# Euroopa Liidu C 264/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 264 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide31. oktoober 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 264

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide31. oktoober 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2006/C 264/1 | Euroopa ühenduste lõplik raamatupidamise aastaaruanne — 2005. eelarveaasta — I köide — Konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja konsolideeritud eelarve täitmise aruanne | 1 |
| 2006/C 264/2 | Kontrollikoja kinnitav avaldus | 140 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2006/C 264/1

Euroopa ühenduste lõplik raamatupidamise aastaaruanne — 2005. eelarveaasta — I köide — Konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

1

2006/C 264/2

Kontrollikoja kinnitav avaldus

140

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 31.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 264/1

---

EUROOPA ÜHENDUSTE LÕPLIK RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2005. EELARVEAASTA

I köide

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE

(2006/C 264/01)

SISUKORD

Olulised sündmused ja asjaolud

| I osa: | Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

I osa:

| A. | Bilanss |
| --- | --- |

A.

| B. | Tulude ja kulude aruanne (sh segmendiaruandlus) |
| --- | --- |

B.

| C. | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

C.

| D. | Netovara muutuste aruanne |
| --- | --- |

D.

| E. | Raamatupidamisaruande lisad |
| --- | --- |

E.

| II osa: | Euroopa ühenduste konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

II osa:

| A. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne |
| --- | --- |

A.

| B. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad |
| --- | --- |

B.

OLULISED SÜNDMUSED JA ASJAOLUD

TEKKEPÕHISELE RAAMATUPIDAMISARVESTUSELE ÜLEMINEK JA SELLE MÕJU

Miks on üleminek vajalik?

Euroopa ühendused kohustusid moderniseerima oma raamatupidamisarvestust, et viia aruanded vastavusse lähenemisviisiga, mille on heaks kiitnud paljud riigid ja mida toetavad rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks IFAC (1) ja OECD. See tähendas üleminekut arvestussüsteemilt, kus põhitähelepanu on koondunud eelarve tulu- ja kulutehingute kassapõhisele kirjeldamisele, tekkepõhisele arvestussüsteemile.

Eesmärk oli anda juhtkonnale otsuste tegemiseks paremat teavet ning suurendada igal aastal esitatava raamatupidamisteabe läbipaistvust ja kvaliteeti. Uus süsteem peaks tagama, et nii süsteemi asutusesiseste kasutajate kui ka aruannete asutuseväliste lugejate käsutuses oleks usaldusväärsem ja asjakohasem teave.

Tehtud töö

Tõsist tööd alustati 2003. aastal, mil sai alguse raamatupidamissüsteemi moderniseerimise projekt, mille eesmärk oli seada Euroopa ühendused avaliku sektori raamatupidamise moderniseerimise poole pürgiva rahvusvahelise liikumise etteotsa.

2005. aasta jaanuaris võeti planeeritu kohaselt kasutusele uus raamatupidamissüsteem koos uute raamatupidamiseeskirjade ja uue kontoplaaniga. Seega on käesoleva aruande näol tegemist esimese raamatupidamisaruandega, mis on koostatud tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt (eelarve raamatupidamisarvestus põhineb ikka veel sularaha liikumisel). Need uued eeskirjad ja meetodid lähtuvad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori standarditest (IPSAS) ja nende raamatupidamistoimingute puhul, mille jaoks IPSAS standardeid ei ole veel välja antud, asjakohastest rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) ja finantsaruandlusstandarditest (IFRS). Komisjoni peaarvepidaja kiitis need eeskirjad heaks, olles eelnevalt tutvunud raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühma arvamusega, kes pakkus sõltumatut erialast nõu. Infotehnoloogia struktuuri ajakohastati, et tagada iga raamatupidamissündmuse (mitte ainult sularaha liikumiste) täielik registreerimine selle toimumisel. IT-süsteemide edasiarendamist jätkatakse, et integreerida süsteeme veelgi ja võimaldada paremat tegevusaruannete koostamist. Lisaks laiendati 2005. aastal konsolideerimise ulatust selliselt, et see hõlmab esmakordselt ka erinevaid ühenduse ameteid.

Lõpptulemuseks oli uutele raamatupidamiseeskirjadele vastava bilansi koostamine 31.12.2004 seisuga.

Ülemineku peamine mõju

Esimeseks äramärkimist väärivaks mõjuks on see, et bilansi ja bilansiväliste kirjete andmed, mis on esitatud käesolevas aruandes eelneva (2004) eelarveaasta kohta, erinevad 2004. aasta raamatupidamise aastaaruandes avaldatutest, sest need on koostatud erinevate põhimõtete kohaselt. Ühendused on seega võtnud aluseks 2004. aasta algsed vanade eeskirjade kohaselt koostatud andmed ja neid korrigeerinud, et viia need uute eeskirjadega vastavusse.

Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaldamine tähendab põhimõtteliselt seda, et tulud ja kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses tulu teenimise või kulu kandmise hetkel, mitte aga raha laekumise või väljamaksmise hetkel. Selle muutuse neli suurimat mõju raamatupidamisaruandele olid järgmised:

| 1. | Eelfinantseerimine: Ühenduste bilansis kajastatakse nüüd aktiva kirjet “eelfinantseerimine”, mis väljendab abisaajatele tehtud ettemakseid, mille eesmärgiks on abisaaja varustamine käibevahenditega. Bilansis kajastatud summa vastab summale, mida abisaaja ei ole veel ära kasutanud või mille kohta ta ei ole veel esitanud nõudeid ja aruandeid, milles tuuakse välja saadud raha kasutamise üksikasjad. Eelfinantseerimise kogusumma 31.12.2004 seisuga oli 28 miljardit eurot, mis suurendab bilansimahtu märkimisväärselt (vt II OSA, E jagu, lisad 3.5 ja 3.9). |
| --- | --- |

1.

Eelfinantseerimine: Ühenduste bilansis kajastatakse nüüd aktiva kirjet “eelfinantseerimine”, mis väljendab abisaajatele tehtud ettemakseid, mille eesmärgiks on abisaaja varustamine käibevahenditega. Bilansis kajastatud summa vastab summale, mida abisaaja ei ole veel ära kasutanud või mille kohta ta ei ole veel esitanud nõudeid ja aruandeid, milles tuuakse välja saadud raha kasutamise üksikasjad. Eelfinantseerimise kogusumma 31.12.2004 seisuga oli 28 miljardit eurot, mis suurendab bilansimahtu märkimisväärselt (vt II OSA, E jagu, lisad 3.5 ja 3.9).

| 2. | Lühiajalised võlgnevused: Summasid kajastatakse nüüd raamatupidamissüsteemis kuluna ja tasumisele kuuluvana kohe kui eelarvevahendeid käsutav talitus need kantuks ja abikõlblikuks loeb. Uute IT-süsteemide ja eeskirjade kasutuselevõtmise tõttu on ümberarvutatud 31.12.2004 seisuga bilansis kajastatud 9,4 miljardi euro suurune summa, mis on kirjendatud lühiajalise võlgnevusena (vt I OSA, E jagu, lisa 3.18.2). |
| --- | --- |

2.

Lühiajalised võlgnevused: Summasid kajastatakse nüüd raamatupidamissüsteemis kuluna ja tasumisele kuuluvana kohe kui eelarvevahendeid käsutav talitus need kantuks ja abikõlblikuks loeb. Uute IT-süsteemide ja eeskirjade kasutuselevõtmise tõttu on ümberarvutatud 31.12.2004 seisuga bilansis kajastatud 9,4 miljardi euro suurune summa, mis on kirjendatud lühiajalise võlgnevusena (vt I OSA, E jagu, lisa 3.18.2).

| 3. | Järgmisse eelarveaastasse üleviimine: Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhielemendiks on tulude ja kulude kajastamine selle perioodi tulude ja kuludena, millega need seonduvad. Seepärast viisid Euroopa ühendused läbi laiaulatusliku töö, et hinnata, millised raamatupidamiskanded tuleb aasta lõpus teha, et tagada tulude ja kulude õige jaotumine kahe eelarveaasta vahel. Sellist liiki kandeid nimetatakse järgmisse eelarveaastasse üleviimiskanneteks ja levinud näide neist on see, et 2004. aasta elektrikulusid tuleb kajastada 2004. aasta aruandes, kuigi arve nende eest esitati alles 2005. aastal ja see ka tasuti alles 2005. aastal. Kõnealuste summade lisamine aruandesse tähendab 64,2 miljardi euro suuruses summas kumuleerunud kulude lisandumist 31.12.2004 seisuga (vt I OSA, E jagu, lisa 3.18.4). |
| --- | --- |

3.

Järgmisse eelarveaastasse üleviimine: Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhielemendiks on tulude ja kulude kajastamine selle perioodi tulude ja kuludena, millega need seonduvad. Seepärast viisid Euroopa ühendused läbi laiaulatusliku töö, et hinnata, millised raamatupidamiskanded tuleb aasta lõpus teha, et tagada tulude ja kulude õige jaotumine kahe eelarveaasta vahel. Sellist liiki kandeid nimetatakse järgmisse eelarveaastasse üleviimiskanneteks ja levinud näide neist on see, et 2004. aasta elektrikulusid tuleb kajastada 2004. aasta aruandes, kuigi arve nende eest esitati alles 2005. aastal ja see ka tasuti alles 2005. aastal. Kõnealuste summade lisamine aruandesse tähendab 64,2 miljardi euro suuruses summas kumuleerunud kulude lisandumist 31.12.2004 seisuga (vt I OSA, E jagu, lisa 3.18.4).

| 4. | Liikmesriikidelt saadaolevad pensionid: Uute raamatupidamiseeskirjade rakendamise raames otsustas komisjoni peaarvepidaja raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühmaga peetud arutelude ja nimetatud eksperdirühma nõuannete põhjal, et pensionide rahastamiseks antud liikmesriikide garantii ei vasta kriteeriumidele, mille alusel seda oleks võimalik bilansis nõudena kajastada. Nimetatud aktiva kirje kaotamine 31.12.2004 seisuga koostatud bilansist on vähendanud koguvarasid 26 miljardi euro võrra (vt I OSA, E jagu, lisa 3.12). |
| --- | --- |

4.

Liikmesriikidelt saadaolevad pensionid: Uute raamatupidamiseeskirjade rakendamise raames otsustas komisjoni peaarvepidaja raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühmaga peetud arutelude ja nimetatud eksperdirühma nõuannete põhjal, et pensionide rahastamiseks antud liikmesriikide garantii ei vasta kriteeriumidele, mille alusel seda oleks võimalik bilansis nõudena kajastada. Nimetatud aktiva kirje kaotamine 31.12.2004 seisuga koostatud bilansist on vähendanud koguvarasid 26 miljardi euro võrra (vt I OSA, E jagu, lisa 3.12).

Täielik selgitus muutuste mõju kohta on esitatud I OSA jaos E2.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Uute eeskirjade kohaselt peavad ühendused hindama ja oma raamatupidamisaruandes kajastama üldeelarvest rahastatavaid kulusid, mida ei ole eelarveaasta lõpu seisuga veel deklareeritud. Seetõttu kajastatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete kohaselt aastal N väga paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aasta N+1 eelarvest aastal N+1. Sellele vaatamata nõuavad ühendused liikmesriikidelt vahendeid sisse alles siis, kui ühendustel on vaja raha võlgnetava summa tasumiseks, et võimaldada liikmesriikidele nende rahanduse haldamisel võimalikult suurt paindlikkust. Selliste kulude kaasamine raamatupidamisarvestuses ühenduse kohustuste hulka, ühendatuna asjaoluga, et nende rahastamiseks vajalikke asjaomaseid summasid kajastatakse alles tulevastes eelarveaastates, annab tulemuseks selle, et eelarveaasta lõpu seisuga ületavad kohustused märkimisväärselt varasid.

Et selgitada seda olukorda aruande lugejale kõige arusaadavamal viisil, võeti vastu vertikaalne bilanss, milles on kõigepealt näidatud ühenduste varad ja seejärel kohustused. Erinevus tuleneb põhiliselt liikmesriikidelt sissenõutavatest summadest. Negatiivse netovara olemasolu lihtsalt peegeldab kassa- ja tekkepõhise raamatupidamise vahelist erinevust üksuse puhul, mida rahastatakse vastavalt tema rahavoogude vajadustele. Selles ei võeta arvesse liikmesriikide kohustust anda tulevikus vajalikud vahendid kantud kulude tasumiseks, kui saabub nende tähtaeg. Meeles tuleks pidada seda, et ühendused saavad makseid teha vaid siis, kui need on eelarves ette nähtud, ja et kõik eelarve kulud on kaetud liikmesriikidelt saadavate eelarveliste tuludega (vt I OSA, E jagu, lisa 3.20).

Uus struktuur

Kuigi eelarve raamatupidamisarvestuse aruannete koostamist tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminek ei mõjutanud, sisaldab uus raamatupidamisaruanne varasemast palju rohkem teavet. Kõige märkimisväärsem on see, et ümberstruktureeritud bilansile ja bilansiväliste kirjete aruandele on lisatud tulude ja kulude aruanne, rahavoogude aruanne ja netovara muutuste aruanne.

PEAMISED ASJAOLUD, MILLELE 2005. EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDES TULEKS TÄHELEPANU PÖÖRATA

| — | Eelarve ülejääk on veelgi vähenenud 2,7 miljardilt eurolt 2,4 miljardile eurole. |
| --- | --- |

—

Eelarve ülejääk on veelgi vähenenud 2,7 miljardilt eurolt 2,4 miljardile eurole.

| — | Eelarveaasta tulem (kahjum) oli 7,8 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

Eelarveaasta tulem (kahjum) oli 7,8 miljardit eurot.

| — | Aktiva kogumaht suurenes 53,6 miljardilt eurolt 2004. aastal 58,7 miljardi euroni 2005. aastal ja passiva kogumaht 105,2 miljardilt eurolt 2004. aastal 120,9 miljardi euroni 2005. aastal. |
| --- | --- |

—

Aktiva kogumaht suurenes 53,6 miljardilt eurolt 2004. aastal 58,7 miljardi euroni 2005. aastal ja passiva kogumaht 105,2 miljardilt eurolt 2004. aastal 120,9 miljardi euroni 2005. aastal.

I OSA

EUROOPA ÜHENDUSTE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

| A. | Bilanss |
| --- | --- |

A.

| B. | Tulude ja kulude aruanne (sh segmendiaruandlus) |
| --- | --- |

B.

| C. | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

C.

| D. | Netovara muutuste aruanne |
| --- | --- |

D.

| E. | Raamatupidamisaruande lisad |
| --- | --- |

E.

| 1. | Arvestuspõhimõtted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku mõju |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tulude ja kulude aruande lisad |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rahavoogude aruande lisad |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bilansiväliste kirjete aruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finantsriskide juhtimine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seotud osapooli käsitlevate andmete avaldamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bilansipäevajärgsed sündmused |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolideeritud üksused |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolideerimata üksused |
| --- | --- |

11.

A.   BILANSS

| eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2005 | 31.12.2004 ümberarvutatud |
| I. | PÕHIVARA | | 31 415 180 633,30 | 30 142 730 492,69 |
| Immateriaalne põhivara | 3.1 | 26 676 624,50 | 17 137 089,53 |
| Materiaalne põhivara | 3.2 | 4 141 220 250,32 | 4 084 425 922,70 |
| Investeeringud | 3.3 | 1 874 420 306,00 | 2 150 177 300,19 |
| Laenud | 3.4 | 2 397 326 503,16 | 2 298 277 591,00 |
| Pikaajaline eelfinantseerimine | 3.5 | 22 731 731 325,85 | 21 284 928 692,20 |
| Pikaajalised nõuded | 3.6 | 243 805 623,47 | 307 783 897,07 |
| II. | KÄIBEVARA | | 27 291 395 093,09 | 23 450 507 504,46 |
| Varud | 3.7 | 126 470 335,92 | 63 255 048,68 |
| Lühiajalised investeeringud | 3.8 | 1 439 652 311,41 | 1 442 821 890,84 |
| Lühiajaline eelfinantseerimine | 3.9 | 6 633 481 985,52 | 6 727 929 511,29 |
| Lühiajalised nõuded | 3.10 | 7 237 854 523,32 | 7 139 062 014,64 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 3.11 | 11 853 935 936,92 | 8 077 439 039,01 |
| Aktiva kokku | | 58 706 575 726,39 | 53 593 237 997,15 |
| III. | PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | 38 025 870 323,61 | 30 556 735 482,10 |
| Töötajate hüvitised | 3.12 | 33 155 884 938,00 | 26 012 130 886,00 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | 3.13 | 1 096 842 934,71 | 1 013 020 111,03 |
| Finantskohustused | 3.14 | 1 920 492 514,34 | 1 688 032 288,29 |
| Muud pikaajalised kohustused | 3.15 | 1 852 649 936,56 | 1 843 552 196,78 |
| IV. | LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | 82 825 446 775,06 | 74 633 599 508,87 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | 3.16 | 275 440 997,63 | 240 240 253,60 |
| Finantskohustused | 3.17 | 22 018 193,71 | 152 154 480,63 |
| Kreditoorne võlgnevus | 3.18 | 82 527 987 583,72 | 74 241 204 774,64 |
| Passiva kokku | | 120 851 317 098,67 | 105 190 334 990,97 |
| | NETOVARA | | (62 144 741 372,28) | (51 597 096 993,82) |
| | Reservid | 3.19 | 2 808 609 579,99 | 2 567 532 141,28 |
| | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: | 3.20 | (64 953 350 952,27) | (54 164 629 135,10) |
| | Töötajate pensionid (pikaajaline) (2) | | (33 155 884 938,00) | (26 012 130 886,00) |
| | Muud summad (3) | | (31 797 466 014,27) | (28 152 498 249,10) |
| V. | NETOVARA (4) | | (62 144 741 372,28) | (51 597 096 993,82) |

eurodes

Lisa

31.12.2005

31.12.2004 ümberarvutatud

I.

PÕHIVARA

31 415 180 633,30

30 142 730 492,69

Immateriaalne põhivara

3.1

26 676 624,50

17 137 089,53

Materiaalne põhivara

3.2

4 141 220 250,32

4 084 425 922,70

Investeeringud

3.3

1 874 420 306,00

2 150 177 300,19

Laenud

3.4

2 397 326 503,16

2 298 277 591,00

Pikaajaline eelfinantseerimine

3.5

22 731 731 325,85

21 284 928 692,20

Pikaajalised nõuded

3.6

243 805 623,47

307 783 897,07

II.

KÄIBEVARA

27 291 395 093,09

23 450 507 504,46

Varud

3.7

126 470 335,92

63 255 048,68

Lühiajalised investeeringud

3.8

1 439 652 311,41

1 442 821 890,84

Lühiajaline eelfinantseerimine

3.9

6 633 481 985,52

6 727 929 511,29

Lühiajalised nõuded

3.10

7 237 854 523,32

7 139 062 014,64

Raha ja raha ekvivalendid

3.11

11 853 935 936,92

8 077 439 039,01

Aktiva kokku

58 706 575 726,39

53 593 237 997,15

III.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

38 025 870 323,61

30 556 735 482,10

Töötajate hüvitised

3.12

33 155 884 938,00

26 012 130 886,00

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

3.13

1 096 842 934,71

1 013 020 111,03

Finantskohustused

3.14

1 920 492 514,34

1 688 032 288,29

Muud pikaajalised kohustused

3.15

1 852 649 936,56

1 843 552 196,78

IV.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

82 825 446 775,06

74 633 599 508,87

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

3.16

275 440 997,63

240 240 253,60

Finantskohustused

3.17

22 018 193,71

152 154 480,63

Kreditoorne võlgnevus

3.18

82 527 987 583,72

74 241 204 774,64

Passiva kokku

120 851 317 098,67

105 190 334 990,97

NETOVARA

(62 144 741 372,28)

(51 597 096 993,82)

Reservid

3.19

2 808 609 579,99

2 567 532 141,28

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad:

3.20

(64 953 350 952,27)

(54 164 629 135,10)

Töötajate pensionid (pikaajaline) (2)

(33 155 884 938,00)

(26 012 130 886,00)

Muud summad (3)

(31 797 466 014,27)

(28 152 498 249,10)

V.

NETOVARA (4)

(62 144 741 372,28)

(51 597 096 993,82)

B.   TULUDE JA KULUDE ARUANNE (sh segmendiaruandlus)

| eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2005 |
| PÕHITEGEVUSTULU | 4.1 | 107 890 098 965,56 |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest: | | 103 964 129 385,85 |
| Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid | | 70 861 050 698,58 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | 16 018 121 497,86 |
| Traditsioonilised omavahendid | | 14 264 712 942,61 |
| Eelarve korrigeerimine | | 2 606 103 308,82 |
| Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud | | 214 140 937,98 |
| Põhitegevustulu: | | 3 925 969 579,71 |
| Trahvid | | 719 616 062,54 |
| Kulude sissenõudmine | | 1 385 693 507,89 |
| Tulu haldustegevusest | | 895 083 199,67 |
| Muu põhitegevustulu | | 925 576 809,61 |
| PÕHItegevuskulud | | 107 597 505 955,88 |
| Halduskulud: | 4.2 | 6 127 531 024,91 |
| Personalikulud | | 3 612 990 701,52 |
| Põhivaraga seotud kulud | | 320 308 630,81 |
| Muud halduskulud | | 2 194 231 692,58 |
| Põhitegevuskulud: | 4.3 | 101 469 974 930,97 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 11 281 191 742,49 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 350 673 116,96 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 1 732 823 172,49 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 86 925 465 101,27 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 248 168 777,58 |
| Muud põhitegevuskulud | 4.4 | 931 653 020,18 |
| PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK | | 292 593 009,68 |
| Tulu finantstehingutest | 4.5 | 399 088 528,72 |
| Finantstehingute kulud | 4.6 | (368 650 139,19) |
| Pensionikohustuse suurenemine | 3.12 | (8 044 529 533,33) |
| (PUUDUJÄÄK) MUUST KUI PÕHITEGEVUSEST | | (8 014 091 143,80) |
| OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKAHJUMIS (PUUDUJÄÄK) | 4.7 | (90 966 231,35) |
| (PUUDUJÄÄK) TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST | | (7 812 464 365,47) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (7 812 464 365,47) |

eurodes

Lisa

2005

PÕHITEGEVUSTULU

4.1

107 890 098 965,56

Tulu omavahenditest ja osamaksudest:

103 964 129 385,85

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

70 861 050 698,58

Käibemaksupõhised omavahendid

16 018 121 497,86

Traditsioonilised omavahendid

14 264 712 942,61

Eelarve korrigeerimine

2 606 103 308,82

Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud

214 140 937,98

Põhitegevustulu:

3 925 969 579,71

Trahvid

719 616 062,54

Kulude sissenõudmine

1 385 693 507,89

Tulu haldustegevusest

895 083 199,67

Muu põhitegevustulu

925 576 809,61

PÕHItegevuskulud

107 597 505 955,88

Halduskulud:

4.2

6 127 531 024,91

Personalikulud

3 612 990 701,52

Põhivaraga seotud kulud

320 308 630,81

Muud halduskulud

2 194 231 692,58

Põhitegevuskulud:

4.3

101 469 974 930,97

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

11 281 191 742,49

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

350 673 116,96

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

1 732 823 172,49

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

86 925 465 101,27

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

248 168 777,58

Muud põhitegevuskulud

4.4

931 653 020,18

PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK

292 593 009,68

Tulu finantstehingutest

4.5

399 088 528,72

Finantstehingute kulud

4.6

(368 650 139,19)

Pensionikohustuse suurenemine

3.12

(8 044 529 533,33)

(PUUDUJÄÄK) MUUST KUI PÕHITEGEVUSEST

(8 014 091 143,80)

OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKAHJUMIS (PUUDUJÄÄK)

4.7

(90 966 231,35)

(PUUDUJÄÄK) TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST

(7 812 464 365,47)

EELARVEAASTA TULEM

(7 812 464 365,47)

SEGMENDIARUANDLUS

Käesolevas aruandes on esitatud põhitegevustulu ja –kulu jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad võib rühmitada kolme suurema rubriigi alla — tegevus Euroopa Liidus, tegevus väljaspool Euroopa Liitu ning teenused ja muud.

“Tegevus Euroopa Liidus” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu siseseid poliitikavaldkondi. “Tegevus väljaspool Euroopa Liitu” käsitleb väljaspool ELi hallatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja abi. “Teenused ja muud” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ühenduste institutsioonide ja asutuste toimimiseks.

Konsolideeritud ametid on integreeritud samasse poliitikavaldkonda kui komisjoni tegevus, millest nad saavad põhilise osa oma ühenduste toetusest. Muud institutsioonid peale komisjoni on rühmitatud konkreetse poliitikavaldkonna alla. Erinevate poliitikavaldkondade all on esitatud brutonäitajad enne konsolideerimisest tulenevaid elimineerimise ning konsolideerimisest tulenevad elimineerimised on tehtud korraga ühes veerus.

Tähele tuleks panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole erinevate tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad kesksed komisjoni talitused. Need andmed on siin esitatud selleks, et netotulemust oleks võimalik tulude ja kulude aruandega võrrelda.

SEGMENDIARUANDLUS — KOKKUVÕTE

| eurodes |
| --- |
| | Tegevus ELis | Tegevus väljaspool ELi | Teenused ja muud | Likvideeritav ESTÜ | Teised institutsioonid | Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised | KOKKU |
| Põhitegevustulu: | | | | | | | |
| Trahvid | 719 616 062,54 | | | | | | 719 616 062,54 |
| Kulude sissenõudmine | 1 353 084 760,41 | 36 722 410,81 | 1 290 942,71 | | | (5 404 606,04) | 1 385 693 507,89 |
| Tulu haldustegevusest | 89 082 518,18 | 62 742 860,77 | 597 208 561,21 | (53 875 000,00) | 261 789 487,91 | (61 865 228,40) | 895 083 199,67 |
| Muu põhitegevustulu | 688 188 532,20 | 272 916 001,90 | 460 493 351,82 | | 305 161,77 | (496 326 238,08) | 925 576 809,61 |
| PÕHITEGEVUSTULU KOKKU | 2 849 971 873,33 | 372 381 273,48 | 1 058 992 855,74 | (53 875 000,00) | 262 094 649,68 | (563 596 072,52) | 3 925 969 579,71 |
| Halduskulud: | 1 809 140 421,50 | 890 182 701,55 | 1 382 452 884,00 | 5 648,00 | 2 120 615 781,21 | (74 866 411,35) | 6 127 531 024,91 |
| Personalikulud | 1 344 955 579,32 | 620 812 260,57 | 617 749 601,28 | | 1 036 675 272,43 | (7 202 012,08) | 3 612 990 701,52 |
| Põhivaraga seotud kulud | 59 471 934,18 | 52 618 748,62 | 98 316 368,04 | 5 648,00 | 109 895 931,97 | | 320 308 630,81 |
| Muud halduskulud | 404 712 908,00 | 216 751 692,36 | 666 386 914,68 | | 974 044 576,81 | (67 664 399,27) | 2 194 231 692,58 |
| Põhitegevuskulud: | 94 580 031 861,20 | 5 613 725 860,31 | 1 764 946 870,63 | | | (488 729 661,17) | 101 469 974 930,97 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 6 548 039 671,23 | 3 479 353 565,16 | 1 493 894 876,89 | | | (240 096 370,79) | 11 281 191 742,49 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 293 199 308,89 | 298 361 244,31 | 1 886 514,00 | | | (242 773 950,24) | 350 673 116,96 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 378 103 058,75 | 1 354 720 113,74 | | | | | 1 732 823 172,49 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 86 925 465 101,27 | | | | | | 86 925 465 101,27 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 21 703 755,76 | 226 465 021,82 | | | | | 248 168 777,58 |
| Muud põhitegevuskulud | 413 520 965,30 | 254 825 915,28 | 269 165 479,74 | | | (5 859 340,14) | 931 653 020,18 |
| Põhitegevuskulud KOKKU | 96 389 172 282,70 | 6 503 908 561,86 | 3 147 399 754,63 | 5 648,00 | 2 120 615 781,21 | (563 596 072,52) | 107 597 505 955,88 |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (93 539 200 409,37) | (6 131 527 288,38) | (2 088 406 898,89) | (53 880 648,00) | (1 858 521 131,53) | - | (103 671 536 376,17) |
| Tulu omavahenditest ja osamaksudest | 103 964 129 385,85 |
| Põhitegevuse ülejääk | 292 593 009,68 |
| Finantstulu (neto) | 30 438 389,53 |
| Pensionikohustuse suurenemine | (8 044 529 533,33) |
| Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis | (90 966 231,35) |
| Eelarveaasta tulem | (7 812 464 365,47) |

eurodes

Tegevus ELis

Tegevus väljaspool ELi

Teenused ja muud

Likvideeritav ESTÜ

Teised institutsioonid

Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised

KOKKU

Põhitegevustulu:

Trahvid

719 616 062,54

719 616 062,54

Kulude sissenõudmine

1 353 084 760,41

36 722 410,81

1 290 942,71

(5 404 606,04)

1 385 693 507,89

Tulu haldustegevusest

89 082 518,18

62 742 860,77

597 208 561,21

(53 875 000,00)

261 789 487,91

(61 865 228,40)

895 083 199,67

Muu põhitegevustulu

688 188 532,20

272 916 001,90

460 493 351,82

305 161,77

(496 326 238,08)

925 576 809,61

PÕHITEGEVUSTULU KOKKU

2 849 971 873,33

372 381 273,48

1 058 992 855,74

(53 875 000,00)

262 094 649,68

(563 596 072,52)

3 925 969 579,71

Halduskulud:

1 809 140 421,50

890 182 701,55

1 382 452 884,00

5 648,00

2 120 615 781,21

(74 866 411,35)

6 127 531 024,91

Personalikulud

1 344 955 579,32

620 812 260,57

617 749 601,28

1 036 675 272,43

(7 202 012,08)

3 612 990 701,52

Põhivaraga seotud kulud

59 471 934,18

52 618 748,62

98 316 368,04

5 648,00

109 895 931,97

320 308 630,81

Muud halduskulud

404 712 908,00

216 751 692,36

666 386 914,68

974 044 576,81

(67 664 399,27)

2 194 231 692,58

Põhitegevuskulud:

94 580 031 861,20

5 613 725 860,31

1 764 946 870,63

(488 729 661,17)

101 469 974 930,97

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

6 548 039 671,23

3 479 353 565,16

1 493 894 876,89

(240 096 370,79)

11 281 191 742,49

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

293 199 308,89

298 361 244,31

1 886 514,00

(242 773 950,24)

350 673 116,96

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

378 103 058,75

1 354 720 113,74

1 732 823 172,49

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

86 925 465 101,27

86 925 465 101,27

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

21 703 755,76

226 465 021,82

248 168 777,58

Muud põhitegevuskulud

413 520 965,30

254 825 915,28

269 165 479,74

(5 859 340,14)

931 653 020,18

Põhitegevuskulud KOKKU

96 389 172 282,70

6 503 908 561,86

3 147 399 754,63

5 648,00

2 120 615 781,21

(563 596 072,52)

107 597 505 955,88

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(93 539 200 409,37)

(6 131 527 288,38)

(2 088 406 898,89)

(53 880 648,00)

(1 858 521 131,53)

-

(103 671 536 376,17)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

103 964 129 385,85

Põhitegevuse ülejääk

292 593 009,68

Finantstulu (neto)

30 438 389,53

Pensionikohustuse suurenemine

(8 044 529 533,33)

Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis

(90 966 231,35)

Eelarveaasta tulem

(7 812 464 365,47)

SEGMENDIARUANDLUS — TEGEVUS ELis

| eurodes |
| --- |
| | Majandus- ja rahandusasjad | Ettevõtlus ja tööstus | Konkurents | Tööhõive | Põllumajandus | Transport ja energeetika | Keskkond | Teadusuuringud | Infoühiskond |
| Põhitegevustulu: | | | | | | | | | |
| Trahvid | 0,00 | 0,00 | 699 616 062,54 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Kulude sissenõudmine | 268 064,24 | 1 411 811,20 | 0,00 | 69 163 331,89 | 1 095 501 773,52 | 2 827 282,13 | 204 297,96 | (1 503 012,75) | 3 613 410,74 |
| Tulu haldustegevusest | 0,00 | 3 137 099,27 | 0,00 | 373 252,58 | 0,00 | 318 726,24 | 30 420,36 | 53 874 389,18 | 0,00 |
| Muu põhitegevustulu | 943 047,15 | 106 245 197,98 | 6 125 594,59 | 34 792 023,86 | 21 463 750,70 | 48 081 050,89 | 37 864 063,91 | 214 975 609,38 | 7 744 634,28 |
| PÕHITEGEVUSTULU KOKKU | 1 211 111,39 | 110 794 108,45 | 705 741 657,13 | 104 328 608,33 | 1 116 965 524,22 | 51 227 059,26 | 38 098 782,23 | 267 346 985,81 | 11 358 045,02 |
| Halduskulud: | 46 199 829,19 | 153 298 881,17 | 64 600 631,78 | 92 340 382,46 | 104 677 605,13 | 126 763 660,30 | 85 759 340,45 | 192 972 695,88 | 111 446 861,32 |
| Personalikulud | 40 170 815,78 | 112 782 404,99 | 60 914 198,97 | 73 291 049,30 | 93 011 388,22 | 105 529 494,62 | 63 297 071,72 | 144 070 879,70 | 85 744 021,81 |
| Põhivaraga seotud kulud | 0,00 | 5 333 212,01 | 0,00 | 562 643,68 | 0,00 | 492 141,91 | 620 795,93 | 0,00 | 31 272,69 |
| Muud halduskulud | 6 029 013,41 | 35 183 264,17 | 3 686 432,81 | 18 486 689,48 | 11 666 216,91 | 20 742 023,77 | 21 841 472,80 | 48 901 816,18 | 25 671 566,82 |
| Põhitegevuskulud: | 59 307 959,45 | 195 709 789,69 | 452 045,97 | 10 986 548 855,98 | 54 319 611 969,20 | 1 079 402 884,03 | 226 522 697,46 | 2 573 004 377,31 | 848 420 984,23 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 59 307 959,45 | 153 040 733,18 | 452 045,97 | 179 672 789,83 | 36 689 337,94 | 1 023 432 786,76 | 193 960 751,76 | 2 572 954 268,52 | 847 440 934,53 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 525 090,20 | 0,00 | 5 677 018,73 | 16 882 600,85 | 0,00 | 0,00 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 226 312 553,13 | 4 751 688,31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 10 788 124 831,35 | 54 040 432 329,95 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 21 703 755,76 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Muud põhitegevuskulud | 0,00 | 42 669 056,51 | 0,00 | 17 226 144,60 | 16 177 748,18 | 23 837 634,47 | 15 679 344,85 | 50 108,79 | 980 049,70 |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | 105 507 788,64 | 349 008 670,86 | 65 052 677,75 | 11 078 889 238,44 | 54 424 289 574,33 | 1 206 166 544,33 | 312 282 037,91 | 2 765 977 073,19 | 959 867 845,55 |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (104 296 677,25) | (238 214 562,41) | 640 688 979,38 | (10 974 560 630,11) | (53 307 324 050,11) | (1 154 939 485,07) | (274 183 255,68) | (2 498 630 087,38) | (948 509 800,53) |
| | Teadusuuringute Ühiskeskus | Kalandus | Siseturg | Regionaalpoliitika | Maksundus ja tolliliit | Haridus ja kultuur | Tervishoid ja tarbijakaitse | Õigus, vabadus ja turvalisus | Tegevus ELis kokku |
| Põhitegevustulu: | | | | | | | | | |
| Trahvid | 0,00 | 20 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 719 616 062,54 |
| Kulude sissenõudmine | 197 689,90 | (577 716,70) | 0,00 | 123 765 779,64 | 214 784,18 | 57 757 136,14 | 99 895,16 | 140 233,16 | 1 353 084 760,41 |
| Tulu haldustegevusest | 26 916 536,65 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 3 706 530,65 | 674 748,67 | 0,00 | 50 814,58 | 89 082 518,18 |
| Muu põhitegevustulu | 12 811 935,20 | 776,79 | 7 153,49 | 2 432,19 | 461 868,81 | 131 777 307,45 | 34 783 584,53 | 30 108 501,00 | 688 188 532,20 |
| PÕHITEGEVUSTULU KOKKU | 39 926 161,75 | 19 423 060,09 | 7 153,49 | 123 768 211,83 | 4 383 183,64 | 190 209 192,26 | 34 883 479,69 | 30 299 548,74 | 2 849 971 873,33 |
| Halduskulud: | 324 372 209,78 | 32 051 379,81 | 44 690 462,16 | 57 972 095,34 | 47 405 108,82 | 156 840 485,76 | 115 039 261,94 | 52 709 530,21 | 1 809 140 421,50 |
| Personalikulud | 191 769 343,19 | 25 946 002,86 | 41 167 654,18 | 49 647 357,38 | 39 143 285,61 | 89 648 655,85 | 82 770 631,38 | 46 051 323,76 | 1 344 955 579,32 |
| Põhivaraga seotud kulud | 44 625 365,19 | 0,00 | 4 395,68 | 0,00 | 3 445 604,19 | 1 330 513,59 | 2 055 405,38 | 970 583,93 | 59 471 934,18 |
| Muud halduskulud | 87 977 501,40 | 6 105 376,95 | 3 518 412,30 | 8 324 737,96 | 4 816 219,02 | 65 861 316,32 | 30 213 225,18 | 5 687 622,52 | 404 712 908,00 |
| Põhitegevuskulud: | 60 714 249,27 | 697 841 194,30 | 4 552 640,19 | 21 526 122 538,25 | 31 530 486,25 | 1 211 876 717,33 | 307 247 898,55 | 451 164 573,74 | 94 580 031 861,20 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | (30 348 138,27) | 215 276 482,20 | 4 552 640,19 | 94 989 892,49 | 31 530 486,25 | 791 695 562,00 | 283 223 089,90 | 90 168 048,53 | 6 548 039 671,23 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 0,00 | 0,00 | 0,00 | (601 257,04) | 0,00 | 269 715 856,15 | 0,00 | 0,00 | 293 199 308,89 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 147 021 849,64 | 0,00 | 16 967,67 | 0,00 | 0,00 | 378 103 058,75 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 0,00 | 470 531 514,01 | 0,00 | 21 272 810 053,16 | 0,00 | (543 390,71) | 0,00 | 354 109 763,51 | 86 925 465 101,27 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 21 703 755,76 |
| Muud põhitegevuskulud | 91 062 387,54 | 12 033 198,09 | 0,00 | 11 902 000,00 | 0,00 | 150 991 722,22 | 24 024 808,65 | 6 886 761,70 | 413 520 965,30 |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | 385 086 459,05 | 729 892 574,11 | 49 243 102,35 | 21 584 094 633,59 | 78 935 595,07 | 1 368 717 203,09 | 422 287 160,49 | 503 874 103,95 | 96 389 172 282,70 |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (345 160 297,30) | (710 469 514,02) | (49 235 948,86) | (21 460 326 421,76) | (74 552 411,43) | (1 178 508 010,83) | (387 403 680,80) | (473 574 555,21) | (93 539 200 409,37) |

eurodes

Majandus- ja rahandusasjad

Ettevõtlus ja tööstus

Konkurents

Tööhõive

Põllumajandus

Transport ja energeetika

Keskkond

Teadusuuringud

Infoühiskond

Põhitegevustulu:

Trahvid

0,00

0,00

699 616 062,54

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Kulude sissenõudmine

268 064,24

1 411 811,20

0,00

69 163 331,89

1 095 501 773,52

2 827 282,13

204 297,96

(1 503 012,75)

3 613 410,74

Tulu haldustegevusest

0,00

3 137 099,27

0,00

373 252,58

0,00

318 726,24

30 420,36

53 874 389,18

0,00

Muu põhitegevustulu

943 047,15

106 245 197,98

6 125 594,59

34 792 023,86

21 463 750,70

48 081 050,89

37 864 063,91

214 975 609,38

7 744 634,28

PÕHITEGEVUSTULU KOKKU

1 211 111,39

110 794 108,45

705 741 657,13

104 328 608,33

1 116 965 524,22

51 227 059,26

38 098 782,23

267 346 985,81

11 358 045,02

Halduskulud:

46 199 829,19

153 298 881,17

64 600 631,78

92 340 382,46

104 677 605,13

126 763 660,30

85 759 340,45

192 972 695,88

111 446 861,32

Personalikulud

40 170 815,78

112 782 404,99

60 914 198,97

73 291 049,30

93 011 388,22

105 529 494,62

63 297 071,72

144 070 879,70

85 744 021,81

Põhivaraga seotud kulud

0,00

5 333 212,01

0,00

562 643,68

0,00

492 141,91

620 795,93

0,00

31 272,69

Muud halduskulud

6 029 013,41

35 183 264,17

3 686 432,81

18 486 689,48

11 666 216,91

20 742 023,77

21 841 472,80

48 901 816,18

25 671 566,82

Põhitegevuskulud:

59 307 959,45

195 709 789,69

452 045,97

10 986 548 855,98

54 319 611 969,20

1 079 402 884,03

226 522 697,46

2 573 004 377,31

848 420 984,23

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

59 307 959,45

153 040 733,18

452 045,97

179 672 789,83

36 689 337,94

1 023 432 786,76

193 960 751,76

2 572 954 268,52

847 440 934,53

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0,00

0,00

0,00

1 525 090,20

0,00

5 677 018,73

16 882 600,85

0,00

0,00

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0,00

0,00

0,00

0,00

226 312 553,13

4 751 688,31

0,00

0,00

0,00

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0,00

0,00

0,00

10 788 124 831,35

54 040 432 329,95

0,00

0,00

0,00

0,00

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

21 703 755,76

0,00

0,00

0,00

Muud põhitegevuskulud

0,00

42 669 056,51

0,00

17 226 144,60

16 177 748,18

23 837 634,47

15 679 344,85

50 108,79

980 049,70

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

105 507 788,64

349 008 670,86

65 052 677,75

11 078 889 238,44

54 424 289 574,33

1 206 166 544,33

312 282 037,91

2 765 977 073,19

959 867 845,55

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(104 296 677,25)

(238 214 562,41)

640 688 979,38

(10 974 560 630,11)

(53 307 324 050,11)

(1 154 939 485,07)

(274 183 255,68)

(2 498 630 087,38)

(948 509 800,53)

Teadusuuringute Ühiskeskus

Kalandus

Siseturg

Regionaalpoliitika

Maksundus ja tolliliit

Haridus ja kultuur

Tervishoid ja tarbijakaitse

Õigus, vabadus ja turvalisus

Tegevus ELis kokku

Põhitegevustulu:

Trahvid

0,00

20 000 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

719 616 062,54

Kulude sissenõudmine

197 689,90

(577 716,70)

0,00

123 765 779,64

214 784,18

57 757 136,14

99 895,16

140 233,16

1 353 084 760,41

Tulu haldustegevusest

26 916 536,65

0,00

0,00

0,00

3 706 530,65

674 748,67

0,00

50 814,58

89 082 518,18

Muu põhitegevustulu

12 811 935,20

776,79

7 153,49

2 432,19

461 868,81

131 777 307,45

34 783 584,53

30 108 501,00

688 188 532,20

PÕHITEGEVUSTULU KOKKU

39 926 161,75

19 423 060,09

7 153,49

123 768 211,83

4 383 183,64

190 209 192,26

34 883 479,69

30 299 548,74

2 849 971 873,33

Halduskulud:

324 372 209,78

32 051 379,81

44 690 462,16

57 972 095,34

47 405 108,82

156 840 485,76

115 039 261,94

52 709 530,21

1 809 140 421,50

Personalikulud

191 769 343,19

25 946 002,86

41 167 654,18

49 647 357,38

39 143 285,61

89 648 655,85

82 770 631,38

46 051 323,76

1 344 955 579,32

Põhivaraga seotud kulud

44 625 365,19

0,00

4 395,68

0,00

3 445 604,19

1 330 513,59

2 055 405,38

970 583,93

59 471 934,18

Muud halduskulud

87 977 501,40

6 105 376,95

3 518 412,30

8 324 737,96

4 816 219,02

65 861 316,32

30 213 225,18

5 687 622,52

404 712 908,00

Põhitegevuskulud:

60 714 249,27

697 841 194,30

4 552 640,19

21 526 122 538,25

31 530 486,25

1 211 876 717,33

307 247 898,55

451 164 573,74

94 580 031 861,20

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(30 348 138,27)

215 276 482,20

4 552 640,19

94 989 892,49

31 530 486,25

791 695 562,00

283 223 089,90

90 168 048,53

6 548 039 671,23

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

0,00

0,00

0,00

(601 257,04)

0,00

269 715 856,15

0,00

0,00

293 199 308,89

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

0,00

0,00

0,00

147 021 849,64

0,00

16 967,67

0,00

0,00

378 103 058,75

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

0,00

470 531 514,01

0,00

21 272 810 053,16

0,00

(543 390,71)

0,00

354 109 763,51

86 925 465 101,27

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

21 703 755,76

Muud põhitegevuskulud

91 062 387,54

12 033 198,09

0,00

11 902 000,00

0,00

150 991 722,22

24 024 808,65

6 886 761,70

413 520 965,30

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

385 086 459,05

729 892 574,11

49 243 102,35

21 584 094 633,59

78 935 595,07

1 368 717 203,09

422 287 160,49

503 874 103,95

96 389 172 282,70

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(345 160 297,30)

(710 469 514,02)

(49 235 948,86)

(21 460 326 421,76)

(74 552 411,43)

(1 178 508 010,83)

(387 403 680,80)

(473 574 555,21)

(93 539 200 409,37)

SEGMENDIARUANDLUS — TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

| eurodes |
| --- |
| | Välissuhted | Kaubandus | Arenguabi | Laienemine | Humanitaarabi | Tegevus väljaspool ELi kokku |
| Põhitegevustulu: | | | | | | |
| Kulude sissenõudmine | 8 350 389,23 | (46 083,70) | 19 226 652,13 | 9 131 176,72 | 60 276,43 | 36 722 410,81 |
| Tulu haldustegevusest | 60 781 919,99 | 0,00 | (1 666,30) | 1 962 607,08 | 0,00 | 62 742 860,77 |
| Muu põhitegevustulu | 6 204 915,71 | 12 110,81 | 1 301 147,76 | 265 258 510,04 | 139 317,58 | 272 916 001,90 |
| PÕHITEGEVUSTULU KOKKU | 75 337 224,93 | (33 972,89) | 20 526 133,59 | 276 352 293,84 | 199 594,01 | 372 381 273,48 |
| Halduskulud: | 626 640 536,51 | 47 074 129,27 | 131 434 686,78 | 67 097 824,88 | 17 935 524,11 | 890 182 701,55 |
| Personalikulud | 410 582 923,68 | 42 521 599,62 | 117 424 692,35 | 37 307 451,22 | 12 975 593,70 | 620 812 260,57 |
| Põhivaraga seotud kulud | 51 282 367,01 | 0,00 | 0,00 | 1 336 381,61 | 0,00 | 52 618 748,62 |
| Muud halduskulud | 164 775 245,82 | 4 552 529,65 | 14 009 994,43 | 28 453 992,05 | 4 959 930,41 | 216 751 692,36 |
| Põhitegevuskulud: | 2 082 953 186,40 | 10 013 446,62 | 780 048 497,43 | 2 205 715 297,71 | 534 995 432,15 | 5 613 725 860,31 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 776 530 787,59 | 9 450 379,12 | 652 893 731,15 | 505 802 026,55 | 534 676 640,75 | 3 479 353 565,16 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 36 126 501,89 | 0,00 | 25 091 165,92 | 237 143 576,50 | 0,00 | 298 361 244,31 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 135 528 670,41 | 0,00 | 50 981 058,43 | 1 168 210 384,90 | 0,00 | 1 354 720 113,74 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | 121 491 031,79 | 563 067,50 | 53 531 324,69 | 50 879 597,84 | 0,00 | 226 465 021,82 |
| Muud põhitegevuskulud | 13 276 194,72 | 0,00 | (2 448 782,76) | 243 679 711,92 | 318 791,40 | 254 825 915,28 |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | 2 709 593 722,91 | 57 087 575,89 | 911 483 184,21 | 2 272 813 122,59 | 552 930 956,26 | 6 503 908 561,86 |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (2 634 256 497,98) | (57 121 548,78) | (890 957 050,62) | (1 996 460 828,75) | (552 731 362,25) | (6 131 527 288,38) |

eurodes

Välissuhted

Kaubandus

Arenguabi

Laienemine

Humanitaarabi

Tegevus väljaspool ELi kokku

Põhitegevustulu:

Kulude sissenõudmine

8 350 389,23

(46 083,70)

19 226 652,13

9 131 176,72

60 276,43

36 722 410,81

Tulu haldustegevusest

60 781 919,99

0,00

(1 666,30)

1 962 607,08

0,00

62 742 860,77

Muu põhitegevustulu

6 204 915,71

12 110,81

1 301 147,76

265 258 510,04

139 317,58

272 916 001,90

PÕHITEGEVUSTULU KOKKU

75 337 224,93

(33 972,89)

20 526 133,59

276 352 293,84

199 594,01

372 381 273,48

Halduskulud:

626 640 536,51

47 074 129,27

131 434 686,78

67 097 824,88

17 935 524,11

890 182 701,55

Personalikulud

410 582 923,68

42 521 599,62

117 424 692,35

37 307 451,22

12 975 593,70

620 812 260,57

Põhivaraga seotud kulud

51 282 367,01

0,00

0,00

1 336 381,61

0,00

52 618 748,62

Muud halduskulud

164 775 245,82

4 552 529,65

14 009 994,43

28 453 992,05

4 959 930,41

216 751 692,36

Põhitegevuskulud:

2 082 953 186,40

10 013 446,62

780 048 497,43

2 205 715 297,71

534 995 432,15

5 613 725 860,31

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 776 530 787,59

9 450 379,12

652 893 731,15

505 802 026,55

534 676 640,75

3 479 353 565,16

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

36 126 501,89

0,00

25 091 165,92

237 143 576,50

0,00

298 361 244,31

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

135 528 670,41

0,00

50 981 058,43

1 168 210 384,90

0,00

1 354 720 113,74

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

121 491 031,79

563 067,50

53 531 324,69

50 879 597,84

0,00

226 465 021,82

Muud põhitegevuskulud

13 276 194,72

0,00

(2 448 782,76)

243 679 711,92

318 791,40

254 825 915,28

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

2 709 593 722,91

57 087 575,89

911 483 184,21

2 272 813 122,59

552 930 956,26

6 503 908 561,86

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(2 634 256 497,98)

(57 121 548,78)

(890 957 050,62)

(1 996 460 828,75)

(552 731 362,25)

(6 131 527 288,38)

SEGMENDIARUANDLUS — TEENUSED JA MUUD

| | Press ja teabevahetus | Pettustevastane Amet | Koordineerimine | Personal ja haldus | Eurostat | Eelarve | Audit | Muud | Teenused ja muud kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhitegevustulu: | | | | | | | | | |
| Kulude sissenõudmine | 254 215,17 | 11 015,16 | 1 863,82 | 1 059 619,16 | (185 770,60) | 150 000,00 | 0,00 | 0,00 | 1 290 942,71 |
| Tulu haldustegevusest | 95 190,18 | 3 523 760,83 | 1 322 227,41 | 557 920 364,69 | 352,24 | 34 346 665,86 | 0,00 | 0,00 | 597 208 561,21 |
| Muu põhitegevustulu | 862 671,22 | 18 764,17 | 403 925,30 | 31 078 188,31 | 868 179,59 | 10 585 303,45 | 19,09 | 416 676 300,69 | 460 493 351,82 |
| PÕHITEGEVUSTULU KOKKU | 1 212 076,57 | 3 553 540,16 | 1 728 016,53 | 590 058 172,16 | 682 761,23 | 45 081 969,31 | 19,09 | 416 676 300,69 | 1 058 992 855,74 |
| Halduskulud: | 89 419 856,47 | 40 610 680,45 | 150 294 222,02 | 1 011 508 432,30 | 58 596 845,23 | 48 657 820,36 | 7 447 379,66 | (24 082 352,49) | 1 382 452 884,00 |
| Personalikulud | 58 300 245,12 | 29 732 231,14 | 129 417 384,41 | 298 586 990,65 | 55 477 451,07 | 39 086 578,59 | 7 019 015,87 | 129 704,43 | 617 749 601,28 |
| Põhivaraga seotud kulud | 1 164 191,40 | 42 659,29 | 0,00 | 97 109 517,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 98 316 368,04 |
| Muud halduskulud | 29 955 419,95 | 10 835 790,02 | 20 876 837,61 | 615 811 924,30 | 3 119 394,16 | 9 571 241,77 | 428 363,79 | (24 212 056,92) | 666 386 914,68 |
| Põhitegevuskulud: | 59 553 544,34 | 5 863 831,35 | 551 345,73 | 51 155 987,10 | 70 448 743,57 | 1 352 046 593,25 | 15 995,00 | 225 310 830,29 | 1 764 946 870,63 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | 57 845 829,45 | 5 863 831,35 | 0,00 | 49 824 082,51 | 68 507 973,48 | 1 313 199 252,25 | 0,00 | (1 346 092,15) | 1 493 894 876,89 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | 1 630 514,00 | 0,00 | 0,00 | 256 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 886 514,00 |
| Muud põhitegevuskulud | 77 200,89 | 0,00 | 551 345,73 | 1 075 904,59 | 1 940 770,09 | 38 847 341,00 | 15 995,00 | 226 656 922,44 | 269 165 479,74 |
| PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU | 148 973 400,81 | 46 474 511,80 | 150 845 567,75 | 1 062 664 419,40 | 129 045 588,80 | 1 400 704 413,61 | 7 463 374,66 | 201 228 477,80 | 3 147 399 754,63 |
| NETO PÕHITEGEVUSKULUD | (147 761 324,24) | (42 920 971,64) | (149 117 551,22) | (472 606 247,24) | (128 362 827,57) | (1 355 622 444,30) | (7 463 355,57) | 215 447 822,89 | (2 088 406 898,89) |

Press ja teabevahetus

Pettustevastane Amet

Koordineerimine

Personal ja haldus

Eurostat

Eelarve

Audit

Muud

Teenused ja muud kokku

Põhitegevustulu:

Kulude sissenõudmine

254 215,17

11 015,16

1 863,82

1 059 619,16

(185 770,60)

150 000,00

0,00

0,00

1 290 942,71

Tulu haldustegevusest

95 190,18

3 523 760,83

1 322 227,41

557 920 364,69

352,24

34 346 665,86

0,00

0,00

597 208 561,21

Muu põhitegevustulu

862 671,22

18 764,17

403 925,30

31 078 188,31

868 179,59

10 585 303,45

19,09

416 676 300,69

460 493 351,82

PÕHITEGEVUSTULU KOKKU

1 212 076,57

3 553 540,16

1 728 016,53

590 058 172,16

682 761,23

45 081 969,31

19,09

416 676 300,69

1 058 992 855,74

Halduskulud:

89 419 856,47

40 610 680,45

150 294 222,02

1 011 508 432,30

58 596 845,23

48 657 820,36

7 447 379,66

(24 082 352,49)

1 382 452 884,00

Personalikulud

58 300 245,12

29 732 231,14

129 417 384,41

298 586 990,65

55 477 451,07

39 086 578,59

7 019 015,87

129 704,43

617 749 601,28

Põhivaraga seotud kulud

1 164 191,40

42 659,29

0,00

97 109 517,35

0,00

0,00

0,00

0,00

98 316 368,04

Muud halduskulud

29 955 419,95

10 835 790,02

20 876 837,61

615 811 924,30

3 119 394,16

9 571 241,77

428 363,79

(24 212 056,92)

666 386 914,68

Põhitegevuskulud:

59 553 544,34

5 863 831,35

551 345,73

51 155 987,10

70 448 743,57

1 352 046 593,25

15 995,00

225 310 830,29

1 764 946 870,63

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

57 845 829,45

5 863 831,35

0,00

49 824 082,51

68 507 973,48

1 313 199 252,25

0,00

(1 346 092,15)

1 493 894 876,89

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

1 630 514,00

0,00

0,00

256 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

1 886 514,00

Muud põhitegevuskulud

77 200,89

0,00

551 345,73

1 075 904,59

1 940 770,09

38 847 341,00

15 995,00

226 656 922,44

269 165 479,74

PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU

148 973 400,81

46 474 511,80

150 845 567,75

1 062 664 419,40

129 045 588,80

1 400 704 413,61

7 463 374,66

201 228 477,80

3 147 399 754,63

NETO PÕHITEGEVUSKULUD

(147 761 324,24)

(42 920 971,64)

(149 117 551,22)

(472 606 247,24)

(128 362 827,57)

(1 355 622 444,30)

(7 463 355,57)

215 447 822,89

(2 088 406 898,89)

C.   RAHAVOOGUDE ARUANNE

| eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2005 |
| RAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST |
| Tavapärase tegevuse puudujääk: | | (7 812 464 365,47) |
| Rahavood põhitegevusest: | 5.2 | |
| Amortiseerumine (finantsvara) | | 6 842 720,30 |
| Amortisatsioon (materiaalne põhivara) | | 277 733 537,93 |
| Investeeringute väärtuse langus | | (11 983 099,95) |
| Investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (62 602 039,59) |
| Antud laenude (suurenemine)/vähenemine | | (99 048 912,16) |
| Pikaajalise eelfinantseerimise (suurenemine)/vähenemine | | (1 446 802 633,65) |
| Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | | 63 978 273,60 |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | | (63 215 287,24) |
| Lühiajalise eelfinantseerimise (suurenemine)/vähenemine | | 94 447 525,77 |
| Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine | | (98 792 508,68) |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) | | 83 822 823,68 |
| Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 232 460 226,05 |
| Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 9 097 739,78 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) | | 35 200 744,03 |
| Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | (130 136 286,92) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | 8 286 782 809,08 |
| 2005. aastal mitterahalise tuluna kirjendatud 2004. aasta eelarve ülejääk | | (2 736 707 563,42) |
| Muud mitterahalised liikumised | | 1 527 550,43 |
| Rahavood investeerimistegevusest: | 5.3 | |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine | | (350 910 120,82) |
| Investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | 76 469 510,70 |
| Sularahainvesteeringute (suurenemine)/vähenemine | | 3 169 579,43 |
| Pikaajaliste töötaja hüvitiste: | 3.12 | 7 143 754 052,00 |
| NETORAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST | | 3 502 624 274,88 |
| RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE NETO SUURENEMINE/ (VÄHENEMINE) | | 3 502 624 274,88 |
| RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA ALGUSE SEISUGA (5) | 3.11 | 8 667 335 685,27 |
| RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA (5) | 3.11 | 12 169 959 960,15 |

eurodes

Lisa

2005

RAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST

Tavapärase tegevuse puudujääk:

(7 812 464 365,47)

Rahavood põhitegevusest:

5.2

Amortiseerumine (finantsvara)

6 842 720,30

Amortisatsioon (materiaalne põhivara)

277 733 537,93

Investeeringute väärtuse langus

(11 983 099,95)

Investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(62 602 039,59)

Antud laenude (suurenemine)/vähenemine

(99 048 912,16)

Pikaajalise eelfinantseerimise (suurenemine)/vähenemine

(1 446 802 633,65)

Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

63 978 273,60

Varude (suurenemine)/vähenemine

(63 215 287,24)

Lühiajalise eelfinantseerimise (suurenemine)/vähenemine

94 447 525,77

Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine

(98 792 508,68)

Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine)

83 822 823,68

Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

232 460 226,05

Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

9 097 739,78

Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine)

35 200 744,03

Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(130 136 286,92)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

8 286 782 809,08

2005. aastal mitterahalise tuluna kirjendatud 2004. aasta eelarve ülejääk

(2 736 707 563,42)

Muud mitterahalised liikumised

1 527 550,43

Rahavood investeerimistegevusest:

5.3

Materiaalse ja immateriaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine

(350 910 120,82)

Investeeringute (suurenemine)/vähenemine

76 469 510,70

Sularahainvesteeringute (suurenemine)/vähenemine

3 169 579,43

Pikaajaliste töötaja hüvitiste:

3.12

7 143 754 052,00

NETORAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST

3 502 624 274,88

RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE NETO SUURENEMINE/ (VÄHENEMINE)

3 502 624 274,88

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA ALGUSE SEISUGA (5)

3.11

8 667 335 685,27

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA (5)

3.11

12 169 959 960,15

D.   NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| eurodes |
| --- |
| | Reservid | Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) | Eelarveaasta tulem | Kokku |
| Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2004. AASTA SEISUGA
   (6) | 0,00 | 1 055 268 223,85 | 9 258 037 564,68 | 4 194 018 305,10 | 14 507 324 093,63 |
| Muutused arvestuspõhimõtetes (7) | 88 457 197,90 | 1 423 806 719,53 | (67 616 685 004,88) | 0,00 | (66 104 421 087,45) |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2004. AASTA SEISUGA (ümberarvutatud) | 88 457 197,90 | 2 479 074 943,38 | (58 358 647 440,20) | 4 194 018 305,10 | (51 597 096 993,82) |
| Muutused tagatisfondi reservis | | 145 081 942,86 | (145 081 942,86) | | 0,00 |
| Õiglase väärtuse muutused | (7 094 661,12) | | | | (7 094 661,12) |
| Muud | | (450 782,03) | 9 072 993,58 | | 8 622 211,55 |
| 2004. eelarveaasta eraldatud tulem | | 103 540 939,00 | 1 353 769 802,68 | (1 457 310 741,68) | 0,00 |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2004. aasta eelarve ülejääk | | | | (2 736 707 563,42) | (2 736 707 563,42) |
| Eelarveaasta tulem | | | | (7 812 464 365,47) | (7 812 464 365,47) |
| SALDO 31. DETSEMBRI 2005. AASTA SEISUGA | 81 362 536,78 | 2 727 247 043,21 | (57 140 886 586,80) | (7 812 464 365,47) | (62 144 741 372,28) |

eurodes

Reservid

Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk)

Eelarveaasta tulem

Kokku

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

SALDO 31. DETSEMBRI 2004. AASTA SEISUGA
   (6)

0,00

1 055 268 223,85

9 258 037 564,68

4 194 018 305,10

14 507 324 093,63

Muutused arvestuspõhimõtetes (7)

88 457 197,90

1 423 806 719,53

(67 616 685 004,88)

0,00

(66 104 421 087,45)

SALDO 31. DETSEMBRI 2004. AASTA SEISUGA (ümberarvutatud)

88 457 197,90

2 479 074 943,38

(58 358 647 440,20)

4 194 018 305,10

(51 597 096 993,82)

Muutused tagatisfondi reservis

145 081 942,86

(145 081 942,86)

0,00

Õiglase väärtuse muutused

(7 094 661,12)

(7 094 661,12)

Muud

(450 782,03)

9 072 993,58

8 622 211,55

2004. eelarveaasta eraldatud tulem

103 540 939,00

1 353 769 802,68

(1 457 310 741,68)

0,00

Liikmesriikidele tagasimakstud 2004. aasta eelarve ülejääk

(2 736 707 563,42)

(2 736 707 563,42)

Eelarveaasta tulem

(7 812 464 365,47)

(7 812 464 365,47)

SALDO 31. DETSEMBRI 2005. AASTA SEISUGA

81 362 536,78

2 727 247 043,21

(57 140 886 586,80)

(7 812 464 365,47)

(62 144 741 372,28)

E.   RAAMATUPIDAMISARUANDE LISAD

| 1. | Arvestuspõhimõtted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku mõju |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bilansi lisad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tulude ja kulude aruande lisad |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rahavoogude aruande lisad |
| --- | --- |

5.

| 6. | Bilansiväliste kirjete aruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

6.

| 7. | Finantsriskide juhtimine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seotud osapooli käsitlevate andmete avaldamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Bilansipäevajärgsed sündmused |
| --- | --- |

9.

| 10. | Konsolideeritud üksused |
| --- | --- |

10.

| 11. | Konsolideerimata üksused |
| --- | --- |

11.

1.   ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1   ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS

Raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, parandusega ELTs L 25, 30.1.2003, lk 43), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Finantsmääruse artiklis 133 on öeldud, et komisjoni peaarvepidaja võtab vastu raamatupidamiskorra, mida kohaldatakse kõikides institutsioonides ja asutustes. Sellele tuginedes võttis ta 28. detsembril 2004. aastal vastu ühenduste uued raamatupidamiseeskirjad. Need uued tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted juhinduvad rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistest finantsaruandlusstandarditest (IFRS), mida annavad välja vastavalt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB). Komisjoni peaarvepidaja kiitis need eeskirjad heaks, olles eelnevalt tutvunud raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühma arvamusega, kes pakkus sõltumatut erialast nõu.

Komisjoni peaarvepidaja heakskiidetud hindamis- ja raamatupidamiseeskirju kohaldatakse kõigis praegu konsolideeritud Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamisaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamisaruannete koostamise ja konsolideerimise protsessi.

Komisjoni peaarvepidaja peab esitama esialgse konsolideeritud raamatupidamisaruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Komisjon peab 31. juuliks vastu võtma lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande, mis seejärel avaldatakse 31. oktoobriks Euroopa Liidu Teatajas koos kontrollikoja kinnitava avaldusega.

Nii esialgne kui ka lõplik 2005. aasta raamatupidamise aastaaruanne on struktureeritud järgmiselt: I köites on esitatud konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja II köites komisjoni raamatupidamisaruanne.

1.2   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamisaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu seda on Euroopa ühendused, on eesmärk konkreetsemalt anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult.

Tõese ja erapooletu ülevaate andmiseks peavad raamatupidamisaruanded mitte ainult andma institutsioonide ja ametite tegevuse iseloomu ja ulatust kirjeldavat asjakohast teavet, selgitama, kuidas neid rahastatakse, ja andma igakülgset teavet nende tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Euroopa institutsioonide ja ametite raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku pildi eelarve täitmisest ja põhineb modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse põhimõttel (8). Üldine raamatupidamisarvestus võimaldab raamatupidamisaruannete koostamist, sest selles on kajastatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis.

Finantsmääruse artiklis 124 on sätestatud raamatupidamisaruannete koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

| — | tegevuse jätkuvuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

tegevuse jätkuvuse põhimõte;

| — | konservatiivsuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

konservatiivsuse põhimõte;

| — | raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

| — | teabe võrreldavuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

teabe võrreldavuse põhimõte;

| — | olulisuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

olulisuse põhimõte;

| — | brutopõhimõte; |
| --- | --- |

—

brutopõhimõte;

| — | sisu ülimuslikkuse põhimõte; |
| --- | --- |

—

sisu ülimuslikkuse põhimõte;

| — | tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte. |
| --- | --- |

—

tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte.

Arvestades, et 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruanne on koostatud 2004. aasta aruandest erinevatel alustel, st täielikult tekkepõhiselt vastavalt ühenduste raamatupidamiseeskirjale, korrigeeriti algset 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud bilanssi, et saada 31. detsembri 2004. aasta seisuga tekkepõhine algbilanss (näiteks lisati eelfinantseeringute summad). Nimetatud korrigeerimisi on üksikasjalikumalt selgitatud lisas E2.

1.3   KONSOLIDEERIMINE

Euroopa ühenduste konsolideerimine hõlmab 26 kontrollitavat üksust, ühte sidusettevõtet ja ühte ühisettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas E10. Võrreldes 2004. aastaga on konsolideerimise ulatust laiendatud 16 kontrollitava üksuse võrra, et järgida Euroopa ühenduste ajakohastatud raamatupidamiseeskirju.

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa ühendustel õigus juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema käesoleval hetkel rakendatav. Kõige tavalisem kontrolli näitaja — häälteenamus — ei ole Euroopa ühenduste puhul enamikul juhtudel kohaldatav, sest kapitalistlikud suhted üksuste vahel üldjuhul puuduvad.

Konsolideeritavad Euroopa Liidu institutsioonid on loodud asutamislepingutega. Institutsioonid on Euroopa ühenduste organisatsioonilise ülesehituse aluseks ja annavad oma vaieldamatu panuse Euroopa ühenduste eesmärkide saavutamisel. Seetõttu võib neid lugeda Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvaks.

Sama lähenemise kohaselt loetakse kõiki teisese õigusakti alusel loodud ühenduste ameteid Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvateks ning seega konsolideeritakse nüüd esmakordselt ka need. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ). Samal ajal ei ole 2005. aasta raamatupidamisaruandes konsolideeritud Siseturu Ühtlustamise Ametit (Alicante) ja Ühenduse Sordiametit (Angers), mis ei saa ühenduste üldeelarvest toetusi.

Kontrollitavad üksused on konsolideeritud täieliku konsolideerimise meetodi kohaselt. Kõik Euroopa ühenduste kontrollitavate üksuste vahelised tehingud ja saldod on elimineeritud. Üksustevaheliste tehingutega seotud realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ja seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on kõik üksused, mille üle Euroopa ühendustel on oluline mõju, kuid mida nad ei kontrolli; üldjuhul kaasneb sellega osalus, mis annab 20 % kuni 50 %-lise hääleõiguse. Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses.

Euroopa ühenduste osa sidusettevõtete omandamisjärgses kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud omandamisjärgsetes liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid omandamisjärgseid liikumisi korrigeeritakse investeeringu bilansilise maksumusega. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab investeeringu bilansilist maksumust.

Euroopa ühenduste ja nende sidusettevõtte vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Praktilistel kaalutlustel kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel kasutatud sidusettevõtete raamatupidamisaruannetesse korrigeerimisi ei tehtud.

Juhtudel, mil Euroopa ühendustele kuulub vähemalt 20 % riskikapitalifondist, ei sea ühendused eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu likviidsete varadena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on leping, mille alusel Euroopa ühendused ning üks või enam poolt (“ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kontroll majandustegevuse üle. Ühiskontrolli alla kuuluvate üksuste osaluste üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja algselt kajastatakse neid soetusmaksumuses.

Euroopa ühenduste osa ühisettevõtete kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid liikumisi korrigeeritakse osaluse bilansilise maksumusega.

Euroopa ühenduste ja ühiskontrolli aluse üksuse vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Praktilistel kaalutlustel kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel kasutatud ühisettevõtete raamatupidamisaruannetesse korrigeerimisi ei tehtud.

Konsolideerimata üksused

Euroopa ühenduste raamatupidamisaruandes ei ole konsolideeritud vahendeid, mida ühendused haldavad Euroopa ühenduste personali ravikindlustusskeemi ja Euroopa Arengufondi nimel. 31. detsembri 2005. aasta seisuga oli nende koguvara väärtuseks vastavalt 260 miljonit eurot ja 3,5 miljardit eurot (vt lisa E 11).

1.4   VALUUTA JA ÜMBERARVESTAMISE ALUSED

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Konsolideeritud raamatupidamisaruanne on esitatud eurodes, mis on Euroopa ühenduste arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest aasta lõpus, kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril 2005. aastal kehtinud vahetuskursside alusel.

| Euro vahetuskurss 31. detsembril 2005 |
| --- |
| CYP | 0,5735 |
| LTL | 29,0000 |
| CZK | 7,4605 |
| MTL | 15,6466 |
| DKK | 0,6853 |
| PLN | 252,8700 |
| EEK | 0,6962 |
| SKK | 3,4528 |
| GBP | 0,4293 |
| SIT | 3,8600 |
| HUF | 37,8800 |
| SEK | 239,5000 |
| LVL | 9,3885 |
| USD | 1,1797 |

Euro vahetuskurss 31. detsembril 2005

CYP

0,5735

LTL

29,0000

CZK

7,4605

MTL

15,6466

DKK

0,6853

PLN

252,8700

EEK

0,6962

SKK

3,4528

GBP

0,4293

SIT

3,8600

HUF

37,8800

SEK

239,5000

LVL

9,3885

USD

1,1797

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse järgmiste rubriikide korral:

| — | materiaalne ja immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures; |
| --- | --- |

—

materiaalne ja immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures;

| — | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raames makstud eelfinantseeringud, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raames makstud eelfinantseeringud, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud ja likviidseks loetavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutused liigitatakse ümberarvestamise erinevusteks, mis tulenevad väärtpaberi amortiseeritud väärtuse muutustest, ja väärtpaberi bilansilise maksumuse muudeks muutusteks. Ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning bilansilise maksumuse muid muutusi õiglase väärtuse reservis. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande hoitavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidseks loetavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.5   BILANSS

1.5.1   Immateriaalne põhivara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kapitaliseeritud kulude alusel, mis on kantud asjaomase tarkvara soetamiseks ja kasutusse võtmiseks. Neid kulusid amortiseeritakse eeldatava kasuliku kasutusea alusel (4 aastat). Asutusesiseselt loodud immateriaalset põhivara kajastatakse praegu kuluna tulude ja kulude aruandes.

Arvutitarkvara programmide arenduse ja hooldusega seotud kulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2   Materiaalne põhivara

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon (v.a maa, kunstiteoste ja ehitamisel olevate varade puhul) ja väärtuse langus. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana — viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu läheb Euroopa ühendustele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Igasugused muud parandus- ja hooldustööd kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad, kunstiteoseid ja ehitamisel olevaid varasid ei amortiseerita. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Amortisatsiooninormid |
| --- |
| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| Immateriaalne vara | 25 % |
| Hooned | 4 % |
| Masinad ja seadmed | 10 % — 25 % |
| Mööbel | 10 % — 25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10 % — 33 % |
| Sõidukid | 25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % |
| Muu põhivara | 10 % — 33 % |

Amortisatsiooninormid

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Immateriaalne vara

25 %

Hooned

4 %

Masinad ja seadmed

10 % — 25 %

Mööbel

10 % — 25 %

Inventar ja sisseseade

10 % — 33 %

Sõidukid

25 %

Arvutiriistvara

25 %

Muu põhivara

10 % — 33 %

Varade jääkmaksumus ja kasulik kasutusuga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse igal bilansipäeval. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni.

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu võrdlemisel bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa ühendused kannavad põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuse juures, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi tulemusel soetatud vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3   Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, ega nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus võib mitte kaetav olla. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

1.5.4   Investeeringud

Investeeringud sidusettevõtetesse ja osalused ühisettevõtetes

Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle ja osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse likviidseteks varadeks ja sellest tulenevalt tuleb need arvele võtta õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) tuleb kajastada õiglase väärtuse reservis.

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust usaldusväärse väärtuse hindamise meetodi puudumisel iga investeeringu puhul eraldi kas maksumuse või omistatava puhasväärtuse (NAV) alusel, mille fondivalitseja on kuni bilansipäevani teatavaks teinud, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, jättes seega välja igasuguse kohaldatava realiseerimata kasumi, mis võib aluseks olevas investeerimisportfellis esineda. Investeeringuid riskikapitali fondidesse, mis bilansipäeva seisuga on loodud vähem kui kaks aastat tagasi, hinnatakse samade põhimõtete alusel. Erandina ei võeta arvesse üksnes halduskuludest tulenevat realiseerimata kahjumit, pidades silmas, et tegemist on aluseks oleva investeerimisportfelli algetapiga.

Tuleks märkida, et Euroopa Investeerimisfond on hiljuti välja töötanud standardile IAS 39 vastava õiglase väärtuse hindamise meetodi. Seda meetodit saab aga kohaldada ainult nende investeeringute puhul riskikapitali fondidesse, mille Euroopa ühendused on teinud 2005. aasta lõpu seisuga. 2004. aastal kogutud andmete alusel ei ole aga võimalik eelneva eelarveaasta lõpu seisuga riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute väärtust ümber arvutada. Sellest tulenevalt on võrreldavuse tagamiseks 2005. aasta lõpu seisuga järjepidevalt kohaldatud eelmises lõigus kirjeldatud praegust hindamismeetodit. Õiglase väärtuse hindamise meetodi kohaldamisel saadud õiglane väärtus on üksnes teabe huvides esitatud lisas E 3.3.3.1. Üleminek praeguselt hindamismeetodilt õiglase väärtuse hindamise meetodile toimub 1. jaanuaril 2006 ja sellega seonduvaid korrigeerimisi kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Uue meetodi kohaselt leitakse riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute väärtus, kohaldades summaarse puhasväärtuse (NAV) põhimõtet, mis eeldab, et kui fondide puhasväärtusi võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks, siis vastab sellele ka kõigi fondide puhasväärtuste summa.

Nimetatud meetodi kohaselt liigitatakse fondid kolme kategooriasse:

| — | I kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid; |
| --- | --- |

—

I kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid;

| — | II kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse muid hindamisjuhiseid (nt AFIC, BVCA ja EVCA hindamisjuhised) või standardeid, mida võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks; |
| --- | --- |

—

II kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse muid hindamisjuhiseid (nt AFIC, BVCA ja EVCA hindamisjuhised) või standardeid, mida võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks;

| — | III kategooria — fondid, mille puhul ei rakendata IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid ega muid standardile IAS 39 vastavaid hindamisjuhiseid. |
| --- | --- |

—

III kategooria — fondid, mille puhul ei rakendata IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid ega muid standardile IAS 39 vastavaid hindamisjuhiseid.

I ja II kategooria puhul kajastatakse õiglase väärtuse hindamisel saadud realiseerimata kasumit reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulude ja kulude aruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

Omistatav puhasväärtus, mille õiglane väärtus on kindlaks tehtud, määratakse, kohaldades kas Euroopa ühenduste osaluse protsenti fondis viimases aruandes kajastatud omistatava puhasväärtuse suhtes või asjaomase fondivalitseja esitatud aktsia sama kuupäeva väärtust juhul, kui viimane on kättesaadav.

III kategooriasse kuuluvaid investeeringuid hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langus.

Muud investeeringud

Liigitus

Euroopa ühendused liigitavad oma investeeringud järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud ja likviidsed finantsvarad. Investeeringute liigitus määratletakse nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande

Sellel kategoorial on kaks alakategooriat: kauplemiseks hoitavad finantsvarad ja finantsvarad, mida kajastatakse nende soetamisel õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande. Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa ühendused on nimetatud sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Ka tuletisinstrumendid liigitatakse kauplemiseesmärgil hoitavaks, kui neid ei saa lugeda riskiarvestuse eesmärgil hoitavaks. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui ühendused annavad raha või kaupu või osutavad teenuseid otse võlgnikule, ilma et nad kavatseksid nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud tähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa ühendused kavatsevad ja suudavad hoida kuni tähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Käesoleva eelarveaasta jooksul ei olnud Euroopa ühendustel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi teise kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui ühendused kavatsevad investeeringu müüa 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja likviidsete finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa ühendused võtavad kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvele võtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Praktilistel kaalutlustel ja olenevalt asjaomaste summade olulisusest kasutatakse nende laenude arvelevõtmisel, mille likvideeritav ESTÜ on andnud ametnikele, õiglase väärtusena tehinguhinda, olenemata võimalikust soodustingimustel võimaldatud intressimäärast.

Investeeringute kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa ühendused on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Likviidseid finantsvarasid ja finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses.

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud finantsvarade kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulude ja kulude aruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Välisvaluutas nomineeritud ja likviidseks loetavate rahaliste finantsvarade õiglase väärtuse muutused liigitatakse ümberarvestamise erinevusteks, mis tulenevad vara amortiseeritud väärtuse muutustest, ja vara bilansilise maksumuse muudeks muutusteks. Ümberarvestamise erinevuseid kajastatakse tulude ja kulude aruandes ja bilansilise maksumuse muid muutusi õiglase väärtuse reservis. Likviidseks loetavate mitterahaliste finantsvarade õiglase väärtuse muutusi kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Likviidseks loetava finantsvara müümisel või väärtuse vähendamisel peaks eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist kajastama tulude ja kulude aruandes.

Likviidsete finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidsetelt omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil Euroopa ühenduste jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega) määravad Euroopa ühendused õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Nende hulka kuuluvad hiljutised mitteseotud poolte vahelised tehingud, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglane väärtus, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei ole usaldusväärselt mõõdetav, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langus.

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Finantsvarade väärtuse langus

Euroopa ühendused hindavad igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

i)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse langusese tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise väärtuse ja hinnanguliste tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist väärtust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi diskontomääraks lepingus kindlaksmääratud jooksev tegelik intressimäär.

Tagatisega finantsvara hinnanguliste tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda tagatise sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte.

Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

ii)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Likviidseks loetavate omakapitaliväärtpaberite puhul võetakse väärtpaberite väärtuse languse kindlakstegemisel arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaks ajaks allapoole tema maksumust. Kui likviidsete finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulude ja kulude aruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Tulude ja kulude aruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulude ja kulude aruandes. Kui järgneval perioodil likviidseks loetava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

1.5.5   Varud

Varusid kajastatakse kas nende maksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Maksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Erandjuhtudel võib rakendada kaalutud keskmise hinna valemit. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu maksumus koosneb projekteerimiskuludest, toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmislikest üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud.

Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas maksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa ühendused kannaksid vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.6   Eelfinantseeringu summad

Eelfinantseering on makse, mille eesmärk on võimaldada abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelfinantseeringu lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või makstakse tagasi. Kui abisaaja ei kanna abikõlblikke kulusid, on tal kohustus eelfinantseeringuks olev ettemakse Euroopa ühendustele tagastada. Eelfinantseeringu summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) abikõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelfinantseeringu summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud abikõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad abikõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelfinantseeringult arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse seda bilansis. Eelfinantseeringu summadega seotud tagatised kajastatakse tingimuslike varadena bilansiväliste kirjete aruandes.

1.5.7   Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa ühendustel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Allahindluse summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Samuti kajastatakse 20 % väärtuse üldine aastane allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

Eelarveaasta lõpus kajastatavate viitlaekumiste käsitlemise kohta vt ka lisa 1.5.13.

1.5.8   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on määratletud lühiajaliste varadena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades, muud lühiajalised kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega investeeringud ning panga arvelduskrediidid. Panga arvelduskrediidid on näidatud bilansis lühiajaliste kohustuste all finantskohustuste hulgas.

1.5.9   Töötajate hüvitised

Pensionikohustused

Euroopa ühendused haldavad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kindlaksmääratud hüvitisega plaan on plaan, milles on üldjuhul määratud pensionihüvitise summa, mida töötaja pensionile minnes saama hakkab, ja mis tavaliselt sõltub ühest või enamast sellisest tegurist nagu vanus, teenistusaastad ja töötasu.

Kindlaksmääratud hüvitistega pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval, millest on lahutatud pensioniplaani varade mis tahes õiglane väärtus. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad sõltumatud kindlustusstatistikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides hinnangulised tulevasted rahavood selles valuutas nomineeritud kõrgekvaliteetsete ettevõtte võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatilistest prognoosidest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulude ja kulude aruandes.

Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulude all, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jätkab kindlaksmääratud perioodi (pensioniõiguste tekkimise perioodi) jooksul teenistust. Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil üleandmisperioodi jooksul.

1.5.10   Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui Euroopa ühendustel on minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul.

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured on oodatavad kulud, mis oleksid vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

Kui raha ajaväärtusel on oluline mõju, võrdub riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa nende kulude nüüdisväärtusega, mida hinnatakse kohustuse täitmiseks vajalikuks. Kasutatav diskontomäär on määr, mis peegeldab raha ajaväärtuse jooksvaid turuhinnanguid ja kohustusele iseloomulikke riske (va riskid, mille suhtes tulevaste rahavoogude prognoose on juba korrigeeritud).

1.5.11   Finantskohustused

Finantskohustuste hulka kuuluvad võetud laenud ja kauplemiseks hoitavad kohustused.

Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulude ja kulude aruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Kauplemiseks hoitavate kohustuste hulka kuuluvad tuletisinstrumendid, mida ei saa lugeda riskiarvestuse eesmärgil hoitavaks, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu kauplemiseks hoitavate varade üle (vt lisa 1.5.4).

1.5.12   Võlgnevused

Märkimisväärne summa Euroopa ühenduste võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega; selle asemel on tegemist toetuse saajate esitatud tasumata kulutaotluste või muu ühenduste võimaldatud rahastamisega. Need kirjendatakse võlgnevustena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende abikõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja abikõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivaid võlgnevusi kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne on Euroopa ühendustele üle antud ja nad on selle vastu võtnud.

1.5.13   Aruandeperioodide eristamine — viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulu ja kulud

Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku ühe olulise osana tuleb tagada, et aasta jooksul tehtud tehingud oleksid kirjendatud õigesse eelarveaastasse (järgmisse eelarveaastasse üleviimine), sest tehinguid peab kajastama selles perioodis, millega need on seotud.

Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on ühenduste vahenditest abi saajate kantud abikõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole ühendustele veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Nimetatud summade kohta täpseima hinnangu saamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, mis olenevad tegevuse liigist ja saadaolevast teabest. Samal ajal kirjendatakse mõnesid kulusid jooksval eelarveaastal, kuigi need on seotud järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), ja need tuleb kindlaks määrata ja lisada asjaomasesse perioodi.

Ka tulu üle peab kajastama selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet saadetud, kuid teenus on osutatud või tarne üle antud, või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt asutamislepingus sätestatu tulemusena), tuleb summa hinnata ja kajastada see raamatupidamisaruandes viitlaekumisena.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on saadetud arve, mis ei ole aruandeperioodiga seotud, tuleb summa edasi lükata ja kajastada see tulude all tulu vähenemisena. Eesmärk on vähendada tulu edasilükkunud tulu summa võrra.

Kuna käesoleval eelarveaastal rakendatakse sellist käsitlust esmakordselt ja võttes arvesse ühenduste tegevuse eripära, ei ole ühtegi võrdlusmeetodit, millega nimetatud hindamismeetodeid saaks võrrelda.

1.6   TULUDE JA KULUDE ARUANNE

1.6.1   Tulu

Kaubanduslik tulu

Kaupade müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad.

Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ühenduste tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võivad Euroopa ühendused saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Rahvamajanduse kogutulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse siis, kui Euroopa ühendused saadavad liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles nõuavad neilt osamaksu tegemist. Neid hinnatakse nende “taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid tuginevad prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa ühendustele makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole ei kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mille võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulude ja kulude aruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa ühenduste vastuvõetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis tuleb kajastada nõude väärtuse vähendamine.

Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

| — | kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning ühendused nõuavad summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning ühendused nõuavad summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad esitavad kaebuse ühenduste õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad esitavad kaebuse ühenduste õiguse kohaselt.

Sellele vaatamata peab trahvi põhisumma siiski määratud tähtajaks ära maksma, sest kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet (EÜ asutamislepingu artikkel 242). Võlglastel on kaks võimalust — nad võivad esitada summa kohta pangatagatise või maksta trahvi ajutiselt.

Kui ettevõtja esitab otsuse vastu kaebuse ja on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ühenduse otsuse vastu esitatud adressaadi kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis kajastatakse see tingimusliku varana.

Kui on oht, et esimese astme kohus võib teha otsuse ühenduste kahjuks, kajastatakse selle riski katteks eraldatud vahendid juhtudel, mil ajutine makse on juba laekunud. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa ühendused on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Intressitulu ja -kulud

Intressitulu- ja kulusid kajastatakse tulude ja kulude aruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või –kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või –kulud asjaomase perioodi peale. Tegelik intressimäär on määr, millega finantsinstrumendi oodatava kasutusea (või vajadusel lühema perioodi) jooksul toimunud prognoositud tulevased sularaha maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt finantsvara või -kohustuse bilansilise netoväärtusega. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindavad Euroopa ühendused rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingu poolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2   Kulud

Kaupade ostuga seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa ühendustele üle antud ja nad on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses.

Mittekaubanduslikud kulud on Euroopa ühendustele iseloomulikud ning moodustavad suurema osa nende kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on lubatud määrusega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu määrus) või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik abikõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna abikõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud abikõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

Tingimuslikke varasid hinnatakse arengu asjakohase kajastamise tagamiseks raamatupidamisaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil muutus aset leidis.

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega ei allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või äärmiselt harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on vähetõenäoline.

Tingimuslikke kohustusi hinnatakse pidevalt, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui tekib tõenäosus, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähendamist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle katteks eraldatud vahendid selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil tõenäosuse tekkis.

Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustused

Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustus on Euroopa ühenduste juriidiline või faktiline kulukohustus, mis on tavaliselt võetud lepinguga ja mis võib nõuda vahendite vähendamist tulevikus.

Tagatised

Tagatised on võimalikud varad või kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi loetakse seega tingimuslikeks varadeks või kohustusteks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks.

1.8   HINNANGUTE KASUTAMINE

Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamisaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna hinnangutel ja oletustel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas pensionisummad, tulevaste kulude katteks eraldatud vahendid, väljaannete varu hindamine, varudest ja nõuetest tulenev finantsrisk, viitlaekumised ja kumuleerunud kulud, tingimuslikud varad ja kohustused ning põhivara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest hinnangutest erineda. Hinnangutes tehtud muutusi kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks saavad.

2.   TEKKEPÕHISELE RAAMATUPIDAMISARVESTUSELE ÜLEMINEKU MÕJU

2.1   KOOSTAMISE ALUS

Ühenduste algbilanss on koostatud 28. detsembril 2004 vastuvõetud uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt, mida kohaldatakse esmakordselt 2005. eelarveaasta puhul.

2.2   RAAMATUPIDAMISARUANNETE ESITAMINE

Raamatupidamise aastaaruanne koosneb järgmistest põhiaruannetest: bilanss, tulude ja kulude aruanne, netovara muutuste aruanne ja rahavoogude aruanne.

2.3   OMAKAPITALI VÕRDLUS

ALGBILANSS

| eurodes |
| --- |
| | | Lisa | 31.12.2004
  ümberarvutatud | Korrigeerimised | 31.12.2004 |
| I. | PõhivarA | | 30 142 730 492,69 | (4 143 923 005,85) | 34 286 653 498 54 |
| Immateriaalne põhivara | | 17 137 089,53 | 10 795 517,23 | 6 341 572,30 |
| Materiaalne põhivara | 2.3.1 | 4 084 425 922,70 | 257 822 280,52 | 3 826 603 642,18 |
| Investeeringud | 2.3.2 | 2 150 177 300,19 | 123 900 459,79 | 2 026 276 840,40 |
| Laenud | 2.3.3 | 2 298 277 591,00 | (30 831 701,00) | 2 329 109 292,00 |
| Pikaajaline eelfinantseerimine | 2.3.4 | 21 284 928 692,20 | 21 284 928 692,20 | 0,00 |
| Pikaajalised nõuded | 2.3.5 | 307 783 897,07 | (25 790 538 254,59) | 26 098 322 151,66 |
| II. | KÄIBEVARA | | 23 450 507 504,46 | 7 700 336 944,33 | 15 750 170 560,13 |
| Varud | | 63 255 048,68 | (5 972 804,31) | 69 227 852,99 |
| Lühiajalised investeeringud | 2.3.2 | 1 442 821 890,84 | 46 841 216,60 | 1 395 980 674,24 |
| Lühiajaline eelfinantseerimine | 2.3.4 | 6 727 929 511,29 | 6 727 929 511,29 | 0,00 |
| Lühiajalised nõuded | 2.3.5 | 7 139 062 014,64 | 263 155 996,45 | 6 875 906 018,19 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.3.6 | 8 077 439 039,01 | 668 383 024,30 | 7 409 056 014,71 |
| AKTIVA KOKKU | | 53 593 237 997,15 | 3 556 413 938,48 | 50 036 824 058,67 |
| III. | PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | 30 556 735 482,10 | (1 143 539 962,90) | 31 700 275 445,00 |
| Töötajate hüvitised | | 26 012 130 886,00 | 3 744 986,00 | 26 008 385 900,00 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | 2.3.7 | 1 013 020 111,03 | (1 254 230 501,43) | 2 267 250 612,46 |
| Finantskohustused | 2.3.8 | 1 688 032 288,29 | 109 698 482,45 | 1 578 333 805,84 |
| Muud pikaajalised kohustused | | 1 843 552 196,78 | (2 752 929,92) | 1 846 305 126,70 |
| IV. | LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | 74 633 599 508,87 | 70 804 374 988,83 | 3 829 224 520,04 |
| Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | 2.3.7 | 240 240 253,60 | 240 240 253,60 | 0,00 |
| Finantskohustused | 2.3.8 | 152 154 480,63 | (74 095 519,37) | 226 250 000,00 |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.3.9 | 74 241 204 774,64 | 70 638 230 254,60 | 3 602 974 520,04 |
| PASSIVA KOKKU | | 105 190 334 990,97 | 69 660 835 025,93 | 35 529 499 965,04 |
| | NETOVARA | | (51 597 096 993,82) | (66 104 421 087,45) | 14 507 324 093,63 |
| | Reservid | 2.3.10 | 2 567 532 141,28 | 1 512 263 917,43 | 1 055 268 223,85 |
| | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: | 2.3.10 | (54 164 629 135,10) | (67 616 685 004,88) | 13 452 055 869,78 |
| | Töötajate pensionid (pikaajaline) | | (26 012 130 886,00) | 0,00 | (26 012 130 886,00) |
| | Muud | | (28 152 498 249,10) | (67 616 685 004,88) | 39 464 186 755,78 |
| V. | NETOVARA | | (51 597 096 993,82) | (66 104 421 087,45) | 14 507 324 093,63 |

eurodes

Lisa

31.12.2004

ümberarvutatud

Korrigeerimised

31.12.2004

I.

PõhivarA

30 142 730 492,69

(4 143 923 005,85)

34 286 653 498 54

Immateriaalne põhivara

17 137 089,53

10 795 517,23

6 341 572,30

Materiaalne põhivara

2.3.1

4 084 425 922,70

257 822 280,52

3 826 603 642,18

Investeeringud

2.3.2

2 150 177 300,19

123 900 459,79

2 026 276 840,40

Laenud

2.3.3

2 298 277 591,00

(30 831 701,00)

2 329 109 292,00

Pikaajaline eelfinantseerimine

2.3.4

21 284 928 692,20

21 284 928 692,20

0,00

Pikaajalised nõuded

2.3.5

307 783 897,07

(25 790 538 254,59)

26 098 322 151,66

II.

KÄIBEVARA

23 450 507 504,46

7 700 336 944,33

15 750 170 560,13

Varud

63 255 048,68

(5 972 804,31)

69 227 852,99

Lühiajalised investeeringud

2.3.2

1 442 821 890,84

46 841 216,60

1 395 980 674,24

Lühiajaline eelfinantseerimine

2.3.4

6 727 929 511,29

6 727 929 511,29

0,00

Lühiajalised nõuded

2.3.5

7 139 062 014,64

263 155 996,45

6 875 906 018,19

Raha ja raha ekvivalendid

2.3.6

8 077 439 039,01

668 383 024,30

7 409 056 014,71

AKTIVA KOKKU

53 593 237 997,15

3 556 413 938,48

50 036 824 058,67

III.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

30 556 735 482,10

(1 143 539 962,90)

31 700 275 445,00

Töötajate hüvitised

26 012 130 886,00

3 744 986,00

26 008 385 900,00

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

2.3.7

1 013 020 111,03

(1 254 230 501,43)

2 267 250 612,46

Finantskohustused

2.3.8

1 688 032 288,29

109 698 482,45

1 578 333 805,84

Muud pikaajalised kohustused

1 843 552 196,78

(2 752 929,92)

1 846 305 126,70

IV.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

74 633 599 508,87

70 804 374 988,83

3 829 224 520,04

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

2.3.7

240 240 253,60

240 240 253,60

0,00

Finantskohustused

2.3.8

152 154 480,63

(74 095 519,37)

226 250 000,00

Kreditoorne võlgnevus

2.3.9

74 241 204 774,64

70 638 230 254,60

3 602 974 520,04

PASSIVA KOKKU

105 190 334 990,97

69 660 835 025,93

35 529 499 965,04

NETOVARA

(51 597 096 993,82)

(66 104 421 087,45)

14 507 324 093,63

Reservid

2.3.10

2 567 532 141,28

1 512 263 917,43

1 055 268 223,85

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad:

2.3.10

(54 164 629 135,10)

(67 616 685 004,88)

13 452 055 869,78

Töötajate pensionid (pikaajaline)

(26 012 130 886,00)

0,00

(26 012 130 886,00)

Muud

(28 152 498 249,10)

(67 616 685 004,88)

39 464 186 755,78

V.

NETOVARA

(51 597 096 993,82)

(66 104 421 087,45)

14 507 324 093,63

Ülaltoodud tabelis on kokku võetud 31. detsembri 2004. aasta seisuga bilansi uute raamatupidamiseeskirjade kohaseks ümberarvutamiseks tehtud muudatuste mõju.

31. detsembri 2004. aasta seisuga (enne ümberarvutamist) koostatud bilanss erineb mõnevõrra 2004. aasta raamatupidamisaruandes avaldatust. See on tingitud teatavate saldode ümberliigitamisest bilansis, mis oli vajalik selleks, et neid oleks võimalik ümberarvutatud summadega võrrelda. Algne 31. detsembri 2004. aasta seisuga esitatud 14,5 miljardi euro suurune netovara summa (mida siis nimetati “omakapitaliks”) vastab avaldatud summale.

Peaaegu kogu mõju kajastub komisjoni ja palju vähemal määral likvideeritava ESTÜ raamatupidamise aastaaruandes. Esmakordselt konsolideeritud ametitel on olnud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele piiratud mõju, mis seisneb peamiselt sularaha saldode suurenemises.

2.3.1   Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara suhtes kohaldatavate arvestuspõhimõtete peamine muutus seondub amortisatsiooni arvutamise meetodiga. Varasemate eeskirjade kohaselt arvutati soetatud varade amortisatsioon nende ostmise aasta 12 kalendrikuu kohta (olenemata soetamise kuupäevast). Uute eeskirjade kohaselt alustatakse amortisatsiooni arvutamist soetamise kuust alates. Seetõttu olid varad varem “üle amortiseeritud”. See ja muud muutused arvestuspõhimõtetes on toonud kaasa materiaalse põhivara netoväärtuse suurenemise komisjoni puhul 69 miljoni euro ja parlamendi puhul 137 miljoni euro võrra. Suurenemise saldo seondub peamiselt ametite esmakordse kaasamisega.

2.3.2   Investeeringud

Tagatisfondi ja likvideeritava ESTÜ investeerimisportfell, mis koosneb võlakirjadest, kirjendati varem kas soetusmaksumuses (või hinnalisandite/allahindluste korral amortiseeritud väärtuses lineaarse meetodi kohaselt) või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb neist oli madalam. Selliseid väärtpabereid loetakse nüüd likviidseteks varadeks ja seetõttu kajastatakse neid nende õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses hindamise mõju, mille summaks on 88 miljonit eurot, on kajastud õiglase väärtuse reservis.

31. detsembri 2004. aasta seisuga hoidis tagatisfond kolme Euroopa ühenduste emiteeritud ujuva intressimääraga võlakirja, mille summa koos kogunenud intressidega oli 21 miljonit eurot. Nimetatud võlakirjad on nõuetekohaselt tasaarvestatud nendega vastavuses olnud võlgnevusega, mida tõendavad makromajandusliku finantsabi programmi raames välja antud sertifikaadid (vt lisa 2.3.8).

Võlakirjad, mille summa on 38 miljonit eurot ja mida usaldusisikud haldavad Euroopa Komisjoni nimel eelarvevahendite raames, kaasati nimetatud eelarvevahendite netovara arvutusse ja seetõttu liigitati need 31. detsembri 2004. aasta seisuga lühiajalisteks nõueteks. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt on need eelarvevahendid nüüd liigitatud raamatupidamise aastaaruande asjaomaste rubriikide alla vastavalt nende iseloomule ja vajadusel järelejäänud tähtajale.

Tuletisinstrumendid, milles summa on 33 miljonit eurot ja millel on positiivne õiglane väärtus (mille hulka arvatakse ka kogunenud intressid), on kajastatud kauplemiseks hoitavate varadena; varem kajastati neid üksnes bilansiväliste kirjete aruandes. Tehingute saldo (33 miljonit eurot) on seotud muude ümberliigitamiste, ümberhindamiste ja kogunenud intresside toomisega selle rubriigi alla.

2.3.3   Laenud

Eritingimustega laenud kirjendati varem soetusmaksumuses, millest lahutati võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt võetakse sellised soodustingimustel antud laenud arvele õiglases väärtuses, mis turutingimustest madalama intressiga laenude puhul vastab oodatavate rahavoogude nüüdispuhasväärtusele, diskonteerituna EIP keskmise kehtiva laenuintressimääraga, mida EIP kohaldab laenuvõtjate suhtes asjaomastes riikides; järgnevalt kajastatakse nimetatud laene amortiseeritud väärtuses. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad asjaomase rahastamislepingu kohaselt ettenähtud ajutisel või lõplikul mahakandmisel. Koondmõju, mis on ühelt poolt nimetatud laenude hindamisel nende amortiseeritud väärtuses (-152 miljonit eurot) ja teiselt poolt nende kõigi liigitamisel põhivaraks seetõttu, et nende kõigi bilansipäevajärgsed lõpptähtajad on pikemad kui üks aasta (20 miljonit eurot), on kirjendatud kumuleerunud puudujäägi kontol ja moodustab -132 miljonit eurot.

Likvideeritava ESTÜ soodsa intressmääraga antud eluasemelaenud kirjendati varem nende veel tasumata osa nominaalsummas, millest olid maha arvatud võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt võetakse need laenud arvele õiglases väärtuses, mis vastab oodatavate rahavoogude nüüdispuhasväärtusele, diskonteerituna turuintressimääraga, mida kohaldatakse laenuvõtja asukohaliikmesriigi emiteeritud sarnase tähtajaga võlakirjade puhul; järgnevalt kajastatakse nimetatud laene amortiseeritud väärtuses. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad asjaomaste rahastamislepingute kohaselt ettenähtud ajutisel või lõplikul mahakandmisel. Nimetatud laenude amortiseeritud väärtuses hindamise mõju on negatiivne (-21 miljonit eurot).

Laenatud vahenditest antud laenud on samuti liigitatud põhivaraks, kui nende bilansipäevajärgne lõpptähtaeg oli üle ühe aasta, mis suurendab pikaajaliste laenude saldot 123 miljoni euro võrra ja vähendab sama summa võrra lühiajaliste nõuete saldot (vt lisa 2.3.5).

2.3.4   Eelfinantseerimine

Enne 2005. aastat avaldatud Euroopa ühenduste raamatupidamisaruannetes olid lühiajaliste nõuete all esitatud mõned summad, mis seondusid teatavate projektide jaoks tehtud eelmaksetega (finantsvahendajad). 2004. aasta jooksul inventeerisid institutsioonid ja asutused kõik kuni 31. detsembrini 2004 väljamakstud eelfinantseerimise summad, mille käsitlemine veel käis.

31. detsembri 2004. aasta seisuga näidatud eelfinantseerimise saldo koosneb aga abisaajatele võlgnetavast kogusummast nimetatud kuupäeva seisuga, millest on maha arvatud kumuleerunud kulud. Nimetatud kumuleerunud kulud väljendavad hinnangut selle kohta, millises ulatuses on abisaajad nimetatud kuupäeva seisuga tegelikult kasutanud neid eelfinantseeringu summasid, mille kohta Euroopa ühendused ei ole kuluaruandeid veel saanud.

Kuna paljud Euroopa ühenduste struktuurifondi meetmetest rahastatavad projektid on oma laadilt pikaajalised, on nendega seotud ettemaksed kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelfinantseeringu summad näidatud nii põhi- kui ka käibevara rubriikide all.

2.3.5   Nõuded

Pikaajalised nõuded on oluliselt vähenenud, sest tagatis, mille liikmesriigid on andud seoses komisjoni pensionikohustustega personali ees, ei vasta uute raamatupidamiseeskirjade kohastele kriteeriumidele, mille alusel seda saaks varana kajastada. 31. detsembri 2004. aasta seisuga oli nende summa algselt 26 miljardit eurot.

Lühiajalised nõuded on suurenenud selle tulemusel, et 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud aruandesse lisati omavahendite viitlaekumised 2,3 miljardi euro suuruses summas. Kogu liikumist saldol tasakaalustab aga varem selle all kajastatud eelfinantseeringu summade, Euroopa ühenduste nimel usaldusisikute hallatavate eelarvevahendite netovara, laenude nende osade, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on üle ühe aasta, ning kogunenud intresside üleviimine eraldi rubriikide alla.

2.3.6   Raha ja raha ekvivalendid

Ametite kaasamise kõige suurem mõju kajastus selle rubriigi all 339 miljoni euro suuruses summas.

Arveldusarved ja lühiajalised tähtajalised hoiused, mille summa oli 323 miljonit eurot ja mida usaldusisikud haldasid Euroopa ühenduste nimel eelarvevahendite raames, kaasati nimetatud eelarvevahendite netovara arvutusse ja seetõttu liigitati need 31. detsembri 2004. aasta seisuga lühiajalisteks nõueteks. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt on need eelarvevahendid nüüd liigitatud raamatupidamise aastaaruande asjaomaste rubriikide alla vastavalt nende iseloomule ja vajadusel järelejäänud tähtajale.

2.3.7   Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite saldot on suurendatud Teadusuuringute Ühiskeskusele tuumarajatiste tegevuse lõpetamise katteks eraldatud vahendite suhtes kohaldatava diskontomäära täpsustamise tulemusel (59 miljonit eurot). Pooleliolevate kohtuasjade üksikasjalikuma läbivaatamise järel on suurenenud ka nende katteks eraldatud erivahendid.

Märkimisväärne muutus on see, et varem kajastatud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid, mis seonduvad tagatisfondiga (1 086 miljonit eurot) ja likvideeritava ESTÜga (328 miljonit eurot) ei vasta uute eeskirjade kohaselt enam nõuetele, mille alusel neid saaks riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditena kajastada, ning on seetõttu sellest rubriigist välja jäetud. Selle asemel on kajastatud sama summa ulatuses reservid.

Lisaks sellele on eelarvevahendite all kajastatud finantsriskide katteks eraldatud vahendid (239 miljonit eurot), mis varem avaldati üksnes bilansiväliste kirjete aruandes. Viimasena tuleb märkida, et esmakordselt kajastati kohtuasjadega seotud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 81 miljoni euro suuruses summas ja teiste institutsioonide ja ametite riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 21 miljoni euro suuruses summas (vt lisa 3.13).

2.3.8   Finantskohustused

Sarnaselt antud laenudega on võetud laenud, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on üle ühe aasta, liigitatud pikaajalisteks kohustusteks, mis suurendab pikaajaliste võetud laenude saldot 109 miljoni euro võrra ja vähendab sama summa võrra lühiajaliste võetud laenude saldot.

Lisaks sellele märkis tagatisfond võlgnevused, mida tõendavad makromajandusliku finantsabi programmi raames väljaantud sertifikaadid ja mis on kirjendatud pikaajaliste võetud laenudena. Nimetatud võlgnevused on nõuetekohaselt tühistatud vastavate tagatisfondis hoitavate varade vastu.

Tuletisinstrumendid, millel on negatiivne õiglane väärtus (19 miljonit eurot), on kajastatud kauplemiseks hoitavate kohustustena; varem kajastati neid üksnes bilansiväliste kirjete aruandes.

2.3.9   Kreditoorne võlgnevus

Suurim mõju bilansile (70,6 miljardit eurot) oli sellel rubriigil ja see tulenes peamiselt moderniseerimise projekti kahest olulisest osast — arvete ja kumuleerunud kulude kirjendamisest:

| — | Finantsmääruse kohaselt kirjendatakse järgmisse eelarveaastasse ülekantud maksete assigneeringud eelarveaasta kuludena. Kuni 2004. eelarveaastani tehti ülekantud ja veel ära kasutamata assigneeringute vastandkirje bilansi lühiajalistesse kohustustesse. Sellist liigitust enam ei kasutata, sest kõik tasumata võlgnevused on inventeeritud. Vastav korrigeerimine on kajastatud kreditoorse võlgnevuse all. Varem selle rubriigi all kajastatud summasid (2,8 miljardit eurot), mis seondusid järgmisse eelarveaastasse ülekantavate eelarveliste assigneeringutega, ei ole uute raamatupidamiseeskirjade kasutuselevõtmise järel enam kajastatud. |
| --- | --- |

—

Finantsmääruse kohaselt kirjendatakse järgmisse eelarveaastasse ülekantud maksete assigneeringud eelarveaasta kuludena. Kuni 2004. eelarveaastani tehti ülekantud ja veel ära kasutamata assigneeringute vastandkirje bilansi lühiajalistesse kohustustesse. Sellist liigitust enam ei kasutata, sest kõik tasumata võlgnevused on inventeeritud. Vastav korrigeerimine on kajastatud kreditoorse võlgnevuse all. Varem selle rubriigi all kajastatud summasid (2,8 miljardit eurot), mis seondusid järgmisse eelarveaastasse ülekantavate eelarveliste assigneeringutega, ei ole uute raamatupidamiseeskirjade kasutuselevõtmise järel enam kajastatud.

| — | Kõik ühenduste saadud arved, kulutaotlused ja kreeditarved kirjendatakse raamatupidamissüsteemis süstemaatiliselt. See protsess algas 2004. aasta viimases kvartalis ning 2005. aasta jaanuaris kanti tasumata summad (9,4 miljardit eurot) algbilansi jaoks raamatupidamissüsteemi. |
| --- | --- |

—

Kõik ühenduste saadud arved, kulutaotlused ja kreeditarved kirjendatakse raamatupidamissüsteemis süstemaatiliselt. See protsess algas 2004. aasta viimases kvartalis ning 2005. aasta jaanuaris kanti tasumata summad (9,4 miljardit eurot) algbilansi jaoks raamatupidamissüsteemi.

| — | Kumuleerunud kulud moodustasid 1. jaanuari 2005. aasta seisuga 64,2 miljardit eurot ja kujutavad endast algbilansi jaoks avaldatud 2004. aasta raamatupidamise aastaaruandega võrreldes kõige suuremat mõju. Need seonduvad lühiajaliste kohustustega, mis tulenevad summadest, mis juba kuuluvad tasumisele abikõlblikele abisaajatele (liikmesriigid, institutsioonid, tarnijad ja teenuste osutajad, üksikisikud jt), kuid mida ei ole aruandepäeva seisuga veel kajastatud, sest kulutaotlust ega arvet ei ole veel saadud.
  Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt kirjendatakse tehingud ja sündmused raamatupidamissüsteemis ning kajastatakse raamatupidamisaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui summat ei saa kajastada raamatupidamisaruande koostamise jaoks ettenähtud ajalises raamistikus, tuleb neid summasid, milles enne raamatupidamisaruande valmimist ollakse piisavale kindel, kajastada kumuleerunud kuludena. Kajastamise kriteeriumid näevad ette, et Euroopa ühendused kajastatavad kulu summa ulatuses, mis võrdub perioodi eest tasumisele kuuluva ülekandekohustuse hinnangulise summaga.
  Kumuleerunud kulude hinnangu kõige paremaks arvutamiseks analüüsisid ühendused kõiki aspekte, mis seonduvad avalik-õiguslikus asutuses järgmisse eelarveaastasse üleviimisega. Ühendused koostasid täieliku loetelu kõigist kohaldatavatest eeskirjadest ja kaalusid, kuidas neid raamatupidamisaruandes esitada.
  Lõppeesmärk oli vähendada kavandatud metoodikaga ohtu, et raamatupidamisaruanne ei anna tõest ja erapooletut ülevaadet.
  Seejärel koostasid ühendused selle järgmisse eelarveaastasse üleviimise strateegia alusel praktilised tegevusjuhised, mis sisaldasid ka soovitatud metoodikat ja võimalike tehnikate kirjeldusi teemade kaupa. |
| --- | --- |

—

Kumuleerunud kulud moodustasid 1. jaanuari 2005. aasta seisuga 64,2 miljardit eurot ja kujutavad endast algbilansi jaoks avaldatud 2004. aasta raamatupidamise aastaaruandega võrreldes kõige suuremat mõju. Need seonduvad lühiajaliste kohustustega, mis tulenevad summadest, mis juba kuuluvad tasumisele abikõlblikele abisaajatele (liikmesriigid, institutsioonid, tarnijad ja teenuste osutajad, üksikisikud jt), kuid mida ei ole aruandepäeva seisuga veel kajastatud, sest kulutaotlust ega arvet ei ole veel saadud.

Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt kirjendatakse tehingud ja sündmused raamatupidamissüsteemis ning kajastatakse raamatupidamisaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui summat ei saa kajastada raamatupidamisaruande koostamise jaoks ettenähtud ajalises raamistikus, tuleb neid summasid, milles enne raamatupidamisaruande valmimist ollakse piisavale kindel, kajastada kumuleerunud kuludena. Kajastamise kriteeriumid näevad ette, et Euroopa ühendused kajastatavad kulu summa ulatuses, mis võrdub perioodi eest tasumisele kuuluva ülekandekohustuse hinnangulise summaga.

Kumuleerunud kulude hinnangu kõige paremaks arvutamiseks analüüsisid ühendused kõiki aspekte, mis seonduvad avalik-õiguslikus asutuses järgmisse eelarveaastasse üleviimisega. Ühendused koostasid täieliku loetelu kõigist kohaldatavatest eeskirjadest ja kaalusid, kuidas neid raamatupidamisaruandes esitada.

Lõppeesmärk oli vähendada kavandatud metoodikaga ohtu, et raamatupidamisaruanne ei anna tõest ja erapooletut ülevaadet.

Seejärel koostasid ühendused selle järgmisse eelarveaastasse üleviimise strateegia alusel praktilised tegevusjuhised, mis sisaldasid ka soovitatud metoodikat ja võimalike tehnikate kirjeldusi teemade kaupa.

| — | Kumuleerunud kulude peamised summad seonduvad EAGGFi tagatisrahastuga, millest 26,3 miljardit eurot moodustavad 16. oktoobril kuni 31. detsembril 2004. aastal kantud kulud, mille liikmesriigid deklareerisid pärast selle aja möödumist, mille jooksul neid oleks saanud raamatupidamisaruande koostamisel arvesse võtta; 21,2 miljardit eurot moodustavad turumeetmed, sealhulgas otsetoetused (need koosnevad 2004. aastal tekkinud nõuetest, mille finantsmõju ilmneb 2005. aastal) ja maaelu arengu toetused (need koosnevad ettevõtjate ja makseasutuste kuni 31.12.2004 kantud abikõlblikest kuludest, mille kohta ühendused ei ole veel maksetaotlust saanud). Veel üks märkimisväärne summa väljendab struktuurifondide kumuleerunud kulusid, mis 31. detsembri 2004. aasta seisuga jagunes 6,3 miljardi euro ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fondi 2000–2006, ISPA ja uuenduslike meetmete ning 5,1 miljardi euro ulatuses Euroopa Sotsiaalfondi vahel. Ülejäänud summad (5,3 miljardit eurot) koosnevad muude poliitikavaldkondade kumuleerunud kuludest, millest kõige märkimisväärsemad on teadusuuringute valdkonna kulud, mille suuruseks on +/- EUR 1,5 miljardit eurot (vt lisa 3.18.4). |
| --- | --- |

—

Kumuleerunud kulude peamised summad seonduvad EAGGFi tagatisrahastuga, millest 26,3 miljardit eurot moodustavad 16. oktoobril kuni 31. detsembril 2004. aastal kantud kulud, mille liikmesriigid deklareerisid pärast selle aja möödumist, mille jooksul neid oleks saanud raamatupidamisaruande koostamisel arvesse võtta; 21,2 miljardit eurot moodustavad turumeetmed, sealhulgas otsetoetused (need koosnevad 2004. aastal tekkinud nõuetest, mille finantsmõju ilmneb 2005. aastal) ja maaelu arengu toetused (need koosnevad ettevõtjate ja makseasutuste kuni 31.12.2004 kantud abikõlblikest kuludest, mille kohta ühendused ei ole veel maksetaotlust saanud). Veel üks märkimisväärne summa väljendab struktuurifondide kumuleerunud kulusid, mis 31. detsembri 2004. aasta seisuga jagunes 6,3 miljardi euro ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fondi 2000–2006, ISPA ja uuenduslike meetmete ning 5,1 miljardi euro ulatuses Euroopa Sotsiaalfondi vahel. Ülejäänud summad (5,3 miljardit eurot) koosnevad muude poliitikavaldkondade kumuleerunud kuludest, millest kõige märkimisväärsemad on teadusuuringute valdkonna kulud, mille suuruseks on +/- EUR 1,5 miljardit eurot (vt lisa 3.18.4).

2.3.10   Reservid ja kumuleerunud ülejääk/puudujääk

Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse likviidsete varade õiglase väärtuse korrigeerimist nüüd õiglase väärtuse reservi kaudu (88 miljonit eurot). Suurimat mõju reservidele avaldas aga see, et sinna kaasati tagatisfondi reserv (1 086 miljonit eurot), mis vastab 9 %-le sihtsummast, ja likvideeritava ESTÜ muud reservid (328 miljonit eurot). Varem kajastati neid summasid riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditena.

Kõik algbilansi ümberarvutamiseks vajalikud muudatused, välja arvatud õiglase väärtuse korrigeerimised, tehti kumuleerunud puudujäägi konto kaudu, millest on tingitud ka suur mõju selle saldole.

3.   BILANSI LISAD

I.   PÕHIVARA

3.1   IMMATERIAALNE PÕHIVARA

Immateriaalset põhivara määratletakse kui mitterahalist vara, millel puudub füüsiline kuju. Et sellist vara saaks kanda bilansi aktiva poolele, peab see olema Euroopa ühenduste valduses ja andma neile tulevikus majanduslikku kasu.

Immateriaalne põhivara

| eurodes |
| --- |
| | Summa |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud) | 43 147 504,22 |
| Eelarveaasta kestel lisandunud | 15 428 793,99 |
| Võõrandamine | (473 054,00) |
| Muud muutused | 6 445 391,79 |
| Bilansiline maksumus 31. detsembril 2005 | 64 548 636,00 |
| Kogunenud kulum 31. detsembril 2004 (ümberarvestatud) | 26 010 414,69 |
| Aasta amortisatsioonikulud | 6 842 720,30 |
| Võõrandamine | (200 762,00) |
| Muud muutused | 5 219 638,51 |
| Kogunenud kulum 31. detsembril 2005 (ümberarvestatud) | 37 872 011,50 |
| BILANSILNE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRIL 2005 | 26 676 624,50 |

eurodes

Summa

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud)

43 147 504,22

Eelarveaasta kestel lisandunud

15 428 793,99

Võõrandamine

(473 054,00)

Muud muutused

6 445 391,79

Bilansiline maksumus 31. detsembril 2005

64 548 636,00

Kogunenud kulum 31. detsembril 2004 (ümberarvestatud)

26 010 414,69

Aasta amortisatsioonikulud

6 842 720,30

Võõrandamine

(200 762,00)

Muud muutused

5 219 638,51

Kogunenud kulum 31. detsembril 2005 (ümberarvestatud)

37 872 011,50

BILANSILNE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRIL 2005

26 676 624,50

3.2   MATERIAALNE PÕHIVARA

3.2.1   Maa ja hooned

Mõnedes riikides ei saa delegatsiooni hoone maksumusest eristada maa väärtust, millel see paikneb.

2005. aasta detsembris ostis komisjon koos parlamendiga Kopenhaagenis hoone väärtusega 9,9 miljonit eurot. Kummalegi kuulub sellest 50 %, kuigi kogu summa hoone eest tasus parlament ja komisjon tasub oma osa parlamendile hoone eluea vältel. Samal kuul kirjutasid mõlemad institutsioonid ühiselt alla Haagis asuva ja 7,4 miljonit eurot maksva hoone soetamise lepingule, kuid kuna seda hoonet 2006. aastal kasutusele ei võetud, ei ole seda kantud 31. detsembri 2005. aasta bilanssi.

3.2.2   Seadmed

Umbes 20 % delegatsioonide puhul puudub teave selle kohta, milline oli nende materiaalne põhivara 31. detsembri 2005. aasta seisuga. 2003. aasta jaanuaris käivitus algatus esinduste esitatava teabe kvaliteedi ja täielikkuse parandamiseks, mis koos 2004. aastal algatatud üksikasjalike inventarinimistute koostamise projektiga peaks aitama seda probleemi tulevikus lahendada. Olukorda parandab ka delegatsioonide tehingute kaasamine keskraamatupidamissüsteemi 2007. aastal.

Nende projektide tulemusel tehtud kohandused kogusummas 3,6 miljonit eurot on esitatud alljärgneva tabeli rubriigis “Muud muutused”. Esinduste kohta esitatud materiaalse põhivara netosumma 31. detsembri 2005. aasta seisuga on 72,3 miljonit eurot.

3.2.3   Kapitalirent (ja muud sarnased õigused)

Ametlike Väljaannete Talituse peahoonet ei ole bilansis esitatud, kuna see on liigitatud kasutusrendi alla. Kuigi talitusel on kaks turuväärtusel põhinevat väljaostuvõimalust (2006. aasta oktoobris ja 2010. aastal), ei loeta vara omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid sisuliselt talitusele üleläinuks. Liigitus vaadatakse läbi hiljem 2006. aastal, mil talitus võib kasutada esimest väljaostuvõimalust.

21. septembril 2005 kirjutas komisjon alla 50 miljoni euro väärtusega hoone kapitalirendi lepingule 27 aastaks.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee on sõlminud kapitalirendi lepingud Brüsselis oleva Belliard'i hoone kohta, mis on kajastatud bilansi aktiva poolel. Hoonet kaasfinantseeritakse järgmiselt: Majandus- ja Sotsiaalkomitee 50 % ning Regioonide Komitee 50 %. Veel ühe Brüsselis oleva hoone 27 aasta pikkune kapitalirent, mille kohta need komiteed sõlmisid lepingu 2004. aasta mais, sisaldub 2005. aasta ümberarvutatud bilansis. Neid kaasfinantseeritakse järgmiselt: Majandus- ja Sotsiaalkomitee 40 % ning Regioonide Komitee 60 %.

3.2.4   Ehitamisel olev põhivara

2003. aasta märtsis kirjutas nõukogu alla Brüsselis LEX hoone ehitamise ja soetamise lepingule. Selle valmimise hinnaks arvestati 31. detsembri 2005. aasta seisuga 258 miljonit eurot. Hoone ehitamise eest on tehtud ettemakseid kokku 123 miljoni euro eest, sealhulgas 2005. aastal 64 miljonit eurot eest ja eelnevatel aastatel 59 miljonit eurot.

2004. aasta oktoobris sõlmis parlament väljaostuvõimalusega kapitalirendi lepingu uue hoonetekompleksi kohta Brüsselis. Ehitustööd algasid 2004. aastal. 2004. aasta novembris tehti 40 miljoni euro suurune ettemakse. Kuni ajutise heakskiitva aruande allakirjutamiseni on parlamendil õigus teha lisaettemakseid, mida seni on tehtud järgmiselt (miljonit eurot):

| Saldo 31. detsembri 2004. aasta seisuga | 40,0 miljonit eurot |
| --- | --- |
| 2005. aastal tehtud maksed 2004. aastal tehtud tööde eest (kaasatud ümberarvutatud algbilanssi) | 82,3 miljonit eurot |
| 2005. aastal töödele tehtud kulud | 73,7 miljonit eurot |
| Kokku 31. detsembri 2005. aasta seisuga | 196,0 miljonit eurot |

Saldo 31. detsembri 2004. aasta seisuga

40,0 miljonit eurot

2005. aastal tehtud maksed 2004. aastal tehtud tööde eest (kaasatud ümberarvutatud algbilanssi)

82,3 miljonit eurot

2005. aastal töödele tehtud kulud

73,7 miljonit eurot

Kokku 31. detsembri 2005. aasta seisuga

196,0 miljonit eurot

Materiaalne põhivara

| eurodes |
| --- |
| | Maa ja hooned | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvuti- riistvara | Muu materiaalne põhivara | Kapitalirent ja muud sarnased õigused | Ehitamisel olev vara | KOKKU |
| Bilansiline brutomaksumus 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud) | 2 798 459 908,84 | 314 685 311,72 | 151 655 006,60 | 359 450 313,77 | 94 848 414,86 | 2 128 258 298,61 | 204 629 792,33 | 6 051 987 046,73 |
| Eelarveaasta kestel lisandunud | 22 183 255,17 | 28 503 264,15 | 13 886 120,31 | 58 804 654,05 | 13 083 916,15 | 60 966 303,61 | 142 094 984,67 | 339 522 498,11 |
| Võõrandamine | 0,00 | - 18 802 716,65 | - 5 955 058,02 | - 48 288 305,99 | -1 639 942,74 | 0,00 | - 099 843,00 | - 74 785 866,40 |
| Ümberpaigutused rubriikide vahel | 3 986 584,00 | 1 173 719,60 | - 322 248,13 | 281 086,13 | -1 134 157,60 | 1,600,00 | - 3 986 584,00 | 0,00 |
| Muud muutused | - 1 971 063,00 | - 8 036 654,33 | - 23 723 883,65 | - 3 096 256,80 | 353 124,82 | 0,00 | 0,00 | - 36 474 732,96 |
| Bilansiline maksumus 31. detsembril 2005 | 2 822 658 685,01 | 317 522 924,49 | 135 539 937,11 | 367 151 491,16 | 105 511 355,49 | 2 189 226 202,22 | 342 638 350,00 | 6 280 248 945,48 |
| Kogunenud amortisatsioon 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud) | 1 033 480 507,23 | 258 891 143,45 | 110 533 143,17 | 254 904 329,06 | 57 922 871,90 | 251 829 129,22 | | 1 967 561 124,03 |
| Aasta amortisatsioonikulud | 116 156 557,09 | 22 621 584,39 | 9 779 959,02 | 54 066 519,67 | 8 767 186,25 | 67 317 044,30 | | 278 708 850,72 |
| Arvutatud amortisatsiooni vähendamine | 0,00 | 0,00 | -229 829,46 | - 729 745,93 | -15 737,40 | 0,00 | | - 975 312,79 |
| Võõrandamine | 0,00 | - 18 211 797,85 | - 5 493 049,90 | - 47 248 494,30 | -1 591 914,10 | 0,00 | | - 72 545 256,15 |
| Väärtuse langus | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 |
| Vähendatud väärtuse taastamine | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 |
| Ümberpaigutused rubriikide vahel | 0,00 | 868 666,66 | - 28 854,37 | 262 731,22 | -1 104 143,51 | 1 600,00 | | 0,00 |
| Muud muutused | 72 548,64 | - 8 311 960,11 | -22 789 122,90 | - 2 934 810,67 | 242 634,39 | 0,00 | | - 33 720 710,65 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31. detsember 2005 | 1 149 709 612,96 | 255 857 636,54 | 91 772 245,56 | 258 320 529,05 | 64 220 897,53 | 319 147 773,52 | | 2 139 028 695,16 |
| VARA BILANSILNE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRIL 2005 | 1 672 949 072,05 | 61 665 287,95 | 43 767 691,55 | 108 830 962,11 | 41 290 457,96 | 1 870 078 428,70 | 342 638 350,00 | 4 141 220 250,32 |

eurodes

Maa ja hooned

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvuti- riistvara

Muu materiaalne põhivara

Kapitalirent ja muud sarnased õigused

Ehitamisel olev vara

KOKKU

Bilansiline brutomaksumus 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud)

2 798 459 908,84

314 685 311,72

151 655 006,60

359 450 313,77

94 848 414,86

2 128 258 298,61

204 629 792,33

6 051 987 046,73

Eelarveaasta kestel lisandunud

22 183 255,17

28 503 264,15

13 886 120,31

58 804 654,05

13 083 916,15

60 966 303,61

142 094 984,67

339 522 498,11

Võõrandamine

0,00

- 18 802 716,65

- 5 955 058,02

- 48 288 305,99

-1 639 942,74

0,00

- 099 843,00

- 74 785 866,40

Ümberpaigutused rubriikide vahel

3 986 584,00

1 173 719,60

- 322 248,13

281 086,13

-1 134 157,60

1,600,00

- 3 986 584,00

0,00

Muud muutused

- 1 971 063,00

- 8 036 654,33

- 23 723 883,65

- 3 096 256,80

353 124,82

0,00

0,00

- 36 474 732,96

Bilansiline maksumus 31. detsembril 2005

2 822 658 685,01

317 522 924,49

135 539 937,11

367 151 491,16

105 511 355,49

2 189 226 202,22

342 638 350,00

6 280 248 945,48

Kogunenud amortisatsioon 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud)

1 033 480 507,23

258 891 143,45

110 533 143,17

254 904 329,06

57 922 871,90

251 829 129,22

1 967 561 124,03

Aasta amortisatsioonikulud

116 156 557,09

22 621 584,39

9 779 959,02

54 066 519,67

8 767 186,25

67 317 044,30

278 708 850,72

Arvutatud amortisatsiooni vähendamine

0,00

0,00

-229 829,46

- 729 745,93

-15 737,40

0,00

- 975 312,79

Võõrandamine

0,00

- 18 211 797,85

- 5 493 049,90

- 47 248 494,30

-1 591 914,10

0,00

- 72 545 256,15

Väärtuse langus

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Vähendatud väärtuse taastamine

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Ümberpaigutused rubriikide vahel

0,00

868 666,66

- 28 854,37

262 731,22

-1 104 143,51

1 600,00

0,00

Muud muutused

72 548,64

- 8 311 960,11

-22 789 122,90

- 2 934 810,67

242 634,39

0,00

- 33 720 710,65

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31. detsember 2005

1 149 709 612,96

255 857 636,54

91 772 245,56

258 320 529,05

64 220 897,53

319 147 773,52

2 139 028 695,16

VARA BILANSILNE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRIL 2005

1 672 949 072,05

61 665 287,95

43 767 691,55

108 830 962,11

41 290 457,96

1 870 078 428,70

342 638 350,00

4 141 220 250,32

Veel tasumata kapitalirendi ja sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all. Need jaotuvad järgmiselt:

Kapitalirent ja muud sarnased õigused

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Kumulatiivsed kulud (A) | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | Koguväärtus | Tööde soetusmaksumus | Vara väärtus | Amortisatsioon | Bilansiline netomaksumus =A+B+C+E |
| Alla 1 aasta | Üle 1 aasta | Üle 5 aasta | Kohustused kokku (B) | A+B | (C) | A+B+C | (E) |
| Maa ja hooned | 326,64 | 29,83 | 151,54 | 1 621,29 | 1 802,66 | 2 129,30 | 59,59 | 2 188,89 | (318,85) | 1 870,04 |
| Sisustus ja sõidukid | 0,14 | 0,02 | 0,03 | 0,00 | 0,05 | 0,19 | 0,00 | 0,19 | (0,15) | 0,04 |
| Muu materiaalne põhivara | 0,13 | 0,02 | 0,00 | 0,00 | 0,02 | 0,15 | 0,00 | 0,15 | (0,15) | 0,00 |
| Kokku 31.detsembri 2005. aasta seisuga | 326,91 | 29,87 | 151,57 | 1 621,29 | 1 802,73 | 2 129,64 | 59,59 | 2 189,23 | (319,15) | 1 870,08 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Kumulatiivsed kulud (A)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Koguväärtus

Tööde soetusmaksumus

Vara väärtus

Amortisatsioon

Bilansiline netomaksumus =A+B+C+E

Alla 1 aasta

Üle 1 aasta

Üle 5 aasta

Kohustused kokku (B)

A+B

(C)

A+B+C

(E)

Maa ja hooned

326,64

29,83

151,54

1 621,29

1 802,66

2 129,30

59,59

2 188,89

(318,85)

1 870,04

Sisustus ja sõidukid

0,14

0,02

0,03

0,00

0,05

0,19

0,00

0,19

(0,15)

0,04

Muu materiaalne põhivara

0,13

0,02

0,00

0,00

0,02

0,15

0,00

0,15

(0,15)

0,00

Kokku 31.detsembri 2005. aasta seisuga

326,91

29,87

151,57

1 621,29

1 802,73

2 129,64

59,59

2 189,23

(319,15)

1 870,08

3.3   INVESTEERINGUD

Selle rubriigi alla kuuluvad investeeringud, mis on seotud püsivate eesmärkidega ja/või mis toetavad Euroopa ühenduste meetmeid. Siia kuulub ka tagatisfondi netovara.

Investeeringud

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005. aasta seisuga | Ümberarvutatud saldo 31.12.2004
  seisuga |
| Investeeringud sidusettevõtetesse: EIF | 185 570 299,80 | 175 976 040,60 |
| Osalus ühisettevõtetes: Galileo | 141 459 169,43 | 89 283 659,98 |
| Tagatisfond | 1 309 361 111,18 | 1 649 202 571,55 |
| Likviidsed varad | 210 520 545,57 | 204 797 460,68 |
| Kauplemiseks hoitavad varad | 27 509 180,02 | 30 917 567,38 |
| Kokku 31.detsembri 2005. aasta seisuga | 1 874 420 306,00 | 2 150 177 300,19 |

eurodes

Saldo 31.12.2005. aasta seisuga

Ümberarvutatud saldo 31.12.2004

seisuga

Investeeringud sidusettevõtetesse: EIF

185 570 299,80

175 976 040,60

Osalus ühisettevõtetes: Galileo

141 459 169,43

89 283 659,98

Tagatisfond

1 309 361 111,18

1 649 202 571,55

Likviidsed varad

210 520 545,57

204 797 460,68

Kauplemiseks hoitavad varad

27 509 180,02

30 917 567,38

Kokku 31.detsembri 2005. aasta seisuga

1 874 420 306,00

2 150 177 300,19

3.3.1   Investeeringud sidusettevõtetesse ja osalus ühisettevõtetes

Sidus- ja ühisettevõtted

| eurodes |
| --- |
| | Investeeringud sidusettevõtetesse:
  EIF | Osalus ühisettevõttes:
  Galileo |
| 31.detsembri 2005. aasta seisuga (ümberarvutatud) | 175 976 040,60 | 89 283 659,98 |
| Soetamine | 0,00 | 156 000 000,00 |
| Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine | 0,00 | 0,00 |
| Osalus kasumis/(kahjumis) | 12 858 259,20 | (103 824 490,55) |
| Muud kapitaliosaluse muutused | (3 264 000,00) | 0,00 |
| Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga | 185 570 299,80 | 141 459 169,43 |

eurodes

Investeeringud sidusettevõtetesse:

EIF

Osalus ühisettevõttes:

Galileo

31.detsembri 2005. aasta seisuga (ümberarvutatud)

175 976 040,60

89 283 659,98

Soetamine

0,00

156 000 000,00

Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine

0,00

0,00

Osalus kasumis/(kahjumis)

12 858 259,20

(103 824 490,55)

Muud kapitaliosaluse muutused

(3 264 000,00)

0,00

Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga

185 570 299,80

141 459 169,43

EIF (Euroopa Investeerimisfond)

EIF on Euroopa Liidu finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitalile ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavatele tagatistele. Nõukogu 6. juuni 1994. aasta otsuse alusel märkisid Euroopa ühendused, keda esindas komisjon, EIFi kapitali kokku 600 miljoni eküü väärtuses, mis andis 600 aktsiat. See moodustab 30 % EIFi kapitalist. Komisjon on sisse maksnud kogu sissenõutud kapitali, mille osakaal on 20 %. Veel sissenõudmata kapitali tasumata maksed moodustavad 480 miljonit eurot (80 %).

2000. aastal komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) vahel sõlmitud lepingu kohaselt oli komisjonil 30. juunil 2005 õigus müüa oma aktsiad EIP-le kindlaksmääratud hinnaga 315 000 eurot aktsia eest. Kuid komisjon ei kasutanud oma müügioptsiooni. Samal kuupäeval jõustus uus aktsiaostukohustuse leping. Selle uue lepingu kohaselt on komisjonil õigus igal ajal müüa oma aktsiad EIP-le hinnaga, mis vastab EIFi väärtusele, mis on jagatud emiteeritud aktsiate koguarvuga. Valem rajaneb selle eelarveaasta aastaruandes ja raamatupidamise aastaaruandes esitatud andmetel, mille jooksul müügist teatatakse ja üldkoosolek müügi heaks kiidab.

Müügioptsiooni väärtus on nullilähedane, kuna aktsiate müügihinna kindlaksmääramise valem sarnaneb valemiga, mida kasutati EIFi netoväärtuse kindlaksmääramiseks. Kuna täielikku ja õiglast väärtuse määramist ei ole teostatud, peetakse kõnealust kindlaksmääratud EIFi netoväärtust kõige paremaks müügioptsiooni ligikaudse õiglase väärtuse väljendajaks. Tuleb märkida, et komisjon ei kavatse müüa oma aktsiaosalust EIFis seni, kuni komisjon jätkab koostöös EIFiga oma riskikapitali fondide ja tagatisprogrammide arendamist. Emaettevõtja EIP andis müügioptsiooni komisjonile ainult selleks, et anda igale EIFi aktsionärile võrdsed õigused.

Vastavalt raamatupidamiseeeskirjadele kasutatakse ühendustele EIFis kuuluva osa hindamiseks kapitaliosaluse meetodit. Vastavalt kapitaliosaluse meetodile korrigeeritakse algselt soetusmaksumuses kirjendatud kapitaliosalust hiljem, et võtta arvesse neid muutusi kontrollitava üksuse netovaras, mis on aset leidnud pärast seda, kui investor aktsiad omandas. Korrigeerimise tulemus kajastab investori osalust kontrollitava üksuse majandustulemuses.

Kapitaliosaluse meetodi kohaselt on kapitaliosaluseks hinnatud 30 % EIFi omakapitalist. EIFi 2005. aasta bilansis on näidatud, et tema omakapital on 618,6 miljonit eurot, millest 42,9 miljonit eurot moodustab aasta kasum. Ühenduste osa sellest summast on 30 % (185,6 miljonit eurot), millest 12,9 miljonit eurot on tekkinud 2005. aastal. 2005. aastal saadi 2004. eelarveaasta eest dividendidena 3,3 miljonit eurot.

Tuleb märkida, et kuigi EIF teeb tööd selle nimel, et hakata oma raamatupidamise aastaaruandeid koostama vastavalt rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS), ei vasta tema 2005. aasta aruanded veel täielikult nendele eeskirjadele, eeskätt õiglase väärtuse arvestuse valdkonnas.

Galileo programm

Galileo programmi arendusetapi elluviimiseks loodi nõukogu määrusega nr 876/2002 neljaks aastaks (2002–2006) ühisettevõte asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Selle juriidilise isiku eesmärk on tagada Galileo programmi ühtne juhtimine ja finantskontroll arendusetapil ning nimetatud programmile eraldatud vahendite kasutamine sel eesmärgil. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa ühendused, keda esindab komisjon, ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). Komisjon teeb üleeuroopaliste võrkude eelarve raames antavate toetuste kaudu ühisettevõttele Galileo kättesaadavaks vahendid, mis on vajalikud arendusetapiga seotud tegevuse kaasfinantseerimiseks.

Ühendused on märkinud ühisettevõtte kapitali 520 miljoni euro ulatuses. Sellest oli 31. detsembri 2005. aasta seisuga makstud 438 miljonit eurot, ülejäänud 82 miljoni euro maksmist ei ole veel nõutud.

Nagu EIFi puhul, nii kasutatakse ka Galileo programmi raamatupidamisarvestuse konsolideerimiseks kapitaliosaluse meetodit. 2005. eelarveaastal oli ühenduste osalus ühisettevõtte kahjumis 103,8 miljonit eurot. Seega oli investeeringu väärtus 31. detsembri 2005. aasta seisuga 141,5 miljonit eurot, mis koosneb 438 miljoni euro suurusest investeeringust, millest on lahutatud selleks ajaks kogunenud 296,5 miljoni euro suurune osalus kahjumis.

3.3.2   Tagatisfond

Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2728/94 loodi välistegevuse tagatisfond, mille eesmärk on tagada laenude tagastamine ühenduste võlausaldajatele, kui laenu saajad ei ole võimelised ühenduste antud või tagatud laene tagasi maksma. See rahastamisvahend hõlmab laene, mille ühendused on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) Euroopa Liidu väliseid laenutehinguid, makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi Euroopa Liidu väliseid laene.

Määruse artikli 6 kohaselt usaldas komisjon tagatisfondi finantsjuhtimise EIP-le lepingu alusel, mille ühendused ja EIP allkirjastasid 23. novembril 1994 Brüsselis ja 25. novembril 1994 Luxembourgis.

Tagatisfondi käitlevas määruses (EÜ, Euratom) nr 2728/94, mida on muudetud nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/1999, on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2000. aastal rahastatakse fondi ühenduste üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud kasumist ja summadest, mis on sisse nõutud laenukohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle suhtes tagatisfond on pidanud oma tagatise kasutusele võtma. Samas määruses on sihtsummana sätestatud 9 %. Määruses on sätestatud, et “kui aasta lõpus on sihtsumma ületatud, makstakse ülejääk tagasi Euroopa ühenduste üldeelarve tulude koondarvestuse erirubriiki.”

6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta on sätestatud, et Euroopa ühenduste üldeelarve peab sisaldama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kirjendada.

Kõnealune 1231,2 miljoni euro suurune reserv vastab tagatisfondi sihtsummale, (9) arvutatuna 31. detsembri 2005. aasta seisuga tasumata summa alusel. 1 324,7 miljoni euro suurune kanne komisjoni bilansi aktiva poolel (milles ei ole võetud arvesse makromajandusliku finantsabi programmiga seotud võlasertifikaatide elimineerivat kannet) kajastab tagatisfondi netovara 31. detsembri 2005. aasta seisuga. Erinevus aktiva poolel näidatud tagatisfondi summa ja reservi suuruse vahel vastab eelarvesse tagasi maksmisele kuuluvale 93,5 miljoni euro suurusele ülejäägile.

Tagatisfondi netovara

| eurodes |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Käibevara | 1 324 663 957,25 | 1 670 814 232,53 |
| Pärast elimineerivat kannet | 1 310 086 228,65 | 1 649 968 069,48 |
| Lühiajalised investeeringud: Müügivalmis varad | 1 008 639 934,02 | 1 080 917 586,27 |
| Pärast elimineerivat kannet | 994 062 205,42 | 1 060 071 423,22 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 316 024 023,23 | 589 896 646,26 |
| Lühiajalised kohustused | (725 117,47) | (765 497,93) |
| Netovara | 1 323 938 839,78 | 1 670 048 734,60 |
| Pärast elimineerivat kannet | 1 309 361 111,18 | 1 649 202 571,55 |

eurodes

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Käibevara

1 324 663 957,25

1 670 814 232,53

Pärast elimineerivat kannet

1 310 086 228,65

1 649 968 069,48

Lühiajalised investeeringud: Müügivalmis varad

1 008 639 934,02

1 080 917 586,27

Pärast elimineerivat kannet

994 062 205,42

1 060 071 423,22

Raha ja raha ekvivalendid

316 024 023,23

589 896 646,26

Lühiajalised kohustused

(725 117,47)

(765 497,93)

Netovara

1 323 938 839,78

1 670 048 734,60

Pärast elimineerivat kannet

1 309 361 111,18

1 649 202 571,55

31. detsembri 2005. aasta seisuga oli tagatisfondil kolm Euroopa ühenduste emiteeritud ujuva intressimääraga võlakirja, mille summa koos kogunenud intressiga oli 14,6 miljonit eurot (2004. aastal 20,8 miljonit eurot). Need võlakirjad on emiteeritud makromajanduslik finantsabi eelarvevälise vahendi raames. Raamatupidamisarvestuse seisukohast tuleb teha nii varade (tagatisfond) kui ka kohustuste (makromajanduslik finantsabi) kohta ühenduste tasandil elimineeriv kanne.

Tagatisfondi riskihalusupoliitika ülevaade on esitatud lisades E 7.6 — E 7.9.

3.3.3   Muud investeeringud

3.3.3.1   Likviidsed varad

Sellesse rubriiki kuuluvad investeeringud ja osalused, mis on omandatud selleks, et aidata abisaajatel arendada äritegevust.

Investeering Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka (EBRD)

EBRD loodi 10 miljardi euro suuruse algkapitaliga, millest 3 % märkisid ühendused. Sissenõutud kapitali osakaal on selles 30 %. 15. aprillil 1996. aastal otsustas panga nõukogu oma iga-aastasel koosolekul põhikirjajärgset kapitali kahekordistada. Selle otsuse alusel on ühendused märkinud veel 30 000 aktsiat nimiväärtusega 10 000 eurot aktsia kohta. Kõnealuse tehingu puhul jaotuvad sissenõutud ja sissenõutavad aktsiad järgmiselt: 22,5 % märgitud aktsiatest on sisse nõutud ja ülejäänud sissenõutavad.

Bilansi koostamise kuupäeval ulatub ühenduste märgitud EBRD kapitali summa 157,5 miljoni euroni, millest 147,5 miljonit on sisse nõutud ja osaliselt ka makstud. Tasumata maksete osa sissenõutud kapitalist (9,5 miljonit eurot) on kirjendatud pikaajaliste kohustuste alla ja kajastatud amortiseeritud väärtusena. Kuna kirjendatavaid pikaajalisi kohustusi võib võrrelda pikaajaliste intressita laenudena, võib selle õiglaseks väärtuseks arvele võtmisel hinnata kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud intressimäära alusel, mis kehtib turul sarnase krediidireitinguga (valuuta, tähtaja, intressimäära tüübi ja muude tegurite poolest) sarnase instrumendi puhul.

Veel sisse nõudmata kapitali tasumata maksed moodustavad 442,5 miljonit eurot ja on kajastatud bilansiväliselt tingimuslike kohustustena.

Euroopa ühenduste 3 % kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumusena, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiaid ei noteerita börsil ja lisaks on EBRD põhikirjas sätestatud lepingulised piirangud, mille kohaselt muu hulgas osaluse müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

Euroopa Ühenduse Investeeringupartnerite (ECIP) programm

Sellesse rubriiki kuulub ühenduste panus Euroopa Ühenduse Investeeringupartnerite (ECIP) programmi raames Aasias, Ladina-Ameerikas, Vahemere piirkonnas ja Lõuna-Aafrikas asutatud ühisettevõtete omakapitalimahutustesse ja allutatud laenukapitali. Mitu aastat kestnud ECIP programm peatati ennetähtaegselt ja selle tegevust pikendati üksnes likvideerimiseks. Programmi ei saa lõplikult likvideerida enne viimase ühisettevõtte lõpetamist. Enamik tehingutest on juba lõpetatud, sisse nõutud või muudetud lõplikeks toetusteks ning praegu käib töö ülejäänud seni veel lõpetamata projektidega. Hetkel vaadatakse läbi lõpetamata projekte, et hinnata nende sissenõutavust ja seega investeeringute väärtust.

Eurotech Capital, Venture Consort ja JOP

Instrumendi Eurotech Capital eesmärk on ergutada erasektorit riskikapitali investorite võrgustiku kaudu rahastama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete riikidevahelisi kõrgtehnoloogiaprojekte. See hõlmab makseid, mida on tehtud alates 1990. eelarveaastast niisuguse eelfinantseeringu vormis, mis kuulub lepingu lõppedes teataval juhul tagastamisele. Ühenduste osalus ei kujuta endast kapitaliosalust asjaomases riskikapitali ettevõttes. Pigem on tegemist kindlaksmääratud osalusega nende riskikapitali ettevõtete teatavates investeeringutes kolmandatesse ettevõtetesse. Kõnealune osalus kuulub ühenduste ja riskikapitali ettevõtete vahel sõlmitud lepingute tingimuste kohaselt tagasimaksmisele.

Instrumendi Venture Consort eesmärk on edendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ühinemist riskikapitali ettevõtete riikidevaheliseks konsortsiumiks. See hõlmab alates 1985. aastast tehtud investeeringuid väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse (VKEd), mis tegelevad uuenduslike projektidega.

PHARE-TACISe ühisettevõtte programmi (Phare-Tacis Joint Venture programme, JOP) eesmärk on soodustada ühisettevõtete loomist ja arengut Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ning endistes Nõukogude Liidu vabariikides.

Võttes arvesse, et kõik kolm on riskikapitali meetmed, on isegi juhul, kui mõned summad tagasi makstakse, ühenduse osaluse praegust tegelikku väärtust nende puhul siiski väga raske hinnata. Konservatiivsuse põhimõtte kohaselt on nende osaluste väärtust 100 % võrra vähendatud ja seega on need bilansis kajastatud nullväärtusega.

Muud finantsinstrumendid

EBRD halduses olev väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvahend/VKEde finantseerimise mehhanism on välja töötatud investeerimisfondide kasvu edendamiseks ja nende poolt PHARE kandidaatriikides väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtud kapitaliinvesteeringute pikaajaliseks säilitamiseks. Programmi rahastavad ühiselt komisjon oma eelarvest, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) ja Euroopa Nõukogu Arengupank (CEB) koostöös Kreditanstalt für Wiederaufbau'ga (KfW) ja Euroopa Investeerimispangaga (EIP).

Euroopa Koolitusfondi juhitav kasvu ja tööhõivet käsitlev Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm (Growth & Employment — ETF Start up facility, 1998–2000) ja mitmeaastast kapitaliosalust käsitlev Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm (MAP Equity — ETF Start up facility, 2001–2005) toetavad uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist investeeringute kaudu sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

1998. aastal sai likvideeritav ESTÜ Eurotunneli ümberkorraldamiskava raames aktsiaid. 2005. aastal kõnealused aktsiad loovutati.

LIKVIIDSED INVESTEERINGUD

| eurodes |
| --- |
| | EBRD | ECIP | Venture consortJOP, Eurotech | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvahend | Kasvu ja tööhõivet käsitlev Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm | Mitmeaastast kapitaliosalust käsitlev Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm | Eurotunnel | KOKKU |
| Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud) | 157 500 000,00 | 1 269 739,36 | 0,00 | 1 453 155,69 | 35 100 523,63 | 2 381 756,00 | 7 092 286,00 | 204 797 460,68 |
| Soetamine | | | | 2 191 762,52 | 6 526 602,37 | 7 765 435,00 | | 16 483 799,89 |
| Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine | | | (3 239 356,00) | | (11 826 491,00) | (66 505,00) | (7 092 286,00) | (22 224 638,00) |
| Vahetuskursi muutused | | | | | 29 206,00 | 18 309,00 | | 47 515,00 |
| Ümberhindluse ülejäägi/puudujäägi ülekandmine omakapitali | | | | | 7 978 667,00 | 200 293,00 | | 8 178 960,00 |
| Väärtuse langusest tulenev kahjum | | | 3 237 448,00 | | | | | 3 237 448,00 |
| Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga | 157 500 000,00 | 1 269 739,36 | (1 908,00) | 3 644 918,21 | 37 808 508,00 | 10 299 288,00 | 0,00 | 210 520 545,57 |

eurodes

EBRD

ECIP

Venture consortJOP, Eurotech

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvahend

Kasvu ja tööhõivet käsitlev Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm

Mitmeaastast kapitaliosalust käsitlev Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm

Eurotunnel

KOKKU

Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud)

157 500 000,00

1 269 739,36

0,00

1 453 155,69

35 100 523,63

2 381 756,00

7 092 286,00

204 797 460,68

Soetamine

2 191 762,52

6 526 602,37

7 765 435,00

16 483 799,89

Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine

(3 239 356,00)

(11 826 491,00)

(66 505,00)

(7 092 286,00)

(22 224 638,00)

Vahetuskursi muutused

29 206,00

18 309,00

47 515,00

Ümberhindluse ülejäägi/puudujäägi ülekandmine omakapitali

7 978 667,00

200 293,00

8 178 960,00

Väärtuse langusest tulenev kahjum

3 237 448,00

3 237 448,00

Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga

157 500 000,00

1 269 739,36

(1 908,00)

3 644 918,21

37 808 508,00

10 299 288,00

0,00

210 520 545,57

Kui lisas E
  1.5.4
  , kirjeldatavat 2005. aastal väljatöötatud õiglase väärtuse meetodit oleks kohaldatud 31. detsembril 2005, oleksid kasvu ja tööhõivet käsitleva Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti 1998.-2000. aasta käivitusprogrammi summa ulatunud 60 miljoni euroni ja mitmeaastast kapitaliosalust käsitleva Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti 2001.-2005. aasta käivitusprogrammi summa 9,8 miljoni euroni.

3.3.3.2   Kauplemiseks hoitavad varad

Euroopa ühendused kasutavad tuletisinstrumente valuutavahetuslepingute ja intressmäära vahetuslepingute vormis või riskide maandamise eesmärgil.

Valuutavahetuslepingud ja intressmäära vahetuslepingud kujutavad endast kohustust vahetada üks rahavoogude hulk teise vastu. Vahetuslepingute tulemusel toimub valuuta või intressimäära majanduslik vahetus (näiteks fikseeritud määra vahetamine ujuva määra vastu) või nende omavaheline kombinatsioon (st valuuta ja intressimäära vahetusleping). Allpool täpsemalt kirjeldatud vahetuslepinguid on kasutatud antud laenude rahavoogude vastavusse viimiseks võetud laenude rahavoogudega, mis on nendega seotud.

Need tuletisinstrumendid muutuvad nende tingimustega seotud turuintressimäärade või vahetuskursside kõikumise tulemusel soodsaks (varad) või ebasoodsaks (kohustused). Nende instrumentide soodsaks või ebasoodsaks muutumise ulatus ja seega ka tuletisinstrumendiks olevate finantsvarade ja -kohustuste õiglane väärtus võib aja jooksul suuresti kõikuda.

Likvideeritav ESTÜ on sõlminud järgmised vahetuslepingud:

| — | 1994. aastal sõlmiti intressimäära vahetusleping, et viia omavahel vastavusse ühelt poolt rahavoog 14 aastaks 12,077 % fikseeritud intressimääraga antud laenust (millel on 5 aastane intressimaksetest vabastuse periood) lõpptähtajaga 26. märts 2008 ja teiselt poolt rahavoog sellega seotud 6,375 % fikseeritud intressimääraga ja sama tähtajaga võetud laenust; |
| --- | --- |

—

1994. aastal sõlmiti intressimäära vahetusleping, et viia omavahel vastavusse ühelt poolt rahavoog 14 aastaks 12,077 % fikseeritud intressimääraga antud laenust (millel on 5 aastane intressimaksetest vabastuse periood) lõpptähtajaga 26. märts 2008 ja teiselt poolt rahavoog sellega seotud 6,375 % fikseeritud intressimääraga ja sama tähtajaga võetud laenust;

| — | 1990. aastal sõlmiti intressimäära vahetuslepingu ning valuuta ja intressimäära vahetuslepingu kombinatsioon, et viia omavahel vastavusse ühelt poolt rahavoog 19 aastaks Prantsuse frankides ujuva intressimääraga (mis määratakse iga kolme kuu järel uuesti kolme kuu PIBORi alusel, millest on maha arvatud 21 baaspunkti) antud laenust lõpptähtajaga 13. märts 2009 ja teiselt poolt rahavoog sellega seotud 11,875 % fikseeritud intressimääraga ja sama tähtajaga naelsterlingites võetud laenust. |
| --- | --- |

—

1990. aastal sõlmiti intressimäära vahetuslepingu ning valuuta ja intressimäära vahetuslepingu kombinatsioon, et viia omavahel vastavusse ühelt poolt rahavoog 19 aastaks Prantsuse frankides ujuva intressimääraga (mis määratakse iga kolme kuu järel uuesti kolme kuu PIBORi alusel, millest on maha arvatud 21 baaspunkti) antud laenust lõpptähtajaga 13. märts 2009 ja teiselt poolt rahavoog sellega seotud 11,875 % fikseeritud intressimääraga ja sama tähtajaga naelsterlingites võetud laenust.

| Vahetuslepingud |
| --- |
| Vastaspool | S&P krediidireiting | | Nominaalväärtus | Valuuta | Tingimused | Tähtaeg |
| JP Morgan Chase Bank N.Y., Londoni kontor | A+ | on saada | 100 000 000,00 | USD | 6,375 % aastas | 26.3.2008 |
| Puudub | - | tuleb maksta | 100 000 000,00 | USD | 0 % esimese 5 aasta jooksul, 12,077 % aastas ülejäänud aastate jooksul | 26.3.2008 |
| BNP Paribas | AA | on saada | 60 000 000,00 | GBP | 11,875 % aastas | 13.3.2009 |
| Puudub | - | tuleb maksta | 60 000 000,00 | GBP | 3 kuu LIBOR - 0,31 % | 13.3.2009 |
| BNP Paribas | AA | on saada | 60 000 000,00 | GBP | 3 kuu LIBOR - 0,31 % | 13.3.2009 |
| Puudub | - | tuleb maksta | 85 036 062,00 | EUR | 3 kuu EURIBOR - 0,21 % | 13.3.2009 |

Vahetuslepingud

Vastaspool

S&P krediidireiting

Nominaalväärtus

Valuuta

Tingimused

Tähtaeg

JP Morgan Chase Bank N.Y., Londoni kontor

A+

on saada

100 000 000,00

USD

6,375 % aastas

26.3.2008

Puudub

-

tuleb maksta

100 000 000,00

USD

0 % esimese 5 aasta jooksul, 12,077 % aastas ülejäänud aastate jooksul

26.3.2008

BNP Paribas

AA

on saada

60 000 000,00

GBP

11,875 % aastas

13.3.2009

Puudub

-

tuleb maksta

60 000 000,00

GBP

3 kuu LIBOR - 0,31 %

13.3.2009

BNP Paribas

AA

on saada

60 000 000,00

GBP

3 kuu LIBOR - 0,31 %

13.3.2009

Puudub

-

tuleb maksta

85 036 062,00

EUR

3 kuu EURIBOR - 0,21 %

13.3.2009

Intressimäära vahetuslepingu õiglane väärtus saadi fikseeritud netorahavoogude diskonteerimise teel, kasutades bilansipäeval kehtinud nullkupongvahetuskursse.

Kombineeritud instrumendi väärtuse hindamine toimus kahes etapis: kõigepealt hinnati intressimäära vahetuslepingu väärtus, diskonteerides (fikseeritud ja ujuvad) rahavood, mis tuleneksid vahetuslepingu positsiooni suhtes vastandkande tegemisest bilansipäeval (diskonteerimisel kasutatakse sel kuupäeval kehtinud nullkupongvahetuskursse); seejärel hinnati valuuta ja intressimäära vahetuslepingu väärtus, diskonteerides (fikseeritud ja ujuvad) rahavood, mis tuleneksid vahetuslepingu kahe ujuva intressimääraga osa tagastamisel standardse intressimäära vahetuslepingu alusel, võttes arvesse vahetuslepingu tähtajal toimuvat lõplikku nominaalset vahetustehingut.

Rohkem kui üheaastase bilansipäevajärgse tähtajaga vahetuslepingute õiglast väärtust (sh kogunenud intress) on täpsemalt kirjeldatud järgnevalt:

Kauplemiseks hoitavad varad

| eurodes |
| --- |
| Tuletisinstrument | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Likvideeritava ESTÜ vahetuslepingud | 27 509 180,02 | 30 917 567,38 |

eurodes

Tuletisinstrument

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Likvideeritava ESTÜ vahetuslepingud

27 509 180,02

30 917 567,38

3.4   LAENUD

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa ühendustele võlgnetavad laenusummad, mille tähtajani on jäänud rohkem kui aasta.

3.4.1   Euroopa ühenduste ja likvideeritava ESTÜ eelarvest antud laenud

Sellesse punkti kuulvad üldiselt riskikapitali tehingud ja kolmandate riikidega tehtava koostöö raames eritingimustel antud laenud ning likvideeritava ESTÜ omavahenditest antud eluasemelaenud.

Riskikapitali tehingud

Riskikapitali tehingud on finantsvahendajatele omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks antud laenud. Neil finantslepingutel suuresti puuduvad antud laenu põhitunnused, kuna neil ei ole kindlaksmääratud tagasimakse graafikut ega põhiosa suhtes kohaldatavat kindlaksmääratud intressimäära ning seetõttu võrdsustatakse need hindamise eesmärgil kaudsete omakapitaliinvesteeringutega. Nad on arvel soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, kuna neil puudub aktiivsel turul noteeritud hind ja nende väärtust ei saa praegu usaldusväärselt mõõta. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad muude rahastajate teatatud ajutistel või lõplikel allahindlustel.

Eritingimustega laenud

Eritingimustega laenud on soodsa intressimääraga antud laenud. Need võetakse arvele õiglases väärtuses, mis turutingimustest madalama intressiga laenude puhul vastab oodatavate rahavoogude netonüüdisväärtusele, diskonteerituna EIP keskmise kehtiva laenuintressimääraga, mida EIP kohaldab laenuvõtjate suhtes nende asukohaliikmesriikides; seejärel kajastatakse nimetatud laene amortiseeritud väärtuses. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad asjaomaste rahastamislepingute kohaselt ettenähtud ajutistel või lõplikel allahindlustel.

Likvideeritava ESTÜ antud eluasemelaenud

Eluasemelaenud on laenud, mida ESTÜ on andnud oma vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklile 54 ja sama artikli lõikele 2. Need laenud on antud fikseeritud 1 % intressimääraga ja seega käsitletakse neid soodustingimustel antud laenudena. Need laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, mis vastab oodatavate rahavoogude netonüüdisväärtusele, diskonteerituna turuintressimääraga, mida kohaldatakse laenuvõtja asukohaliikmesriigi emiteeritud sarnase tähtajaga võlakirjade puhul; seejärel kajastatakse nimetatud laene amortiseeritud väärtuses. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad asjaomaste rahastamislepingute kohaselt ettenähtud ajutistel või lõplikel allahindlustel.

3.4.2   Laenatud vahenditest antud laenud

Ühenduste asutamislepingute kohaselt on nõukogul ühehäälselt tegutsedes õigus võtta vastu tagatis- või laenude võtmise programme, kui ta peab seda vajalikuks ühenduste eesmärkide saavutamiseks. Ühenduste võetud laenud on ühenduste endi ja mitte ühegi üksiku liikmesriigi otsesed kulukohustused. Siia kuuluvad makromajandusliku finantsabi raames ning Euratomi ja likvideeritava ESTÜ tegevuse käigus antud laenud.

Vastavalt lisas E 1.5.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtetele võetakse antud laenud arvele õiglases väärtuses ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses. Finantsinstrumendi õiglane väärtus tema arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind. Kui osa saadud või makstud tasust on aga makstud või saadud millegi muu kui finantsinstrumendi eest, siis hinnatakse finantsinstrumendi õiglane väärtus hindamismeetodi kohaselt. Hindamismeetodi kasutamise eesmärk on teha kindlaks, milline oleks olnud tehingu hind arvelevõtmise ajal tavapärastest ärikaalutlustest lähtuva mitteseotud osapoolte vahelise tehingu korral. Konkreetselt Euratomi ja makromajandusliku finantsabi programmi raames antud laenude puhul saab laenuvõtja kasu AAA krediidireitingu puhul kasutatavast intressimäärast, samal ajal kui tavapäraste tingimuste kohaselt oleks tema või laenu tagava mistahes muu isiku suhtes kohaldatud tema krediidivõimet kajastavat riskikategooriat. Ühenduste siin kasutatava hindamismeetodi puhul võetakse arvesse eelnevaid perioode hõlmavat riskivaba tulukõverat ja eeldatakse, et laenuvõtjad on jaotatud reitinguklassidesse. Asjaomasele reitinguklassile ja tähtajale vastavat eelnevaid perioode hõlmavat krediidinäitajate skaalat kasutatakse järelduste tegemiseks keskmise nullriskitaseme kohta, tuginedes võlakirjade puhul asjakohasele sissenõudmismäärale. Keskmist nullriskitaset kasutatakse seejärel koos ühenduste antud laenude puhul asjakohase sissenõudmismääraga antud laenu rahavoogude hindamiseks. Selle hindamismeetodi kohaselt läheneb 1–20 aastaks antud krediidiriskiga ainumakselaenu alumine piirväärtus erinevate riskikategooriate puhul, mis vastavad laenuvõtjate liigitusele ja sissenõudmismäärale, mis vastab ühenduste ainuisikuliste laenude tegelikule oodatavale sissenõudmismäärale, eeldades 4 % riskivaba tulusust, alati nominaalväärtusele. Sellest tulenevalt peeti põhjendatuks võtta ühenduste laenud arvele nominaalväärtuses.

Makromajandusliku finantsabi raames antud laenud

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi partnerriikidele antakse kindla otstarbega sidumata maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema sobiv kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele Rahvusvahelise Valuutafondi toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames.

Makromajanduslik finantsabi on erakorraline abi ja selle andmine otsustatakse iga juhtumi puhul eraldi. Seda antakse eeskätt ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele riikidele, kus järgitakse demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi ning millega ELil on tihedad poliitilised, majandus- ja kaubandussidemed. Abi antakse vastavalt majandus- ja rahanduspoliitiliste tingimuste täitmisele.

Arvestades summade olulisust, ei kohaldata antavate ja võetavate laenude suhtes eraldi tegeliku intressimäära meetodit. Tehingu maksumus kajastatakse vahetult kuluna majandustulemuse aruandes.

Euratomi laenud

Euratom on Euroopa Liidu eraldiseisev juriidiline isik, keda esindab Euroopa Komisjon. Tema eesmärk on anda liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele laene järgmise korra kohaselt:

| — | Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikide tuumaelektrijaamades elektrienergia tööstusliku tootmise ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega seotud investeerimisprojekte. |
| --- | --- |

—

Euratom annab liikmesriikidele laene, et rahastada liikmesriikide tuumaelektrijaamades elektrienergia tööstusliku tootmise ja kütusetsüklil põhinevate tööstusrajatistega seotud investeerimisprojekte.

| — | Euratom annab kolmandatele liikmesriikidele laene, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust. Projektid võivad olla seotud ka nende rajatiste tegevuse lõpetamisega, mille puhul ei ole majanduslikult ja tehniliselt põhjendatud nende turvalisuse tõstmine lääne rajatiste tasemele ja mis hülgamise korral võivad endast kujutada turvariski. Finantseerimine võib olla seotud investeeringutega, mis tuleb teha rajatise tegevuse peatamise ja tegevuse lõpetamise vahelisel ajal, ning ka otseselt tegevuse lõpetamise meetmetega. Tegevuse lõpetamise meetmete rahastamist kaalutletakse vaid siis, kui rajatist ei ole finantseeritud selle tööaja jooksul. |
| --- | --- |

—

Euratom annab kolmandatele liikmesriikidele laene, et parandada tegutsevate või ehitamisel olevate tuumaelektrijaamade ja tuumkütusetsükliga rajatiste turvalisust ja tõhusust. Projektid võivad olla seotud ka nende rajatiste tegevuse lõpetamisega, mille puhul ei ole majanduslikult ja tehniliselt põhjendatud nende turvalisuse tõstmine lääne rajatiste tasemele ja mis hülgamise korral võivad endast kujutada turvariski. Finantseerimine võib olla seotud investeeringutega, mis tuleb teha rajatise tegevuse peatamise ja tegevuse lõpetamise vahelisel ajal, ning ka otseselt tegevuse lõpetamise meetmetega. Tegevuse lõpetamise meetmete rahastamist kaalutletakse vaid siis, kui rajatist ei ole finantseeritud selle tööaja jooksul.

Summade olulisuse tõttu ei kohaldata antavate ja võetavate laenude suhtes eraldi tegeliku intressimäära meetodit. Tehingu maksumus kajastatakse vahetult kuluna majandustulemuse aruandes.

Likvideeritava ESTÜ laenud

Siia kuuluvad peamiselt laenud, mille likvideeritav ESTÜ on andnud laenatud vahenditest vastavalt ESTÜ asutamislepingu artiklitele 54 ja 56, ning kaks noteerimata võlakirja, mille Euroopa Investeerimispank (EIP) on emiteerinud oma kohustusi mittetäitva võlgniku katteks. Neid võlakirju hoitakse kuni nende lõpptähtajani (2017 ja 2019), et katta nendega sellega seoses võetud laenude teeninduskulusid.

Bilansilise maksumuse muutused vastavad kogunenud intresside ning soetamisel makstud hinnalisandite ja kantud tehingukulude aastase amortisatsiooni summa muutusele, arvutatuna tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäära vahemikena) olid järgmised:

Laenatud vahenditest antud laenude tegelikud intressimäärad

| Võetud laenud | 31.12.2005 | 31.12.2004 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 2,039 % — 4,54 % | 2,075 % — 4,54 % |
| Euratom | 2,224 % — 5,76 % | 2,241 % — 5,76 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 2,241 % — 12,077 % (10) | 2,276 % — 12,077 % (10) |

Võetud laenud

31.12.2005

31.12.2004

Makromajanduslik finantsabi

2,039 % — 4,54 %

2,075 % — 4,54 %

Euratom

2,224 % — 5,76 %

2,241 % — 5,76 %

Likvideeritav ESTÜ

2,241 % — 12,077 % (10)

2,276 % — 12,077 % (10)

EUROOPA ÜHENDUSTE EELARVEST JA LIKVIDEERITAVA ESTÜ ANTUD LAENUD

| eurodes |
| --- |
| Laenu tüüp | Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud | Uued antud laenud | Tagasimaksed | Vahetuskursi muutused | Bilansilise maksumuse muutused | Kahjum vara väärtuse langusest | Puhasväärtus 31.detsembri 2005. aasta seisuga | Tähtajaga
  alla 1 aasta | Tähtajaga
  üle 1 aasta |
| Eritingimustega laenud | 175 103 234,52 | 0,00 | (17 122 923,18) | 0,00 | 12 030 468,16 | 0,00 | 170 010 779,50 | 0,00 | 170 010 779,50 |
| Riskikapitali tehingud | 215 939 683,21 | 19 147 397,00 | (14 893 518,33) | 3 881 554,00 | 0,00 | (181 986,77) | 223 893 129,11 | 0,00 | 223 893 129,11 |
| ECIP laenud | 1 634 336,59 | 0,00 | (1 784 131,45) | 0,00 | 0,00 | 313 528,22 | 163 733,36 | 119 080,24 | 44 653,12 |
| Võõrtöötajatele antud laenud | 11 008,86 | 0,00 | (11 008,86) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Likvideeritav ESTÜ | 48 545 467,75 | 0,00 | (8 773 724,00) | 147 654,25 | 3 744 415,00 | 0,00 | 43 663 813,00 | 157 003,00 | 43 506 810,00 |
| Kokku | 441 233 730,93 | 19 147 397,00 | (42 585 305,82) | 4 029 208,25 | 15 774 883,16 | 131 541,45 | 437 731 454,97 | 276 083,24 | 437 455 371,73 |

eurodes

Laenu tüüp

Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud

Uued antud laenud

Tagasimaksed

Vahetuskursi muutused

Bilansilise maksumuse muutused

Kahjum vara väärtuse langusest

Puhasväärtus 31.detsembri 2005. aasta seisuga

Tähtajaga

alla 1 aasta

Tähtajaga

üle 1 aasta

Eritingimustega laenud

175 103 234,52

0,00

(17 122 923,18)

0,00

12 030 468,16

0,00

170 010 779,50

0,00

170 010 779,50

Riskikapitali tehingud

215 939 683,21

19 147 397,00

(14 893 518,33)

3 881 554,00

0,00

(181 986,77)

223 893 129,11

0,00

223 893 129,11

ECIP laenud

1 634 336,59

0,00

(1 784 131,45)

0,00

0,00

313 528,22

163 733,36

119 080,24

44 653,12

Võõrtöötajatele antud laenud

11 008,86

0,00

(11 008,86)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Likvideeritav ESTÜ

48 545 467,75

0,00

(8 773 724,00)

147 654,25

3 744 415,00

0,00

43 663 813,00

157 003,00

43 506 810,00

Kokku

441 233 730,93

19 147 397,00

(42 585 305,82)

4 029 208,25

15 774 883,16

131 541,45

437 731 454,97

276 083,24

437 455 371,73

LAENUKS VÕETUD VAHENDITEST ANTUD LAENUD

| eurodes |
| --- |
| Laenu tüüp | Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud | Uued võetud laenud | Tagasimaksed | Vahetuskursi muutused | Bilansilise maksumuse muutused | Kahjum vara väärtuse langusest | Puhasväärtus 31.detsembri 2005. aasta seisuga | Tähtajaga
  alla 1 aasta | Tähtajaga
  üle 1 aasta |
| Makromajanduslik finantsabi | 1 220 549 230,50 | 15 000 000,00 | (149 000 000,00) | 0,00 | (289 993,38) | 0,00 | 1 086 259 237,12 | 23 122 853,34 | 1 063 136 383,78 |
| Euratom | 172 468 638,77 | 215 000 000,00 | | 0,00 | 1 365 031,88 | 0,00 | 388 833 670,65 | 0,00 | 388 833 670,65 |
| Likvideeritav ESTÜ | 492 509 315,00 | 0,00 | (2 009 133,00) | 19 075 678,00 | (1 674 783,00) | 0,00 | 507 901 077,00 | 0,00 | 507 901 077,00 |
| Kokku | 1 885 527 184,27 | 230 000 000,00 | (151 009 133,00) | 19 075 678,00 | (599 744,50) | 0,00 | 1 982 993 984,77 | 23 122 853,34 | 1 959 871 131,43 |

eurodes

Laenu tüüp

Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud

Uued võetud laenud

Tagasimaksed

Vahetuskursi muutused

Bilansilise maksumuse muutused

Kahjum vara väärtuse langusest

Puhasväärtus 31.detsembri 2005. aasta seisuga

Tähtajaga

alla 1 aasta

Tähtajaga

üle 1 aasta

Makromajanduslik finantsabi

1 220 549 230,50

15 000 000,00

(149 000 000,00)

0,00

(289 993,38)

0,00

1 086 259 237,12

23 122 853,34

1 063 136 383,78

Euratom

172 468 638,77

215 000 000,00

0,00

1 365 031,88

0,00

388 833 670,65

0,00

388 833 670,65

Likvideeritav ESTÜ

492 509 315,00

0,00

(2 009 133,00)

19 075 678,00

(1 674 783,00)

0,00

507 901 077,00

0,00

507 901 077,00

Kokku

1 885 527 184,27

230 000 000,00

(151 009 133,00)

19 075 678,00

(599 744,50)

0,00

1 982 993 984,77

23 122 853,34

1 959 871 131,43

3.5   PIKAAJALINE EELFINANTSEERIMINE

Eelfinantseering on makse, mille eesmärk on võimaldada abisaajale sularaha ettemakseid, st käibevahendeid. See võib jaguneda mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelfinantseeringu lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul eesmärgil, milleks see anti, või makstakse tagasi. Kui abisaaja ei kanna abikõlblikke kulusid, on ta kohustatud eelfinantseeringuks oleva ettemakse Euroopa ühendustele tagastama. Seega väljamakstud eelfinantseering ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud lepinguga ettenähtud kohustused. Seepärast kirjendatakse see bilansis varana, kui on tehtud esimene väljamakse. Eelfinantseeringu vara summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) abikõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega. Kui ühendused on pärast kulutaotluse saamist eelfinantseerimise summa osaliselt või tervikuna heaks kiitnud, võetakse abikõlblikule kulutusele vastav summa bilansist välja ja kajastatakse majandustulemuse aruandes kuluna. Seega on vahe- ja lõppmaksed ette nähtud abisaajale tehtud kulude hüvitamiseks kuluaruande põhjal. Sellega võidakse eelfinantseerimise summa tasaarveldada kas tervenisti või osaliselt.

Eelfinantseerimist hinnatakse vastavalt arvestuslikule kaetavale väärtusele. Ühendused vaatavad eelfinantseeringut väärtuse vähendamise seisukohalt läbi alati, kui sündmused, muudatused või teave annavad märku sellest, et vara bilansiline maksumus võib jääda katmata. Kõnealuse hindamise läbiviimisel arvestatakse, kas eelfinantseeringul on tagatis. Eelfinantseering, mida ilmselt ei maksta tagasi, või summa, mille tagastamine on muutunud ebatõenäoliseks, kajastatakse majandustulemuse aruandes väärtuse vähendamise või kuluna. Asjakohane summa kajastatakse eelfinantseerimise bilansilise jääkväärtuse vähenemisena.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelfinantseeringu summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud abikõlblikud summad, aasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad abikõlblikud summad ja väärtuse vähendamised. Eelfinantseeringu summadega seotud tagatised esitatakse tingimuslike varadena bilansiväliste kirjete aruandes.

Üldiselt teenitakse intressi kogu väljamakstud eelfinantseeringult, väljaarvatud liikmesriikidele ja ühinemiseeelse abina makstud summadelt. Kõnealust intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Aasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis. See intress kuulub kas Euroopa ühendustele või kolmandale isikule olenevalt sellest, kumma eelfinantseerimise liigiga on tegu. Nende kahe liigi erinevus seisneb selles, et Euroopa ühenduste eelfinantseerimise summadelt teenitud intress jääb ühenduste omandiks, mis tuleb tagastada ühendustele, kuid kolmandate isikute eelfinantseeringutelt teenitud intressid on toetuse saaja omand.

eurodes

| Pikaajaline eelfinantseerimise summad |
| --- |
| Eelarve täitmise liik | 31.12.2005 seisuga tasumata |
| Euroopa ühenduste eelfinantseering: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: Tegevustoetus | 3 120 098,90 |
| Kolmandate isikute eelfinantseerimine: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: Tegevustoetus | 144 832 316,07 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | 106 081 969,40 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 22 477 696 941,48 |
| Pikaajaline eelfinantseerimine kokku | 22 731 731 325,85 |

Pikaajaline eelfinantseerimise summad

Eelarve täitmise liik

31.12.2005 seisuga tasumata

Euroopa ühenduste eelfinantseering:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: Tegevustoetus

3 120 098,90

Kolmandate isikute eelfinantseerimine:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: Tegevustoetus

144 832 316,07

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

106 081 969,40

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

22 477 696 941,48

Pikaajaline eelfinantseerimine kokku

22 731 731 325,85

Kuna paljud Euroopa ühenduste struktuurifondist rahastatavad projektid on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seotud ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelfinantseeringu summad näidatud põhivara rubriigis. Programmi heakskiitmise järel teeb komisjon osamakse, mille suurus on 7 % struktuurifondidest rahastatavast kogusummast. Osamakse tuleb tagastada, kui 18 kuu jooksul ei ole deklareeritud mingeid kulusid. Seejärel teeb komisjon vahemakseid liikmesriigi tõendatud tegelike kulude hüvitamiseks. Programmi lõppedes, kui kõik nõutavad dokumendid on esitatud ja komisjon on need heaks kiitnud, makstakse 5 % saldo. Maksed kirjendatakse varaseima võetud kulukohustuse alla.

3.6   PIKAAJALISED NÕUDED

Pikaajalised nõuded

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud |
| Hoonete rahastamine | 42 325 657,00 | 62 004 976,00 |
| Liikmesriikidelt saadaolevad summad | 134 827 865,00 | 155 743 558,00 |
| Laenud ESTÜ töötajatele | 20 101 723,12 | 21 004 999,12 |
| Euroopa Ülesehitusameti krediidikavad | 40 014 742,29 | 62 388 235,71 |
| Tagatised ja hoiused | 6 535 636,06 | 6 642 128,24 |
| Kokku | 243 805 623,47 | 307 783 897,07 |

eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud

Hoonete rahastamine

42 325 657,00

62 004 976,00

Liikmesriikidelt saadaolevad summad

134 827 865,00

155 743 558,00

Laenud ESTÜ töötajatele

20 101 723,12

21 004 999,12

Euroopa Ülesehitusameti krediidikavad

40 014 742,29

62 388 235,71

Tagatised ja hoiused

6 535 636,06

6 642 128,24

Kokku

243 805 623,47

307 783 897,07

Hoonete rahastamine on põhiliselt Belgia riigi panus D3 hoone ostuks ja sisustamiseks parlamendi jaoks summas 176 miljonit eurot, mis makstakse ära kümne aasta jooksul kuni 2008. aastani. Eelarveaasta lõpu seisuga moodustasid rohkem kui üheaastase tähtajaga nõuded 42,3 miljonit eurot (2004. eelarveaastal 62 miljonit eurot) ja alla üheaastase tähtajaga nõuded veel 21,4 miljonit eurot (2004. eelarveaastal 21,1 miljonit eurot).

Liikmesriikidelt saadaolevad summad on summad, mis varasematel läbirääkijariikidel tuleb maksta likvideeritavale ESTÜ-le. Rahastatav summa on kokku 170 miljonit eurot ja seda tuleb maksta nelja osamaksena, iga aasta esimesel tööpäeval alates 2006. aastast järgmiste summadena: 15 %, 20 %, 30 % ja 35 %. Hoonete rahastamise netonüüdisväärtus oli aasta lõpul 158,8 miljonit eurot (2004. aastal 155,7 miljonit eurot), mis jagunes pikaajalisteks nõueteks (134,8 miljonit eurot; 2004. aastal 155,7 miljonit eurot) ja lühiajalisteks nõueteks (24 miljonit eurot; 2004: null).

Eespool toodu sisaldab ka 20,1 miljoni euro suurust summat, mis on seotud likvideeritava ESTÜ Euroopa ühenduste töötajatele antud laenudega. Neid laene rahastas likvideeritav ESTÜ omavahenditest ja praegu haldab neid komisjon. Euroopa Ülesehitusameti krediidikavad on peamiselt ekvivalentfondid ja krediidiliinikavadega seotud ettemaksed.

II.   KÄIBEVARA

3.7   VARUD

VARUD

| eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Soetusmaksumus | Väärtuse vähendamine | Arvestuslik puhasväärtus 31.12.2005 seisuga | Arvestuslik ümberarvutatud puhasväärtus 31.12.2004 seisuga |
| Teadusotstarbeline varustus: |
| Teadusotstarbelised materjalid | 11 109 187,38 | 0,00 | 11 109 187,38 | 664 820,59 |
| Lõhustuvad materjalid | 32 195 147,92 | 0,00 | 32 195 147,92 | 13 989 565,81 |
| Raske vesi | 14 923,00 | 0,00 | 14 923,00 | 14 923,00 |
| Vaktsineerimine | 6 857 590,00 | 0,00 | 6 857 590,00 | 6 857 590,00 |
| Edasimüügiks | 63 561 282,00 | 0,00 | 63 561 282,00 | 36 834 072,25 |
| Tootmismaterjalid | 6 895 280,89 | 0,00 | 6 895 280,89 | 0,00 |
| Väljaanded | 9 598 355,07 | (3 761 430,34) | 5 836 924,73 | 4 894 077,03 |
| Kokku | 130 231 766,26 | (3 761 430,34) | 126 470 335,92 | 63 255 048,68 |

eurodes

Kirjeldus

Soetusmaksumus

Väärtuse vähendamine

Arvestuslik puhasväärtus 31.12.2005 seisuga

Arvestuslik ümberarvutatud puhasväärtus 31.12.2004 seisuga

Teadusotstarbeline varustus:

Teadusotstarbelised materjalid

11 109 187,38

0,00

11 109 187,38

664 820,59

Lõhustuvad materjalid

32 195 147,92

0,00

32 195 147,92

13 989 565,81

Raske vesi

14 923,00

0,00

14 923,00

14 923,00

Vaktsineerimine

6 857 590,00

0,00

6 857 590,00

6 857 590,00

Edasimüügiks

63 561 282,00

0,00

63 561 282,00

36 834 072,25

Tootmismaterjalid

6 895 280,89

0,00

6 895 280,89

0,00

Väljaanded

9 598 355,07

(3 761 430,34)

5 836 924,73

4 894 077,03

Kokku

130 231 766,26

(3 761 430,34)

126 470 335,92

63 255 048,68

Teadusotstarbeliste materjalide saldo kasv tulenes asjaolust, et 2005. aastal arvati esimest korda nende hulka ka toormaterjal summas 10 miljonit eurot. Lõhustuvate materjalide varu väärtus suurenes oluliselt, kuna raamatupidamishinnangute muutmise tõttu ei vähendatud 2005. aastal selle väärtust. Varem vähendati varu väärtust, kui selle suurus ei olnud aasta jooksul muutunud, kuid nüüd hinnatakse varu väärtuseks kas varu maksumus või selle neto realiseerimisväärtus olenevalt sellest, kumb on madalam. See on põhjustanud ka teaduslike materjalide edasimüügi suurenemise. Kõnealuste varude suurenemise teine põhjus peitub selles, et 20 miljoni euro väärtuses tootmismaterjali on nüüd arvestatud edasimüümiseks mõeldud varude hulka.

Komisjoni 6,9 miljonile eurole hinnatud tootmismaterjalide varude hulka kuuluvad peamiselt hoonete hooldamiseks vajalikud materjalid ja Teadusuuringute Ühiskeskustele vajalikud tagavaraosad.

Ametlike Väljaannete Talituses hoitavate ja/või hallatavate tasuliselt levitatavate (tasuliste) väljaannete varu väärtus on 2001. eelarveaastal tehtud analüüsi alusel hinnatud nulliks. Väljaanded, mis ei ole ette nähtud edasimüümiseks, on hinnatud edasimüümiseks ettenähtud varude keskmise maksumuse alusel. Madala käibega varusid on alla hinnatud 33 % aastas.

3.8   LÜHIAJALISED INVESTEERINGUD

Lühiajalised investeeringud koosnevad likviidsetest väärtpaberitest, mis ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või mida hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt. Siia kuuluvad ka kauplemiseks hoitavad varad.

3.8.1   Lühiajalised likviidsed varad

Lühiajalised likviidsed varad

| eurodes |
| --- |
| | VKEde tagatissüsteem | Euroopa tehnoloogia-edendus-projekti käivitus-programm — kasv ja tööhõive | Üleeuroopaliste võrkude riskikapital (EIP) | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Summad 31.12.2004 seisuga (ümberarvutatud) | 22 027 144,89 | 15 993 581,81 | 0 00 | 1 403 111 917,00 | 1 441 132 643,70 |
| Soetamine | 11 995 800,00 | 0 00 | 3 000 000,00 | 336 634 706,48 | 351 630 506,48 |
| Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine | (12 000 000,00) | (12 000 000,00) | | (321 119 440,06) | (345 119 440,06) |
| Amortiseeritud väärtuse korrigeerimine | 7 320,00 | | | | 7 320,00 |
| Bilansilise maksumuse muutus | 49 867,11 | 1 104,19 | 0,00 | (8 067 709,01) | (8 016 737,71) |
| Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ülekandmine omakapitali | 8 040,00 | 9 979,00 | 0,00 | 0,00 | 18 019,00 |
| Summad 31.12.2005 seisuga | 22 088 172,00 | 4 004 665,00 | 3 000 000,00 | 1 410 559 474,41 | 1 439 652 311,41 |

eurodes

VKEde tagatissüsteem

Euroopa tehnoloogia-edendus-projekti käivitus-programm — kasv ja tööhõive

Üleeuroopaliste võrkude riskikapital (EIP)

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Summad 31.12.2004 seisuga (ümberarvutatud)

22 027 144,89

15 993 581,81

0 00

1 403 111 917,00

1 441 132 643,70

Soetamine

11 995 800,00

0 00

3 000 000,00

336 634 706,48

351 630 506,48

Võõrandamine ja kasutusest kõrvaldamine

(12 000 000,00)

(12 000 000,00)

(321 119 440,06)

(345 119 440,06)

Amortiseeritud väärtuse korrigeerimine

7 320,00

7 320,00

Bilansilise maksumuse muutus

49 867,11

1 104,19

0,00

(8 067 709,01)

(8 016 737,71)

Ümberhindluse ülejäägi/(puudujäägi) ülekandmine omakapitali

8 040,00

9 979,00

0,00

0,00

18 019,00

Summad 31.12.2005 seisuga

22 088 172,00

4 004 665,00

3 000 000,00

1 410 559 474,41

1 439 652 311,41

VKEde tagatissüsteem ning kasvu ja tööhõive raames rakendatav Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti käivitusprogramm

Kõik investeeringud on AAA reitingu ja ujuva intressimääraga võlakirjad, mis on nomineeritud eurodes ja aktiivsel turul noteeritud. 31. detsembri 2005. aasta seisuga oli alla aastase järelejäänud tähtajaga võlakirjade nominaalväärtus 4 miljonit eurot (2004. eelarveaastal 24 miljonit eurot). 2005. aastal osteti üks uus võlakiri.

Üleeuroopaliste võrkude riskikapital (EIP)

Kohustus investeeringute tegemiseks üleeuroopaliste võrkude riskikapitali rahastu raames (praegu on neid tehtud ainult üks kogusummas 3 miljonit eurot) võeti eriotstarbelise ühisüksuse loomisega (kuulub EIP ja üleeuroopaliste võrkude partneri Galaxy Fund ühisomandisse) GALAXY — A28 nime all üleeuroopaliste võrkude projektide jaoks, millesse on kaasatud erasektori investeeringud. Need investeeringud kujutavad endast kapitaliosalust eriotstarbelises üksuses ja seetõttu tuleb neid ühenduste bilansis kirjendada omakapitaliinvesteeringuna.

Likvideeritav ESTÜ

Likvideeritava ESTÜ usaldatavusnormatiive käsitlevates sise-eeskirjades sätestatu kohaselt peavad investeeringud piirduma vaid kõige usaldusväärsemate üksuste emiteeritud väärtpaberitega. Kõik investeeringud on eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlakirjad. Investeerimisportfelli on emitendi liikide ja reitingute lõikes täpsemalt kirjeldatud lisas E.7.13. 31. detsembri 2005. aasta seisuga moodustasid võlakirjad (väljendatuna nende õiglases väärtuses), mille lõpptähtaeg saabub 2006. aasta jooksul, 237,4 miljonit eurot (2004. eelarveaastal 200,1 miljonit eurot).

3.8.2   Lühiajalised kauplemiseks hoitavad varad

Lühiajalised kauplemiseks hoitavad varad

| eurodes |
| --- |
| Tuletisinstrument | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Makromajandusliku finantsabi intressimäära vahetuslepingud | 0,00 | 1 689 247,14 |

eurodes

Tuletisinstrument

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Makromajandusliku finantsabi intressimäära vahetuslepingud

0,00

1 689 247,14

Makromajandusliku finantsabi programmi raames on sõlmitud allpool täpsemalt kirjeldatud vahetusleping, et viia rahavoog, mis tuleneb ujuva intressimääraga ja lõpptähtajaga 22. detsember 2008 antud laenust, vastavusse rahavooga, mis tuleneb sellele vastavast fikseeritud intressimääraga ja lõpptähtajaga 22. detsember 2005 võetud laenust. Vahetusleping on liigendatud kaheks tranšeeks — vahetuslepingu tranšee, milles oli ette nähtud nii ujuva kui ka fikseeritud intressimääraga pool, lõppes 22. detsembril 2005; teine, ainult ujuva intressimääraga tranšee kujutas endast samal kuupäeval alanud tähtajalist ujuva intressimääraga võetud laenu.

Vahetuslepingud

| Vastaspool | S&P krediidireiting | | Nominaalväärtus | Valuuta | Tingimused | Tähtaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BNP Paribas | AA | on saada | 125 000 000,00 | euro | 4 531 250 eurot aastas, fikseeritud intressimääraga | 22.12.2005 |
| – | – | tuleb maksta | 125 000 000,00 | euro | eurodes, 6 kuu LIBOR -0,147 % | 22.12.2005 |

Vastaspool

S&P krediidireiting

Nominaalväärtus

Valuuta

Tingimused

Tähtaeg

BNP Paribas

AA

on saada

125 000 000,00

euro

4 531 250 eurot aastas, fikseeritud intressimääraga

22.12.2005

–

–

tuleb maksta

125 000 000,00

euro

eurodes, 6 kuu LIBOR -0,147 %

22.12.2005

Vahetuslepingu tranšee õiglane väärtus saadi diskonteerides (fikseeritud ja ujuvad) rahavood, mis tuleneksid vahetuslepingu positsiooni suhtes vastandkande tegemisest bilansipäeval (diskonteerimisel kasutatakse diskonteerimise kuupäeval kehtinud nullkupongvahetuskursse).

3.9   LÜHIAJALINE EELFINANTSEERIMINE

Võlgnetavate summade jaotumine vastavalt eelarve täitmise tüübile kajastab 2005. aastal tehtud ettemakseid (võrdlusandmed 2004. aasta kohta puuduvad). Varasemad eelfinantseerimise summad on kantud algbilanssi esimesena ja eraldi reale.

Kumuleerunud kulud väljendavad nende abikõlblike kulutuste summat aasta lõpul, mida võlgnetavate eelfinantseeringusummade saajad on arvestuslikult teinud, kuid mille kohta ei ole ühendustele veel aruannet esitatud. Neid summasid käsitletakse majandustulemuste aruandes kuludena. Täiendavaid selgitusi on esitatud ka lisas 3.5.

Lühiajalise eelfinantseerimise summad

| eurodes |
| --- |
| Eelarve täitmise tüüp | | 31.12.2005 seisuga tasumata |
| Euroopa ühenduste eelfinantseeringu brutosummad: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | Meetmetoetused | 4 790 792 434,87 |
| Toimimistoetused | 111 387 513,26 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | Riiklikud bürood | 620 077 642,63 |
| Finantseerimistegevus | 63 518 496,96 |
| Muud | 3 583 333,00 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 195 456 099,10 |
| Muud | | 473 882 469,99 |
| Teiste institutsioonide ja ametite eelfinantseerimine | 6 482 306,56 |
| Eelmiste perioodide eelfinantseerimise saldod (11) | | 5 254 181 771,25 |
| Eelfinantseeringu brutosummad | | 11 519 362 067,62 |
| Ilma kumuleerunud kuludeta: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | (5 891 600 089,98) |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | (1 376 200 198,71) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | (122 922 410,00) |
| Muud | | (169 505 546,79) |
| Euroopa ühenduste eelfinantseering kokku | 3 959 133 822,14 |
| Kolmandate isikute eelfinantseerimine: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | Hange | 260 024 355,90 |
| Tegevustoetus | 356 060 584,56 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | 361 009 093,23 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 390 843 176,32 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | 317 053 334,83 |
| Teiste institutsioonide ja agentuuride eelfinantseerimine | 143 664 170,02 |
| Eelmiste perioodide eelfinantseerimise saldod (11) | | 2 774 751 315,50 |
| Eelfinantseeringu brutosummad | | 4 603 406 030,36 |
| Ilma kumuleerunud kuludeta: |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | (1 199 787 477,00) |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | (382 891 261,00) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | (201 212 486,00) |
| Eelarve ühine täitmine | | (143 223 312,00) |
| Muud | | (1 943 330,98) |
| Euroopa kolmandate isikute eelfinantseerimine kokku: | 2 674 348 163,38 |
| Lühiajaline eelfinantseerimine kokku | 6 633 481 985,52 |

eurodes

Eelarve täitmise tüüp

31.12.2005 seisuga tasumata

Euroopa ühenduste eelfinantseeringu brutosummad:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

Meetmetoetused

4 790 792 434,87

Toimimistoetused

111 387 513,26

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

Riiklikud bürood

620 077 642,63

Finantseerimistegevus

63 518 496,96

Muud

3 583 333,00

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

195 456 099,10

Muud

473 882 469,99

Teiste institutsioonide ja ametite eelfinantseerimine

6 482 306,56

Eelmiste perioodide eelfinantseerimise saldod (11)

5 254 181 771,25

Eelfinantseeringu brutosummad

11 519 362 067,62

Ilma kumuleerunud kuludeta:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(5 891 600 089,98)

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

(1 376 200 198,71)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(122 922 410,00)

Muud

(169 505 546,79)

Euroopa ühenduste eelfinantseering kokku

3 959 133 822,14

Kolmandate isikute eelfinantseerimine:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

Hange

260 024 355,90

Tegevustoetus

356 060 584,56

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

361 009 093,23

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

390 843 176,32

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

317 053 334,83

Teiste institutsioonide ja agentuuride eelfinantseerimine

143 664 170,02

Eelmiste perioodide eelfinantseerimise saldod (11)

2 774 751 315,50

Eelfinantseeringu brutosummad

4 603 406 030,36

Ilma kumuleerunud kuludeta:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

(1 199 787 477,00)

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(382 891 261,00)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

(201 212 486,00)

Eelarve ühine täitmine

(143 223 312,00)

Muud

(1 943 330,98)

Euroopa kolmandate isikute eelfinantseerimine kokku:

2 674 348 163,38

Lühiajaline eelfinantseerimine kokku

6 633 481 985,52

3.10.   LÜHIAJALISED NÕUDED

Lühiajalised nõuded

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud |
| Nõuded, mille tähtpäevani on jäänud vähem kui aasta | 45 918 358,03 | 50 826 727,14 |
| Lühiajalised nõuded | 4 243 426 047,08 | 4 435 308 351,36 |
| Muud nõuded | 21 591 738,74 | 44 898 157,64 |
| Viitvõlad ja ettemaksed | 2 926 918 379,47 | 2 608 028 778,50 |
| Kokku | 7 237 854 523,32 | 7 139 062 014,64 |

eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud

Nõuded, mille tähtpäevani on jäänud vähem kui aasta

45 918 358,03

50 826 727,14

Lühiajalised nõuded

4 243 426 047,08

4 435 308 351,36

Muud nõuded

21 591 738,74

44 898 157,64

Viitvõlad ja ettemaksed

2 926 918 379,47

2 608 028 778,50

Kokku

7 237 854 523,32

7 139 062 014,64

3.10.1   Nõuded, mille tähtpäevani on jäänud vähem kui aasta

Need nõuded, mille kogusumma on 45,9 miljonit eurot (2004. aastal 50,8 miljonit eurot), koosnevad eeskätt laenudest, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (täpsemaid andmeid vt eespool esitatud lisas 3.4) ja Belgia riigi panusest D3 hoone ostuks ja sisustamiseks parlamendi jaoks (vt eespool esitatud lisa 3.6). Siia kuuluvad ka need lühiajalised osamaksud, mida endised läbirääkijariigid võlgnevad likvideeritavale ESTÜ-le (vt eespool esitatud lisa 3.6).

3.10.2   Lühiajalised nõuded

Lühiajalised nõuded

| eurodes |
| --- |
| Kontorühm | 31. detsembri 2005. aasta seisuga | 31. detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud) |
| Kogusumma | Allahindamine | Netoväärtus | Kogusumma | Allahindamine | Puhasväärtus |
| Kliendid | 2 371 840 418,60 | (149 841 788,65) | 2 221 998 629,95 | 1 435 132 856,81 | (177 742 051,83) | 1 257 390 804,98 |
| Liikmesriigid | 3 252 041 919,04 | (1 603 860 946,87) | 1 648 180 972,17 | 3 976 072 649,01 | (1 586 639 391,71) | 2 389 433 257,30 |
| EFTA | 29 607 404,80 | 0,00 | 29 607 404,80 | 36 797 915,81 | 0 | 36 797 915,81 |
| Euroopa Liitu mittekuuluvad riigid | 126 449 842,51 | (627 693,54) | 125 822 148,97 | 77 282 595,98 | 0 | 77 282 595,98 |
| Muud | 229 666 086,81 | (11 849 195,62) | 217 816 891,19 | 675 014 983,85 | (611 206,56) | 674 403 777,29 |
| Kokku | 6 009 605 671,76 | (1 766 179 624,68) | 4 243 426 047,08 | 6 200 301 001,46 | (1 764 992 650,10) | 4 435 308 351,36 |

eurodes

Kontorühm

31. detsembri 2005. aasta seisuga

31. detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud)

Kogusumma

Allahindamine

Netoväärtus

Kogusumma

Allahindamine

Puhasväärtus

Kliendid

2 371 840 418,60

(149 841 788,65)

2 221 998 629,95

1 435 132 856,81

(177 742 051,83)

1 257 390 804,98

Liikmesriigid

3 252 041 919,04

(1 603 860 946,87)

1 648 180 972,17

3 976 072 649,01

(1 586 639 391,71)

2 389 433 257,30

EFTA

29 607 404,80

0,00

29 607 404,80

36 797 915,81

0

36 797 915,81

Euroopa Liitu mittekuuluvad riigid

126 449 842,51

(627 693,54)

125 822 148,97

77 282 595,98

0

77 282 595,98

Muud

229 666 086,81

(11 849 195,62)

217 816 891,19

675 014 983,85

(611 206,56)

674 403 777,29

Kokku

6 009 605 671,76

(1 766 179 624,68)

4 243 426 047,08

6 200 301 001,46

(1 764 992 650,10)

4 435 308 351,36

3.10.2.1   Kliendid

Tegemist on
  sissenõudekorraldustega
  , mis on 31. detsembri 2005. aasta seisuga kindlaksmääratud ja sissenõutavate nõuetena kantud raamatupidamisarvestusse ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla.

31. detsembri 2005. aasta seisuga määratud 4 274,7 miljoni euro suurusest
  trahvisummast
  oli 2 103,3 miljonit eurot ajutiselt sisse nõutud. Käesolevasse rubriiki on kantud saldo summas 2 171,4 miljonit eurot, millest 1 465,7 miljonit eurot oli pankade poolt tagatud. Ajutisi makseid (ja nende pealt makstud intressi) kohaldatakse kõikide asjakohaste nõuete suhtes ja need esitatakse raha rubriigis piirangutega rahana. Pangatagatised on bilansiväliste kirjete aruandes kirjendatud tingimusliku varana. Bilansivälistes kulukohustustes on tingimuslike kohustuste summana näidatud 4 427,4 miljonit eurot, mis koosneb selliste võlgnetavate nõuete kogusummast, mille suhtes ei ole veel otsust tehtud, ja sellistelt saadud maksetelt teenitud intressidest, mille suhtes ei ole lõplikku otsust tehtud.

3.10.2.2   Muud nõuded liikmesriikidele

Liikmesriikidele tehtud ettemaksed

2004. aastal sisaldab see summa ettemakseid, mis komisjon tegi mitmele liikmesriigile veterinaariaalaste hädaolukordade fondist seoses teatavate loomahaiguste likvideerimise kuludega.

EAGGFi tagatisrahastu nõuded

Sellesse punkti kuulvad EAGGFi tagatisrahastu abisaajate võlgnetavad summad, mille liikmesriigid on deklareerinud ja tõendanud ning mis vastavalt määrusele (EÜ) nr 2761/99 on eelarveaasta lõpu seisuga (15. oktoober 2005) kantud võlglaste arvestusraamatusse. Nimetatud summast on lahutatud 20 %, mis on lubatud liikmesriikidel jätta endale halduskulude katteks. Liikmesriigid peavad summad komisjonile kättesaadavaks tegema vaid juhul, kui need on sisse nõutud.

Konservatiivsuse põhimõtte kohaselt peavad Euroopa ühendused hindama ja kirjendama EAGGFi tagatisrahastu selle osa, mille sissenõudmine on ebatõenäoline. Hinnangulise allahindlusena on liikmesriigid deklareerinud 873,9 miljonit eurot, mis moodustab 31. detsembri 2005. aasta seisuga 59,3 % (31. detsembri 2004. aasta seisuga 57,4 %) kogu sissenõutavast summast. Komisjon tugineb liikmesriikide hinnangutele, eeldades et makseasutustel on summade sissenõutavuse tõenäosust võimalik paremini hinnata. Kinnitavate asutuste tähelepanekuid seoses võlgnetavate summade haldamisega, sh mis tahes ettepanekuid finantskorrektsioonide kohaldamiseks, käsitletakse 2005. eelarveaasta kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus. Asjaolu, et korrigeerimine on raamatupidamisse kirjendatud, ei tähenda EÜ loobumist nende asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest, mille suhtes on allahindlust kohaldatud.

Nõuded liikmesriikidele

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Liikmesriikidele tehtud ettemaksed | 0,00 | 500 000,00 |
| EAGGFi tagatisrahastu nõuded |
| EAGGFi tagatisrahastu nõuded | 1 473 622 922,19 | 1 560 899 301,12 |
| Väärtuse korrigeerimine | (873 943 547,28) | (895 401 413,57) |
| Vahesumma | 599 679 374,91 | 665 497 887,55 |
| Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks |
| Sissenõutav käibemaks | 21 039 461,52 | 22 506 889,98 |
| Väärtuse korrigeerimine | (1 628 334,45) | (1 791 277,23) |
| Vahesumma | 19 411 127,07 | 20 715 612,75 |
| Omavahendid |
| Nõukogu määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 kohaselt A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata omavahendid | 44 984 573,61 | 114 832 792,31 |
| Nõukogu määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 kohaselt eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata vahendid | 1 410 925 222,84 | 1 428 849 871,51 |
| Väärtuse korrigeerimine | (728 277 014,62) | (689 442 098,87) |
| Muud | 201 639 674,07 | 497 629 295,47 |
| Vahesumma | 929 272 455,90 | 1 351 869 860,42 |
| Muud nõuded liikmesriikidele |
| Viivised | 1 289 335,32 | 46 650 783,13 |
| Muud | 98 528 678,97 | 304 199 113,45 |
| Vahesumma | 99 818 014,29 | 350 849 896,58 |
| Kokku | 1 648 180 972,17 | 2 389 433 257,30 |

eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004

ümberarvutatud

Liikmesriikidele tehtud ettemaksed

0,00

500 000,00

EAGGFi tagatisrahastu nõuded

EAGGFi tagatisrahastu nõuded

1 473 622 922,19

1 560 899 301,12

Väärtuse korrigeerimine

(873 943 547,28)

(895 401 413,57)

Vahesumma

599 679 374,91

665 497 887,55

Makstud ja liikmesriikidelt sissenõutav käibemaks

Sissenõutav käibemaks

21 039 461,52

22 506 889,98

Väärtuse korrigeerimine

(1 628 334,45)

(1 791 277,23)

Vahesumma

19 411 127,07

20 715 612,75

Omavahendid

Nõukogu määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 kohaselt A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata omavahendid

44 984 573,61

114 832 792,31

Nõukogu määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 kohaselt eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud ja veel sisse nõudmata vahendid

1 410 925 222,84

1 428 849 871,51

Väärtuse korrigeerimine

(728 277 014,62)

(689 442 098,87)

Muud

201 639 674,07

497 629 295,47

Vahesumma

929 272 455,90

1 351 869 860,42

Muud nõuded liikmesriikidele

Viivised

1 289 335,32

46 650 783,13

Muud

98 528 678,97

304 199 113,45

Vahesumma

99 818 014,29

350 849 896,58

Kokku

1 648 180 972,17

2 389 433 257,30

Käibemaks

See punkt hõlmab neid käbemaksu summasid, mille on maksnud ühendused ja mis nõutakse sisse liikmesriikidelt.

Omavahendid

Eraldi raamatupidamisarvestus hõlmab traditsioonilisi omavahendeid, mille liikmesriigid on määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt kindlaks määranud, kuid mida ei ole ühendustele kättesaadavaks tehtud, sest neid ei ole veel sisse nõutud, neile ei ole veel antud tagatist või need on vaidlustatud. Nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuses nr 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta lubatakse liikmesriikidel sissenõudmiskulude katteks endale jätta 25 % traditsioonilistest omavahenditest.

Iga liikmesriik saadab komisjonile selle raamatupidamisarvestuse kohta kvartaliaruande, milles on iga vahendi liigi kohta toodud järgmised andmed:

| — | eelneva kvartali võlgnevuse saldo, |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali võlgnevuse saldo,

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad, |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad,

| — | baasi veaparandused (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul, |
| --- | --- |

—

baasi veaparandused (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul,

| — | kuludesse kantud summad, |
| --- | --- |

—

kuludesse kantud summad,

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Eraldi raamatupidamisarvestusse kantud traditsiooniliste omavahendite sissenõudmisel peavad need olema tehtud komisjonile kättesaadavaks hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

Kõnealuse summaga on ühenduste tegelikke nõudeid üle hinnatud, sest traditsiooniliste omavahendite kohta peetav eraldi raamatupidamisarvestus koosneb suures osas summadest, mille tegelik sissenõudmine on ebatõenäoline. Eelnevatel eelarveaastatel arvutas komisjon eraldi raamatupidamisarvestuses kajastatud nõuete allahindluse statistilise meetodi alusel. Alates 2004. eelarveaastast põhineb allahindlus liikmesriikide endi hinnangutel. Selle tagamiseks, et eraldi raamatupidamisarvestus annaks tegelikust eelarveseisundist parema ülevaate, muudeti nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 4 punkti b nõukogu 16. novembri 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2028/2004. Selle artikli uus sõnastus on järgmine: “Liikmesriigid edastavad koos konkreetse aasta viimase kvartaliaruandega hinnangu kõnealuse aasta 31. detsembril eraldi raamatupidamisarvestuses olevate nende maksude kogusummast, mille sissenõudmine on muutunud ebatõenäoliseks.”

Liikmesriikide hinnangute põhjal on bilansi aktiva poolel punktist “Nõuded liikmesriikidele” allahindlusena maha arvatud 728,3 miljonit eurot. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud. Isegi juhul, kui sissenõudmine näib väga ebatõenäoline, kui mitte võimatu, ei tähenda see veel tingimata, et kõnealused summad oleksid ühenduste eelarve jaoks traditsiooniliste omavahenditena kadunud. Seda seetõttu, et sissenõudmata nõuded lähevad kaduma vaid juhul, kui liikmesriik on ammendanud kõik võimalused, mille kasutamist temalt nõutakse sissenõudmise kindlustamiseks. Kui liikmesriik ei ole seda teinud, jääb ta rahaliselt vastutavaks ja temalt nõutakse summa maksmist ühenduse eelarvesse määruse nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt.

Muude 31. detsembri 2005. aasta omavahendite summade puhul on tegemist Portugalilt saadaolevate summadega, mida ei makstud ettenähtud tähtajaks 2005. aasta detsembris.

Muud nõuded liikmesriikidele

Muud liikmesriikidele esitatavad nõuded hõlmavad 74 miljoni euro suuruste kulude sissenõudmist piirkondadelt. 2004. eelarveaasta aruande rubriigis “Muud” oli kajastatud ka 170 miljonit eurot, mis seondub uute liikmesriikide tasumisele kuuluvate osamaksudega söe ja terase teadusfondi (vt lisa 3.6.).

3.10.3   Muud nõuded

Siin esitatud summa seondub peamiselt MEDIA programmi raames tehtud ettemaksetega (36,5 miljonit eurot, 2004. aastal 41,7 miljonit eurot). Konservatiivsuse põhimõtte kohaselt ning kaasnevaid riske ja ebakindlust arvestades on nende väärtust vähendatud 24,5 miljoni euro võrra (2004. aastal 28,1 miljoni euro võrra).

Töötajatelt kuulub tasumisele 4,2 miljonit eurot (2004. aastal 12,6 miljonit).

3.10.4   Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

Suurem osa viitlaekumistest tuleneb traditsiooniliste omavahenditega (põllumajandus-, suhkru- ja tollimaksud) seotud viitlaekumistest. 31. detsembril 2005 oli nende summa 2,3 miljardit eurot (aasta varem 2 miljardit eurot). Summa sisaldab ka viiviseid ning kogunenud pangaintresse ja intresse eelfinantseerimissummadelt.

Suurimad ettemakstud kuludega seotud maksed 31. detsembri 2005. aasta seisuga on oodatav 89,5 miljoni euro suurune uute liikmesriikide eelarvekompensatsioon (108 miljonit eurot 2004. aastal), büroode eest ettemakstud üür 29,7 miljonit eurot (2004. aastal 49 miljonit eurot), kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete kalanduslepingutega seoses makstud 62,3 miljonit eurot (2004. aastal 61,7 miljonit eurot) ja Euroopa koolidega seotud 62,8 miljoni euro suurused ettemaksed.

3.11   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

Raha ja raha ekvivalendid

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Piiranguteta raha: | 9 602 870 098,36 | 5 947 447 712,18 |
| Kontod keskpankades | 8 092 743 965,78 | 3 221 396 622,84 |
| Jooksevkontod | 705 792 850,51 | 2 102 099 904,24 |
| Avansikontod | 61 021 076,87 | 71 433 147,76 |
| Kassas olev sularaha | 290 635,82 | 252 979,35 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | 0,00 | 76 479 847,20 |
| Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid | 743 021 569,38 | 475 785 210,79 |
| Piirangutega raha | 2 251 065 838,56 | 2 129 991 326,83 |
| Kokku | 11 853 935 936,92 | 8 077 439 039,01 |

eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004

ümberarvutatud

Piiranguteta raha:

9 602 870 098,36

5 947 447 712,18

Kontod keskpankades

8 092 743 965,78

3 221 396 622,84

Jooksevkontod

705 792 850,51

2 102 099 904,24

Avansikontod

61 021 076,87

71 433 147,76

Kassas olev sularaha

290 635,82

252 979,35

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

0,00

76 479 847,20

Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid

743 021 569,38

475 785 210,79

Piirangutega raha

2 251 065 838,56

2 129 991 326,83

Kokku

11 853 935 936,92

8 077 439 039,01

Piirangutega raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida ühendused hoiavad oma kontodel liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas) ning jooksevkontod, avansikontod, lühiajalised pangahoiused ja sularaha.

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtum on veel lõpetamata. Nende kogusumma on 2,25 miljardit eurot ja neid hoitakse spetsiaalsetel jooksevkontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata.

Rahavoogude aruandes on järgmised raha ja raha ekvivalendid:

| eurot |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Raha ja raha ekvivalendid | 11 853 935 936,92 | 8 077 439 039,01 |
| Raha ja raha ekvivalendid — tagatisfond (vt lisa 3.3.2) | 316 024 023,23 | 589 896 646,26 |
| Kokku | 12 169 959 960,15 | 8 667 335 685,27 |

eurot

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004

ümberarvutatud

Raha ja raha ekvivalendid

11 853 935 936,92

8 077 439 039,01

Raha ja raha ekvivalendid — tagatisfond (vt lisa 3.3.2)

316 024 023,23

589 896 646,26

Kokku

12 169 959 960,15

8 667 335 685,27

III.   PIKAAJALISED KOHUSTUSED

3.12   TÖÖTAJATE HÜVITISED

Töötajate hüvitised

| eurodes |
| --- |
| | Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud) | Lisavahendid | Kasutatud summad | Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga |
| Pensioniskeem | 26 012 130 886,00 | 8 044 529 533,33 | (900 775 481,33) | 33 155 884 938,00 |

eurodes

Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud)

Lisavahendid

Kasutatud summad

Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga

Pensioniskeem

26 012 130 886,00

8 044 529 533,33

(900 775 481,33)

33 155 884 938,00

Pensionid

31. detsembri 2005. aasta seisuga on Euroopa ametnike pensioniskeemi käsitlevad eeskirjad määratletud uusimas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade versioonis (kehtivad alates 1. maist 2004). Personali pensione käsitlevad eeskirjad on vahetult kohaldatavad kõikides liikmesriikides. See kord reguleerib erinevat liiki pensione — vanaduspensionit, invaliiduspensionit ja toitjakaotuspensionit.

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ühenduste eelarve kulu. Liikmesriigid tagavad nimetatud hüvitiste maksmise ühiselt vastavalt nimetatud kulude rahastamiseks määratud ulatusele. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses.

Põhimäärusest tulenevate eeskirjade alusel viisid sõltumatud eksperdid läbi Euroopa ametnike pensioniskeemist tulenevate kohustuste (seisuga 31. detsember 2005) kindlustusmatemaatilise hindamise. Hindamine hõlmas pensionile mineku, invaliiduse ja toitjakaotuse ning invaliidsusega seotud hüvitisi. See viidi läbi vastavalt rahvusvahelise raamatupidamisstandardi nr 19 (IAS 19) metoodikale. Nimetatud raamatupidamisstandardis nõutakse tööandjalt oma kindlustusmatemaatiliste kulukohustuste pidevat määramist, võttes arvesse nii hüvitisi, mis on lubatud töötajatele ajal, mil nad on tööealised, kui ka prognoositavat palkade tõusu.

Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud kindlustusmatemaatilise hindamise meetodit tuntakse proportsionaalse osa krediteerimise meetodi nime all. Põhilised hindamisel kasutatud kindlustusmatemaatilised eeldused olid järgmised:

| 1. | Nominaalne diskontomäär põhines skeemi kestusele (19 aastat) lähedase tähtajaga euroala valitsuse võlakirjade 2005. aasta detsembri intressikõveral, mis nullkupongiga eurovõlakirjade 2005. aasta detsembri intressikõvera alusel arvutatuna moodustas 3,6 %. IAS 19 kohaselt peab inflatsioonimäär olema skeemi kestvusaja oodatav inflatsioonimäär. Seega võeti selle aluseks Euroopa finantsturgudel kaubeldavate Euroopa indeksiga seotud võlakirjade oodatavad väärtused. Kuna oodatav pikaajaline inflatsioonimäär oli 2,1 %, siis tegelikult kasutati 1,5 % suurust diskontomäära. |
| --- | --- |

1.

Nominaalne diskontomäär põhines skeemi kestusele (19 aastat) lähedase tähtajaga euroala valitsuse võlakirjade 2005. aasta detsembri intressikõveral, mis nullkupongiga eurovõlakirjade 2005. aasta detsembri intressikõvera alusel arvutatuna moodustas 3,6 %. IAS 19 kohaselt peab inflatsioonimäär olema skeemi kestvusaja oodatav inflatsioonimäär. Seega võeti selle aluseks Euroopa finantsturgudel kaubeldavate Euroopa indeksiga seotud võlakirjade oodatavad väärtused. Kuna oodatav pikaajaline inflatsioonimäär oli 2,1 %, siis tegelikult kasutati 1,5 % suurust diskontomäära.

| 2. | “Keskmise eluea tabel (EL2004)” koostati ametnike päritoluriikide siseriiklike tabelite alusel ja seda korrigeeriti, et võtta arvesse personali praegust jälgitavat suremuse määra. |
| --- | --- |

2.

“Keskmise eluea tabel (EL2004)” koostati ametnike päritoluriikide siseriiklike tabelite alusel ja seda korrigeeriti, et võtta arvesse personali praegust jälgitavat suremuse määra.

| 3. | “Invaliidsustabel (EL2004)” põhines koordineeritud organisatsioonide (OECD, NATO, ESA jt) kasutatud tabelil ja seda korrigeeriti ELi ametnike üldkogumi kohta tehtud tähelepanekute põhjal. |
| --- | --- |

3.

“Invaliidsustabel (EL2004)” põhines koordineeritud organisatsioonide (OECD, NATO, ESA jt) kasutatud tabelil ja seda korrigeeriti ELi ametnike üldkogumi kohta tehtud tähelepanekute põhjal.

| 4. | Palkade üldine kasv, mis oli sama suur kui pensionide ümberhindlusmäär, põhines palkade ja pensionide ümberhindamise 1993.—2005. aasta statistikal, võrdudes 0,3 %-ga. Palkade üldise kasvu määrast välja jäävat individuaalset palgatõusu hinnati uue teenistuskäigu struktuuri (edutamismäärad on täpsemalt esitatud personalieeskirjade I lisas) ja selle üleminekumeetmete (personalieeskirjade XIII lisa 1. jagu) alusel. Individuaalne palgatõus varieerub sõltuvalt isiku seisundist, vanusest ning palgaastmest ja –järgust. |
| --- | --- |

4.

Palkade üldine kasv, mis oli sama suur kui pensionide ümberhindlusmäär, põhines palkade ja pensionide ümberhindamise 1993.—2005. aasta statistikal, võrdudes 0,3 %-ga. Palkade üldise kasvu määrast välja jäävat individuaalset palgatõusu hinnati uue teenistuskäigu struktuuri (edutamismäärad on täpsemalt esitatud personalieeskirjade I lisas) ja selle üleminekumeetmete (personalieeskirjade XIII lisa 1. jagu) alusel. Individuaalne palgatõus varieerub sõltuvalt isiku seisundist, vanusest ning palgaastmest ja –järgust.

| 5. | Aktiivses teenistuses olevate ametnike abielukoefitsiendid pensionilemineku ajal põhinesid ametnike üldkogumi statistikal. Arvestati endiste ametnike (pensionäride ja invaliidide) perekonnaseisu. |
| --- | --- |

5.

Aktiivses teenistuses olevate ametnike abielukoefitsiendid pensionilemineku ajal põhinesid ametnike üldkogumi statistikal. Arvestati endiste ametnike (pensionäride ja invaliidide) perekonnaseisu.

| 6. | Eeldatakse, et pensionileminek toimub ajal, mil ametnik saab kasu oma täielikest õigustest, võttes arvesse pensioni vähendust ennetähtaegselt pensionile jäämise korral ja Barcelona algatust pensionile jäämise edasilükkamise kohta (hiljemalt kuni 65. eluaastani). |
| --- | --- |

6.

Eeldatakse, et pensionileminek toimub ajal, mil ametnik saab kasu oma täielikest õigustest, võttes arvesse pensioni vähendust ennetähtaegselt pensionile jäämise korral ja Barcelona algatust pensionile jäämise edasilükkamise kohta (hiljemalt kuni 65. eluaastani).

Kohustused hõlmavad järgmiste isikute eespool määratletud õigusi:

| 1. | Kõigi institutsioonide ja talituste 31. detsembri 2005. aasta seisuga aktiivses teenistuses olev personal, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ametnike pensioniskeemi. |
| --- | --- |

1.

Kõigi institutsioonide ja talituste 31. detsembri 2005. aasta seisuga aktiivses teenistuses olev personal, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ametnike pensioniskeemi.

| 2. | Pensioni veel mittesaavad isikud, s.t isikud, kes ajutiselt või lõplikult on lahkunud töölt Euroopa institutsioonidest ja kellel on pensioniõigused Euroopa ametnike pensioniskeemis. |
| --- | --- |

2.

Pensioni veel mittesaavad isikud, s.t isikud, kes ajutiselt või lõplikult on lahkunud töölt Euroopa institutsioonidest ja kellel on pensioniõigused Euroopa ametnike pensioniskeemis.

| 3. | Endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni. |
| --- | --- |

3.

Endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse vanaduspensioni.

| 4. | Endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsuspensioni. |
| --- | --- |

4.

Endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsuspensioni.

| 5. | Endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsushüvitist. |
| --- | --- |

5.

Endised ametnikud ja muud teenistujad, kellele makstakse invaliidsushüvitist.

| 6. | Toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad). |
| --- | --- |

6.

Toitjakaotuspensioni saajad (lesed, orvud, ülalpeetavad).

Andmed seisuga 31. detsember 2005 Euroopa ametnike pensioniskeemis osalejate kohta saadi Eurostati andmebaasist. Uuringu käigus saadud andmeid võrreldi eelmise, 31. detsembril 2004 läbiviidud kindlustusmatemaatilise hindamise alusel tehtud arvestustega.

Peamised faktid on järgmised:

| — | 31. detsembri 2005. aasta seisuga hinnati kindlustusmatemaatilise kohustuse suuruseks 33,2 miljardit eurot, sellal kui eelmine, 31. detsembri 2004. aasta seisuga tehtud hindamine andis tulemuseks 26 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

31. detsembri 2005. aasta seisuga hinnati kindlustusmatemaatilise kohustuse suuruseks 33,2 miljardit eurot, sellal kui eelmine, 31. detsembri 2004. aasta seisuga tehtud hindamine andis tulemuseks 26 miljardit eurot.

| — | 2005. aasta teenistuskulud hinnati 1,2 miljardi euro ja 2005. aasta intressikulud 1,2 miljardi euro suuruseks. |
| --- | --- |

—

2005. aasta teenistuskulud hinnati 1,2 miljardi euro ja 2005. aasta intressikulud 1,2 miljardi euro suuruseks.

| — | Eelarveaasta kindlustusmatemaatiline kahjum oli arvestuslikult 5,5 miljardit eurot. |
| --- | --- |

—

Eelarveaasta kindlustusmatemaatiline kahjum oli arvestuslikult 5,5 miljardit eurot.

| — | Tegelik diskontomäär muutus 1,9 %lt 1,5 %le ja kui arvestada lisaks üldise palgatõusu (0,2 % 2004. aastal ja 0,3 % 2005. aastal) mõju, siis vähenes netodiskontomäär 1,7 %lt 1,2 %ni. |
| --- | --- |

—

Tegelik diskontomäär muutus 1,9 %lt 1,5 %le ja kui arvestada lisaks üldise palgatõusu (0,2 % 2004. aastal ja 0,3 % 2005. aastal) mõju, siis vähenes netodiskontomäär 1,7 %lt 1,2 %ni.

| — | Alates 31. detsembrist 2004 suurenes pensioniskeemide liikmete arv 7094 isiku võrra — 54 876 liikmeni. Nende hulka kuuluvad uued isikute liigid (invaliidsustoetuse saajad ja lepingulised töötajad ning isikud, kes tulevikus saavad skeemist pensioni), kusjuures uutel ametnikel on madalam aastakoefitsient (1,9 % 2 % asemel). |
| --- | --- |

—

Alates 31. detsembrist 2004 suurenes pensioniskeemide liikmete arv 7094 isiku võrra — 54 876 liikmeni. Nende hulka kuuluvad uued isikute liigid (invaliidsustoetuse saajad ja lepingulised töötajad ning isikud, kes tulevikus saavad skeemist pensioni), kusjuures uutel ametnikel on madalam aastakoefitsient (1,9 % 2 % asemel).

Brutopensionide ja peretoetuste arvutamine põhineb personalieeskirjadel.

Eespool esitatud summa sisaldab ka kohustusi, mis on seotud kohustusega maksta pensioni komisjoni ja kontrollikoja praegustele ja endistele liikmetele ning Euroopa Kohtu ja Esimese astme kohtu praegustele ja endistele kohtunikele. 2005. aastal kasutatud summad on pensionile jäänud personalile (leskedele, orbudele jt) 2005. aasta eelarvest makstud pensionide summad.

3.13   RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD PIKAAJALISED VAHENDID

Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajalised vahendid

| eurodes |
| --- |
| | Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga
  (ümberarvutatud) | Lisavahendid | Ülekantud lühiajaliste vahendite alla | Nüüdisväärtuse diskonteerimine | Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 81 205 000,00 | 18 350 223,47 | 0,00 | 0,00 | 99 555 223,47 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 831 401 306,00 | 0,00 | (34 565 000,00) | 87 010 574,00 | 883 846 880,00 |
| Finantsvahendid | 100 358 155,85 | 46 601 400,50 | (36 517 733,21) | 2 605 078,86 | 113 046 902,00 |
| Muud | 55 649,18 | 338 280,06 | 0,00 | 0,00 | 393 929,24 |
| Kokku | 1 013 020 111,03 | 65 289 904,03 | (71 082 733,21) | 89 615 652,86 | 1 096 842 934,71 |

eurodes

Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga

(ümberarvutatud)

Lisavahendid

Ülekantud lühiajaliste vahendite alla

Nüüdisväärtuse diskonteerimine

Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga

Kohtuasjad

81 205 000,00

18 350 223,47

0,00

0,00

99 555 223,47

Tuumarajatiste likvideerimine

831 401 306,00

0,00

(34 565 000,00)

87 010 574,00

883 846 880,00

Finantsvahendid

100 358 155,85

46 601 400,50

(36 517 733,21)

2 605 078,86

113 046 902,00

Muud

55 649,18

338 280,06

0,00

0,00

393 929,24

Kokku

1 013 020 111,03

65 289 904,03

(71 082 733,21)

89 615 652,86

1 096 842 934,71

Kohtuasjad

Tegemist on hinnanguliste summadega, mis tuleb pärast 2006. aastat tõenäoliselt maksta seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga. Neist suurim (60 miljonit eurot) on arvestuslik summa, mis tuleb tõenäoliselt välja maksta seoses kaheksateistkümne 31. detsembril 2005. aastal poolelioleva kohtuasjaga, mis on seotud EAGGFi tagatise andmise kulude finantskorrektsioonidega. Lisaks on 37,2 miljonit on ette nähtud veel viiele põllumajanduskulutustega seotud kohtuasjale.

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumarajatiste tegevuse lõpetamine

2002. eelarveaastal viis sõltumatute ekspertide rühm läbi uuringu selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumarajatiste tegevuse lõpetamise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Nende hinnang, milleks on 1,145 miljardit eurot (sealhulgas 76 miljoni euro suurune hinnanguline kulu, kui valitakse kõigi hoonete täielik lammutamine), on võetud raamatupidamisarvestusse kantavate eraldatud vahendite summa aluseks. Ühenduste raamatupidamiseeskirjade täielikuks kohaldamiseks on need eraldatud vahendid seotud 2,5 % inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud netonüüdisväärtusele, kasutades nullkupongiga eurovõlakirjade intressikõverat. Kuna 31. detsembri 2005. aasta seisuga on eraldatud vahendite summa seega 1 016,4 miljoni eurot, millest on lahutatud nimetatud kuupäevani kantud kulutuste summa 81,5 miljoni eurot, on tulemuseks 934,9 miljonit eurot, mille kasutamine jaotub oodatavalt järgmiselt: 2006. aastal 51 miljonit eurot ja hiljem 883,9 miljonit eurot.

Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 30 aastat) peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib erineda praegu kirjendatud summadest.

Finantsvahendid

Euroopa Liidu kasvu ja tööhõivet käsitleva algatuse raames 1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning ettevõtteid ja ettevõtlust käsitleva mitmeaastase programmi raames 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid ühenduste nimel ja vastutusel.

Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriski ülemmäär on järgmine:

| — | 1998. aasta VKEde tagatissüsteemi kohaselt on tagatise ülemmäär kindlasummaline eurodes väljendatud summa, mille arvutab EIF ja kiidab heaks komisjon iga tagatisportfelli puhul eraldi. Kuna tagatiste andmine sellest rahastust on lõppenud, ei põhine finantsriskide katteks eraldatud vahendid aga tagatise ülemmäära summal, vaid pigem finantsvahendajatele antud tagatiste tegeliku kasutamise lepingulisel protsendimääral, mida seejärel vähendatakse nimetatud vahendajate esitatud maksenõuete võrra, millest on maha arvatud võimalikud kahjude sissenõudmised. Selliselt saadud netosumma kujutab endast rahastu maksekohustust. |
| --- | --- |

—

1998. aasta VKEde tagatissüsteemi kohaselt on tagatise ülemmäär kindlasummaline eurodes väljendatud summa, mille arvutab EIF ja kiidab heaks komisjon iga tagatisportfelli puhul eraldi. Kuna tagatiste andmine sellest rahastust on lõppenud, ei põhine finantsriskide katteks eraldatud vahendid aga tagatise ülemmäära summal, vaid pigem finantsvahendajatele antud tagatiste tegeliku kasutamise lepingulisel protsendimääral, mida seejärel vähendatakse nimetatud vahendajate esitatud maksenõuete võrra, millest on maha arvatud võimalikud kahjude sissenõudmised. Selliselt saadud netosumma kujutab endast rahastu maksekohustust.

| — | 2001. aasta VKEde tagatissüsteemi kohaselt on tagatise ülemmäär finantsvahendajate ees võetud ja eelnevalt kokkulepitud maksekohustus, mis kirjendatakse iga uue tagatislepingu allkirjastamisel ja mida seejärel vähendatakse finantsvahendajate esitatud maksenõuete võrra, millest on omakorda maha arvatud võimalikud kahjude sissenõudmised. Eelnevalt kokkulepitud maksekohustus katab väikse osa tagatise kogumahust ja mikrokrediidi tehnilisest toest (mille ülemmäär on maksimaalselt 100 000 eurot vahendaja kohta) ning turustuskuludest ja teabekogumise kuludest (mille ülemmäär on vastavalt 2 500 ja 5 000 eurot vahendaja kohta). |
| --- | --- |

—

2001. aasta VKEde tagatissüsteemi kohaselt on tagatise ülemmäär finantsvahendajate ees võetud ja eelnevalt kokkulepitud maksekohustus, mis kirjendatakse iga uue tagatislepingu allkirjastamisel ja mida seejärel vähendatakse finantsvahendajate esitatud maksenõuete võrra, millest on omakorda maha arvatud võimalikud kahjude sissenõudmised. Eelnevalt kokkulepitud maksekohustus katab väikse osa tagatise kogumahust ja mikrokrediidi tehnilisest toest (mille ülemmäär on maksimaalselt 100 000 eurot vahendaja kohta) ning turustuskuludest ja teabekogumise kuludest (mille ülemmäär on vastavalt 2 500 ja 5 000 eurot vahendaja kohta).

Bilansipäeva seisuga vastavad finantsriskide katteks eraldatud vahendid seega mõlema rahastu puhul finantsvahendajate ees võetud maksekohustustele, millest on lahutatud kuni bilansipäevani esitatud maksenõuete netosumma. Raha ajaväärtuse tõttu on pikaajalised finantsriskide katteks eraldatud vahendid diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades eurotsooni nullkupongvahetuskursi kõverat).

Finantsriskide katteks eraldatud vahendeid korrigeeritakse igal aastal olenevalt võimalikest muutustest tagatiste kasutamises või finantsvahendajate poolses netomaksenõuete esitamises. 2005. aastal oli finantsriskide katteks eraldatud (pika- ja lühiajaliste) vahendite kogukasv 27,4 miljonit eurot, mis jagunes tegelikeks täiendavateks finantsriskide katteks eraldatud vahenditeks (51,7 miljonit eurot), millest lahutati sissenõutud tagatiste jaoks tehtud maksed (27,9 miljonit eurot), ning finantsriskide katteks eraldatud vahendite suurenemiseks aja mõju tõttu (3,6 miljonit eurot).

3.14   FINANTSKOHUSTUSED

3.14.1   Võetud laenud

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa ühenduste võetud laenud, mille tagasimaksmise tähtajani on jäänud rohkem kui aasta.

Võetud laenudega seonduvad toimingud 2005. eelarveaastal olid täpsemalt järgmised:

Võetud laenud

| eurodes |
| --- |
| Nimetus | saldo 31.12.2004 seisuga
  Ümberarvutatud | Uued võetud laenud | Tagasimaksed | Vahetuskursi muutused | Bilansilise maksumuse muutus | Saldo 31.12.2005 |
| Makromajanduslik finantsabi | 1 220 589 960,38 | 108 750 000,00 | (242 750 000,00) | 0,00 | (331 548,81) | 1 086 258 411,57 |
| Pärast elimineerivat kannet | 1 199 743 797,33 | 108 750 000,00 | (236 525 000,00) | 0,00 | (288 114,36) | 1 071 680 682,97 |
| EURATOM | 172 412 848,97 | 215 000 000,00 | 0 00 | 0,00 | 1 317 018,07 | 388 729 867,04 |
| Likvideeritav ESTÜ | 448 826 114,00 | 0,00 | (2 223 144,00) | 21 085 001,00 | (85 520,00) | 467 602 451,00 |
| Kokku | 1 841 828 923,35 | 323 750 000,00 | (244 973 144,00) | 21 085 001,00 | 899 949,26 | 1 942 590 729,61 |
| Pärast elimineerivat kannet | 1 820 982 760,30 | 323 750 000,00 | (238 748 144,00) | 21 085 001,00 | 943 383,71 | 1 928 013 001,01 |

eurodes

Nimetus

saldo 31.12.2004 seisuga

Ümberarvutatud

Uued võetud laenud

Tagasimaksed

Vahetuskursi muutused

Bilansilise maksumuse muutus

Saldo 31.12.2005

Makromajanduslik finantsabi

1 220 589 960,38

108 750 000,00

(242 750 000,00)

0,00

(331 548,81)

1 086 258 411,57

Pärast elimineerivat kannet

1 199 743 797,33

108 750 000,00

(236 525 000,00)

0,00

(288 114,36)

1 071 680 682,97

EURATOM

172 412 848,97

215 000 000,00

0 00

0,00

1 317 018,07

388 729 867,04

Likvideeritav ESTÜ

448 826 114,00

0,00

(2 223 144,00)

21 085 001,00

(85 520,00)

467 602 451,00

Kokku

1 841 828 923,35

323 750 000,00

(244 973 144,00)

21 085 001,00

899 949,26

1 942 590 729,61

Pärast elimineerivat kannet

1 820 982 760,30

323 750 000,00

(238 748 144,00)

21 085 001,00

943 383,71

1 928 013 001,01

Võetud laenude jaotumine pika- ja lühiajalisteks laenudeks

| eurodes |
| --- |
| | Alla 1 aasta | Üle 1 aasta | Kokku 31.12.2005 seisuga |
| Võetud laenud |
| Makromajanduslik finantsabi | 23 122 422,79 | 1 063 135 988,78 | 1 086 258 411,57 |
| Pärast elimineerivat kannet | 22 018 193,71 | 1 049 662 489,26 | 1 071 680 682,97 |
| EURATOM | 0,00 | 388 729 867,04 | 388 729 867,04 |
| Likvideeritav ESTÜ | 0,00 | 467 602 451,00 | 467 602 451,00 |
| Kokku enne elimineerivat kannet | 23 122 422,79 | 1 919 468 306,82 | 1 942 590 729,61 |
| Kokku pärast mahaarvamist | 22 018 193,71 | 1 905 994 807,30 | 1 928 013 001,01 |

eurodes

Alla 1 aasta

Üle 1 aasta

Kokku 31.12.2005 seisuga

Võetud laenud

Makromajanduslik finantsabi

23 122 422,79

1 063 135 988,78

1 086 258 411,57

Pärast elimineerivat kannet

22 018 193,71

1 049 662 489,26

1 071 680 682,97

EURATOM

0,00

388 729 867,04

388 729 867,04

Likvideeritav ESTÜ

0,00

467 602 451,00

467 602 451,00

Kokku enne elimineerivat kannet

23 122 422,79

1 919 468 306,82

1 942 590 729,61

Kokku pärast mahaarvamist

22 018 193,71

1 905 994 807,30

1 928 013 001,01

Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa (pärast elimineerivat kannet) on 1 281,4 miljonit eurot (2004. aastal 1 223,8 miljonit eurot). Bilansilise maksumuse muutused vastavad teenitud intresside muutumisele ja likvideeritava ESTÜ võetud laenude puhul ka tegeliku intressimäära meetodi kohaselt arvutatud tehingute tegemisel kantud suuremate kulude aastasele amortiseerumisele.

Tegelikud intressimäärad (väljendatuna intressimäärade vahemikuna) on järgmine:

Võetud laenude tegelik intressimäär

| Võetud laenud | 31.12.2005 | 31.12.2004 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 2,039 % — 4,54 % | 2,075 % — 4,54 % |
| Euratom | 2,144 % — 5,6775 % | 2,161 % — 5,6775 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 1,625 % — 11,875 % (12) | 1,6875 % — 11,875 % (12) |

Võetud laenud

31.12.2005

31.12.2004

Makromajanduslik finantsabi

2,039 % — 4,54 %

2,075 % — 4,54 %

Euratom

2,144 % — 5,6775 %

2,161 % — 5,6775 %

Likvideeritav ESTÜ

1,625 % — 11,875 % (12)

1,6875 % — 11,875 % (12)

3.14.2   Kauplemiseks hoitavad kohustused

Üksikasjalisemaid andmeid vt eespool esitatud lisa 3.3.3.2 — kauplemiseks hoitavad varad.

Kauplemiseks hoitavad kohustused

| eurodes |
| --- |
| Tuletisinstrument | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Likvideeritava ESTÜ vahetuslepingud | 14 497 707,04 | 19 204 008,62 |

eurodes

Tuletisinstrument

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Likvideeritava ESTÜ vahetuslepingud

14 497 707,04

19 204 008,62

3.15   MUUD pikaajaliSED KOHUSTUSED

See punkt hõlmab rendikohustusi, mille tähtaeg on pikem kui üks aasta (vt eespool esitatud lisa 3.2) ja veel tasumata komisjoni märgitud ja sissenõutud EBRD kapitali makseid.

“Muude kohustuste” hulka kuulub 19,9 miljonit eurot, mis on seotud delegatsioonide kohapealt värvatud ajutiste töötajate pensionifondiga, ja 7 miljonit eurot, mis on seotud ajutiste töötajate töötushüvitisfondiga. Siia kuulub ka 42,3 miljonit eurot (2004. aastal 62 miljonit), mis on ette nähtud parlamendi Brüsselis olevale hoonele tehtava investeeringukulu hüvitamiseks.

Muud pikaajalised kohustused

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31. detsembri 2005. aasta seisuga | Ümberarvutatud saldo 31.12.2004 seisuga |
| Kapitalirendi võlad | 1 772 858 660,07 | 1 736 441 055,04 |
| EBRD märgitud kapital | 9 464 084,64 | 17 286 307,05 |
| Muud | 70 327 191,85 | 89 824 834,69 |
| Kokku | 1 852 649 936,56 | 1 843 552 196,78 |

eurodes

Saldo 31. detsembri 2005. aasta seisuga

Ümberarvutatud saldo 31.12.2004 seisuga

Kapitalirendi võlad

1 772 858 660,07

1 736 441 055,04

EBRD märgitud kapital

9 464 084,64

17 286 307,05

Muud

70 327 191,85

89 824 834,69

Kokku

1 852 649 936,56

1 843 552 196,78

IV.   LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.16   RISKIDE JA KULUDE KATTEKS ERALDATUD LÜHIAJALISED VAHENDID

Siia rubriiki kuuluvad vahendid, mille tagasimaksmise tähtajani on jäänud vähem kui aasta.

Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajalised vahendid

| eurodes |
| --- |
| | Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud) | Lisavahendid (13) | Kasutamata summad | Kasutatud summad | Nüüdisväärtuse diskonteerimine | Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 34 300,00 | 16 132 973,27 | (20 798,39) | (13 501,61) | 0,00 | 16 132 973,27 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 38 294 093,00 | 34 565 000,00 | 0,00 | (21 811 237,00) | 0,00 | 51 047 856,00 |
| Veterinaariaalaste hädaolukordade fond | 41 923 055,00 | 15 417 743,00 | (3 444 839,76) | (18 604 903,26) | 0,00 | 35 291 054,98 |
| Finantsvahendid | 138 553 202,62 | 41 604 725,38 | 0,00 | (27 899 063,00) | 1 031 992,00 | 153 290 857,00 |
| Muud | 21 435 602,98 | 8 652 113,80 | (3 839 873,04) | (6 569 587,36) | 0,00 | 19 678 256,38 |
| Kokku | 240 240 253,60 | 116 372 555,45 | (7 305 511,19) | (74 898 292,23) | 1 031 992,00 | 275 440 997,63 |

eurodes

Summa 31.detsembri 2004. aasta seisuga (ümberarvutatud)

Lisavahendid (13)

Kasutamata summad

Kasutatud summad

Nüüdisväärtuse diskonteerimine

Summa 31.detsembri 2005. aasta seisuga

Kohtuasjad

34 300,00

16 132 973,27

(20 798,39)

(13 501,61)

0,00

16 132 973,27

Tuumarajatiste likvideerimine

38 294 093,00

34 565 000,00

0,00

(21 811 237,00)

0,00

51 047 856,00

Veterinaariaalaste hädaolukordade fond

41 923 055,00

15 417 743,00

(3 444 839,76)

(18 604 903,26)

0,00

35 291 054,98

Finantsvahendid

138 553 202,62

41 604 725,38

0,00

(27 899 063,00)

1 031 992,00

153 290 857,00

Muud

21 435 602,98

8 652 113,80

(3 839 873,04)

(6 569 587,36)

0,00

19 678 256,38

Kokku

240 240 253,60

116 372 555,45

(7 305 511,19)

(74 898 292,23)

1 031 992,00

275 440 997,63

Kohtuasjad

Tegemist on summadega, mis 2006. aastal tõenäoliselt tuleb maksta seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga, ja neist tulenevad kohtukulud.

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumarajatiste tegevuse lõpetamine — vt lisa 3.13

Veterinaariaalaste hädaolukordade fond

Nende vahendite hulka kuuluvad vahendid kogusummas 35,3 miljonit eurot (2004. aastal 41,9 miljonit eurot), mis komisjon eraldas mitmele liikmesriigile veterinaariaalaste hädaolukordade fondist seoses teatavate loomahaiguste likvideerimise kuludega eraldatud. Kokku 5,5 miljoni euro suurune summa, mille maksmine on juba kokku lepitud, on kirjendatud liikmesriikidele maksmisele kuuluva võlana.

Finantsvahendid — vt lisa 3.13

Muud vahendid

Need hõlmavad talituste personali väljavõtmata puhkusega seonduvaid vahendeid.

3.17   LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud ja muud finantskohustused, mille bilansipäevajärgne tagasimaksmise lõpptähtaeg on alla 12 kuu (vt eespool esitatud tekst ja tabelid, lisa 3.14).

3.18   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

Kreditoorne võlgnevus

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Nõuded, mille tähtpäevani on jäänud vähem kui aasta | 51 333 980,13 | 58 576 673,54 |
| Lühiajaline võlgnevus | 15 220 283 490,91 | 9 411 614 657,02 |
| Muu võlgnevus | 108 665 542,69 | 224 816 354,27 |
| Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu | 67 147 704 569,99 | 64 546 197 089,81 |
| Kokku | 82 527 987 583,72 | 74 241 204 774,64 |

eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004

ümberarvutatud

Nõuded, mille tähtpäevani on jäänud vähem kui aasta

51 333 980,13

58 576 673,54

Lühiajaline võlgnevus

15 220 283 490,91

9 411 614 657,02

Muu võlgnevus

108 665 542,69

224 816 354,27

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

67 147 704 569,99

64 546 197 089,81

Kokku

82 527 987 583,72

74 241 204 774,64

3.18.1   Alla aastase tähtajaga pikaajalised kohustused

Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud, mille maksetähtajani on jäänud vähem kui aasta, eeskätt pikaajalised rendivõlad, mille tähtajani on jäänud vähem kui aasta (29,9 miljonit eurot). Siia kuulub ka 21,4 miljonit eurot (2004. aastal 21 miljonit), mis on ette nähtud parlamendi Brüsselis olevale hoonele tehtava investeeringukulu hüvitamiseks.

Alla aastase tähtajaga pikaajalised kohustused

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31. detsembri 2005. aasta seisuga | Saldo 31. detsembri 2004. aasta seisuga
  ümberarvutatud |
| Kapitalirendi võlad | 29 866 390,13 | 36 764 256,76 |
| Muud | 21 467 590,00 | 21 812 416,78 |
| Kokku | 51 333 980,13 | 58 576 673,54 |

eurodes

Saldo 31. detsembri 2005. aasta seisuga

Saldo 31. detsembri 2004. aasta seisuga

ümberarvutatud

Kapitalirendi võlad

29 866 390,13

36 764 256,76

Muud

21 467 590,00

21 812 416,78

Kokku

51 333 980,13

58 576 673,54

3.18.2   Lühiajaline võlgnevus

Lühiajaline võlgnevus

| eurodes |
| --- |
| Liik | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Liikmesriigid | 15 335 166 489,79 | 9 051 856 661,89 |
| EFTA | 8 990 813,33 | 21 938 674,64 |
| Töötajad | 820 194,62 | 164 540,84 |
| Euroopa Liitu mittekuuluvad riigid | 174 963 659,84 | 171 147 130,45 |
| Tarnijad ja teised | 1 350 211 214,82 | 1 534 230 533,57 |
| Võlgnevus, mille abikõlblikkust tuleb kontrollida | (1 649 868 881,49) | (1 367 722 884,37) |
| Kokku | 15 220 283 490,91 | 9 411 614 657,02 |

eurodes

Liik

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004

ümberarvutatud

Liikmesriigid

15 335 166 489,79

9 051 856 661,89

EFTA

8 990 813,33

21 938 674,64

Töötajad

820 194,62

164 540,84

Euroopa Liitu mittekuuluvad riigid

174 963 659,84

171 147 130,45

Tarnijad ja teised

1 350 211 214,82

1 534 230 533,57

Võlgnevus, mille abikõlblikkust tuleb kontrollida

(1 649 868 881,49)

(1 367 722 884,37)

Kokku

15 220 283 490,91

9 411 614 657,02

Lühiajalised võlgnevused tulenevad peamiselt kuluaruannetest, mis on ühendusele esitatud seoses toetuste andmisega. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis need liigitatakse vastavalt sellele. Hanketehingutega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord.

Euroopa ühenduste põhitegevuse hulka kuulub toetuse andmine erinevates poliitikavaldkondades. Toetuse andmise tavaline käik on lühidalt järgmine: tehakse rahastamisotsus, seejärel võetakse eelarveline kulukohustus (eraldatakse eelarvevahendid) ning kirjutatakse alla ühenduste ja toetuse saaja vahelisele lepingule (struktuurifondide puhul võib järjekord olla teistsugune). Seejärel saab toetuse saaja käibevahenditega varustamiseks teha eelfinantseeringu makse.

Järgmised maksed (vahe- või lõppmaksed) võivad olla korduvad ja need on ette nähtud abisaajale tehtud kulude hüvitamiseks kuluaruande põhjal, kui meetme rakendamine on veel pooleli. Veel tasumata eelfinantseerimise summa võidakse sellega tasaarveldada kas tervenisti või osaliselt.

Toetuse saajad esitavad kuluaruandeid, mida ühendused peavad analüüsima, et kulutused oleksid põhjendatud ning et vajaduse korral lahutatakse kulutuste summast eelfinantseerimise summa. Aasta jooksul esitatavate kulutaotluste esitamise sagedus sõltub rahastatava meetme liigist ja lepingu tingimustest ning mitte kõiki kuluaruandeid ei esitata aasta lõpul. Esitatud kuluaruanded kirjendatakse kohe lühiajalise võlgnevusena ja selle vastaskanne on “Võlad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist.”

Abikõlblikkuse kriteeriumid on määratletud põhimääruses, näiteks pakkumiskutses, mõnes muus toetusesaajatele suunatud teabedokumendis ja/või toetuse andmise lepingu tingimustes. Pärast analüüsi kantakse abikõlblikud kulutused kuludesse või teavitatakse toetuse saajat, kui summa ei ole abikõlblik. Summad, mis on kirjendatud kui “võlad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist”, on seega esitatud kulutaotlused, mille abikõlblikkus on veel kontrollimata ja mille puhul ei ole seetõttu veel toimunud sündmust, mis tingiks kulutuse tegemise.

Kõnealuseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse üleviimisel (vt allpool esitatud lisa 3.18.4). Nende üleviimiskirjete alusel kirjendatakse arvestuslikud abikõlblikud summad kumuleerunud kuludena ja mittekõlblikud summad jäävad lahtiseks kontodena “Võlad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist.” Selleks, et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, on otsustatud, et tasumisele kuuluv netosumma esitatakse lühiajalise kohustusena.

Liikmesriigid

Tähtsamad siin esitatud summad on seotud struktuurifondide meetmete raames maksmata kulutaotlustega. Siia kuulub ka 3,8 miljardit eurot, mis kuulub liikmeriikidele tagasimaksmisele vastavalt 2005. aasta lõpu paranduseelarvele (8).

EFTA riigid

EFTA riikidele võlgnetavate summade hulka kuuluvad jooksva eelarveaasta ja eelmiste aastate eelarve täitmise tulemuse summad, eeskätt EFTA jooksevkonto saldo.

Töötajad

Siia rubriiki kuulub komisjoni ajutiste töötajate töötushüvitisfond ja komisjoni kolmandates riikides oleva kohaliku personali hoolekandefond.

Tarnijad ja teised

Sellesse rubriiki kuuluvad nii toetuste andmisega seotud summad kui ka hangetega seoses võlgnetavad summad. Siia kuuluvad ka summad, mida võlgnetakse mitmele avalikule asutusele (ülikoolid, instituudid, kaubanduskojad, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, EIP jms) ja konsolideerimata üksustele, s.h Euroopa Arengufond.

Summad, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist

Summadest, mis on aasta lõpuks kumuleerunud kulutaotluste alusel, tuleb toetuste andmise raames kontrollida 1 650 miljoni euro abikõlblikkust. Suurimad summad on seotud regionaalpoliitika peadirektoraadi (801 miljonit eurot), — tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi (465 miljonit eurot), põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi (252 miljonit eurot) ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadiga (51 miljonit eurot).

“Võlgade, mille abikõlblikkus vajab kontrollimist” ülejäänud saldo (81 miljonit eurot) hõlmab peamiselt hangetega seoses esitatud arveid ja hüvitamise taotlusi, mida tuleb veel kontrollida saadud kaupade ja teenuste ning eelfinantseerimistaotlustega.

3.18.3   Muu võlgnevus

See rubriik hõlmab ka 5,5 miljoni euro (2004. eelarveaastal 126,4 miljoni euro) suurust summat, mis tuleb tasuda mitmele liikmesriigile seoses nõuetega hüvitada teatavate haiguste likvideerimise kulud.

Rubriik hõlmab ka 30,2 miljoni euro suurust kaasfinantserimise summat (2004. aastal 24,6 miljonit eurot), mis on saadud liikmesriikidelt seoses nende osalemisega teatavates arendusprojektides. Asjakohased summad on kirjendatud ka raha ja raha ekvivalentide all.

3.18.4   Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud |
| Kumuleerunud kulud | 66 685 287 593,12 | 64 205 034 324,37 |
| Ettemakstud tulu | 79 167 972,98 | 74 393 506,91 |
| Muud | 383 249 003,89 | 266 769 258,53 |
| Kokku | 67 147 704 569,99 | 64 546 197 089,81 |

eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004 ümberarvutatud

Kumuleerunud kulud

66 685 287 593,12

64 205 034 324,37

Ettemakstud tulu

79 167 972,98

74 393 506,91

Muud

383 249 003,89

266 769 258,53

Kokku

67 147 704 569,99

64 546 197 089,81

Kumuleerunud kulude peamised summad seonduvad EAGGFi tagatisrahastuga. 31. detsembri 2005. aasta seisuga ulatusid need 49,1 miljardi euroni võrreldes 47,6 miljardi euroga aasta varem: 25,1 miljardit eurot (2004. aastal 26,3 miljardit eurot) moodustavad 16. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2005. aastal kantud kulud, mille liikmesriigid deklareerisid pärast selle aja möödumist, mille jooksul neid oleks saanud raamatupidamisaruande koostamisel arvesse võtta; 23,5 miljardit eurot (21,2 miljardit 2004. aastal) moodustavad turumeetmed, sealhulgas otsetoetused (need koosnevad 2005. aastal tekkinud nõuetest, mille finantsmõju ilmneb 2006. aastal) ja maaelu arengu toetused (need koosnevad ettevõtjate ja makseasutuste kuni 31.12.2005 kantud abikõlblikest kuludest, mille kohta komisjon ei ole veel maksetaotlust saanud) ning 0,5 miljardit eurot (0,1 miljardit 2004. aastal) kasutati sekkumiseks turul.

Veel üks märkimisväärne summa väljendab struktuurifondide kumuleerunud kulusid, mille 31. detsembri 2004. aasta seisuga moodustasid 7,9 miljardi euro ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fond 2000–2006, ISPA ja uuenduslikud meetmed (2004. aastal 6,3 miljardit eurot) ning 5,1 miljardi euro ulatuses Euroopa Sotsiaalfond (2004. aastal 5,1 miljardit eurot). Ülejäänud summad (4,5 miljardit eurot; 2004. aastal 5,2 miljardit eurot) koosnevad muude poliitikavaldkondade kumuleerunud kuludest, millest kõige märkimisväärsemad on teadusuuringute valdkonna kulud, mille suurus nii 2005. kui ka 2004. aastal oli +/-1,5 miljardit eurot.

Rohkem andmeid järgmisse eelarveaastasse üleviimise kohta on esitatud lisas E 2.3.9.

V.   NETOVARA

3.19   RESERVID

Reservid

| eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Õiglase väärtuse reserv | 81 362 536,78 | 88 457 197,90 |
| Muud reservid | 2 727 247 043,21 | 2 479 074 943,38 |
| Tagatisfond | 1 231 211 256,30 | 1 086 129 313,44 |
| Ümberhindlusreserv | 57 124 663,00 | 57 124 663,00 |
| Laenude võtmise ja andmise tehingud | 1 438 911 123,91 | 1 335 820 966,94 |
| Kokku | 2 808 609 579,99 | 2 567 532 141,28 |

eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004

ümberarvutatud

Õiglase väärtuse reserv

81 362 536,78

88 457 197,90

Muud reservid

2 727 247 043,21

2 479 074 943,38

Tagatisfond

1 231 211 256,30

1 086 129 313,44

Ümberhindlusreserv

57 124 663,00

57 124 663,00

Laenude võtmise ja andmise tehingud

1 438 911 123,91

1 335 820 966,94

Kokku

2 808 609 579,99

2 567 532 141,28

3.19.1   Õiglase väärtuse reserv

Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse likviidsete varade õiglase väärtuse korrigeerimist nüüd õiglase väärtuse reservi kaudu.

3.19.2   Muud reservid

Tagatisfond

Tagatisfondi tegevuse kohta vaata ka lisa 3.3.2. See reserv kajastab fondi tagatavate võlasummade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav. Nagu eespool märgitud, makstakse fondi 9 % suurust sihtsummat ületav varade ülejääk eelarvesse tagasi.

Ümberhindlusreserv

Ümberhindlusreserv hõlmab materiaalse ja immateriaalse põhivara ümberhindlust. Aasta lõpu 57,1 miljoni euro suurune saldo on seotud komisjonile kuuluva maa ja hoonete ümberhindamisega, mis teostati veel enne uuele raamatupidamisarvestusele üleminekut.

Laenude võtmise ja andmise tehingute reserv

Kõnealused summad moodustavad ühenduse laenude võtmise ja andmise tehingute reservi. Selle peamise summa moodustavad likvideeritava ESTÜ reservid (1,43 miljardit eurot; 2004. aastal 1,34 miljardit).

3.20   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

Kõnealune summa kajastab ühenduse kuni 31. detsembrini 2005. aastal tehtud ülemääraseid kulutusi, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Need kulutused tulenevad sellest, et 2005. aastal hakati rakendama tekkepõhise raamatupidamisarvestuse meetodeid. Need meetodid erinevad kassapõhise raamatupidamisarvestusest, mida kasutati eelarve raamatupidamisarvestuse koostamise ajal. Tekkepõhises raamatupidamisarvestuses kajastatakse kulusid vastavalt nende tekkimise ajavahemikule sõltumata sellest, millal tehakse maksed, kuid kassapõhises raamatupidamisarvestuses kirjendatakse kulutused alles siis, kui tehakse makse. Uute eeskirjade kohaselt peavad ühendused hindama ja oma raamatupidamisaruannetes kajastama üldeelarvest rahastatavaid kulusid, millest ei ole eelarveaasta lõpu seisuga veel teatatud. Seetõttu kajastatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete kohaselt aastal N väga paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 aasta N+1 eelarvest. Sellele vaatamata nõuavad ühendused liikmesriikidelt vahendeid sisse alles siis, kui ühendustel on vaja raha võlgnetava summa tasumiseks, et võimaldada liikmesriikidele nende rahanduse haldamisel võimalikult suurt paindlikkust. Selliste kulude kaasamine raamatupidamisarvestuses ühenduse kohustuste hulka, ühendatuna asjaoluga, et asjaomaseid summasid kajastatakse alles tulevastes eelarvetes, annab tulemuseks selle, et eelarveaasta lõpu seisuga ületavad kohustused märkimisväärselt varasid.

Negatiivse netovara olemasolu lihtsalt rõhutab kassa- ja tekkepõhise raamatupidamise vahelist erinevust üksuse puhul, mida rahastatakse vastavalt tema rahavoogude vajadustele. Selles ei võeta arvesse liikmesriikide kohustust kanda tulevikus üle vajalikud vahendid kantud kulude asumiseks, kui saabub nende tähtaeg. Meeles tuleks pidada seda, et ühendused saavad makseid teha vaid siis, kui need on eelarves ette nähtud, ja et kõik eelarve kulud on kaetud liikmesriikidelt saadavate eelarveliste tuludega.

Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGGF tagatisrahastu tegevusega. Liikmesriikidele 16. oktoobrist kuni 31. detsembrini 2004 võlgu olevate maksete summa moodustas 26,3 miljardit eurot. Vastavalt tekkepõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadele moodustab see 2004. aasta kulu ja kajastatakse kumuleerunud kuludena. Kuid see summa kaetakse 2005. aasta eelarvest ja maksti tegelikult välja 2005. aasta jaanuaris ja veebruaris ning kirjendati eelarve raamatupidamisarvestuses 2005. aasta maksena (neid summasid ei kirjendatud 2004. aasta eelarve raamatupidamisarvestuses).

Seda summat mõjutab ka pensionikohustuste summa, mis ühendustel on oma töötajate ees ja mille suurus 31. detsembri 2004. aasta seisuga oli arvestuslikult 26,0 miljardit eurot. Kogu seda summat ei maksta välja ühe aasta jooksul. Selle asemel tehakse töötajatele, kellel tekib õigus saada pensioni, iga kuu pensionimakseid. Seega neid makseid kaetakse alles tulevikus selle aasta eelarvest, millal maksed tegelikult teostatakse.

Enamiku summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast kõnealuse eelarveaasta lõppemist järgmise aasta eelarvest. Liikmesriikidelt 31. detsembri 2004. aasta seisuga sissenõudmisele kuuluvast algbilansi saldost (54,2 miljardit eurot) maksti 2005. aasta jooksul ära järgmised summad:

| — | Liikmesriikidelt 2005. aasta jaanuarist märtsini saadud 30 miljardit eurot kasutati aasta lõpuks kohustustena kumuleerunud EAGGF tagatissummade tasumiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidelt 2005. aasta jaanuarist märtsini saadud 30 miljardit eurot kasutati aasta lõpuks kohustustena kumuleerunud EAGGF tagatissummade tasumiseks.

| — | 2005. aastal saadi veel 18,5 miljardit eurot, mis maksti välja EAGGFi tagatisrahastu raames. Sellest summast oli 1 miljard eurot kumuleerunud 31. detsembriks 2004. |
| --- | --- |

—

2005. aastal saadi veel 18,5 miljardit eurot, mis maksti välja EAGGFi tagatisrahastu raames. Sellest summast oli 1 miljard eurot kumuleerunud 31. detsembriks 2004.

| — | 2005. aastal maksti ühenduse pensionikuluna 900 miljonit eurot, mida liikmesriigid rahastasid seega 2005. aasta eelarvest. 31. detsembri 2004. aasta seisuga kajastatud pensionikohustuse saldot (25,1 miljardit eurot) rahastavad liikmesriigid 2006. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvetest. |
| --- | --- |

—

2005. aastal maksti ühenduse pensionikuluna 900 miljonit eurot, mida liikmesriigid rahastasid seega 2005. aasta eelarvest. 31. detsembri 2004. aasta seisuga kajastatud pensionikohustuse saldot (25,1 miljardit eurot) rahastavad liikmesriigid 2006. aasta ja sellele järgnevate aastate eelarvetest.

Liikmesriikidelt tulevikus sissenõutavad summad jaotuvad järgmiselt:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Saldo 31.12.2005 | Saldo 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Liikmesriikidelt järgnevatel aastatel sissenõutavad summad: |
| Varasemate aastate akumuleerunud summad | 57 140 886 586,80 | 58 358 647 440,20 |
| Eelarveaasta majandustulemus (14) | 7 812 464 365,47 | (4 194 018 305,10) |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad | 64 953 350 952,27 | 54 164 629 135,10 |

miljonites eurodes

Saldo 31.12.2005

Saldo 31.12.2004

ümberarvutatud

Liikmesriikidelt järgnevatel aastatel sissenõutavad summad:

Varasemate aastate akumuleerunud summad

57 140 886 586,80

58 358 647 440,20

Eelarveaasta majandustulemus (14)

7 812 464 365,47

(4 194 018 305,10)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

64 953 350 952,27

54 164 629 135,10

Kuna raamatupidamisarvestuse kord on tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku tõttu muutunud, parandati 2005. aasta algbilansis kõik selleks hetkeks akumuleerunud 2004. aastast ülekantud vajalikud summad.

Tuleb aga märkida, et see ei mõjutanud eelarve täitmist — eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega, kuna kogu tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

4.   TULUDE JA KULUDE ARUANDE LISAD

Tuleb märkida, et kuna 2005. aastal koostati raamatupidamise aastaaruanne uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt esmakordselt ja seega koostati esmakordselt ka tulude ja kulude aruanne, siis otsustati 2004. aasta võrdlusandmeid mitte esitada. Seda seetõttu, et 2004. aasta raamatupidamise aastaaruande jaoks ei olnud need andmed nõutavad, sest see koostati erinevate raamatupidamiseeskirjade kohaselt. Tulude ja kulude aruandes esitatakse võrdlusandmed alates 2006. aastast.

4.1   PÕHITEGEVUSTULU

Euroopa ühenduste põhitegevustulu võib jagada kahte peamisse kategooriasse: omavahendid ja muu tulu. Suur enamus kuludest rahastatakse omavahenditest, muu tulu moodustab vaid väikse osa kogu rahastamisest.

PÕHITEGEVUSTULU

| eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2005 |
| TULU OMAVAHENDITEST: | 4.1.1 | 101 143 885 139,05 |
| Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid | | 70 861 050 698,58 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | | 16 018 121 497,86 |
| Traditsioonilised omavahendid: | | |
| Põllumajandussaaduste tollimaksud | | 1 310 659 214,95 |
| Tollimaksud | | 12 252 130 814,06 |
| Suhkrumaksud | | 701 922 913,60 |
| EELARVE KORRIGEERIMINE | 4.1.2 | 2 606 103 308,82 |
| KOLMANDATE RIIKIDE (SH EFTA RIIGID) OSAMAKSUD | | 214 140 937,98 |
| TRAHVID | | 719 616 062,54 |
| KULUDE SISSENÕUDMINE | 4.1.3 | 1 385 693 507,89 |
| Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 59 430 895,71 |
| Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine | | 40 947 197,39 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | (4 251 306,90) |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 1 289 744 473,46 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | (177 751,77) |
| TULU HALDUSTEGEVUSEST | 4.1.4 | 895 083 199,67 |
| Personal | | 779 205 112,48 |
| Põhivaraga seotud tulu | | 42 427 876,97 |
| Muu tulu haldustegevusest | | 73 450 210,22 |
| MUU PÕHITEGEVUSTULU | 4.1.5 | 925 576 809,61 |
| Korrigeerimised/ riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | | 3 507 474,00 |
| Kasum vahetuskursi muutustest | | 413 875 369,41 |
| Muud | | 508 193 966,20 |
| Kokku | | 107 890 098 965,56 |

eurodes

Lisa

2005

TULU OMAVAHENDITEST:

4.1.1

101 143 885 139,05

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid

70 861 050 698,58

Käibemaksupõhised omavahendid

16 018 121 497,86

Traditsioonilised omavahendid:

Põllumajandussaaduste tollimaksud

1 310 659 214,95

Tollimaksud

12 252 130 814,06

Suhkrumaksud

701 922 913,60

EELARVE KORRIGEERIMINE

4.1.2

2 606 103 308,82

KOLMANDATE RIIKIDE (SH EFTA RIIGID) OSAMAKSUD

214 140 937,98

TRAHVID

719 616 062,54

KULUDE SISSENÕUDMINE

4.1.3

1 385 693 507,89

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine

59 430 895,71

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine

40 947 197,39

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

(4 251 306,90)

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

1 289 744 473,46

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

(177 751,77)

TULU HALDUSTEGEVUSEST

4.1.4

895 083 199,67

Personal

779 205 112,48

Põhivaraga seotud tulu

42 427 876,97

Muu tulu haldustegevusest

73 450 210,22

MUU PÕHITEGEVUSTULU

4.1.5

925 576 809,61

Korrigeerimised/ riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

3 507 474,00

Kasum vahetuskursi muutustest

413 875 369,41

Muud

508 193 966,20

Kokku

107 890 098 965,56

4.1.1   Tulu omavahenditest

Omavahendite kategooriaid on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda põllumajandussaaduste tollimaksudest, suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete (Ühendkuningriigi tagasimakse) korrigeerimise mehhanism. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest.

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi riikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mille ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % rahvamajanduse kogutulust. Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja muude tulude summat. Tulu lähtub ühtse määra kohaldamisest kõigi liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu suhtes.

Tuleb märkida, et 2005. aastal tehti seoses ajavahemikuga 1995-2004 rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite parandusi 2 049 miljoni euro ulatuses. Ajavahemikuga 1991-2004 seonduvaid käibemaksupõhiste omavahenditega seotud parandusi tehti 399 miljoni euro ulatuses. Neil parandustel on samasugune mõju eelarve raamatupidamisarvestuses.

4.1.2   Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimise suma hulka kuulub 2004. aasta eelarve ülejääk (2,7 miljardit eurot), mis makstakse liikmesriikidele tagasi sel teel, et vähendatakse nende järgmisel eelarveaastal tasutavat summat; seega on tegemist 2005. eelarveaasta tuluga. Siin arvatakse maha ka Ühendkuningriigi tagasimakse (130,6 miljonit eurot).

4.1.3   Kulude sissenõudmine

Euroopa ühenduste väljamakstud summasid saab hiljem korrigeerida ja seda ka tehakse. Need parandused kantakse raamatupidamisarvestusse, kui järelkontrolli või auditi tulemusel määratud abikõlbliku kulu summa on väiksem kui ühenduste arvelevõetud kumulatiivne abikõlblik kulu.

Tavalise toetuste andmise tegevuse korral tuleb sel juhul toetuse saajale saata sissenõudekorraldus. Kui seda tehakse enne toetuse lõppmakset, siis toimub see toetuse saaja vastu nõude kirjendamise kaudu, millega kaasneb aastase tasu vähendamine. Kui sissenõudekorraldus aga antakse välja alles pärast lõppmakset, siis tuleneb sellest nõue toetuse saaja vastu, millega kaasneb tulu kajastamine eelarveaasta tulude ja kulude aruandes “kulude sissenõudmise” rubriigi all.

Ühise põllumajanduspoliitika raames selle rubriigi all kajastatud eelarveaasta tulu koosneb negatiivsetest kuludest, nagu pettuste ja eeskirjade eiramise eest saadud maksed, turu tasakaalu tagamiseks vajalikud piimamaksud ning abikõlblike kulude korrigeerimisest auditeerimisjärgsete vastavuskontrollide tulemusena. 2005. aastal arvestati 2004. aasta raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi raames 46,6 miljoni euro suurune EAGGFiga seotud summa raamatupidamises parandusena. 2005. aasta jooksul võeti vastu veel viis täiendavat vastavusotsust, mille finantsmõju oli 520,5 miljonit eurot. 2005. aastal seondus piimamaksudega 447,0 miljonit eurot ning pettuste ja eeskirjade eiramisega 107,3 miljonit eurot.

31. detsembri 2005. aasta seisuga moodustavad EAGGFi tagatisrahastu tulevikus parandatavad summad 1,15 miljardit eurot. Seda summat käsitletakse bilansiväliste kirjete aruandes tingimusliku varana.

2005. aastal tehti varem väljamakstud summade osas ka muid vormilisi parandusi, mis nüüd nõutakse sisse (neil parandustel on samasugune mõju eelarve raamatupidamisarvestuses).

| — | Euroopa Sotsiaalfondiga seoses tehti 2005. aastal ajavahemikuga 1994–1999 seonduvaid finantskorrektsioone kokku 5,3 miljoni euro ulatuses ja ajavahemikuga 2000–2006 seonduvaid finantskorrektsioone 6,3 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

—

Euroopa Sotsiaalfondiga seoses tehti 2005. aastal ajavahemikuga 1994–1999 seonduvaid finantskorrektsioone kokku 5,3 miljoni euro ulatuses ja ajavahemikuga 2000–2006 seonduvaid finantskorrektsioone 6,3 miljoni euro ulatuses.

| — | Euroopa Regionaalarengu Fondiga seoses tehti 2005. aastal ajavahemikuga 1994–1999 seonduvaid parandusi kokku 0,5 miljoni euro ulatuses ja ajavahemikuga 2000–2006 seonduvaid parandusi 100 miljoni euro ulatuses (2006.–2008. aastal makstakse välja täiendavad 400 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

Euroopa Regionaalarengu Fondiga seoses tehti 2005. aastal ajavahemikuga 1994–1999 seonduvaid parandusi kokku 0,5 miljoni euro ulatuses ja ajavahemikuga 2000–2006 seonduvaid parandusi 100 miljoni euro ulatuses (2006.–2008. aastal makstakse välja täiendavad 400 miljonit eurot).

| — | 2005. aastal tehtud Ühtekuuluvusfondiga seonduvate finantskorrektsioonide summa oli 119,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

2005. aastal tehtud Ühtekuuluvusfondiga seonduvate finantskorrektsioonide summa oli 119,4 miljonit eurot.

On veel muud liiki parandusi, mida ei ole kirjendatud näiteks seepärast, et liikmesriikidele on antud võimalus abikõlbmatu kulu muu kuluga tasaarvestada.

Kulude abikõlbmatusest tulenevad viitlaekumised on hinnatud eelarveaasta lõpu seisuga ja kirjendatud selle rubriigi all. Negatiivsed summad (mis tulenevad eelarve täitmisest detsentraliseeritult või ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega) seonduvad algbilansi järgmisse eelarveaastasse üleviimiskannete kohta tehtud vastandkannetega. Abikõlbmatuid summasid käsitleti viitlaekumistena, kuid kaks peadirektoraati olid need summad üle hinnanud.

4.1.4   Tulu haldustegevusest

Personalilt saadud tulu koosnes peamiselt kahest summast — pensionimaksetest ja tulumaksust.

4.1.5   Muu põhitegevustulu

Suurim summa (276,2 miljonit eurot) seondub läbirääkijariikidelt saadud summadega. Muude summade hulka kuulub varem allahinnatud nõuete väärtuse taastamise summa.

Selle rubriigi alla kuulub ka kasum vahetuskursi muutustest, välja arvatud finantstegevusega seonduv, mida on käsitletud lisas 4.5. Nimetatud kasum tekib igapäevase tegevuse ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavate tehingute käigus ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast ümberhindlusest, mis on nõutav raamatupidamise aastaaruande koostamiseks; nimetatud kasum liigitatakse realiseeritud ja realiseerimata kasumiks.

4.2   HALDUSKULUD

Siia kuuluvad halduskulud, mis on kantud ühenduste tegevuse käigus. Halduskulude all kajastatakse personalikulusid ja põhivaraga seotud kulusid (nt amortisatsioon).

Maa ja ehitistega seotud kulusid (349 miljonit eurot), mis hõlmavad ka üürimakseid ja kasutusrendi kulusid, aga ka väljaannete kulusid ja kaupade sisehankeid, kajastatakse muude halduskulude all.

4.3   PÕHITEGEVUSKULUD

Euroopa ühenduste põhitegevuskulud katavad finantsperspektiivi erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja mis meetodil eelarvet täidetakse. Finantsmääruse kohaselt täidavad ühendused üldeelarvet järgmiste meetodite kohaselt:

Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine: juhud, mille korral eelarvet täidab selle eest vastutav ühenduste institutsioon või asutus otseselt.

Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine: juhud, mille korral ühendused on usaldanud eelarve teatava osa täitmise ühenduste või liikmesriigi asutusele.

Detsentraliseeritud eelarve täitmine: juhud, mille korral ühendused on delegeerinud teatavad eelarve täitmise ülesanded kolmandatele riikidele.

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega: selle eelarve täitmise meetodi korral on ühendused delegeerinud teatavad eelarve täitmise ülesanded liikmesriikidele.

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega: selle meetodi korral on ühendused usaldanud teatavad eelarve täitmise ülesanded rahvusvahelisele organisatsioonile.

Enamiku kulude (86,9 miljardit eurot) puhul rakendatakse eelarve täitmist koostöös liikmesriikidega, millega kaasneb ülesannete delegeerimine liikmesriikidele; siia kuuluvad näiteks sellised valdkonnad nagu EAGGFi kulud ja struktuurimeetmed.

4.4   MUUD PÕHITEGEVUSKULUD

Selle rubriigi all on näidatud riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditega seotud liikumised. Ühenduste raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb bilansis kajastatud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid vähemalt eelarveaasta lõpu seisuga läbi vaadata ja vajadusel neid korrigeerida, et kajastada nende aluseks olevat jooksvat seisu. Siin on kajastatud ka nõuete suhtes kohaldatud allahindlused.

Kahjum vahetuskursi muutustest (välja arvatud finantstegevusest, mida on käsitletud lisas 4.6) tekib igapäevasest tegevusest ja selle raames muus valuutas kui eurodes tehtavatest tehingutest ning eelarveaasta lõpus läbiviidavast raamatupidamise aastaaruande koostamiseks nõutavast ümberhindlusest; nimetatud kahjum liigitatakse realiseeritud ja realiseerimata kahjumiks.

MUUD PÕHITEGEVUSKULUD

| eurodes |
| --- |
| | 2005 |
| Korrigeerimised/ riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid | 138 579 083,80 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 375 983 460,65 |
| Muud | 417 090 475,73 |
| Kokku | 931 653 020,18 |

eurodes

2005

Korrigeerimised/ riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

138 579 083,80

Kahjum vahetuskursi muutustest

375 983 460,65

Muud

417 090 475,73

Kokku

931 653 020,18

4.5   TULU FINANTSTEHINGUTEST

Ühenduste finantstulu koosneb peamiselt intressitulust, mis on saadud laenudelt, mis on antud kas üldeelarvest või laenatud vahenditest, ning võlakirjadest ja tuletisinstrumentidelt. Intressitulu saadakse ka pangakontodel hoitavatelt summadelt ja lühiajalistelt tähtajalistelt pangahoiustelt.

TULU FINANTSTEHINGUTEST

| eurodes |
| --- |
| | 2005 |
| DIVIDENDITULU | 7 319 379,77 |
| Riskikapitali fondidest | 7 319 379,77 |
| INTRESSITULU | 343 282 568,96 |
| Antud laenudelt | 92 060 982,27 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt | 78 350 741,02 |
| Muu | 172 870 845,67 |
| MUU TULU FINANTSTEHINGUTEST | 38 655 069,39 |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 5 127 264,81 |
| Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjumi vähenemine | 3 550 976,22 |
| Muu | 29 976 828,36 |
| NÜÜDISVÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE | 4 573 808,00 |
| KASUM VAHETUSKURSI MUUTUSTEST | 5 257 702,60 |
| Kokku | 399 088 528,72 |

eurodes

2005

DIVIDENDITULU

7 319 379,77

Riskikapitali fondidest

7 319 379,77

INTRESSITULU

343 282 568,96

Antud laenudelt

92 060 982,27

Rahalt ja raha ekvivalentidelt

78 350 741,02

Muu

172 870 845,67

MUU TULU FINANTSTEHINGUTEST

38 655 069,39

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

5 127 264,81

Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjumi vähenemine

3 550 976,22

Muu

29 976 828,36

NÜÜDISVÄÄRTUSE KORRIGEERIMINE

4 573 808,00

KASUM VAHETUSKURSI MUUTUSTEST

5 257 702,60

Kokku

399 088 528,72

4.6   FINANTSTEHINGUTE KULUD

Euroopa ühenduste kantud peamine finantskulu koosneb kapitalirendi lepingute intressidest ning laenude andmise tehingute ja tuletisinstrumentide rahastamiseks võetud laenude intressidest. Lisaks kahjumile müügist ja finantsvarade väärtuse allahindlusest kuuluvad finantskulude hulka ka finantsriskide katteks eraldatud vahendite korrigeerimised ja usaldusisikutele makstud haldustasud.

FINANTSTEHINGUTE KULUD

| eurodes |
| --- |
| | 2005 |
| INTRESSIKULUD | 215 368 551,00 |
| Võetud laenudelt | 72 644 656,26 |
| Muu | 142 723 894,74 |
| MUUD FINANTSKULUD | 151 709 601,37 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 2 246 264,94 |
| Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 1 575 224,77 |
| Muu | 147 888 111,66 |
| KAHJUM VAHETUSKURSI MUUTUSTEST | 1 571 986,82 |
| Kokku | 368 650 139,19 |

eurodes

2005

INTRESSIKULUD

215 368 551,00

Võetud laenudelt

72 644 656,26

Muu

142 723 894,74

MUUD FINANTSKULUD

151 709 601,37

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

2 246 264,94

Finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

1 575 224,77

Muu

147 888 111,66

KAHJUM VAHETUSKURSI MUUTUSTEST

1 571 986,82

Kokku

368 650 139,19

4.7   OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKASUMIS/(KAHJUMIS)

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastavad ühendused tulude ja kulude aruandes oma osa oma sidusettevõtte EIFi netokasumis ja ühisettevõtte Galileo netokahjumis (vt lisa E 3.3.1).

5.   RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

Tuleb märkida, et kuna 2005. aastal koostati raamatupidamise aastaaruanne esmakordselt uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt ja seega koostati esmakordselt ka rahavoogude aruanne, siis otsustati 2004. aasta võrdlusandmeid mitte esitada. Seda seetõttu, et 2004. aasta raamatupidamise aastaaruande jaoks ei olnud need andmed nõutavad, sest see koostati erinevate raamatupidamiseeskirjade kohaselt. Rahavoogude aruandes esitatakse võrdlusandmed alates 2006. aastast.

5.1   RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on ühenduste raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on ühenduste vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta netoülejääki või –puudujääki korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitlaekumised või kumuleerunud kulud või edasilükkunud tulude või kulud ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse Euroopa ühenduste aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Eespool esitatud rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest, investeerimistegevusest ja finantseerimistegevusest. Võimalike erakorraliste kirjetega seotud rahavood liigitatakse vastavalt vajadusele kas põhitegevusest, investeerimistegevusest või finantseerimistegevusest tulenevateks ning need avaldatakse eraldi.

5.2   PÕHITEGEVUS

Põhitegevus on ühenduste igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab enamuse läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitleta investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ühenduste igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, näiteks EIF, Galileo, EBRD ja riskikapitali fondid. Seda põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osaleda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

5.3   INVESTEERIMISTEGEVUS

Investeerimistegevus on materiaalse ja immateriaalse põhivara ning põhitegevuse alla mittekuuluvate, ja raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ühenduste tehtud tegelikke investeeringuid.

Tuleb märkida, et ühenduste hoitavatest raha ja raha ekvivalentide saldodest 2,25 miljardit eurot ei ole ühenduste poolt kasutatavad. See on raha, mis on saadud määratud trahvidest, mille puhul teine pool on trahvi määramise vaidlustanud. Need summad on selgelt avaldatud “piirangutega rahana” lisas 3.11.

6.   BILANSIVÄLISTE KIRJETE ARUANNE JA SELLE LISAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Saadud tagatised | 6.1 | 3 352 097 595,13 | 2 867 545 633,50 |
| Eelfinantseeringutega seoses saadud tagatised | 6.1.1 | 1 138 136 716,33 | 1 261 653 669,13 |
| Lõpetamata trahvijuhtumitega seoses saadud tagatised | 6.1.2 | 1 465 706 342,00 | 1 165 874 001,00 |
| Muud saadud tagatised | 6.1.3 | 748 254 536,80 | 440 017 963,37 |
| Allkirjastatud laenuvõtmise lepingud | 6.2 | 0,00 | 0,00 |
| Tingimuslikud varad, mis seonduvad struktuurimeetmetega seotud pettuste ja eeskirjade eiramise juhtumitega | 6.3 | 1 244 918 719,00 | 1 102 621 000,00 |
| Muud tingimuslikud varad | 6.4 | 1 234 642 838,97 | 905 824,00 |
| Tingimuslikud varad kokku | | 5 831 659 153,10 | 3 971 072 457,50 |

eurodes

Lisa

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Saadud tagatised

6.1

3 352 097 595,13

2 867 545 633,50

Eelfinantseeringutega seoses saadud tagatised

6.1.1

1 138 136 716,33

1 261 653 669,13

Lõpetamata trahvijuhtumitega seoses saadud tagatised

6.1.2

1 465 706 342,00

1 165 874 001,00

Muud saadud tagatised

6.1.3

748 254 536,80

440 017 963,37

Allkirjastatud laenuvõtmise lepingud

6.2

0,00

0,00

Tingimuslikud varad, mis seonduvad struktuurimeetmetega seotud pettuste ja eeskirjade eiramise juhtumitega

6.3

1 244 918 719,00

1 102 621 000,00

Muud tingimuslikud varad

6.4

1 234 642 838,97

905 824,00

Tingimuslikud varad kokku

5 831 659 153,10

3 971 072 457,50

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED JA TULEVASEKS RAHASTAMISEKS VÕETUD KULUKOHUSTUSED

| eurodes |
| --- |
| Tingimuslikud kohustused | Lisa | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Antud tagatised | 6.5 | 15 788 387 107,69 | 14 557 201 106,61 |
| EIP laenudele antud tagatised | 6.5.1 | 15 055 116 636,77 | 13 899 797 966,00 |
| EIFi antud tagatised | 6.5.2 | 732 272 742,00 | 656 517 527,00 |
| Muud antud tagatised | | 997 728,92 | 885 613,61 |
| EAGGFi tagatisrahastu | 6.6 | 465 360 931,04 | 562 604 294,00 |
| Tingimuslikud kohustused seoses EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, mille suhtes ei ole Euroopa Kohtu otsust veel tehtud | 6.6.1 | 465 360 931,04 | 554 096 294,00 |
| Tingimuslikud kohustused seoses Euroopa Kohtu veel täideviimata otsustega | 6.6.2 | 0,00 | 8 508 000,00 |
| Trahvid — Euroopa Kohtule esitatud kaebused | 6.7 | 4 427 429 022,00 | 3 837 913 801,00 |
| Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad | 6.8 | 2 490 921 822,28 | 2 430 473 105,00 |
| Muud tingimuslikud kohustused | 6.9 | 709 055 454,83 | 558 822 340,00 |
| Tingimuslikud kohustused kokku | | 23 881 154 337,84 | 21 947 014 646,61 |
| Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustused | Lisa | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Kasutamata jäänud kulukohustused | 6.10 | 331 766 142,56 | 485 693 578,78 |
| Veel ära kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused | 6.11 | 88 824 110 196,66 | 83 945 009 118,97 |
| Juriidilised kohustused, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud | 6.12 | 48 183 934 608,94 | 89 485 289 562,47 |
| Struktuurimeetmed (ajavahemikul 2000–2006 planeeritud abi, mille suhtes ei ole kulukohustust võetud) | 6.12.1 | 39 014 608 434,94 | 75 999 232 173,47 |
| Ühtekuuluvusfond | 6.12.2 | 6 000 664 296,00 | 8 193 874 771,00 |
| ISPA | 6.12.3 | 514 617 181,00 | 630 464 832,00 |
| TRDI | 6.12.4 | 2 096 000 000,00 | 4 027 000 000,00 |
| Protokollid Vahemeremaadega | 6.12.5 | 259 258 239,00 | 253 739 892,00 |
| Välissuhted | 6.12.6 | | |
| KEDO | | 57 236 958,00 | 58 025 519,00 |
| UNWRA | | 0,00 | 63 669 375,00 |
| Kalanduskokkulepped | 6.12.7 | 241 549 500,00 | 259 283 000,00 |
| Osamaksud seotud organisatsioonidele | 6.13 | 946 500 000,00 | 1 022 500 000,00 |
| EBRD sissenõudmata aktsiakapital | 6.13.1 | 442 500 000,00 | 442 500 000,00 |
| EIFi sissenõudmata aktsiakapital | 6.13.2 | 480 000 000,00 | 480 000 000,00 |
| Galileo programmi sissenõudmata aktsiakapital (korrigeeritud) | 6.13.3 | 24 000 000,00 | 100 000 000,00 |
| Kasutusrendi kulukohustused | 6.14 | 1 415 393 523,34 | 1 182 189 017,45 |
| Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustused kokku | | 139 701 704 471,50 | 176 120 681 277,67 |

eurodes

Tingimuslikud kohustused

Lisa

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Antud tagatised

6.5

15 788 387 107,69

14 557 201 106,61

EIP laenudele antud tagatised

6.5.1

15 055 116 636,77

13 899 797 966,00

EIFi antud tagatised

6.5.2

732 272 742,00

656 517 527,00

Muud antud tagatised

997 728,92

885 613,61

EAGGFi tagatisrahastu

6.6

465 360 931,04

562 604 294,00

Tingimuslikud kohustused seoses EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, mille suhtes ei ole Euroopa Kohtu otsust veel tehtud

6.6.1

465 360 931,04

554 096 294,00

Tingimuslikud kohustused seoses Euroopa Kohtu veel täideviimata otsustega

6.6.2

0,00

8 508 000,00

Trahvid — Euroopa Kohtule esitatud kaebused

6.7

4 427 429 022,00

3 837 913 801,00

Kohtuasjade ja muude vaidlustega seonduvad summad

6.8

2 490 921 822,28

2 430 473 105,00

Muud tingimuslikud kohustused

6.9

709 055 454,83

558 822 340,00

Tingimuslikud kohustused kokku

23 881 154 337,84

21 947 014 646,61

Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustused

Lisa

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Kasutamata jäänud kulukohustused

6.10

331 766 142,56

485 693 578,78

Veel ära kasutamata assigneeringutele vastavad kulukohustused

6.11

88 824 110 196,66

83 945 009 118,97

Juriidilised kohustused, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud

6.12

48 183 934 608,94

89 485 289 562,47

Struktuurimeetmed (ajavahemikul 2000–2006 planeeritud abi, mille suhtes ei ole kulukohustust võetud)

6.12.1

39 014 608 434,94

75 999 232 173,47

Ühtekuuluvusfond

6.12.2

6 000 664 296,00

8 193 874 771,00

ISPA

6.12.3

514 617 181,00

630 464 832,00

TRDI

6.12.4

2 096 000 000,00

4 027 000 000,00

Protokollid Vahemeremaadega

6.12.5

259 258 239,00

253 739 892,00

Välissuhted

6.12.6

KEDO

57 236 958,00

58 025 519,00

UNWRA

0,00

63 669 375,00

Kalanduskokkulepped

6.12.7

241 549 500,00

259 283 000,00

Osamaksud seotud organisatsioonidele

6.13

946 500 000,00

1 022 500 000,00

EBRD sissenõudmata aktsiakapital

6.13.1

442 500 000,00

442 500 000,00

EIFi sissenõudmata aktsiakapital

6.13.2

480 000 000,00

480 000 000,00

Galileo programmi sissenõudmata aktsiakapital (korrigeeritud)

6.13.3

24 000 000,00

100 000 000,00

Kasutusrendi kulukohustused

6.14

1 415 393 523,34

1 182 189 017,45

Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustused kokku

139 701 704 471,50

176 120 681 277,67

Kõiki tingimuslikke kohustusi ja kulukohustusi rahastatakse vajaduse tekkimisel ühenduste eelarvest tulevastel aastatel. Ühenduste eelarvet rahastavad liikmesriigid.

TINGIMUSLIKUD VARAD

6.1   SAADUD TAGATISED

6.1.1   Eelfinantseeringutega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida Euroopa ühendused nõuavad abisaajatelt ettemaksete väljamaksmisel (eelfinantseerimine). Mõnedel juhtudel võib vastavalt finantsmääruses nõutule nõuda abisaajatele eelfinantseerimise võimaldamiseks tagatisi. Tagatisobjekt on seega eelfinantseeringu kindlustuseks. Aluseks olev sündmus on seotud eelfinantseeringu olemasoluga. Tagatise puhul on aluseks olev sündmus eelfinantseeringu makse. 31. detsembri 2005. aasta seisuga oli selliste tagatiste kogusumma (või nominaalsumma) 1,14 miljardit eurot.

Mõnedel juhtudel on asjaomane eelfinantseering vahemakse abil osaliselt tasaarvestatud. Asjaomaste 31. detsembrini 2005 tasutud ja tasaarvestamata eelfinantseeringu summade hinnanguline väärtus on umbes 0,73 miljardit eurot.

6.1.2   Lõpetamata trahvijuhtumitega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mis on saadud ühenduste trahvi saajatelt, kes soovisid trahvi vaidlustada. Ajutise makse tegemise asemel võib kõnealuse summa (ja intressi) kohta anda pangatagatise.

6.1.3   Muud saadud tagatised

Selle rubriigi all on esitatud järgmist liiki tagatised:

Muud saadud tagatised

| eurodes |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| Euratomi laenud: kolmandate isikute antud tagatised | 385 000 000,00 | 170 000 000,00 |
| Täitmistagatised | 253 793 322,70 | 166 209 567,12 |
| Pakkumiste raames saadud tagatised | 4 690 212,61 | 1 597 083,84 |
| Maksetähtaja ületamise tagatised | 3 759 388,45 | 6 348 343,37 |
| Muud | 101 011 613,04 | 95 862 969,04 |
| Kokku | 748 254 536,80 | 440 017 963,37 |

eurodes

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

Euratomi laenud: kolmandate isikute antud tagatised

385 000 000,00

170 000 000,00

Täitmistagatised

253 793 322,70

166 209 567,12

Pakkumiste raames saadud tagatised

4 690 212,61

1 597 083,84

Maksetähtaja ületamise tagatised

3 759 388,45

6 348 343,37

Muud

101 011 613,04

95 862 969,04

Kokku

748 254 536,80

440 017 963,37

Komisjon on saanud kolmandatest isikutest garantidelt tagatisi Euratomi kaudu antud laenudele. Komisjon ei ole saanud kolmandatelt isikutelt tagatisi makromajandusliku finantsabi programmi raames antud laenudele. Neid laene tagab tagatisfond.

Mõnikord nõutakse täitmistagatisi tagamaks, et ühenduste rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ühendustega sõlmitud lepingutest. Siia kuulub nõukogu saadud 127,8 miljoni euro (2004. eelarveaastal 60,8 miljoni euro) suurune pangatagatis, mis on seotud LEX-hoone ehituseks tehtud ettemaksudega.

Muude tagatiste alla kuulub 31. detsembrini 2005. aasta seisuga 93,4 miljoni euro (2004. eelarveaastal 84,3 miljoni euro) suurune tagatis, mille likvideeritav ESTÜ on saanud seoses antud laenudega (vastavalt asjaomastes lepingutes täpsustatule).

6.2   ALLKIRJASTATUD LAENUVÕTMISE LEPINGUD

Need on ühenduste sõlmitud laenuvõtmise lepingud, mille summa on eelarveaasta lõpu seisuga ühendustel veel kasutamata; 2005. ja 2004. aasta 31. detsembri seisuga selliseid lepinguid ei olnud.

6.3   STRUKTUURIMEETMETEGA SEOTUD PETTUSED JA EESKIRJADE EIRAMINE

Allpool esitatud tabel, kus summad on näidatud liikmesriikide lõikes, põhineb ametlikel aruannetel, mille liikmesriigid on esitanud komisjoni määruse nr 1681/94 kohaselt. Tabelis on näidatud erinevus nende summade, mille liikmesriigid on määratlenud veel sissenõutavana (arvutatud kindlaksmääratud nõuete või prognooside alusel), ja nende summade vahel, mis on juba sisse nõutud või mille kohta liikmesriigid on deklareerinud, et neid ei ole võimalik sisse nõuda.

Tingimuslikud varad: pettuste ja eeskirjade eiramise juhtumid

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | 31.12.2005 | 31.12.2004 |
| Belgia | 14 045 | 14 574 |
| Taani | 9 920 | 9 032 |
| Saksamaa | 568 213 | 500 481 |
| Kreeka | 96 237 | 67 425 |
| Hispaania | 51 665 | 45 389 |
| Prantsusmaa | 13 801 | 17 722 |
| Iirimaa | 2 396 | 2 824 |
| Itaalia | 344 455 | 294 349 |
| Luksemburg | 12 | 119 |
| Madalmaad | 7 876 | 7 272 |
| Austria | 9 226 | 5 723 |
| Poola | 324 | 23 |
| Portugal | 47 509 | 58 233 |
| Soome | 2 171 | 2 076 |
| Rootsi | 1 035 | 944 |
| Ühendkuningriik | 75 959 | 76 435 |
| Tšehhi Vabariik | 34 | 0 |
| Eesti | 33 | 0 |
| Ungari | 8 | 0 |
| Kokku | 1 244 919 | 1 102 621 |

tuhandetes eurodes

Liikmesriik

31.12.2005

31.12.2004

Belgia

14 045

14 574

Taani

9 920

9 032

Saksamaa

568 213

500 481

Kreeka

96 237

67 425

Hispaania

51 665

45 389

Prantsusmaa

13 801

17 722

Iirimaa

2 396

2 824

Itaalia

344 455

294 349

Luksemburg

12

119

Madalmaad

7 876

7 272

Austria

9 226

5 723

Poola

324

23

Portugal

47 509

58 233

Soome

2 171

2 076

Rootsi

1 035

944

Ühendkuningriik

75 959

76 435

Tšehhi Vabariik

34

0

Eesti

33

0

Ungari

8

0

Kokku

1 244 919

1 102 621

Tabelis esitatud summad kujutavad endast pigem teoreetilist maksimumi kui tegelikult tulevikus ühenduste eelarvesse laekuvaid summasid järgmistel põhjustel:

| — | Liikmesriigid ei anna alati (ja kindlasti mitte otsekohe) oma sissenõudmistoimingute tulemustest teada. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid ei anna alati (ja kindlasti mitte otsekohe) oma sissenõudmistoimingute tulemustest teada.

| — | Kuigi liikmesriigid peavad komisjoni teavitama sissenõudmise tõenäosusest, on võimatu täpselt määrata, milline osa veel sissenõudmata summadest tegelikult sisse nõutakse. Siseriiklikes õigusaktides on mõnel juhul sätestatud 30-aastane aegumistähtaeg, mistõttu siseriiklikud ametiasutused võivad soovi korral lükata võla ametliku mahakandmise edasi, isegi kui sissenõudmise võimalus on vaid teoreetiline. Struktuurimeetmete puhul peavad liikmesriigid nüüd saatma komisjonile kord aastas sissenõudmist ootavate summade kohta aruande (määruse nr 438/2001 artikkel 8), et anda tegelikust olukorrast parem ülevaade. |
| --- | --- |

—

Kuigi liikmesriigid peavad komisjoni teavitama sissenõudmise tõenäosusest, on võimatu täpselt määrata, milline osa veel sissenõudmata summadest tegelikult sisse nõutakse. Siseriiklikes õigusaktides on mõnel juhul sätestatud 30-aastane aegumistähtaeg, mistõttu siseriiklikud ametiasutused võivad soovi korral lükata võla ametliku mahakandmise edasi, isegi kui sissenõudmise võimalus on vaid teoreetiline. Struktuurimeetmete puhul peavad liikmesriigid nüüd saatma komisjonile kord aastas sissenõudmist ootavate summade kohta aruande (määruse nr 438/2001 artikkel 8), et anda tegelikust olukorrast parem ülevaade.

| — | Isegi kui asjaomane liikmesriik alustab sissenõudmismenetlust õigeaegselt, ei ole positiivne tulemus garanteeritud. See kehtib eriti juhtudel, kui sissenõudekorraldus kohtus vaidlustatakse. |
| --- | --- |

—

Isegi kui asjaomane liikmesriik alustab sissenõudmismenetlust õigeaegselt, ei ole positiivne tulemus garanteeritud. See kehtib eriti juhtudel, kui sissenõudekorraldus kohtus vaidlustatakse.

| — | Üksikprojekte kaasfinantseeritakse mitmeaastaste programmide raames. Enne mitmeaastase programmi lõppu on võimatu täpselt kindlaks määrata, milline summa sisse nõutakse, sest teatavatel juhtudel saab eeskirjade eiramisega seotud summad ümber jaotada teiste, õiguspäraste projektide vahel ja osamaksetena maksmise korral saab lõppmakset mõnel juhul kasutada kulude korrigeerimiseks. Tabelites esitatud summad on esialgsed ja põhinevad kuni 2006. aasta märtsi lõpuni saadud ja töödeldud aruannetel. Seetõttu võivad nimetatud summad hiljem saabunud aruannete tulemusena veel muutuda. |
| --- | --- |

—

Üksikprojekte kaasfinantseeritakse mitmeaastaste programmide raames. Enne mitmeaastase programmi lõppu on võimatu täpselt kindlaks määrata, milline summa sisse nõutakse, sest teatavatel juhtudel saab eeskirjade eiramisega seotud summad ümber jaotada teiste, õiguspäraste projektide vahel ja osamaksetena maksmise korral saab lõppmakset mõnel juhul kasutada kulude korrigeerimiseks. Tabelites esitatud summad on esialgsed ja põhinevad kuni 2006. aasta märtsi lõpuni saadud ja töödeldud aruannetel. Seetõttu võivad nimetatud summad hiljem saabunud aruannete tulemusena veel muutuda.

Sissenõudmise võimalikkust iga juhtumi puhul eraldi ei saa liikmesriikide saadetud teabe põhjal piisava täpsusega hinnata.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise kuupäeva seisuga ei olnud 2005. aasta pettusevastase võitluse aastaaruannet veel vastu võetud.

6.4   Muud TINGIMUSLIKUD VARAD

Kindlaksmääratud summad:

Kõige märkimisväärsem siin kajastatud kirje seondub 1,15 miljardi euro suuruse hinnangulise summaga, mis peaks laekuma põllumajanduse vastavuskontrolli otsuste raames ajavahemiku eest 2001–2005. Kuna asjaomased summad ei ole veel lõplikud, ei ole neid bilansis kajastatud.

Selle rubriigi all on kajastatud ka tõenäoline 52,9 miljoni euro suurune nõue, mis seondub karistusmaksega, mis kuulus tasumisele Euroopa Kohtu otsuse kohaselt 2005. aasta jooksul ja mis seondus ühenduste teatavate kalandusmääruste Prantsusmaa poolse eiramisega. 2005. aasta septembris maksti esimene, 20 miljoni euro suurune trahvimakse. Kohtuotsuse teise osa kohaselt tuli juhul, kui kontrollsüsteemis tegelikult parandusi sisse ei viida, tasuda ajavahemiku eest 15.7.2005–15.1.2007 täiendav karistusmakse. See osa on praegu hindamisel ja seetõttu ei ole nõue kindel ega ole seetõttu bilansis kajastatud.

Lisaks sellele on siin kajastatud 26,6 miljoni euro suurune summa, mis seondub auditeerimisjärgse võimaliku nõudega liikmesriigilt.

Kindlaksmääramata summad:

Iga-aastases tegevusaruandes annab iga eelarvevahendite käsutaja aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrapärasuse kohta.

Komisjon on 2005. aasta koondaruandes üldist seisukohta võttes arvamusel, et kehtestatud sisekontrollisüsteem (vaatamata 2005. aasta tegevusaruandes kirjeldatud kitsaskohtadele) annab piisava kindluse, et tehingud, mille eest komisjon EÜ asutamislepingu artikli 274 kohaselt vastutab, on seaduslikud ja korrapärased. Mõned peadirektorid tegid reservatsioone ja võimaluse korral kvantifitseerisid oma reservatsioonide kogumõju.

Hariduse ja kultuuri peadirektoraat moodustas raamatupidamisega seotud reservi, sest kirjendatud summade usaldusväärsuse kohta puudus piisav kindlus seetõttu, et kõiki raamatupidamissüsteemis kirjendatud tehinguid oli enne raamatupidamisaruande koostamise tähtaega võimatu kontrollida.

Täpsemad selgitused on esitatud peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes ja 2005. aasta koondaruandes.

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

6.5   ANTUD TAGATISED

6.5.1   Tagatised laenudele, mis on antud Euroopa Investeerimispanga (EIP) omavahenditest kolmandatele isikutele

Nagu öeldud, katab tagatis õiguslikult laenud, mille EIP on allkirjastanud 31. detsembri 2005. aasta seisuga (sh liikmesriikidele enne ühinemist antud laenud). Samal ajal on ühenduste tagatis piiratud lubatud krediidiliinide ülemmäära protsendiga: 65 %, 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ühenduste tagatis kogu summa.

31. detsembri 2005. aasta seisuga moodustas laenujääk kokku 15 055 miljonit eurot (2004. eelarveaastal 13 900 miljonit eurot), mis kujutab endast ühenduste maksimumriski.

Ühenduste eelarvetagatisega kaetud laenudele saab EIP tagatisi ka kolmandatelt isikutelt (riikidelt, avalik-õiguslikelt ja eraõiguslikelt finantseerimisasutustelt); neil juhtudel on komisjon teisena vastutav käendaja. Ühenduste eelarvetagatisega on kaetud üksnes “jagatud riskide” rubriigi raames antud tagatiste poliitiline risk. EIP katab muud riskid, kui esimesena vastutav käendaja ei täida võetud kohustusi.

Kui esimesena vastutav käendaja “Jagamata riskide” rubriigi raames antud tagatiste puhul ei täida võetud kohustusi, kaetakse kõik riskid ühenduste eelarvest. Kui esimesena vastutav käendaja on avalik-õiguslik asutus, piirduvad nimetatud riskid reeglina poliitilise riskiga, kui aga tagatise on andnud institutsioon või eraettevõte, võib juhtuda, et ühenduste eelarvest tuleb katta ka kommertsrisk.

EIP omavahenditest kolmandatele riikidele antud ja ühenduste eelarvetagatisega kaetud laenud on järgmised:

Ühenduste tagatisega EIP laenud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Jagatud riskid
  31.12.2005 | Jagamata riskid 31.12.2005 | Tasumata 31.12.2005
  kokku | Tasumata 31.12.2004 |
| Avalik-õiguslikud asutused | Eraettevõtted |
| 65 % tagatis | 1 624 | 4 427 | 1 047 | 7 098 | 4 980 |
| 70 % tagatis | 502 | 3 262 | 416 | 4 180 | 4 384 |
| 75 % tagatis | - | 1 738 | 211 | 1 949 | 2 442 |
| 100 % tagatis | - | 1 366 | 462 | 1 828 | 2 094 |
| Kokku | 2 126 | 10 793 | 2 136 | 15 055 | 13 900 |

miljonites eurodes

Jagatud riskid

31.12.2005

Jagamata riskid 31.12.2005

Tasumata 31.12.2005

kokku

Tasumata 31.12.2004

Avalik-õiguslikud asutused

Eraettevõtted

65 % tagatis

1 624

4 427

1 047

7 098

4 980

70 % tagatis

502

3 262

416

4 180

4 384

75 % tagatis

-

1 738

211

1 949

2 442

100 % tagatis

-

1 366

462

1 828

2 094

Kokku

2 126

10 793

2 136

15 055

13 900

6.5.2   Euroopa Investeerimisfondi (EIF) allkirjastatud tagatised

31. detsembri 2005. aasta seisuga oli EIF allkirjastanud riskikapitali tehingutega seotud tagatisi ja kulukohustusi kokku 3 160,1 miljoni euro väärtuses, kuid 719,2 miljonit eurot sellest summast seondub üleeuroopaliste võrkude arendamisega seotud projektide tagatistehingute portfelliga, mis on EIP-le üle antud (vastav leping sõlmiti EIPga 7. detsembril 2000. aastal). EIP kannab tehingutest tulenevat riski (samas kui EIF jääb asjakohaste tagatislepingute kohaselt tagavaks osapooleks) ja vastutasuks on tal õigus saada vahendajatelt sellega seotud tasusid (kasutustasu ja kulukohustuse tasu). Kui nimetatud summad välja arvata (sest EIF riske ei kanna), on EIFi antud tagatiste ja riskikapitali tehingute kulukohustuste summa 31. detsembri 2005. aasta seisuga 2 440,9 miljonit eurot; nimetatud summa kujutab endast Euroopa ühenduste jaoks 732,3 miljoni euro suurust maksimaalset võimalikku riski, sest ühendustel on EIFis 30 % kapitaliosalus. Ühenduste märgitud kogukapital on 600 miljonit eurot, millest 20 % on sisse nõutud.

Euroopa ühenduste märgitud, kuid sisse nõudmata kapitali osakaal (80 %) on kajastatud ka tingimusliku kohustusena bilansivälistes kulukohustuste all (vt lisa 6.13.2).

6.6   EAGGFi TAGATISRAHASTU

6.6.1   Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

Siin on kajastatud EAGGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega seotud tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees. Kohustuse lõpliku summa ja selle, millise aasta eelarve kuludesse see kanda, määramine oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest. Võimalike tasumisele kuuluvate summade prognoos (60 miljonit eurot) on kajastatud ka bilansis pikaajaliste riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite all (vt lisa E 3.13).

6.6.2   Tingimuslikud kohustused seoses veel täideviimata kohtuotsustega

2004. eelarveaasta lõpu seisuga väljendas see summa tingimuslikke kohustusi, mille suhtes komisjon ei olnud lõppkannete tegemise kuupäeva seisuga veel otsust vastu võtnud ja mille suhtes osapooltel oli vaja kokku leppida hüvitamiskord. 2005. eelarveaasta lõpu seisuga on asjaomased summad (mille suurus on nüüd 17,1 miljonit eurot) kajastatud kumuleerunud kuludena bilansis, sest summasid loetakse nüüd kindlaks.

6.7   TRAHVID

Seoses trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mille korral summa on tasutud ajutiselt (ja seega komisjoni bilansis kajastatud), on otsustatud, et nii trahvid, mille suhtes on esitatud kaebus (15), kui ka trahvid, mille puhul ei ole teada, kas kaebus esitatakse, kajastatakse kuni Euroopa Kohtu otsuse vastuvõtmiseni tingimusliku kohustusena bilansiväliste kulukohustuste all. Kõnealust tingimuslikku kohustust säilitatakse kuni otsus muutub lõplikuks.

Teavitamise järel on võlglastel, kes ei nõustu komisjoni otsusega, millega neile trahv on määratud, õigus esitada Euroopa Kohtusse kaebus. Trahvi põhiosa tuleb siiski ettenähtud tähtajaks tasuda, sest EÜ asutamislepingu artikli 242 kohaselt ei ole kaebustel menetlust peatavat toimet. Võlglastel on kaks võimalust — nad võivad kas esitada pangatagatise (näidatakse tingimuslike varade all) või teha ajutise makse (näidatakse bilansis raha ja raha ekvivalentide all).

Alles pärast lõpliku kohtuotsuse tegemist maksab peaarvepidaja vastavalt lõplikule kohtuotsusele kas ajutise makse täies ulatuses või osaliselt koos intressidega tagasi või nõuab trahvisumma täies ulatuses või osaliselt lõplikult sisse.

Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid (154,4 miljonit eurot) kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada summade ebakindlust.

6.8   KOHTUASJADE JA MUUDE VAIDLUSTEGA SEONDUVAD SUMMAD

See rubriik seondub praegu kahjude hüvitamiseks komisjoni vastu esitatud hagidega ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Kõige märkimisväärsemad summad võib kokku võtta järgmiselt:

| — | Hagi, mis esitati 2003. aasta juunis komisjoni vastu seoses komisjoni tehtud otsusega. Hagi summa on 735 miljonit eurot. Komisjon esitas oma vastuväited 2005. aasta veebruaris. Otsuse tegemine enne 2007. aastat on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

—

Hagi, mis esitati 2003. aasta juunis komisjoni vastu seoses komisjoni tehtud otsusega. Hagi summa on 735 miljonit eurot. Komisjon esitas oma vastuväited 2005. aasta veebruaris. Otsuse tegemine enne 2007. aastat on ebatõenäoline.

| — | Hagi, mis esitati 2003. aasta oktoobris kahjude hüvitamiseks samuti seoses komisjoni tehtud otsusega. Hagi summa on 1 664 miljonit eurot. Komisjon esitas oma vastuväited 2004. aasta novembris. Otsuse tegemine enne 2007. aastat on ebatõenäoline. |
| --- | --- |

—

Hagi, mis esitati 2003. aasta oktoobris kahjude hüvitamiseks samuti seoses komisjoni tehtud otsusega. Hagi summa on 1 664 miljonit eurot. Komisjon esitas oma vastuväited 2004. aasta novembris. Otsuse tegemine enne 2007. aastat on ebatõenäoline.

| — | 2004. aasta mais algatas Brüsselis asuva hoone omanik esimese astme kohtus komisjoni vastu kohtuasja, et saada hüvitist rendilepingu allkirjastamata jätmise eest. Komisjon hindab praegu võimaliku kohustuse suuruseks 20 miljonit eurot, mida seetõttu käsitletakse tingimusliku kohustusena. |
| --- | --- |

—

2004. aasta mais algatas Brüsselis asuva hoone omanik esimese astme kohtus komisjoni vastu kohtuasja, et saada hüvitist rendilepingu allkirjastamata jätmise eest. Komisjon hindab praegu võimaliku kohustuse suuruseks 20 miljonit eurot, mida seetõttu käsitletakse tingimusliku kohustusena.

| — | 22 miljonit eurot seondub tervishoiuvaldkonnas komisjoni vastu algatatud hüvitise nõudmise juhtumitega. |
| --- | --- |

—

22 miljonit eurot seondub tervishoiuvaldkonnas komisjoni vastu algatatud hüvitise nõudmise juhtumitega.

| — | Muud summad on seotud vaidlustega hankijate, töövõtjate ja endiste töötajatega. |
| --- | --- |

—

Muud summad on seotud vaidlustega hankijate, töövõtjate ja endiste töötajatega.

Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõestama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

6.9   MUUD TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

2004. eelarveaasta lõpu seisuga kuulus siia alla maksimaalne võimalik kohustus hinnangulise suurusega 23,4 miljonit eurot (millest on maha arvatud summad, mis on juba kirjendatud riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditena või võlgnevustena), mis seondus teatavate haiguste likvideerimise kuludega, mida võis rahastada ühenduste eelarvest. 2005. eelarveaasta lõpu seisuga sellekohast tingimuslikku kohustust üleval ei ole.

Siin on kajastatud ka nõukogu LEX-hoone ehitusega seonduv 130,2 miljoni euro suurune täitmata lepinguline kohustus ja parlamendi ehituslepingutega seonduv 239 miljoni euro suurune kohustus. Veel üks märkimisväärne summa on 330 miljonit eurot, mis seondub Euroopa Kohtu hoone laiendamisega Luksemburgis.

TULEVASEKS RAHASTAMISEKS VÕETUD KULUKOHUSTUSED

6.10   KASUTAMATA JÄÄNUD KULUKOHUSTUSED

Siia kuuluvad laenuandmise ja omakapitaliinvesteeringute lepingud, mille komisjon ja likvideeritav ESTÜ on sõlminud (ei ole kaetud täitmata kulukohustustega), kuid mida teine pool ei ole eelarveaasta lõpu seisuga veel ära kasutanud.

6.11   VEEL ÄRA KASUTAMATA ASSIGNEERINGUTELE VASTAVAD KULUKOHUSTUSED

See summa kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud. 31. detsembri 2005. aasta seisuga oli täitmata kulukohustuste summa kokku 119,1 miljardit eurot. Rahastamisele kuuluva tulevase kulukohustusena on avaldatud summa, mis on saadud eelarveliste täitmata kulukohustuste vähendamisel tulude ja kulude aruandes kuluna kajastatud asjaomaste summade võrra, mis annab tulemuseks 88,8 miljardit eurot.

Täitmata kulukohustused on mitmeaastaste programmide olemasolu loomulik tagajärg. Täpsema ülevaate andmiseks sellest, millest kõnealune summa koosneb, otsustati eraldi välja tuua kõige vanemad kulukohustused või need kulukohustused, mille puhul ei täheldatud mingeid liikumisi. Sellest tulenevalt võeti kasutusele mõiste “võimalikud mittenõuetekohased täitmata kulukohustused”. Need koosnevad kulukohustustest, mis vastavad ühele kahest järgmisest tingimustest:

| — | kulukohustus, mis on üle viie aasta vana; |
| --- | --- |

—

kulukohustus, mis on üle viie aasta vana;

| — | kulukohustused, mille kohta ei ole kahe viimase aasta jooksul tehtud ühtegi raamatupidamiskannet (makset või vahendite vabastamist). |
| --- | --- |

—

kulukohustused, mille kohta ei ole kahe viimase aasta jooksul tehtud ühtegi raamatupidamiskannet (makset või vahendite vabastamist).

2002. aasta novembri ja 2003. aasta ühisavaldustes rõhutasid komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu vajadust kõnealused võimalikud mittenõuetekohased täitmata kulukohustused järk-järgult tühistada. Sellest tulenevalt tehakse sellele määratlusele vastavad kulukohustused iga eelarveaasta alguses kindlaks ja vaadatakse ühekaupa läbi. Ülejäänud kulukohustused liigitatakse kaheksasse erinevasse kategooriasse vastavalt määratletud hüpoteetilisest juhtumist. Selline regulaarne analüüs viib täitmata kulukohustuste selle osa pideva vähendamiseni ja väldib raamatupidamisarvestuses nende summade jätkuvat kajastamist, mis ei vasta enam ühelegi juriidilisele kohustusele.

Seega vähendati 2005. eelarveaasta jooksul võimalikke mittenõuetekohaseid täitmata kulukohustusi 48 % võrra. Järgnevas tabelis on esitatud olukord finantsperspektiivi rubriikide lõikes:

Võimalikud mittenõuetekohased täitmata kulukohustused

| eurodes |
| --- |
| | Võimalikud mittenõuetekohased täitmata kulukohustused 31.12.2004 seisuga | Maksed 2005. aastal | Muud liikumised 2005. aastal | Võimalikud mittenõuetekohased täitmata kulukohustused 31.12.2005 seisuga |
| Põllumajandus | 2 074 137 | - | (2 060 350) | 13 787 |
| Struktuurimeetmed | 6 296 247 277 | (2 416 431 008) | (1 073 475 677) | 2 806 340 592 |
| Sisepoliitika | 1 196 515 414 | (358 981 904) | (198 920 639) | 638 612 871 |
| Välispoliitika | 2 074 138 692 | (554 000 167) | (281 897 691) | 1 238 240 834 |
| Haldus | 8 265 615 | - | (3 917 209) | 4 348 406 |
| Ühinemiseelne abi | 1 198 127 481 | (256 623 707) | (34 755 523) | 906 748 251 |
| Muud | 99 743 | - | (99 743) | - |
| Kokku | 10 775 468 359 | (3 586 036 786) | (1 595 126 832) | 5 594 304 741 |

eurodes

Võimalikud mittenõuetekohased täitmata kulukohustused 31.12.2004 seisuga

Maksed 2005. aastal

Muud liikumised 2005. aastal

Võimalikud mittenõuetekohased täitmata kulukohustused 31.12.2005 seisuga

Põllumajandus

2 074 137

-

(2 060 350)

13 787

Struktuurimeetmed

6 296 247 277

(2 416 431 008)

(1 073 475 677)

2 806 340 592

Sisepoliitika

1 196 515 414

(358 981 904)

(198 920 639)

638 612 871

Välispoliitika

2 074 138 692

(554 000 167)

(281 897 691)

1 238 240 834

Haldus

8 265 615

-

(3 917 209)

4 348 406

Ühinemiseelne abi

1 198 127 481

(256 623 707)

(34 755 523)

906 748 251

Muud

99 743

-

(99 743)

-

Kokku

10 775 468 359

(3 586 036 786)

(1 595 126 832)

5 594 304 741

6.12   JURIIDILISED KOHUSTUSED, MILLE JAOKS EELARVELISI KULUKOHUSTUSI EI OLE VEEL VÕETUD

Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et komisjon otsustas võtta juriidilised kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud.

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ja üldisemalt eelarvet käsitlevate eeskirjade kohaselt tuleb järgmised kulud neist tulenevate rahaliste kohustuste mahtu silmas pidades kirjendada bilansiväliste kulukohustustena:

| — | 6.12.1 ja 6.12.2: Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi puhul on tegemist kavandatud kuludega ja kõigi finantsperspektiivis näidatud assigneeringute kohta tuleb vastu võtta otsused. Selle tulemusel hinnatakse tingimuslikud kulukohustused maksimaalses summas.
  Eelarveliste kulukohustusteta juriidilised kohustused — struktuurimeetmed







  miljardites eurodes |
| --- | --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2004 |
| Eesmärk 1 | 28,46 | 55,83 |
| Eesmärk 2 | 3,44 | 6,97 |
| Eesmärk 3 | 4,29 | 8,15 |
| Kalanduse arendusrahastu (v.a eesmärk 1) | 0,25 | 0,37 |
| Ühenduse algatused | 2,58 | 4,67 |
| Kokku | 39,02 | 75,99 |

—

6.12.1 ja 6.12.2: Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi puhul on tegemist kavandatud kuludega ja kõigi finantsperspektiivis näidatud assigneeringute kohta tuleb vastu võtta otsused. Selle tulemusel hinnatakse tingimuslikud kulukohustused maksimaalses summas.

Eelarveliste kulukohustusteta juriidilised kohustused — struktuurimeetmed

miljardites eurodes

31.12.2005

31.12.2004

Eesmärk 1

28,46

55,83

Eesmärk 2

3,44

6,97

Eesmärk 3

4,29

8,15

Kalanduse arendusrahastu (v.a eesmärk 1)

0,25

0,37

Ühenduse algatused

2,58

4,67

Kokku

39,02

75,99

| — | 6.12.3: ISPA: ISPAt käsitlevast määrusest bilansiväliseid kulukohustusi iseenesest ei tulene, sest sellega ei ole ette nähtud iga-aastast vahendite eraldamist ega isegi eraldatavate vahendite kogusummat. Selle määravad igal eelarveaastal eelarvepädevad institutsioonid vastavalt finantsperspektiivile. 7. rubriigi (ühinemiseelne abi) ülemmäärad ei kujuta endast kavandatud kulusid ja institutsioonidevaheline kokkulepe võimaldab erinevate ühinemiseelse abi meetmete vahel teatavat paindlikkust. Teiselt poolt tulenevad ISPAst tingimuslikud kohustused seoses konkreetsete projektidega, sest need hõlmavad mitut aastast osamakset, millest ainult esimene on otsuse vastuvõtmisel eelarvelise kulukohustusega kaetud. |
| --- | --- |

—

6.12.3: ISPA: ISPAt käsitlevast määrusest bilansiväliseid kulukohustusi iseenesest ei tulene, sest sellega ei ole ette nähtud iga-aastast vahendite eraldamist ega isegi eraldatavate vahendite kogusummat. Selle määravad igal eelarveaastal eelarvepädevad institutsioonid vastavalt finantsperspektiivile. 7. rubriigi (ühinemiseelne abi) ülemmäärad ei kujuta endast kavandatud kulusid ja institutsioonidevaheline kokkulepe võimaldab erinevate ühinemiseelse abi meetmete vahel teatavat paindlikkust. Teiselt poolt tulenevad ISPAst tingimuslikud kohustused seoses konkreetsete projektidega, sest need hõlmavad mitut aastast osamakset, millest ainult esimene on otsuse vastuvõtmisel eelarvelise kulukohustusega kaetud.

| — | 6.12.4: Uute liikmesriikide maaelu arengu ajutist meedet (TRDI) rahastatakse EAGGFi tagatisrahastust ja see hõlmab ajavahemikku 2004–2006. Seda rahastatakse liigendatud assigneeringutest ja igal eelarveaastal võetakse komisjoni heakskiitva otsuse alusel programmi jaoks automaatselt aastased kulukohustused. Täiendav iga-aastane otsus ei ole vajalik. Komisjoni otsus kujutab endast kavandatud kulusid ja kõigi assigneeringute kohta tuleb võtta vastu otsused. |
| --- | --- |

—

6.12.4: Uute liikmesriikide maaelu arengu ajutist meedet (TRDI) rahastatakse EAGGFi tagatisrahastust ja see hõlmab ajavahemikku 2004–2006. Seda rahastatakse liigendatud assigneeringutest ja igal eelarveaastal võetakse komisjoni heakskiitva otsuse alusel programmi jaoks automaatselt aastased kulukohustused. Täiendav iga-aastane otsus ei ole vajalik. Komisjoni otsus kujutab endast kavandatud kulusid ja kõigi assigneeringute kohta tuleb võtta vastu otsused.

| — | 6.12.5: Vahemere piirkonna kolmandate riikide finantsprotokollide alusel võetud kulukohustused: siin esitatud summa kujutab endast erinevust sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahel. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema osapoole nõusolekuta lõpetada, kuigi nende lõpetamise menetlus on käimas. |
| --- | --- |

—

6.12.5: Vahemere piirkonna kolmandate riikide finantsprotokollide alusel võetud kulukohustused: siin esitatud summa kujutab endast erinevust sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahel. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema osapoole nõusolekuta lõpetada, kuigi nende lõpetamise menetlus on käimas.

| — | 6.12.6 ja 6.12.7: Kulukohustused, mis on võetud täpsustatud kolmandate isikute ees seoses välistegevuse ja kalandusmeetmete raames läbiviidavate muude meetmetega ning mis seonduvad konkreetsete summadega, mis jaotuvad kindla perioodi peale. |
| --- | --- |

—

6.12.6 ja 6.12.7: Kulukohustused, mis on võetud täpsustatud kolmandate isikute ees seoses välistegevuse ja kalandusmeetmete raames läbiviidavate muude meetmetega ning mis seonduvad konkreetsete summadega, mis jaotuvad kindla perioodi peale.

Muud mitmeaastased programmid ei hõlma tingimuslike kohustuste all kajastatud kulukohustusi — tulevaste eelarveaastate kulud sõltuvad eelarvepädevate institutsioonide iga-aastastest otsustest või asjaomastes eeskirjades tehtud muudatustest.

6.13   OSAMAKSUD SEOTUD ORGANISATSIOONIDELE

See summa kujutab endast tasumata makseid, mis tulenevad kapitalist, mille komisjon on märkinud, kuid mida ei ole veel sisse nõutud.

6.13.1   EBRD sissenõudmata aktsiakapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| EBRD | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Kapital | 19,790 | 600 |
| Sissemakstud | – 5,197 | – 157,5 |
| Sissenõudmata | 14,593 | 442,5 |

miljonites eurodes

EBRD

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Kapital

19,790

600

Sissemakstud

– 5,197

– 157,5

Sissenõudmata

14,593

442,5

6.13.2   EIFi sissenõudmata aktsiakapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| EIF | EIFi kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Kapital | 2 000 | 600 |
| Sissemakstud | – 400 | – 120 |
| Sissenõudmata | 1 600 | 480 |

miljonites eurodes

EIF

EIFi kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Kapital

2 000

600

Sissemakstud

– 400

– 120

Sissenõudmata

1 600

480

6.13.3   Galileo ühisettevõtte sissenõudmata aktsiakapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| Galileo | Galileo kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Kapital | 580 | 520 |
| Sissemakstud | – 488 | – 438 |
| Sissenõudmata | 92 | 82 |
| sh täitmata kulukohustused | – | – 58 |
| Tingimuslikud kohustused | – | 24 |

miljonites eurodes

Galileo

Galileo kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Kapital

580

520

Sissemakstud

– 488

– 438

Sissenõudmata

92

82

sh täitmata kulukohustused

–

– 58

Tingimuslikud kohustused

–

24

Nõukogu 21. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 876/2002 kohaselt on komisjoni osamaks Galileo ühisettevõttesse 520 miljonit eurot. Nimetatud kulukohustus on võetud neljaks aastaks ja lõpeb 2006. aastal. Veel tasumata kulukohustused summas 58 miljonit eurot on kajastatud täitmata kulukohustuste all (vt eespool) ja on eespool osutatud sissenõudmata summadest maha arvatud.

6.14   KASUTUSRENDI KULUKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad hooned ja muud seadmed, mida renditakse kasutusrendilepingute alusel, mis ei vasta bilansi aktiva poolele kirjendamise tingimustele. Näidatud summad vastavad lepingu tähtaja jooksul veel väljamaksmata kulukohustustele, välja arvatud Euroopa Kohtu Palais' hoone, mida kasutatakse tähtajatu rendilepingu alusel; 2,3 miljoni euro suurune summa vastab siin aastasele rendile.

KASUTUSRENDI KULUKOHUSTUSED

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kirjeldus | Eelarveaasta kulud | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| Alla 1 aasta | 1-5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 172,6 | 176,7 | 546,6 | 675,3 | 1 398,6 |
| IT ja muud seadmed | 11,4 | 9,0 | 7,8 | 0,0 | 16,8 |
| Kokku | 184,0 | 185,7 | 554,4 | 675,3 | 1 415,4 |

miljonites eurodes

Kirjeldus

Eelarveaasta kulud

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

Alla 1 aasta

1-5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Hooned

172,6

176,7

546,6

675,3

1 398,6

IT ja muud seadmed

11,4

9,0

7,8

0,0

16,8

Kokku

184,0

185,7

554,4

675,3

1 415,4

7.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

MAKROMAJANDUSLIK FINANTSABI JA EURATOM

Järgnevad andmed käsitlevad laenude andmise ja võtmise tegevust, mida Euroopa ühendused teostavad makromajandusliku finantsabi programmi ja Euratomi kaudu.

7.1   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMISE TEGEVUS

Euroopa ühendused teostavad laenude andmise ja võtmise tehinguid ning nendega seotud rahaliste vahendite haldamist vastavalt nende suhtes kohaldatavatele asjaomastele Euratomi nõukogu otsustele (16) ja sisesuunistele.

Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning rahaliste vahendite haldamist käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Üldreeglina riske ei maandata, sest laenude andmise tehinguid finantseeritakse kompensatsioonitehingutega ja avatud valuutapositsioonid puuduvad. Samas võib aga teatavate riskide maandamiseks kasutada tuletisinstrumente, kui laenude andmise ja võtmise tegevust ei ole võimalik omavahel täpselt vastavusse viia. Selliste finantsinstrumentide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas E 3.3.3.2.

7.2   VALUUTARISK

Kuna kõik finantsvarad ja -kohustused on nomineeritud eurodes, ei teki ühenduste jaoks välisvaluuta vahetuskursside kõikumisest tulenevat riski, mis mõjutaks nende finantsseisundit ja rahavoogusid.

7.3   INTRESSIMÄÄRA RISK

Ühendustel on oma laenude andmise ja võtmise tegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused.

Muutuva intressimääraga võetud laenudest tuleneb ühenduste jaoks rahavoogudega seotud intressimäära risk. Sellised laenud moodustavad umbes 94 % võetud laenude kogumahust. Samas tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressimäära riske neile vastavad antud laenud oma lepingutingimustega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeval on ühendustel 1,38 miljardi euro väärtuses (väljendatuna nominaalväärtuses) muutuva intressimääraga laene, mille ümberhindlus toimub iga kuue kuu järel (2004. eelarveaastal 1,31 miljardit eurot). Ühendustel on ka fikseeritud intressimääraga laene, mille väärtus 2005. eelarveaastal oli 85 miljonit eurot (väljendatuna nominaalväärtuses) ja mille lõpptähtaeg on üle viie aasta (2004. eelarveaastal 70 miljonit eurot).

Makromajandusliku finantsabi programmi raames on sõlmitud vahetusleping (seda on täpsemalt käsitletud lisas E 3.8.2), et viia rahavoog, mis tuleneb ujuva intressimääraga ja lõpptähtajaga 22. detsember 2008 antud laenust, vastavusse rahavooga, mis tuleneb sellele vastavast fikseeritud intressimääraga ja lõpptähtajaga 22. detsember 2005 võetud laenust. Vahetusleping oli jagatud kaheks tranšeeks: vahetuslepingu tranšee, kus kasutati nii ujuva kui ka fikseeritud intressimääraga poolt ja mis lõppes 22. detsembril 2005, ning teine tranšee, mille puhul kasutati ainult ujuva intressimääraga poolt ja mis kujutas endast ujuva intressimääraga tähtpäevatehinguna samal kuupäeval alanud võetud laenu.

7.4   KREDIIDIRISK

Ühendused on avatud krediidiriskile, mis tuleneb ohust, et vastaspool ei suuda summasid tähtaegselt täielikult tasuda. Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega ja seejärel tagatisfondi kaudu. 1994. aastal loodi välistegevuse tagatisfond (17), et maandada maksejõuetuse riski laenude puhul, mis on võetud kolmandatele riikidele antud laenude finantseerimiseks. Viivituste vältimiseks üksuse tasumisele kuuluvates maksetes teenindatakse selliseid võetud laene EÜ eelarvest tehtavate sularaha ettemaksete kaudu. Kui maksetähtajast kolme kuu möödumise järel leiab kinnitust, et saajariik ei ole lepingulisi kohustusi täitnud, maksab välistegevuse tagatisfond sularaha ettemaksed eelarvesse tagasi.

Kõige suurem krediidiriski kontsentratsioon on ühendustel seoses Bulgaaria, Serbia ja Montenegro ning Rumeeniaga. Need riigid moodustavad vastavalt umbes 33 %, 15 % ja 13 % antud laenude kogumahust.

Rahaliste vahenditega tehtavate tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid juhiseid. Nende kohaselt saab asjaomane üksus sõlmida tehinguid ainult abikõlblike pankadega, mis kuuluvad heakskiidetud pankade kauplemisnimekirja ja millel on piisavad vastaspoole piirangud.

7.5   ÕIGLANE VÄÄRTUS

Antud ja võetud laenude hinnanguline õiglane väärtus tehakse kindlaks diskonteeritud rahavoogude meetodi abil. Selle mudeli kohaselt diskonteeritakse oodatavad tulevased rahavood, kohaldades järelejäänud tähtajale vastavad asjakohaseid AAA krediidireitingu puhul kasutatavaid intressikõveraid.

Eeldatakse, et ujuva intressimääraga antud laenude hinnanguline õiglane väärtus on ligilähedane nende bilansilise maksumusega, sest iga kuue kuu järel viiakse läbi turuintressimäärade alusel toimuv ümberhindlus.

Bilansipäeva seisuga on fikseeritud intressimääraga antud laenude (sh intressimäära vahetuslepingu fikseeritud intressimääraga pool) ja võetud laenude hinnanguline õiglane väärtus vastavalt 99,4 miljonit eurot ja 99,1 miljonit eurot (2004. eelarveaastal vastavalt 206,3 miljonit eurot ja 208,1 miljonit eurot). Võrduseks võib tuua nende arvestusliku väärtuse, mis on mõlemal juhul 87,3 miljonit eurot (2004. eelarveaastal mõlemal juhul 197 miljonit eurot).

Fikseeritud intressimääraga antud ja võetud laenude hinnangulise õiglase väärtuse 31. detsembri 2004. aasta seisuga väljendatud negatiivset vahet vaadeldakse koos vahetuslepingu tranšee positiivse õiglase väärtusega (vt lisa E.3.8.2).

TAGATISFOND

Järgnevalt on esitatud teave tagatisfondi varade haldamise kohta, mida Euroopa ühenduste nimel teostab Euroopa Investeerimispank.

7.6   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17 ja 23 septembrist 1996 ja 8. maist 2002.

Peamised põhimõtted on järgmised (muutmata kujul väljavõte lepingust):

| — | Tagatisfond kasutab oma tegevuses ainult ühte valuutat — eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursi riski. |
| --- | --- |

—

Tagatisfond kasutab oma tegevuses ainult ühte valuutat — eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursi riski.

| — | Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata riskide vähendamisele ja hallatavate varade piisava likviidsuse ja ülekantavuse taseme tagamisele, võttes arvesse kohustusi, mida tagatisfond peab tulevikus täitma. |
| --- | --- |

—

Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Erilist tähelepanu tuleb pöörata riskide vähendamisele ja hallatavate varade piisava likviidsuse ja ülekantavuse taseme tagamisele, võttes arvesse kohustusi, mida tagatisfond peab tulevikus täitma.

| — | Tagatisfond saab turu- ja intressimäärariski maandamiseks kasutada kõiki riskimaandusinstrumente, mida juba kasutab EIP portfellihalduse osakond. |
| --- | --- |

—

Tagatisfond saab turu- ja intressimäärariski maandamiseks kasutada kõiki riskimaandusinstrumente, mida juba kasutab EIP portfellihalduse osakond.

| — | Portfellihaldus põhineb optimaalsel kestusel ning lühi- ja pikaajaliste tähtaegade parimal võimalikul jaotusel, mis võimaldab intressimäärade kõverast enim kasu saada. Selleks, et portfelli kestust oleks võimalik vastavalt tulevaste turutingimuste prognoosile kiiresti muuta, kasutab portfellihaldur riskide maandamiseks turul olemasolevaid instrumente, millega EIP-l on juba olemas vajalikud kogemused. |
| --- | --- |

—

Portfellihaldus põhineb optimaalsel kestusel ning lühi- ja pikaajaliste tähtaegade parimal võimalikul jaotusel, mis võimaldab intressimäärade kõverast enim kasu saada. Selleks, et portfelli kestust oleks võimalik vastavalt tulevaste turutingimuste prognoosile kiiresti muuta, kasutab portfellihaldur riskide maandamiseks turul olemasolevaid instrumente, millega EIP-l on juba olemas vajalikud kogemused.

7.7   INTRESSIMÄÄRA POSITSIOON

Teoreetiliselt saaks intressimäära (turu) riski juhtimiseks kasutada riskimaandusinstrumente. Komisjoni ja EIP vahel kokkulepitu kohaselt praegu aga ühtegi olulist riski ei võeta ja seetõttu riskimaandamist ei teostata. Kuna tehingud ja kanded on nomineeritud ainult eurodes, ei ole täiendav riskimaandus nõutav. Tagatisfondi hoitavate vahendite jaotus 31. detsembri 2005. aasta seisuga (turuväärtus ilma kogunenud intressita) on täpsemalt esitatud alljärgnevas tabelis:

| Segmendid | Fikseeritud intressimääraga investeeringud | Muutuva intressimääraga väärtpaberid
  (eurodes) | KOKKU
  (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla 3 kuu
  (eurodes) | 3 kuud — 1 aasta
  (eurodes) | 1–10 aastat
  (eurodes) |
| Arveldusarved | 1 582 090 | 0 | 0 | 0 | 1 582 090 |
| Lühiajalised tähtajalised hoiused — nominaalne | 313 500 000 | 0 | 0 | 0 | 313 500 000 |
| Likviidsed varad | 25 564 200 | 83 102 060 | 791 230 957 | 84 470 004 | 984 367 221 |
| Kokku | 340 646 290 | 83 102 060 | 791 230 957 | 84 470 004 | 1 299 449 311 |
| Protsent | 26,2 % | 6,4 % | 60,9 % | 6,5 % | 100,00 % |

Segmendid

Fikseeritud intressimääraga investeeringud

Muutuva intressimääraga väärtpaberid

(eurodes)

KOKKU

(eurodes)

Alla 3 kuu

(eurodes)

3 kuud — 1 aasta

(eurodes)

1–10 aastat

(eurodes)

Arveldusarved

1 582 090

0

0

0

1 582 090

Lühiajalised tähtajalised hoiused — nominaalne

313 500 000

0

0

0

313 500 000

Likviidsed varad

25 564 200

83 102 060

791 230 957

84 470 004

984 367 221

Kokku

340 646 290

83 102 060

791 230 957

84 470 004

1 299 449 311

Protsent

26,2 %

6,4 %

60,9 %

6,5 %

100,00 %

Raha ja raha ekvivalentide (tähtajalised hoiused) tegeliku intressimäära vahemik on 2,13 %–2,41 %. Likviidsete väärtpaberite portfelli tegeliku intressimäära vahemik on 2,61 %–5,92 %.

Intressimäära riskipositsioon ühe baaspunkti kohta on lühiajaliste tähtajaliste hoiuste puhul 2569 eurot ja võlakirjade portfelli puhul 317 900 eurot. Intressimäära riskipositsioon, mis vastab +1 %/-1 % kõikumisele, jääb lühiajaliste tähtajaliste hoiuste puhul vahemikku 256 656 eurot kuni (257 213) eurot ja võlakirjade portfelli puhul vahemikku 30 868 578 eurot kuni (32 760 122) eurot.

7.8   LIKVIIDSUSPOSITSIOON

Alljärgnevas tabelis on esitatud varade ja kohustuste analüüs tähtajavahemike lõikes, mis põhinevad bilansipäevast lepingulise tähtajani jäänud ajal. See on esitatud tähtaegade kõige konservatiivsema käsitlusviisi kohaselt. Seega on kohustuste puhul näidatud varaseim võimalik ja varade puhul hiliseim võimalik tagasimaksmise kuupäev.

Varad ja kohustused, millel lepinguline tähtaeg puudub, on näidatud veerus “tähtajatud”.

| eurodes |
| --- |
| Tähtaeg | Alla 3 kuu | 3 kuud –1 aasta | 1–10 aastat | Tähtajatud | KOKKU |
| Varad (eurodes): |
| Arveldusarved | 1 582 090 | 0 | 0 | 0 | 1 582 090 |
| Lühiajalised tähtajalised hoiused | 314 441 933 | 0 | 0 | 0 | 314 441 933 |
| sh kogunenud intress | 941 933 | 0 | 0 | 0 | 941 933 |
| Likviidsed varad | 32 011 865 | 100 927 108 | 791 230 957 | 84 470 004 | 1 008 639 934 |
| sh kogunenud intress | 6 447 665 | 17 825 048 | 0 | 0 | 24 272 713 |
| KOKKU | 348 035 888 | 100 927 108 | 791 230 957 | 84 470 004 | 1 324 663 957 |
| Kohustused (eurodes): |
| Kreditoorne võlgnevus | 725 117 | 0 | 0 | 0 | 725 117 |
| KOKKU | 725 117 | 0 | 0 | 0 | 725 117 |
| Likviidsuspositsioon 31.12.2005 seisuga (neto) | 347 310 771 | 100 927 108 | 791 230 957 | 84 470 004 | 1 323 938 840 |

eurodes

Tähtaeg

Alla 3 kuu

3 kuud –1 aasta

1–10 aastat

Tähtajatud

KOKKU

Varad (eurodes):

Arveldusarved

1 582 090

0

0

0

1 582 090

Lühiajalised tähtajalised hoiused

314 441 933

0

0

0

314 441 933

sh kogunenud intress

941 933

0

0

0

941 933

Likviidsed varad

32 011 865

100 927 108

791 230 957

84 470 004

1 008 639 934

sh kogunenud intress

6 447 665

17 825 048

0

0

24 272 713

KOKKU

348 035 888

100 927 108

791 230 957

84 470 004

1 324 663 957

Kohustused (eurodes):

Kreditoorne võlgnevus

725 117

0

0

0

725 117

KOKKU

725 117

0

0

0

725 117

Likviidsuspositsioon 31.12.2005 seisuga (neto)

347 310 771

100 927 108

791 230 957

84 470 004

1 323 938 840

7.9   KREDIIDIRISK

Tähtajalised hoiused — vastaspoolte kirjeldus

Ühenduse ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi pankadevaheliste investeeringute krediidireiting olema vähemalt A1. Komisjoni teavitati 2005. aasta aprillis sellest, et ühel vastaspoolel on pikaajaline A2 krediidireiting. Lühiajalised pankadevahelised investeeringud (sh kogunenud intress) vastaspoole liikide lõikes olid 31. detsembri 2005. aasta seisuga järgmised:

| eurodes |
| --- |
| Reiting | 31.12.2005 | 31.12.2004 (ümberarvutatud) |
| A1 | 74 203 179 | 23 % | 0 | 0 % |
| A2 | 30 104 816 | 10 % | 0 | 0 % |
| Aa1 | 28 093 133 | 9 % | 178 760 865 | 33 % |
| Aa2 | 37 110 996 | 12 % | 162 189 715 | 29 % |
| Aa3 | 144 929 809 | 46 % | 210 287 489 | 38 % |
| Kokku | 314 441 933 | 100 % | 551 238 069 | 100 % |

eurodes

Reiting

31.12.2005

31.12.2004 (ümberarvutatud)

A1

74 203 179

23 %

0

0 %

A2

30 104 816

10 %

0

0 %

Aa1

28 093 133

9 %

178 760 865

33 %

Aa2

37 110 996

12 %

162 189 715

29 %

Aa3

144 929 809

46 %

210 287 489

38 %

Kokku

314 441 933

100 %

551 238 069

100 %

Likviidsed varad — emitentide kirjeldus

Kõik hoitavad väärtpaberid vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| — | need on emiteerinud kas Euroopa Liidu või G10 riigid või nende riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide tagatud emitendid; |
| --- | --- |

—

need on emiteerinud kas Euroopa Liidu või G10 riigid või nende riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide tagatud emitendid;

| — | või on need emiteerinud mõni muu suveräänne riik, mille krediidireiting on vähemalt AA3; |
| --- | --- |

—

või on need emiteerinud mõni muu suveräänne riik, mille krediidireiting on vähemalt AA3;

| — | või on need emiteerinud mõni muu emitent, kelle krediidireiting on AAA. |
| --- | --- |

—

või on need emiteerinud mõni muu emitent, kelle krediidireiting on AAA.

Emitentide jaotus turuväärtuse (ilma kogunenud intressita) järgi oli 31. detsembri 2005. aasta seisuga järgmine:

| eurodes |
| --- |
| Emitent | 31.12.2005 | 31.12.2004 (ümberarvutatud) |
| Muud AAA emitendid | 322 068 453 | 32 % | 364 552 225 | 35 % |
| Rahvusvahelised emitendid | 16 279 008 | 2 % | 31 419 327 | 3 % |
| AAA valitsus/asutused | 248 536 575 | 25 % | 268 604 096 | 25 % |
| AA2 valitsus/asutused | 100 525 980 | 10 % | 129 078 334 | 12 % |
| AA1 valitsus/asutused | 133 813 520 | 14 % | 136 098 435 | 13 % |
| A1 valitsus/asutused | 137 672 642 | 14 % | 104 032 885 | 10 % |
| A2 valitsus/asutused | 15 014 543 | 2 % | 10 008 500 | 1 % |
| NR valitsus/asutused | 10 456 500 | 1 % | 10 890 000 | 1 % |
| Kokku | 984 367 221 | 100 % | 1 054 683 802 | 100 % |

eurodes

Emitent

31.12.2005

31.12.2004 (ümberarvutatud)

Muud AAA emitendid

322 068 453

32 %

364 552 225

35 %

Rahvusvahelised emitendid

16 279 008

2 %

31 419 327

3 %

AAA valitsus/asutused

248 536 575

25 %

268 604 096

25 %

AA2 valitsus/asutused

100 525 980

10 %

129 078 334

12 %

AA1 valitsus/asutused

133 813 520

14 %

136 098 435

13 %

A1 valitsus/asutused

137 672 642

14 %

104 032 885

10 %

A2 valitsus/asutused

15 014 543

2 %

10 008 500

1 %

NR valitsus/asutused

10 456 500

1 %

10 890 000

1 %

Kokku

984 367 221

100 %

1 054 683 802

100 %

(Likvideeritav) EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS

Järgnevalt on esitatud teave laenude andmise ja võtmise ning rahaliste vahendite haldamise kohta, mida teostavad Euroopa ühendused (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu.

7.10   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemise järel 23. juulil 2002 otsustasid (18) liikmesriigid, et ESTÜ varad ja kohustused lähevad üle Euroopa ühendustele ja et ühenduse kohustuste likvideerimist haldab komisjon. Seega ei ole likvideeritaval ESTÜ-l lubatud anda välja uusi laene ega teostada sellele vastavat rahastamist. Uued laenud, mida ESTÜ võib võtta, peavad piirduma refinantseerimisega, mille eesmärk on vahendite kulude vähendamine.

Varade ja kohustuste haldamist teostab komisjon vastavalt sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning rahaliste vahendite haldamist käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Rahaliste vahenditega tehtavate tehingute puhul kohaldatakse konservatiivse haldamise põhimõtet eesmärgiga minimeerida tegevusriski, vastaspoole riski ja tururiski.

Investeeringud peavad põhimõtteliselt piirduma järgmiste kategooriatega: tähtajalised pangahoiused, rahaturuinstrumendid ning fikseeritud ja ujuva intressimääraga võlakirjad.

Peamised investeeringute ülemmäärad on erinevate kategooriate puhul järgmised:

| — | Tähtajaliste hoiuste puhul on pangal lubatud vahendeid vastu võtta, kui nende lühiajaline reiting on vähemalt A-1 (S&P) või sellega võrdväärne. Vastaspoolele kehtiv ülemmäär on kas 100 miljonit eurot panga kohta või 5 % panga omavahenditest olenevalt sellest, kumb neist on madalam. |
| --- | --- |

—

Tähtajaliste hoiuste puhul on pangal lubatud vahendeid vastu võtta, kui nende lühiajaline reiting on vähemalt A-1 (S&P) või sellega võrdväärne. Vastaspoolele kehtiv ülemmäär on kas 100 miljonit eurot panga kohta või 5 % panga omavahenditest olenevalt sellest, kumb neist on madalam.

| — | Võlakirjad, mille on emiteerinud või mida tagavad Euroopa Liidu liikmesriigid või institutsioonid, kuni 250 miljoni euro väärtuses liikmesriigi või institutsiooni kohta olenevalt tema reitingust. |
| --- | --- |

—

Võlakirjad, mille on emiteerinud või mida tagavad Euroopa Liidu liikmesriigid või institutsioonid, kuni 250 miljoni euro väärtuses liikmesriigi või institutsiooni kohta olenevalt tema reitingust.

| — | Muude selliste suveräänsete või rahvusvaheliste emitentide võlakirjad, kelle pikaajaline krediidireiting on vähemalt AA (S&P) või sellega võrdväärne, 100 miljoni euro väärtuses emitendi või garandi kohta. |
| --- | --- |

—

Muude selliste suveräänsete või rahvusvaheliste emitentide võlakirjad, kelle pikaajaline krediidireiting on vähemalt AA (S&P) või sellega võrdväärne, 100 miljoni euro väärtuses emitendi või garandi kohta.

| — | Muude selliste emitentide võlakirjad, kelle reiting on vähemalt AA (S&P) või sellega võrdväärne, kuni 50 miljoni euro väärtuses olenevalt reitingust ja emitendi seisundist. |
| --- | --- |

—

Muude selliste emitentide võlakirjad, kelle reiting on vähemalt AA (S&P) või sellega võrdväärne, kuni 50 miljoni euro väärtuses olenevalt reitingust ja emitendi seisundist.

Likvideeritav ESTÜ kasutab teatavate riskipositsioonide maandamiseks tuletisinstrumente. Selliste finantsinstrumentide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas E 3.3.3.2.

7.11   TURURISK

7.11.1.   Vahetuskursi risk

Likvideeritavat ESTÜt võib mõjutada vahetuskursi risk, mis tuleneb USA dollari ja Ühendkuningriigi naelaga seotud valuutariskidest.

Alljärgnevas tabelis on kokku võetud likvideeritava ESTÜ riskipositsioon vahetuskursi riski suhtes 31. detsembri 2005. aasta seisuga. Tabelis on esitatud likvideeritava ESTÜ varad ja kohustused valuutade lõikes, väljendatuna nominaalväärtuse euro ekvivalendina.

| miljonites eurodes |
| --- |
| | GBP | USD |
| Varad | 223,01 | 84,99 |
| Kohustused | 305,68 | 84,77 |
| Bilansi netopositsioon | (82,67) | 0,22 |
| Valuuta ja intressimäära vahetuslepingute mõju | 87,56 | - |
| Riskile avatud netopositsioon | 4,89 | 0,22 |

miljonites eurodes

GBP

USD

Varad

223,01

84,99

Kohustused

305,68

84,77

Bilansi netopositsioon

(82,67)

0,22

Valuuta ja intressimäära vahetuslepingute mõju

87,56

-

Riskile avatud netopositsioon

4,89

0,22

Varade ja kohustuste positsioon naelsterlingi suhtes koosneb peamiselt noteerimata võlakirjadest, mille euro ekvivalent on 149,5 miljonit, mille Euroopa Investeerimispank on emiteerinud oma kohustusi mittetäitva võlgniku katteks (vt lisa E3.4.2). Valuuta ja intressimäära vahetuslepingute mõju euro ekvivalent on sellise vahetuslepingu nominaalsumma, mida kasutatakse selleks, et vähendada riskipositsiooni, mis tuleneb likvideeritava ESTÜ jaoks vahetuskursi kõikumistest (vt lisa E 3.3.3.2). Ülejäänud riskile avatud netopositsioon tuleneb eluasemelaenudest, mille euro ekvivalent on 4,12 miljonit, ja arveldusarvete saldodest, mille euro ekvivalent on 0,77 miljonit. USA dollari positsioon koosneb peamiselt laenatud vahenditest antud laenust, mille euro ekvivalent on 84,8 miljonit. Arveldusarvete saldode riskile avatud netopositsiooni euro ekvivalent on 0,22 miljonit.

Menetluskorra käsiraamatu kohaselt on euro ostmine ainus EÜ tegevuses lubatud valuutavahetuse toiming. Kõik erandid sellest reeglist peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud.

7.11.2.   Hinnarisk

Likvideeritavat ESTÜt mõjutab võlakirjade hinnarisk investeeringute tõttu, mis on bilansis liigitatud likviidseteks.

7.12   INTRESSIMÄÄRA RISK

Rahavoogudega seotud intressimäära risk tuleneb ohust, et finantsinstrumentide tulevased rahavood võivad kõikuda turuintressimäärade muutumise tõttu. Õiglase väärtusega seotud intressimäära risk tuleneb ohust, et finantsinstrumendi väärtus võib kõikuda turuintressimäärade muutumise tõttu. Likvideeritavat ESTÜt mõjutab tema tegevuse laadi tõttu risk, mis tuleneb turuintressimäärade taseme kõikumise mõjust nii tema õiglase väärtuse kui ka rahavoogude riskile.

a)   Laenatud vahenditest antud laenud

Võetud laenudest tulenevaid intressimäära riske tasakaalustavad tavaliselt neile vastavate lepingutingimustega antud laenud (kompensatsioonitehingud). Juhul kui neid ei suudeta täpselt vastavusse viia, kasutatakse intressimäärade kõikumisest tuleneva riski vähendamiseks tuletisinstrumente (vt lisa E 3.3.3.2).

b)   Võlakirjad

Muutuva intressimääraga emiteeritud võlakirjade tõttu tekib likvideeritava ESTÜ jaoks rahavoogudega seotud intressimäära risk, fikseeritud intressimääraga võlakirjadest tuleneb ühenduste jaoks aga õiglase väärtusega seotud intressimäära risk. Fikseeritud intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansipäeva seisuga investeerimisportfellist umbes 85 %.

Intressimäära tundlikkuse analüüs

Võlakirja turuhind sõltub järelejäänud tähtajast, kupongiintressist ja tegelikust tulususest tähtajani. Šokianalüüsi jaoks on kõigi portfelli kuuluvate võlakirjade (sh ujuva intressimääraga võlakirjade) hind algselt määratud tegeliku tulususe alusel; järgnevalt hinnatakse neid ümber 100 baaspunkti võrra tõstetud tulususe alusel. Turuhinna muutumist kajastatakse šokianalüüsis teoreetilise kahjumina. Eeldatakse, et 100 baaspunkti suurune paralleelne tõus toimub hetkeliselt, ajafaktorit arvesse ei võeta. 31. detsembri 2005. aasta seisuga moodustas teoreetiline kahjum 43,9 miljonit eurot.

7.13   KREDIIDIRISK

Likvideeritavat ESTÜt mõjutab krediidirisk, mis tuleneb ohust, et vastaspool ei ole võimeline summasid tähtaegselt täielikult tasuma.

Kohaldada tuleb vastaspoolte valiku kohta kehtivaid juhiseid. Nende kohaselt saab asjaomane üksus sõlmida tehinguid ainult abikõlblike pankadega, mis kuuluvad heakskiidetud pankade kauplemisnimekirja ja millel on piisavad vastaspoole piirangud.

Krediidiriski juhitakse regulaarse analüüsi abil, millega hinnatakse laenuvõtjate võimet täita oma intressi ja laenu põhiosa maksekohustusi.

Krediidiriski juhitakse ka tagatise ning riigi, äriühingu või isikliku garantii nõudmisega.

31. detsembri 2005. aasta seisuga oli likvideeritava ESTÜ antud laenude veel tagasimaksmata laenusumma nominaalväärtus kokku 374,96 miljonit eurot, mis jagunes järgnevalt (miljonites eurodes):

| | Nominaalväärtus |
| --- | --- |
| Krediidiasutustele antud laenud | 55,89 |
| Klientidele antud laenud | 319,07 |
| Kokku | 374,96 |

Nominaalväärtus

Krediidiasutustele antud laenud

55,89

Klientidele antud laenud

319,07

Kokku

374,96

59,41 % veel tagasimaksmata laenusummast on kaetud liikmesriigi või sellega samaväärsete asutuste (avalik-õiguslikud asutused või avaliku sektori tööstuskontsernid liikmesriikides) tagatistega. 16,80 % veel tagasimaksmata laenudest on antud pankadele või tagavad neid pangad.

5,35 % tasumata võlast (20,1 miljonit eurot) koosneb endisest ESTÜ pensionifondist Euroopa Liidu institutsioonide ametnikele antud laenudest (eespool esitatud kokkuvõtlikus tabelis on ametnikele antud laenud toodud klientidele antud laenude all), mis on kaetud elukindlustuse ja invaliidsuskindlustuse ning asjaomaste palkadega.

Ülejäänud laenusaldo, st 18,44 % (31. detsembri 2004. aasta seisuga 18,55 %) riskitaset tuleks lugeda kõrgemaks. See tähendab, et saadud tagatised (erasektori tööstuskontsernide antud garantiikirjad ja muud eritagatised) ei paku makseraskuste korral üldiselt samasugust kindlustaset.

Likviidsuse eesmärgil olid laenatud vahenditest antud laenud täielikult kaetud tagatisfondiga ehk riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditega. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaldamise tulemusena on need vahendid alates 1. jaanuarist 2005 asendatud erireserviga. 31. detsembri 2005. aasta seisuga oli nimetatud reservi suuruseks 207 miljonit eurot.

Oma vahenditest antud laenud olid kaetud teise reserviga, mida varem nimetati “ESTÜ erireserviks”. 31. detsembri 2005. aasta seisuga oli nimetatud erireservi suuruseks 64 miljonit eurot.

a)   Krediidiasutustes hoitav sularaha ja hoiused — vastaspoolte kirjeldus

Bilansipäeva seisuga oli hoiustest ja arveldusarve saldodest 15 % (Fitch) F1+ (või samaväärse) reitinguga ja 85 % F1 (või samaväärse) reitinguga pankades.

Kõiki hoiuseid ja arveldusarve saldosid hoitakse OECD riikides asuvates pankades.

b)   Laenud ja ettemaksed — laenuvõtjate kirjeldus

Laenatud vahenditest antud laenude geograafiline kontsentratsioon (väljendatuna tagasimaksmata laenusumma nominaalväärtuses) oli bilansipäeva seisuga järgmine:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31. detsember 2005 | Laenude arv |
| Kreeka | 84,77 | 1 |
| Prantsusmaa | 133,82 | 2 |
| Itaalia | 3,86 | 12 |
| Ühendkuningriik | 68,58 | 1 |
| Kokku | 291,03 | 16 |

miljonites eurodes

31. detsember 2005

Laenude arv

Kreeka

84,77

1

Prantsusmaa

133,82

2

Itaalia

3,86

12

Ühendkuningriik

68,58

1

Kokku

291,03

16

Need laenud olid tagatistega tagatud järgmiselt:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Avalik-õigusliku asutuse tagatis | Panga tagatis | Tööstuskontsern (avalik sektor) | Tagatiseta | Kokku |
| Kreeka | 84,77 | — | — | — | 84,77 |
| Prantsusmaa | — | — | 133,82 | — | 133,82 |
| Itaalia | — | 3,86 | — | — | 3,86 |
| Ühendkuningriik | — | — | — | 68,58 | 68,58 |
| EÜ kokku | 84,77 | 3,86 | 133,82 | 68,58 | 291,03 |

miljonites eurodes

Avalik-õigusliku asutuse tagatis

Panga tagatis

Tööstuskontsern (avalik sektor)

Tagatiseta

Kokku

Kreeka

84,77

—

—

—

84,77

Prantsusmaa

—

—

133,82

—

133,82

Itaalia

—

3,86

—

—

3,86

Ühendkuningriik

—

—

—

68,58

68,58

EÜ kokku

84,77

3,86

133,82

68,58

291,03

Oma kohustusi mittetäitva võlgniku võlgade ümberstruktureerimise järel 1998. aastal omandas komisjon Euroopa Investeerimispangalt 149,54 miljoni euro väärtuses lihtveksleid (reitinguga AAA), et taastada laenuandmise ja -võtmise tehingu kompenseeriv iseloom ning seega katta intressimäära ja valuutarisk. Nimetatud lihtvekslid eespool esitatud tabelites ei kajastu.

Oma vahenditest antud laenude (välja arvatud Euroopa Liidu institutsioonide ametnikele antud laenude) geograafiline kontsentratsioon (väljendatuna tagasimaksmata laenusumma nominaalväärtuses) oli bilansipäeva seisuga järgmine:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31. detsember 2005 | Laenude arv |
| Belgia | 3,46 | 20 |
| Taani | 0,01 | 1 |
| Saksamaa | 31,75 | 36 |
| Kreeka | 0,35 | 9 |
| Hispaania | 7,46 | 21 |
| Prantsusmaa | 6,31 | 22 |
| Iirimaa | 0,22 | 9 |
| Itaalia | 4,44 | 21 |
| Luksemburg | 0,66 | 6 |
| Madalmaad | 0,55 | 7 |
| Austria | 3,39 | 2 |
| Portugal | 0,46 | 6 |
| Soome | 0,65 | 2 |
| Ühendkuningriik | 4,12 | 21 |
| Kokku | 63,83 | 183 |
| NB! Need on laenud subsideeritud elamuehituse finantseerimiseks 1 % aastase intressimääraga. |

miljonites eurodes

31. detsember 2005

Laenude arv

Belgia

3,46

20

Taani

0,01

1

Saksamaa

31,75

36

Kreeka

0,35

9

Hispaania

7,46

21

Prantsusmaa

6,31

22

Iirimaa

0,22

9

Itaalia

4,44

21

Luksemburg

0,66

6

Madalmaad

0,55

7

Austria

3,39

2

Portugal

0,46

6

Soome

0,65

2

Ühendkuningriik

4,12

21

Kokku

63,83

183

NB! Need on laenud subsideeritud elamuehituse finantseerimiseks 1 % aastase intressimääraga.

Need laenud olid tagatistega tagatud järgmiselt:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Avalik-õigusliku asutuse tagatis | Panga tagatis  (19) | Tööstuskontsern | Tagatiseta | Kokku |
| Avalik sektor | Erasektor |
| Belgia | — | 3,46 | — | — | — | 3,46 |
| Taani | — | 0,01 | — | — | — | 0,01 |
| Saksamaa | — | 31,75 | — | — | — | 31,75 |
| Kreeka | — | 0,35 | — | — | — | 0,35 |
| Hispaania | — | 7,46 | — | — | — | 7,46 |
| Prantsusmaa | — | 6,10 | — | — | 0,21 | 6,31 |
| Iirimaa | 0,22 | — | — | — | — | 0,22 |
| Itaalia | — | 4,44 | — | — | — | 4,44 |
| Luksemburg | — | 0,66 | — | — | — | 0,66 |
| Madalmaad | — | — | — | 0,55 | — | 0,55 |
| Austria | — | 3,39 | — | — | — | 3,39 |
| Portugal | — | 0,46 | — | — | — | 0,46 |
| Soome | — | 0,65 | — | — | — | 0,65 |
| Ühendkuningriik | — | 4,12 | — | — | — | 4,12 |
| Kokku | 0,22 | 62,85 | — | 0,55 | 0,21 | 63,83 |

miljonites eurodes

Avalik-õigusliku asutuse tagatis

Panga tagatis  (19)

Tööstuskontsern

Tagatiseta

Kokku

Avalik sektor

Erasektor

Belgia

—

3,46

—

—

—

3,46

Taani

—

0,01

—

—

—

0,01

Saksamaa

—

31,75

—

—

—

31,75

Kreeka

—

0,35

—

—

—

0,35

Hispaania

—

7,46

—

—

—

7,46

Prantsusmaa

—

6,10

—

—

0,21

6,31

Iirimaa

0,22

—

—

—

—

0,22

Itaalia

—

4,44

—

—

—

4,44

Luksemburg

—

0,66

—

—

—

0,66

Madalmaad

—

—

—

0,55

—

0,55

Austria

—

3,39

—

—

—

3,39

Portugal

—

0,46

—

—

—

0,46

Soome

—

0,65

—

—

—

0,65

Ühendkuningriik

—

4,12

—

—

—

4,12

Kokku

0,22

62,85

—

0,55

0,21

63,83

c)   Tuletisinstrumendid — vastaspoolte kirjeldus Vt lisa E 3.3.3.2.

d)   Likviidsed väärtpaberid — emitentide kirjeldus

Võlakirjade täpsemad andmed (väljendatuna õiglases väärtuses) olid bilansipäeva seisuga emitentide ja reitingute (Standard & Poor's) lõikes järgmised:

| eurodes |
| --- |
| | 31. detsember 2005 | % |
| Riigid | 444 410 188 | 31,5 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 82 761 522 | 5,9 |
| Pangad ja finantseerimisasutused | 697 072 995 | 49,4 |
| Muud avalik-õiguslikud emitendid | 186 314 769 | 13,2 |
| Kokku | 1 410 559 474 | 100 |

eurodes

31. detsember 2005

%

Riigid

444 410 188

31,5

Rahvusvahelised organisatsioonid

82 761 522

5,9

Pangad ja finantseerimisasutused

697 072 995

49,4

Muud avalik-õiguslikud emitendid

186 314 769

13,2

Kokku

1 410 559 474

100

| eurodes |
| --- |
| | 31. detsember 2005 | % |
| AAA | 873 805,754 | 61,9 |
| AA+ | 114 409 488 | 8,2 |
| AA | 122 419 397 | 8,7 |
| AA- | 71 922 828 | 5,1 |
| A+ | 50 027 842 | 3,5 |
| A- | 142 200 568 | 10,1 |
| BBB+ | 35 773 597 | 2,5 |
| Kokku | 1 410 559 474 | 100 |

eurodes

31. detsember 2005

%

AAA

873 805,754

61,9

AA+

114 409 488

8,2

AA

122 419 397

8,7

AA-

71 922 828

5,1

A+

50 027 842

3,5

A-

142 200 568

10,1

BBB+

35 773 597

2,5

Kokku

1 410 559 474

100

Võlakirjade geograafiline kontsentratsioon (väljendatuna õiglases väärtuses) oli bilansipäeva seisuga järgmine:

| miljonites eurodes |
| --- |
| Riik | 31.detsember 2005 | % |
| Austria | 57,51 | 4,1 |
| Belgia | 10,90 | 0,8 |
| Kanada | 10,42 | 0,7 |
| Küpros | 34,28 | 2,4 |
| Tšehhi Vabariik | 11,10 | 0,8 |
| Taani | 10,15 | 0,7 |
| Soome | 10,17 | 0,7 |
| Prantsusmaa | 187,62 | 13,3 |
| Saksamaa | 377,86 | 26,8 |
| Ühendkuningriik | 47,15 | 3,3 |
| Kreeka | 15,75 | 1,1 |
| Ungari | 92,48 | 6,6 |
| Iirimaa | 73,42 | 5,2 |
| Itaalia | 62,10 | 4,4 |
| Leedu | 22,14 | 1,6 |
| Luksemburg | 30,84 | 2,3 |
| Läti | 10,92 | 0,8 |
| Madalmaad | 95,16 | 6,7 |
| Poola | 35,78 | 2,5 |
| Slovakkia | 5,55 | 0,4 |
| Hispaania | 120,06 | 8,5 |
| Šveits | 42,30 | 3,0 |
| Ameerika Ühendriigid | 46,90 | 3,3 |
| | 1 410,56 | 100,0 |

miljonites eurodes

Riik

31.detsember 2005

%

Austria

57,51

4,1

Belgia

10,90

0,8

Kanada

10,42

0,7

Küpros

34,28

2,4

Tšehhi Vabariik

11,10

0,8

Taani

10,15

0,7

Soome

10,17

0,7

Prantsusmaa

187,62

13,3

Saksamaa

377,86

26,8

Ühendkuningriik

47,15

3,3

Kreeka

15,75

1,1

Ungari

92,48

6,6

Iirimaa

73,42

5,2

Itaalia

62,10

4,4

Leedu

22,14

1,6

Luksemburg

30,84

2,3

Läti

10,92

0,8

Madalmaad

95,16

6,7

Poola

35,78

2,5

Slovakkia

5,55

0,4

Hispaania

120,06

8,5

Šveits

42,30

3,0

Ameerika Ühendriigid

46,90

3,3

1 410,56

100,0

7.14   LIKVIIDSUSRISK

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt neile vastavad antud laenud oma lepingutingimustega (kompensatsioonitehingud). Juhul kui neid ei suudeta täpselt vastavusse viia, kasutatakse rahavoogude vastavusse viimiseks tuletisinstrumente.

Likvideeritava ESTÜ varade haldamise raames haldab komisjon likviidsusnõudeid, mis põhinevad 11- aastase perioodi kohta tehtud väljamaksete prognoosil, mis on saadud vastutavate komisjoni talitustega konsulteerimise tulemusel. Asjaomaste aastaste nõuete täitmiseks tehakse sellele prognoosile vastavalt investeeringuid.

7.15   ÕIGLANE VÄÄRTUS

Antud ja võetud laenud

Antud ja võetud laenude hinnanguline õiglane väärtus tehakse kindlaks diskonteeritud rahavoogude meetodi abil. Selle mudeli kohaselt diskonteeritakse oodatavad tulevased rahavood, kohaldades järelejäänud tähtaja puhul asjakohaseid AAA krediidireitingu puhul kasutatavaid intressikõveraid.

Eeldatakse, et ujuva intressimääraga antud laenude hinnanguline õiglane väärtus on ligilähedane nende bilansilisele maksumusele, sest iga kolme kuni kuue kuu järel teostatakse turuintressimäärade alusel toimuv ümberhindlus.

Fikseeritud intressimääraga antud ja võetud laenude hinnangulist õiglast väärtust ei saa leida, sest nimetatud väärtuste arvutamiseks vajalikud andmed ei ole kättesaadavad.

Likviidsed väärtpaberid

Likviidsed väärtpaberid on esitatud õiglases väärtuses, milleks on turuhind, millele on liidetud kogunenud intressid.

Õiglases väärtuses hinnatud finantsinstrumendid

Tulude ja kulude aruandes kajastatud hindamistehnikat kasutades prognoositud õiglase väärtuse aastase muutuse kogusumma on 1,57 miljonit eurot (netokasum). Ühtegi finantsinstrumenti ei hinnata õiglases väärtuses, kasutades hindamistehnikat, mis ei põhine jälgitavatel turuhindadel või -määradel.

Nõuded ja võlgnevused

Eeldatakse, et kaubanduslike nõuete nominaalväärtus, millest on lahutatud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid, ja kaubanduslike võlgnevuste nominaalväärtused on ligilähedased nende õiglastele väärtustele.

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalentide, sealhulgas arveldusarvete ja lühiajaliste (alla kolme kuuliste) tähtajaliste hoiuste õiglane väärtus on nende bilansiline maksumus.

8.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVATE ANDMETE AVALDAMINE

Alljärgnevalt on esitatud teave selliste seotud osapooltega sõlmitud tehingute kohta, mis on Euroopa ühenduste haldamisel keskse tähtsusega. Selleks on nimetatud isikud jaotatud viide kategooriasse:

| | 1. kategooria: komisjoni president, Euroopa Kohtu president ja esimese astme kohtu president; |
| --- | --- |

1. kategooria: komisjoni president, Euroopa Kohtu president ja esimese astme kohtu president;

| | 2. kategooria: komisjoni asepresidendid; |
| --- | --- |

2. kategooria: komisjoni asepresidendid;

| | 3. kategooria: komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, esimese astme kohtu liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor; |
| --- | --- |

3. kategooria: komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, esimese astme kohtu liikmed, ombudsman ja Euroopa andmekaitseinspektor;

| | 4. kategooria: kontrollikoja president ja liikmed; |
| --- | --- |

4. kategooria: kontrollikoja president ja liikmed;

| | 5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme (astmed A14 kuni A16) avalikud teenistujad. |
| --- | --- |

5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme (astmed A14 kuni A16) avalikud teenistujad.

HALDAMISEGA SEOTUD PEAMISED RAHALISED NÕUDED

| eurodes |
| --- |
| Nõue | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Põhipalk (kuupalk) | 22 858,33 | 20 705,01 | 18 634,51 | 17 889,13 | 12 417,36 - 16 234,51 |
| Eluasemetoetus (% palgast) | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | – |
| Kodumaalt lahkumise toetus (% palgast) | – | – | – | – | 16 % |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % + 153,75 | 2 % + 153,75 | 2% + 153,75 | 2 % + 153,75 | 2 % + 153,75 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 275,97 | 275,97 | 275,97 | 275,97 | 275,97 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 32,83 | 32,83 | 32,83 | 32,83 | 32,83 |
| Õppetoetus või | 227,96 | 227,96 | 227,96 | 227,96 | 227,96 |
| töökohavälise koolituse toetus | 455,92 | 455,92 | 455,92 | 455,92 | 455,92 |
| Kohtu eesistuja toetus | – | – | 810,74 | – | – |
| Esindustasud | 1 418,07 | 911,38 | 607,71 | – | – |
| Iga-aastased sõidukulud | – | – | – | – | Jah |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (20) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| % palgast (21) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | – | – |
| Tööle asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 45 716,66 | 41 410,02 | 37 269,02 | 35 778,26 | – |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Teenistusest lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 22 858,33 | 20 705,01 | 18 634,51 | 17 889,13 | hüvitatud |
| Perekonna sõidukulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Kolimiskulud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud | hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast)** | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | – |
| Ravikindlustus | kaetud | kaetud | kaetud | kaetud | vabatahtlik/ei ole kohustuslik |
| Pension (% palgast, maksueelne) | Kuni 70 % | Kuni 70 % | Kuni 70 % | Kuni 70 % | Kuni 70 % |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Ühenduse maks | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % | 1,8 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 2,93 % | 2,93 % | 2,93 % | 2,93 % | 2,93 % |
| Pensioni mahaarvamine | – | – | – | – | 9,75 % |
| Inimeste arv 31.12.2005. seisuga | 3 | 5 | 77 | 25 | 105 |

eurodes

Nõue

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Põhipalk (kuupalk)

22 858,33

20 705,01

18 634,51

17 889,13

12 417,36 - 16 234,51

Eluasemetoetus (% palgast)

15 %

15 %

15 %

15 %

–

Kodumaalt lahkumise toetus (% palgast)

–

–

–

–

16 %

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % + 153,75

2 % + 153,75

2% + 153,75

2 % + 153,75

2 % + 153,75

Ülalpeetava lapse toetus

275,97

275,97

275,97

275,97

275,97

Eelkooliealise lapse toetus

32,83

32,83

32,83

32,83

32,83

Õppetoetus või

227,96

227,96

227,96

227,96

227,96

töökohavälise koolituse toetus

455,92

455,92

455,92

455,92

455,92

Kohtu eesistuja toetus

–

–

810,74

–

–

Esindustasud

1 418,07

911,38

607,71

–

–

Iga-aastased sõidukulud

–

–

–

–

Jah

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (20)

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

% palgast (21)

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

–

–

Tööle asumine:

Sisseseadmiskulud

45 716,66

41 410,02

37 269,02

35 778,26

–

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Teenistusest lahkumine:

Ümberasumiskulud

22 858,33

20 705,01

18 634,51

17 889,13

hüvitatud

Perekonna sõidukulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Kolimiskulud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast)**

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

–

Ravikindlustus

kaetud

kaetud

kaetud

kaetud

vabatahtlik/ei ole kohustuslik

Pension (% palgast, maksueelne)

Kuni 70 %

Kuni 70 %

Kuni 70 %

Kuni 70 %

Kuni 70 %

Mahaarvamised:

Ühenduse maks

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

1,8 %

Palkadele rakendatav erimaks

2,93 %

2,93 %

2,93 %

2,93 %

2,93 %

Pensioni mahaarvamine

–

–

–

–

9,75 %

Inimeste arv 31.12.2005. seisuga

3

5

77

25

105

9.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

31. märtsi 2006. aasta seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad koostati kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

10.   KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse on kaasatud järgmised üksused:

A.   KONSOLIDEERITUD ÜKSUSED

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa Komisjon

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa ombudsman

Euroopa Parlament

2.   Ühenduse ametid

Euroopa Ülesehitusamet

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Euroopa Lennundusohutusamet

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Keskkonnaagentuur

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

3.   Muud kontrollitavad üksused

Euroopa õigusalase koostöö tõhustamise amet (Eurojust) (22)

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

B.   ÜHISETTEVÕTTED

Galileo ühisettevõte (23)

C.   Sidusettevõtted

Euroopa Investeerimisfond (24)

11.   KONSOLIDEERIMATA ÜKSUSED

Kuigi ühendused haldavad allpool käsitletud üksuste varasid, ei vasta need üksused nõuetele, mille kohaselt need tuleks konsolideerida, ja seepärast ei ole neid Euroopa ühenduste raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud.

11.1   EUROOPA ARENGUFOND (EAF)

Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ühenduse abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV riigid) ning ülemeremaade ja –territooriumidega (ÜMT) tehtava arengukoostöö raames. Iga fond moodustatakse viieaastaseks perioodiks. Alates esimese partnerluslepingu sõlmimisest 1964. aastal (I Yaoundé konventsioon) on EAFi tsüklid üldiselt järginud Yaoundé ja Lomé partnerluslepingute omi. Üheksas EAF moodustati samaaegselt kõige hiljutisema partnerluslepinguga, nn Cotonou lepinguga 2000. aasta juunis. Cotonou lepingule kirjutasid alla 77 riiki — 48 Saharast lõunasse jääva Aafrika riiki, 15 Kariibi mere riiki ja 14 Vaikse ookeani riiki. Üheksandale EAFile on viieaastaseks perioodiks eraldatud 13,5 miljardit eurot. Cotonou lepinguga nähakse EAFi raames ette ainult kaks finantsinstrumenti — instrument pikaajalise arenguabi jaoks toetuste (tagastamatu abi) andmiseks ja investeerimisrahastu AKV erasektori arengu toetamiseks.

EAFi ei rahastata ühenduste eelarvest, vaid liikmesriikide otseste osamaksudega, mis lepitakse kokku läbirääkimiste teel. Liikmesriigi makstav summa põhineb muuhulgas osalt tema rahvamajanduse kogutoodangul ja osalt tema ajaloolistel sidemetel (st kunagised kolooniad) asjaomaste AKV riikidega. EAFi vahendeid haldavad komisjon ja EIP.

EAFi tegevust reguleerib tema enda finantsmäärus (ELT L 83/1, 1.4.2003), millega on ette nähtud tema raamatupidamisaruande esitamine ühenduste omast eraldi. EAFide suhtes rakendavad välist kontrolli kontrollikoda ja Euroopa Parlament. Teabe huvides on järgnevalt esitatud EAFi bilanss ning tulude ja kulude aruanne:

BILANSS — EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2005 | 31.12.2004
  ümberarvutatud |
| KÄIBEVARA: | 3 515,29 | 3 391,24 |
| Saadaolevad osamaksud | 13,72 | 42,38 |
| Nõuded | 138,77 | 121,02 |
| Eelfinantseering | 2 304,20 | 1 885,06 |
| Muu käibevara | 3,31 | 6,89 |
| Ettemakstud kulud | 393,19 | 537,00 |
| Sularaha tagatiskontod | 391,55 | 537,00 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 270,55 | 261,89 |
| AKTIVA KOKKU | 3 515,29 | 3 391,24 |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED: | 1 878,94 | 1 578,49 |
| Kreditoorne võlgnevus | 1 878,94 | 1 578,49 |
| PASSIVA KOKKU | 1 878,94 | 1 578,49 |
| NETOVARA | 1 636,35 | 1 812,75 |
| VAHENDID JA RESERVID |
| Sissenõutud fondikapital | 27 390,00 | 25 040,00 |
| Majandusaasta tulem | (2 526,40) | — |
| Eelnevatest aastatest ülekantud tulemid | (24 261,09) | (24 261,09) |
| Reservid | 1 033,84 | 1 033,84 |
| VAHENDID JA RESERVID | 1 636,35 | 1 812,75 |

miljonites eurodes

31.12.2005

31.12.2004

ümberarvutatud

KÄIBEVARA:

3 515,29

3 391,24

Saadaolevad osamaksud

13,72

42,38

Nõuded

138,77

121,02

Eelfinantseering

2 304,20

1 885,06

Muu käibevara

3,31

6,89

Ettemakstud kulud

393,19

537,00

Sularaha tagatiskontod

391,55

537,00

Raha ja raha ekvivalendid

270,55

261,89

AKTIVA KOKKU

3 515,29

3 391,24

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED:

1 878,94

1 578,49

Kreditoorne võlgnevus

1 878,94

1 578,49

PASSIVA KOKKU

1 878,94

1 578,49

NETOVARA

1 636,35

1 812,75

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital

27 390,00

25 040,00

Majandusaasta tulem

(2 526,40)

—

Eelnevatest aastatest ülekantud tulemid

(24 261,09)

(24 261,09)

Reservid

1 033,84

1 033,84

VAHENDID JA RESERVID

1 636,35

1 812,75

TULUDE JA KULUDe ARUANNE — EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2005 |
| TULU KOKKU | 0,35 |
| PÕHItegevuskulud | 2 544,15 |
| Põhitegevuskulud: | 2 515,78 |
| Programmikohane abi | 949,13 |
| Makromajanduslik toetus | 383,01 |
| Piirkondlikud programmid | 33,32 |
| Intressitoetused | 0,27 |
| Hädaabi | 134,92 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 12,99 |
| Riskikapital | 60,80 |
| Stabex | 66,40 |
| Sysmin | 13,99 |
| Ümberpaigutused varasematest EAFidest | 15,61 |
| Struktuuriline kohandus | 15,89 |
| Võlakergendus | 21,59 |
| Maksed Maailmapangale | 1,60 |
| Valdkondlik poliitika | 492,16 |
| Eksporditulude kompensatsioon | (3,32) |
| Ettevõtluse arenduskeskus | 16,51 |
| Põllumajanduse arenduskeskus | 11,09 |
| Peaassamblee | 1,07 |
| Tehniline abi | 0,04 |
| AKV riikide sisesed projektid | 198,91 |
| Kongo fond | 89,80 |
| Halduskulud: | 28,37 |
| (KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST | (2 543,80) |
| MUU TEGEVUS KUI PÕHITEGEVUS |
| Finantstulu | 23,95 |
| Finantskulud | (0,19) |
| Assigneeringud | (6,36) |
| KASUM MUUST TEGEVUSEST KUI PÕHITEGEVUSEST | 17,40 |
| MAJANDUSAASTA TULEM | (2 526,40) |

miljonites eurodes

2005

TULU KOKKU

0,35

PÕHItegevuskulud

2 544,15

Põhitegevuskulud:

2 515,78

Programmikohane abi

949,13

Makromajanduslik toetus

383,01

Piirkondlikud programmid

33,32

Intressitoetused

0,27

Hädaabi

134,92

Pagulastele ettenähtud abi

12,99

Riskikapital

60,80

Stabex

66,40

Sysmin

13,99

Ümberpaigutused varasematest EAFidest

15,61

Struktuuriline kohandus

15,89

Võlakergendus

21,59

Maksed Maailmapangale

1,60

Valdkondlik poliitika

492,16

Eksporditulude kompensatsioon

(3,32)

Ettevõtluse arenduskeskus

16,51

Põllumajanduse arenduskeskus

11,09

Peaassamblee

1,07

Tehniline abi

0,04

AKV riikide sisesed projektid

198,91

Kongo fond

89,80

Halduskulud:

28,37

(KAHJUM) PÕHITEGEVUSEST

(2 543,80)

MUU TEGEVUS KUI PÕHITEGEVUS

Finantstulu

23,95

Finantskulud

(0,19)

Assigneeringud

(6,36)

KASUM MUUST TEGEVUSEST KUI PÕHITEGEVUSEST

17,40

MAJANDUSAASTA TULEM

(2 526,40)

11.2   RAVIKINDLUSTUSSKEEM

Ravikindlustusskeem on skeem, mis annab Euroopa ühenduste erinevate asutuste töötajatele ravikindlustuse. Skeemi vahendid on tema enda omandis ega ole Euroopa ühenduste kontrolli all, kuigi tema finantsvarasid haldab komisjon. Skeemi rahastatakse skeemi liikmete (töötajate) ja tööandjate (institutsioonid/ametid/asutused) osamaksudest. Võimalik ülejääk jääb skeemi.

Skeemil on neli eraldiseisvat üksust — põhiskeem, millega on kaetud institutsioonide ja Euroopa ühenduste ametite töötajad, ja kolm väiksemat skeemi, millega on kaetud Firenze Euroopa Ülikooli ja Euroopa koolide töötajad ning väljaspool EÜd (näiteks ELi esindustes) töötavad töötajad. Skeemi varade kogumaksumus oli 31. detsembri 2005. aasta seisuga 260 miljonit eurot (2004. eelarveaastal 246 miljonit eurot).

II OSA

EUROOPA ÜHENDUSTE KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

| A. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne |
| --- | --- |

A.

| 1. | 2005. aasta eelarve täitmise tulemuse aruanne |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsolideeritud aruanne eelarve tulude laekumise kohta |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konsolideeritud aruanne eelarve tulude laekumise kohta institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2005. ja 2004. aasta eelarve tulude laekumise võrdlus |
| --- | --- |

5.

| 6. | Assigneeringute jaotumine ja muutused |
| --- | --- |

6.

| 7. | Assigneeringute kasutamine assigneeringu liikide lõikes |
| --- | --- |

7.

| 8. | Konsolideeritud aruanne täitmata kulukohustuste kohta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

11.

| 12. | Maksete assigneeringute kasutamine poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

12.

| 13. | 2005. ja 2004. aasta eelarve täitmise võrdlus poliitikavaldkondade lõikes |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute jaotumine ja muutused finantsperspektiivide lõikes |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kulukohustuste assigneeringute kasutamine finantsperspektiivide lõikes |
| --- | --- |

15.

| 16. | Maksete assigneeringute kasutamine finantsperspektiivide lõikes |
| --- | --- |

16.

| 17. | 2005. ja 2004. aasta eelarve täitmise võrdlus finantsperspektiivide lõikes |
| --- | --- |

17.

| 18. | Täitmata kulukohustuste jaotumine nende tekkimise aastate lõikes |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ametite tulu: eelarve prognoosid, nõuded ja laekunud summad |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kulukohustuste assigneeringud ametite lõikes |
| --- | --- |

20.

| 21. | Maksete assigneeringud ametite lõikes |
| --- | --- |

21.

| 22. | Eelarve täitmise tulemuse aruanne (sealhulgas ametid) |
| --- | --- |

22.

| B. | Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad |
| --- | --- |

B.

| 1. | Eelarvepõhimõtted, struktuur ja assigneeringud |
| --- | --- |

1.

| 2. | Märkused 2005. aasta konsolideeritud eelarve täitmise aruande kohta |
| --- | --- |

2.

A JAGU:

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

TABEL 1: 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

| Eurodes |
| --- |
| | EFTA — EMP | EUROOPA ÜHENDUSED | KOKKU 2005 | KOKKU 2004 |
| Eelarveaasta tulud | 114 214 258,00 | 106 976 423 690,19 | 107 090 637 948,19 | 103 511 946 247,35 |
| 2005. eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (109 322 504,07) | (103 438 913 336,24) | (103 548 235 840,31) | (99 195 366 915,32) |
| 2006. eelarveaastasse ülekantud maksete assigneeringud | 0,00 | (2 686 900 905,51) | (2 686 900 905,51) | (2 829 903 395,29) |
| 2004. eelarveaastast ülekantud EFTA maksete assigneeringud | (91 242,32) | 0,00 | (91 242,32) | (338 136,00) |
| 2004. eelarveaastast ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 54 451,65 | 1 518 545 998,54 | 1 518 600 450,19 | 1 302 286 952,09 |
| Aastased vahetuskursi erinevused | 0,00 | 40 924 144,37 | 40 924 144,37 | (50 047 046,15) |
| 2005. aasta eelarve täitmise tulemus | 4 854 963,26 | 2 410 079 591,35 | 2 414 934 554,61 | 2 738 577 706,68 |

Eurodes

EFTA — EMP

EUROOPA ÜHENDUSED

KOKKU 2005

KOKKU 2004

Eelarveaasta tulud

114 214 258,00

106 976 423 690,19

107 090 637 948,19

103 511 946 247,35

2005. eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(109 322 504,07)

(103 438 913 336,24)

(103 548 235 840,31)

(99 195 366 915,32)

2006. eelarveaastasse ülekantud maksete assigneeringud

0,00

(2 686 900 905,51)

(2 686 900 905,51)

(2 829 903 395,29)

2004. eelarveaastast ülekantud EFTA maksete assigneeringud

(91 242,32)

0,00

(91 242,32)

(338 136,00)

2004. eelarveaastast ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

54 451,65

1 518 545 998,54

1 518 600 450,19

1 302 286 952,09

Aastased vahetuskursi erinevused

0,00

40 924 144,37

40 924 144,37

(50 047 046,15)

2005. aasta eelarve täitmise tulemus

4 854 963,26

2 410 079 591,35

2 414 934 554,61

2 738 577 706,68

Euroopa ühenduste eelarve ülejääk tagastatakse liikmesriikidele järgneva aasta jooksul nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Konsolideeritud aruanne eelarve tulude laekumise kohta

2.   KONSOLIDEERITUD ARUANNE 2005. AASTA EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| Eurodes |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | OMAVAHENDID | 105 259 468 772,00 | 98 384 147 898,00 | 98 280 564 341,05 | 1 543 718 862,16 | 99 824 283 203,21 | 96 865 799 498,77 | 1 507 513 642,13 | 98 373 313 140,90 | 99,99 % | 1 450 970 062,31 |
| 3 | KASUTATAVAD ÜLEJÄÄGID | 0,00 | 5 713 984 737,00 | 5 174 491 656,87 | 525 961 402,07 | 5 700 453 058,94 | 5 174 491 606,29 | 525 961 402,07 | 5 700 453 008,36 | 99,76 % | 50,58 |
| 4 | MITMESUGUSED ÜHENDUSE MAKSUD JA LÕIVUD | 813 075 282,00 | 798 460 359,00 | 790 618 360,58 | 14 602 952,25 | 805 221 312,83 | 771 426 382,62 | 14 224 023,33 | 785 650 405,95 | 98,40 % | 19 570 906,88 |
| 5 | INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUS | 54 035 000,00 | 54 035 000,00 | 168 214 363,61 | 26 064 200,74 | 194 278 564,35 | 153 699 163,75 | 23 328 919,20 | 177 028 082,95 | 327,62 % | 17 250 481,40 |
| 6 | KOLMANDATE ISIKUTE OSAMAKSUD | 0,00 | 360 000 000,00 | 1 450 022 980,79 | 587 948 625,05 | 2 037 971 605,84 | 1 187 164 831,51 | 454 621 047,61 | 1 641 785 879,12 | 456,05 % | 396 185 726,72 |
| 7 | VIIVISED JA TRAHVID | 118 000 000,00 | 318 000 000,00 | 771 302 420,66 | 3 862 592 471,23 | 4 633 894 891,89 | 51 015 527,09 | 305 364 119,68 | 356 379 646,77 | 112,07 % | 4 277 515 245,12 |
| 8 | LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD | 25 359 946,00 | 25 359 946,00 | 40 969 885,83 | 1 491 391,28 | 42 461 277,11 | 40 965 703,56 | 790 975,04 | 41 756 678,60 | 164,66 % | 704 598,51 |
| 9 | MITMESUGUSED TULUD | 30 061 000,00 | 30 061 000,00 | 18 682 921,22 | 8 074 507,27 | 26 757 428,49 | 12 024 509,98 | 2 246 595,56 | 14 271 105,54 | 47,47 % | 12 486 322,95 |
| Kokku | 106 300 000 000,00 | 105 684 048 940,00 | 106 694 866 930,61 | 6 570 454 412,05 | 113 265 321 342,66 | 104 256 587 223,57 | 2 834 050 724,62 | 107 090 637 948,19 | 101,33 % | 6 174 683 394,47 |

Eurodes

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

OMAVAHENDID

105 259 468 772,00

98 384 147 898,00

98 280 564 341,05

1 543 718 862,16

99 824 283 203,21

96 865 799 498,77

1 507 513 642,13

98 373 313 140,90

99,99 %

1 450 970 062,31

3

KASUTATAVAD ÜLEJÄÄGID

0,00

5 713 984 737,00

5 174 491 656,87

525 961 402,07

5 700 453 058,94

5 174 491 606,29

525 961 402,07

5 700 453 008,36

99,76 %

50,58

4

MITMESUGUSED ÜHENDUSE MAKSUD JA LÕIVUD

813 075 282,00

798 460 359,00

790 618 360,58

14 602 952,25

805 221 312,83

771 426 382,62

14 224 023,33

785 650 405,95

98,40 %

19 570 906,88

5

INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUS

54 035 000,00

54 035 000,00

168 214 363,61

26 064 200,74

194 278 564,35

153 699 163,75

23 328 919,20

177 028 082,95

327,62 %

17 250 481,40

6

KOLMANDATE ISIKUTE OSAMAKSUD

0,00

360 000 000,00

1 450 022 980,79

587 948 625,05

2 037 971 605,84

1 187 164 831,51

454 621 047,61

1 641 785 879,12

456,05 %

396 185 726,72

7

VIIVISED JA TRAHVID

118 000 000,00

318 000 000,00

771 302 420,66

3 862 592 471,23

4 633 894 891,89

51 015 527,09

305 364 119,68

356 379 646,77

112,07 %

4 277 515 245,12

8

LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD

25 359 946,00

25 359 946,00

40 969 885,83

1 491 391,28

42 461 277,11

40 965 703,56

790 975,04

41 756 678,60

164,66 %

704 598,51

9

MITMESUGUSED TULUD

30 061 000,00

30 061 000,00

18 682 921,22

8 074 507,27

26 757 428,49

12 024 509,98

2 246 595,56

14 271 105,54

47,47 %

12 486 322,95

Kokku

106 300 000 000,00

105 684 048 940,00

106 694 866 930,61

6 570 454 412,05

113 265 321 342,66

104 256 587 223,57

2 834 050 724,62

107 090 637 948,19

101,33 %

6 174 683 394,47

1. rubriik: Omavahendid

| Eurodes |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 10 | Põllumajandussaaduste tollimaksud | 819 450 000,00 | 1 119 400 000,00 | 1 322 420 679,85 | 430 718 323,89 | 1 753 139 003,74 | 920 068 728,02 | 430 710 936,21 | 1 350 779 664,23 | 120,67 % | 402 359 339,51 |
| 11 | Suhkrumaksud | 793 575 000,00 | 793 800 000,00 | 701 742 053,92 | 2 940 191,92 | 704 682 245,84 | 692 176 961,48 | 2 940 191,92 | 695 117 153,40 | 87,57 % | 9 565 092,44 |
| 12 | Tollimaksud | 10 749 900 000,00 | 12 030 800 000,00 | 11 945 617 758,89 | 1 110 060 346,35 | 13 055 678 105,24 | 10 943 379 287,46 | 1 073 862 514,00 | 12 017 241 801,46 | 99,89 % | 1 038 436 303,78 |
| 13 | Käibemaks | 15 313 493 929,00 | 15 556 051 275,00 | 15 618 999 596,99 | 0,00 | 15 618 999 596,99 | 15 618 908 472,73 | 0,00 | 15 618 908 472,73 | 100,40 % | 91 124,26 |
| 14 | Rahvamajanduse kogutulu | 77 583 049 843,00 | 68 884 096 623,00 | 68 812 063 944,74 | 0,00 | 68 812 063 944,74 | 68 811 599 689,02 | 0,00 | 68 811 599 689,02 | 99,89 % | 464 255,72 |
| 15 | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | 0,00 | 0,00 | -120 279 693,34 | 0,00 | -120 279 693,34 | -120 333 639,94 | 0,00 | -120 333 639,94 | | 53 946,60 |
| Kokku | 105 259 468 772,00 | 98 384 147 898,00 | 98 280 564 341,05 | 1 543 718 862,16 | 99 824 283 203,21 | 96 865 799 498,77 | 1 507 513 642,13 | 98 373 313 140,90 | 99,99 % | 1 450 970 062,31 |

Eurodes

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

10

Põllumajandussaaduste tollimaksud

819 450 000,00

1 119 400 000,00

1 322 420 679,85

430 718 323,89

1 753 139 003,74

920 068 728,02

430 710 936,21

1 350 779 664,23

120,67 %

402 359 339,51

11

Suhkrumaksud

793 575 000,00

793 800 000,00

701 742 053,92

2 940 191,92

704 682 245,84

692 176 961,48

2 940 191,92

695 117 153,40

87,57 %

9 565 092,44

12

Tollimaksud

10 749 900 000,00

12 030 800 000,00

11 945 617 758,89

1 110 060 346,35

13 055 678 105,24

10 943 379 287,46

1 073 862 514,00

12 017 241 801,46

99,89 %

1 038 436 303,78

13

Käibemaks

15 313 493 929,00

15 556 051 275,00

15 618 999 596,99

0,00

15 618 999 596,99

15 618 908 472,73

0,00

15 618 908 472,73

100,40 %

91 124,26

14

Rahvamajanduse kogutulu

77 583 049 843,00

68 884 096 623,00

68 812 063 944,74

0,00

68 812 063 944,74

68 811 599 689,02

0,00

68 811 599 689,02

99,89 %

464 255,72

15

Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

0,00

0,00

-120 279 693,34

0,00

-120 279 693,34

-120 333 639,94

0,00

-120 333 639,94

53 946,60

Kokku

105 259 468 772,00

98 384 147 898,00

98 280 564 341,05

1 543 718 862,16

99 824 283 203,21

96 865 799 498,77

1 507 513 642,13

98 373 313 140,90

99,99 %

1 450 970 062,31

3. rubriik: Kasutatavad ülejäägid

| Eurodes |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 30 | Ülejääk eelnevast eelarveaastast | 0,00 | 3 262 668 965,00 | 2 736 707 563,42 | 525 961 402,07 | 3 262 668 965,49 | 2 736 707 563,42 | 525 961 402,07 | 3 262 668 965,49 | 100,00 % | 0,00 |
| 31 | Käibemaksu ülejääk | 0,00 | 400 012 558,00 | 399 121 900,87 | 0,00 | 399 121 900,87 | 399 121 900,81 | 0,00 | 399 121 900,81 | 99,78 % | 0,06 |
| 32 | Rahvamajanduse kogutulu ülejääk | 0,00 | 2 051 303 214,00 | 2 048 986 753,84 | 0,00 | 2 048 986 753,84 | 2 048 986 753,57 | 0,00 | 2 048 986 753,57 | 99,89 % | 0,27 |
| 34 | Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenevad korrektsioonid | 0,00 | 0,00 | 6 063,63 | 0,00 | 6 063,63 | 6 013,33 | 0,00 | 6 013,33 | | 50,30 |
| 35 | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine | 0,00 | 0,00 | – 10 330 624,89 | 0,00 | – 10 330 624,89 | – 10 330 624,84 | 0,00 | – 10 330 624,84 | | – 0,05 |
| Kokku | 0,00 | 5 713 984 737,00 | 5 174 491 656,87 | 525 961 402,07 | 5 700 453 058,94 | 5 174 491 606,29 | 525 961 402,07 | 5 700 453 008,36 | 99,76 % | 50,58 |

Eurodes

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

30

Ülejääk eelnevast eelarveaastast

0,00

3 262 668 965,00

2 736 707 563,42

525 961 402,07

3 262 668 965,49

2 736 707 563,42

525 961 402,07

3 262 668 965,49

100,00 %

0,00

31

Käibemaksu ülejääk

0,00

400 012 558,00

399 121 900,87

0,00

399 121 900,87

399 121 900,81

0,00

399 121 900,81

99,78 %

0,06

32

Rahvamajanduse kogutulu ülejääk

0,00

2 051 303 214,00

2 048 986 753,84

0,00

2 048 986 753,84

2 048 986 753,57

0,00

2 048 986 753,57

99,89 %

0,27

34

Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenevad korrektsioonid

0,00

0,00

6 063,63

0,00

6 063,63

6 013,33

0,00

6 013,33

50,30

35

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine

0,00

0,00

– 10 330 624,89

0,00

– 10 330 624,89

– 10 330 624,84

0,00

– 10 330 624,84

– 0,05

Kokku

0,00

5 713 984 737,00

5 174 491 656,87

525 961 402,07

5 700 453 058,94

5 174 491 606,29

525 961 402,07

5 700 453 008,36

99,76 %

50,58

3.   EELARVETASAKAALU HÄLVETE KORRIGEERIMINE (15. PEATÜKK)

| Eurodes |
| --- |
| Liikmesriik | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 01 | BELGIA |

Eurodes

Liikmesriik

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

01

BELGIA

248 903 663,00

253 499 702,00

253 499 702,04

0,00

253 499 702,04

253 499 702,04

0,00

253 499 702,04

100,00 %

0,00

| 02 | TŠEHHI VABARIIK |
| --- | --- |

02

TŠEHHI VABARIIK

70 084 115,00

77 436 772,00

78 784 207,18

0,00

78 784 207,18

78 784 206,90

0,00

78 784 206,90

101,74 %

0,28

| 03 | TAANI |
| --- | --- |

03

TAANI

170 491 608,00

170 869 224,00

170 626 344,71

0,00

170 626 344,71

170 626 344,78

0,00

170 626 344,78

99,86 %

– 0,07

| 04 | SAKSAMAA |
| --- | --- |

04

SAKSAMAA

327 163 174,00

326 677 437,00

326 677 437,00

0,00

326 677 437,00

326 677 437,00

0,00

326 677 437,00

100,00 %

0,00

| 05 | EESTI |
| --- | --- |

05

EESTI

7 163 521,00

7 579 685,00

7 579 685,04

0,00

7 579 685,04

7 579 685,06

0,00

7 579 685,06

100,00 %

– 0,02

| 06 | KREEKA |
| --- | --- |

06

KREEKA

148 843 753,00

149 533 989,00

149 533 989,00

0,00

149 533 989,00

149 533 989,00

0,00

149 533 989,00

100,00 %

0,00

| 07 | HISPAANIA |
| --- | --- |

07

HISPAANIA

707 230 145,00

712 604 846,00

712 604 846,04

0,00

712 604 846,04

712 604 846,04

0,00

712 604 846,04

100,00 %

0,00

| 08 | PRANTSUSMAA |
| --- | --- |

08

PRANTSUSMAA

1 416 965 627,00

1 431 018 736,00

1 431 018 735,96

0,00

1 431 018 735,96

1 431 018 735,96

0,00

1 431 018 735,96

100,00 %

0,00

| 09 | IIRIMAA |
| --- | --- |

09

IIRIMAA

106 473 014,00

111 596 437,00

111 596 436,96

0,00

111 596 436,96

111 596 436,96

0,00

111 596 436,96

100,00 %

0,00

| 10 | ITAALIA |
| --- | --- |

10

ITAALIA

1 174 030 013,00

1 172 564 383,00

1 172 564 382,96

0,00

1 172 564 382,96

1 172 564 382,96

0,00

1 172 564 382,96

100,00 %

0,00

| 11 | KÜPROS |
| --- | --- |

11

KÜPROS

10 854 599,00

10 840 761,00

10 891 043,37

0,00

10 891 043,37

10 891 043,37

0,00

10 891 043,37

100,46 %

0,00

| 12 | LÄTI |
| --- | --- |

12

LÄTI

9 044 766,00

9 893 248,00

9 912 957,91

0,00

9 912 957,91

9 955 263,87

0,00

9 955 263,87

100,63 %

– 42 305,96

| 13 | LEEDU |
| --- | --- |

13

LEEDU

15 783 115,00

16 168 908,00

16 168 908,00

0,00

16 168 908,00

16 168 908,01

0,00

16 168 908,01

100,00 %

-0,01

| 14 | LUKSEMBURG |
| --- | --- |

14

LUKSEMBURG

19 804 092,00

20 409 608,00

20 409 608,04

0,00

20 409 608,04

20 409 608,04

0,00

20 409 608,04

100,00 %

0,00

| 15 | UNGARI |
| --- | --- |

15

UNGARI

70 461 820,00

71 059 709,00

70 567 371,88

0,00

70 567 371,88

70 567 374,12

0,00

70 567 374,12

99,31 %

– 2,24

| 16 | MALTA |
| --- | --- |

16

MALTA

3 908 867,00

3 718 228,00

3 748 006,19

0,00

3 748 006,19

3 748 006,19

0,00

3 748 006,19

100,80 %

0,00

| 17 | MADALMAAD |
| --- | --- |

17

MADALMAAD

69 036 330,00

69 621 326,00

69 621 326,04

0,00

69 621 326,04

69 621 326,04

0,00

69 621 326,04

100,00 %

0,00

| 18 | AUSTRIA |
| --- | --- |

18

AUSTRIA

34 870 705,00

35 207 736,00

35 207 736,00

0,00

35 207 736,00

35 207 736,00

0,00

35 207 736,00

100,00 %

0,00

| 19 | POOLA |
| --- | --- |

19

POOLA

163 551 630,00

190 479 027,00

193 428 582,40

0,00

193 428 582,40

193 428 582,21

0,00

193 428 582,21

101,55 %

0,19

| 20 | PORTUGAL |
| --- | --- |

20

PORTUGAL

116 471 517,00

115 831 053,00

115 831 053,00

0,00

115 831 053,00

115 831 053,00

0,00

115 831 053,00

100,00 %

0,00

| 21 | SLOVEENIA |
| --- | --- |

21

SLOVEENIA

22 959 582,00

23 145 592,00

23 160 725,93

0,00

23 160 725,93

23 160 724,87

0,00

23 160 724,87

100,07 %

1,06

| 22 | SLOVAKKIA |
| --- | --- |

22

SLOVAKKIA

29 348 064,00

30 880 084,00

30 893 845,27

0,00

30 893 845,27

30 797 591,49

0,00

30 797 591,49

99,73 %

96 253,78

| 23 | SOOME |
| --- | --- |

23

SOOME

129 624 747,00

131 106 782,00

131 106 782,04

0,00

131 106 782,04

131 106 782,04

0,00

131 106 782,04

100,00 %

0,00

| 24 | ROOTSI |
| --- | --- |

24

ROOTSI

42 082 486,00

43 940 406,00

42 874 874,13

0,00

42 874 874,13

42 874 874,13

0,00

42 874 874,13

97,58 %

0,00

| 25 | ÜHENDKUNINGRIIK |
| --- | --- |

25

ÜHENDKUNINGRIIK

– 5 115 150 953,00

– 5 185 683 679,00

– 5 308 588 280,43

0,00

– 5 308 588 280,43

– 5 308 588 280,02

0,00

– 5 308 588 280,02

102,37 %

– 0,41

Kokku

0,00

0,00

– 120 279 693,34

0,00

– 120 279 693,34

– 120 333 639,94

0,00

– 120 333 639,94

%

53 946,60

4.   KONSOLIDEERITUD ARUANNE 2005. AASTA EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA INSTITUTSIOONIDE LÕIKES

| Eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne | Lõplik | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku | Jooksev aasta | Ülekandmised | Kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Euroopa Parlament | 91 547 803,00 | 89 962 566,00 | 112 393 557,07 | 8 094 561,00 | 120 488 118,07 | 112 393 557,07 | 0,00 | 112 393 557,07 | 124,93 % | 8 094 561,00 |
| Nõukogu | 45 617 160,00 | 44 847 907,00 | 68 307 917,45 | 4 329 850,14 | 72 637 767,59 | 60 619 734,88 | 3 263 388,24 | 63 883 123,12 | 142,44 % | 8 754 644,47 |
| Komisjon | 106 100 103 477,00 | 105 490 727 996,00 | 106 437 243 761,80 | 6 557 641 124,27 | 112 994 884 886,07 | 104 007 954 408,26 | 2 830 554 559,50 | 106 838 508 967,76 | 101,28 % | 6 156 375 918,31 |
| Euroopa Kohus | 30 548 000,00 | 29 680 000,00 | 30 967 058,04 | 51 059,59 | 31 018 117,63 | 30 508 217,94 | 11 038,50 | 30 519 256,44 | 102,83 % | 498 861,19 |
| Kontrollikoda | 14 450 000,00 | 14 214 000,00 | 17 965 570,71 | 337 817,05 | 18 303 387,76 | 17 123 481,68 | 221 738,38 | 17 345 220,06 | 122,03 % | 958 167,70 |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 11 911 688,00 | 8 896 909,00 | 11 879 326,22 | 0,00 | 11 879 326,22 | 11 879 326,22 | 0,00 | 11 879 326,22 | 133,52 % | 0,00 |
| Regioonide Komitee | 4 591 907,00 | 4 509 221,00 | 15 184 997,93 | 0,00 | 15 184 997,93 | 15 183 756,13 | 0,00 | 15 183 756,13 | 336,73 % | 1 241,80 |
| Ombudsman | 766 423,00 | 755 606,00 | 623 107,93 | 0,00 | 623 107,93 | 623 107,93 | 0,00 | 623 107,93 | 82,46 % | 0,00 |
| Euroopa andmekaitseinspektor | 463 542,00 | 454 735,00 | 301 633,46 | 0,00 | 301 633,46 | 301 633,46 | 0,00 | 301 633,46 | 66,33 % | 0,00 |
| Kokku | 106 300 000 000,00 | 105 684 048 940,00 | 106 694 866 930,61 | 6 570 454 412,05 | 113 265 321 342,66 | 104 256 587 223,57 | 2 834 050 724,62 | 107 090 637 948,19 | 101,33 % | 6 174 683 394,47 |

Eurodes

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne

Lõplik

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

Jooksev aasta

Ülekandmised

Kokku

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Euroopa Parlament

91 547 803,00

89 962 566,00

112 393 557,07

8 094 561,00

120 488 118,07

112 393 557,07

0,00

112 393 557,07

124,93 %

8 094 561,00

Nõukogu

45 617 160,00

44 847 907,00

68 307 917,45

4 329 850,14

72 637 767,59

60 619 734,88

3 263 388,24

63 883 123,12

142,44 %

8 754 644,47

Komisjon

106 100 103 477,00

105 490 727 996,00

106 437 243 761,80

6 557 641 124,27

112 994 884 886,07

104 007 954 408,26

2 830 554 559,50

106 838 508 967,76

101,28 %

6 156 375 918,31

Euroopa Kohus

30 548 000,00

29 680 000,00

30 967 058,04

51 059,59

31 018 117,63

30 508 217,94

11 038,50

30 519 256,44

102,83 %

498 861,19

Kontrollikoda

14 450 000,00

14 214 000,00

17 965 570,71

337 817,05

18 303 387,76

17 123 481,68

221 738,38

17 345 220,06

122,03 %

958 167,70

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

11 911 688,00

8 896 909,00

11 879 326,22

0,00

11 879 326,22

11 879 326,22

0,00

11 879 326,22

133,52 %

0,00

Regioonide Komitee

4 591 907,00

4 509 221,00

15 184 997,93

0,00

15 184 997,93

15 183 756,13

0,00

15 183 756,13

336,73 %

1 241,80

Ombudsman

766 423,00

755 606,00

623 107,93

0,00

623 107,93

623 107,93

0,00

623 107,93

82,46 %

0,00

Euroopa andmekaitseinspektor

463 542,00

454 735,00

301 633,46

0,00

301 633,46

301 633,46

0,00

301 633,46

66,33 %

0,00

Kokku

106 300 000 000,00

105 684 048 940,00

106 694 866 930,61

6 570 454 412,05

113 265 321 342,66

104 256 587 223,57

2 834 050 724,62

107 090 637 948,19

101,33 %

6 174 683 394,47

5.   2005. JA 2004. AASTA EELARVE TULUDE LAEKUMISE VÕRDLUS

| Eurodes |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| 1 | OMAVAHENDID | 98 384 147 898,00 | 94 997 025 409,00 | 99 824 283 203,21 | 96 597 751 300,26 | 98 373 313 140,90 | 95 051 421 648,09 | 99,99 % | 100,06 % | 1 450 970 062,31 | 1 546 329 652,17 |
| 3 | KASUTATAVAD ÜLEJÄÄGID | 5 713 984 737,00 | 5 693 003 706,00 | 5 700 453 058,94 | 6 220 834 396,05 | 5 700 453 008,36 | 5 694 872 994,11 | 99,76 % | 100,03 % | 50,58 | 525 961 401,94 |
| 4 | MITMESUGUSED ÜHENDUSE MAKSUD JA LÕIVUD | 798 460 359,00 | 680 523 920,00 | 805 221 312,83 | 650 037 329,42 | 785 650 405,95 | 646 971 640,09 | 98,40 % | 95,07 % | 19 570 906,88 | 3 065 689,33 |
| 5 | INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUS | 54 035 000,00 | 66 496 286,00 | 194 278 564,35 | 333 734 391,04 | 177 028 082,95 | 295 649 897,91 | 327,62 % | 444,61 % | 17 250 481,40 | 38 084 493,13 |
| 6 | KOLMANDATE ISIKUTE OSAMAKSUD | 360 000 000,00 | 200 000,00 | 2 037 971 605,84 | 1 863 731 345,91 | 1 641 785 879,12 | 1 275 865 940,11 | 456,05 % | 637 932,97 % | 396 185 726,72 | 587 865 405,80 |
| 7 | VIIVISED JA TRAHVID | 318 000 000,00 | 300 000 000,00 | 4 633 894 891,89 | 4 331 529 810,70 | 356 379 646,77 | 470 135 008,34 | 112,07 % | 156,71 % | 4 277 515 245,12 | 3 861 394 802,36 |
| 8 | LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD | 25 359 946,00 | 25 863 805,00 | 42 461 277,11 | 32 975 503,09 | 41 756 678,60 | 31 484 111,81 | 164,66 % | 121,73 % | 704 598,51 | 1 491 391,28 |
| 9 | MITMESUGUSED TULUD | 30 061 000,00 | 43 489 254,00 | 26 757 428,49 | 53 756 109,75 | 14 271 105,54 | 45 545 006,89 | 47,47 % | 104,73 % | 12 486 322,95 | 8 211 102,86 |
| Kokku | 105 684 048 940,00 | 101 806 602 380,00 | 113 265 321 342,66 | 110 084 350 186,22 | 107 090 637 948,19 | 103 511 946 247,35 | 101,33 % | 101,68 % | 6 174 683 394,47 | 6 572 403 938,87 |

Eurodes

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

1

OMAVAHENDID

98 384 147 898,00

94 997 025 409,00

99 824 283 203,21

96 597 751 300,26

98 373 313 140,90

95 051 421 648,09

99,99 %

100,06 %

1 450 970 062,31

1 546 329 652,17

3

KASUTATAVAD ÜLEJÄÄGID

5 713 984 737,00

5 693 003 706,00

5 700 453 058,94

6 220 834 396,05

5 700 453 008,36

5 694 872 994,11

99,76 %

100,03 %

50,58

525 961 401,94

4

MITMESUGUSED ÜHENDUSE MAKSUD JA LÕIVUD

798 460 359,00

680 523 920,00

805 221 312,83

650 037 329,42

785 650 405,95

646 971 640,09

98,40 %

95,07 %

19 570 906,88

3 065 689,33

5

INSTITUTSIOONI HALDUSTEGEVUS

54 035 000,00

66 496 286,00

194 278 564,35

333 734 391,04

177 028 082,95

295 649 897,91

327,62 %

444,61 %

17 250 481,40

38 084 493,13

6

KOLMANDATE ISIKUTE OSAMAKSUD

360 000 000,00

200 000,00

2 037 971 605,84

1 863 731 345,91

1 641 785 879,12

1 275 865 940,11

456,05 %

637 932,97 %

396 185 726,72

587 865 405,80

7

VIIVISED JA TRAHVID

318 000 000,00

300 000 000,00

4 633 894 891,89

4 331 529 810,70

356 379 646,77

470 135 008,34

112,07 %

156,71 %

4 277 515 245,12

3 861 394 802,36

8

LAENUDE VÕTMISE JA ANDMISE TEHINGUD

25 359 946,00

25 863 805,00

42 461 277,11

32 975 503,09

41 756 678,60

31 484 111,81

164,66 %

121,73 %

704 598,51

1 491 391,28

9

MITMESUGUSED TULUD

30 061 000,00

43 489 254,00

26 757 428,49

53 756 109,75

14 271 105,54

45 545 006,89

47,47 %

104,73 %

12 486 322,95

8 211 102,86

Kokku

105 684 048 940,00

101 806 602 380,00

113 265 321 342,66

110 084 350 186,22

107 090 637 948,19

103 511 946 247,35

101,33 %

101,68 %

6 174 683 394,47

6 572 403 938,87

1. rubriik: Omavahendid

| Eurodes |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud maksud | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| 10 | PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE TOLLIMAKSUD | 1 119 400 000,00 | 1 325 586 192,00 | 1 753 139 003,74 | 1 744 111 505,01 | 1 350 779 664,23 | 1 313 393 181,17 | 120,67 % | 99,08 % | 402 359 339,51 | 430 718 323,84 |
| 11 | SUHKRUMAKSUD | 793 800 000,00 | 416 888 808,00 | 704 682 245,84 | 404 562 864,47 | 695 117 153,40 | 401 622 672,54 | 87,57 % | 96,34 % | 9 565 092,44 | 2 940 191,93 |
| 12 | TOLLIMAKSUD | 12 030 800 000,00 | 10 664 400 000,00 | 13 055 678 105,24 | 11 702 865 607,08 | 12 017 241 801,46 | 10 592 094 999,20 | 99,89 % | 99,32 % | 1 038 436 303,78 | 1 110 770 607,88 |
| 13 | KÄIBEMAKS | 15 556 051 275,00 | 13 579 913 763,00 | 15 618 999 596,99 | 13 680 625 569,83 | 15 618 908 472,73 | 13 679 345 946,60 | 100,40 % | 100,73 % | 91 124,26 | 1 279 623,23 |
| 14 | RAHVAMAJANDUSE KOGUTULU | 68 884 096 623,00 | 69 010 236 646,00 | 68 812 063 944,74 | 69 218 607 723,22 | 68 811 599 689,02 | 69 214 219 484,04 | 99,89 % | 100,30 % | 464 255,72 | 4 388 239,18 |
| 15 | EELARVETASAKAALU HÄLVETE KORRIGEERIMINE | 0,00 | 0,00 | – 120 279 693,34 | – 153 021 969,35 | – 120 333 639,94 | – 149 254 635,46 | | | 53 946,60 | – 3 767 333,89 |
| Kokku | 98 384 147 898,00 | 94 997 025 409,00 | 99 824 283 203,21 | 96 597 751 300,26 | 98 373 313 140,90 | 95 051 421 648,09 | 99,99 % | 100,06 % | 1 450 970 062,31 | 1 546 329 652,17 |

Eurodes

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud maksud

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

10

PÕLLUMAJANDUSSAADUSTE TOLLIMAKSUD

1 119 400 000,00

1 325 586 192,00

1 753 139 003,74

1 744 111 505,01

1 350 779 664,23

1 313 393 181,17

120,67 %

99,08 %

402 359 339,51

430 718 323,84

11

SUHKRUMAKSUD

793 800 000,00

416 888 808,00

704 682 245,84

404 562 864,47

695 117 153,40

401 622 672,54

87,57 %

96,34 %

9 565 092,44

2 940 191,93

12

TOLLIMAKSUD

12 030 800 000,00

10 664 400 000,00

13 055 678 105,24

11 702 865 607,08

12 017 241 801,46

10 592 094 999,20

99,89 %

99,32 %

1 038 436 303,78

1 110 770 607,88

13

KÄIBEMAKS

15 556 051 275,00

13 579 913 763,00

15 618 999 596,99

13 680 625 569,83

15 618 908 472,73

13 679 345 946,60

100,40 %

100,73 %

91 124,26

1 279 623,23

14

RAHVAMAJANDUSE KOGUTULU

68 884 096 623,00

69 010 236 646,00

68 812 063 944,74

69 218 607 723,22

68 811 599 689,02

69 214 219 484,04

99,89 %

100,30 %

464 255,72

4 388 239,18

15

EELARVETASAKAALU HÄLVETE KORRIGEERIMINE

0,00

0,00

– 120 279 693,34

– 153 021 969,35

– 120 333 639,94

– 149 254 635,46

53 946,60

– 3 767 333,89

Kokku

98 384 147 898,00

94 997 025 409,00

99 824 283 203,21

96 597 751 300,26

98 373 313 140,90

95 051 421 648,09

99,99 %

100,06 %

1 450 970 062,31

1 546 329 652,17

3. rubriik: Kasutatavad ülejäägid

| Eurodes |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulu | Laekumised %-na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| 30 | ÜLEJÄÄK EELNEVAST EELARVEAASTAST | 3 262 668 965,00 | 5 693 003 706,00 | 3 262 668 965,49 | 6 218 965 107,97 | 3 262 668 965,49 | 5 693 003 705,90 | 100,00 % | 100,00 % | 0,00 | 525 961 402,07 |
| 31 | KÄIBEMAKSU ÜLEJÄÄK | 400 012 558,00 | 0,00 | 399 121 900,87 | 232 817 089,08 | 399 121 900,81 | 232 817 089,13 | 99,78 % | | 0,06 | – 0,05 |
| 32 | RAHVAMAJANDUSE KOGUTULU ÜLEJÄÄK | 2 051 303 214,00 | 0,00 | 2 048 986 753,84 | – 232 213 948,86 | 2 048 986 753,57 | – 232 213 948,76 | 99,89 % | | 0,27 | – 0,10 |
| 34 | JUSTIITS- JA SISEKÜSIMUSTE POLIITIKAST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEVAD KORREKTSIOONID | 0,00 | 0,00 | 6 063,63 | – 9 468,61 | 6 013,33 | – 9 468,61 | | | 50,30 | 0,00 |
| 35 | ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAV KORRIGEERIMINE | 0,00 | 0,00 | – 10 330 624,89 | 1 275 616,47 | – 10 330 624,84 | 1 275 616,45 | | | – 0,05 | 0,02 |
| Kokku | 5 713 984 737,00 | 5 693 003 706,00 | 5 700 453 058,94 | 6 220 834 396,05 | 5 700 453 008,36 | 5 694 872 994,11 | 99,76 % | 100,03 % | 50,58 | 525 961 401,94 |

Eurodes

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulu

Laekumised %-na eelarvest

Võlgnevuse saldo

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

30

ÜLEJÄÄK EELNEVAST EELARVEAASTAST

3 262 668 965,00

5 693 003 706,00

3 262 668 965,49

6 218 965 107,97

3 262 668 965,49

5 693 003 705,90

100,00 %

100,00 %

0,00

525 961 402,07

31

KÄIBEMAKSU ÜLEJÄÄK

400 012 558,00

0,00

399 121 900,87

232 817 089,08

399 121 900,81

232 817 089,13

99,78 %

0,06

– 0,05

32

RAHVAMAJANDUSE KOGUTULU ÜLEJÄÄK

2 051 303 214,00

0,00

2 048 986 753,84

– 232 213 948,86

2 048 986 753,57

– 232 213 948,76

99,89 %

0,27

– 0,10

34

JUSTIITS- JA SISEKÜSIMUSTE POLIITIKAST KÕRVALEJÄÄMISEST TULENEVAD KORREKTSIOONID

0,00

0,00

6 063,63

– 9 468,61

6 013,33

– 9 468,61

50,30

0,00

35

ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAV KORRIGEERIMINE

0,00

0,00

– 10 330 624,89

1 275 616,47

– 10 330 624,84

1 275 616,45

– 0,05

0,02

Kokku

5 713 984 737,00

5 693 003 706,00

5 700 453 058,94

6 220 834 396,05

5 700 453 008,36

5 694 872 994,11

99,76 %

100,03 %

50,58

525 961 401,94

Konsolideeritud aruanne eelarve kulude kasutamise kohta

6.   KONSOLIDEERITUD ARUANNE EELARVE KULUDE KASUTAMISE KOHTA

| Eurodes |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringute jaotumine ja muutused | Maksete assigneeringute jaotumine ja muutused |
| | LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD | LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD | Kokku | | LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD | LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD | Kokku |
| EELARVE | | | | EELARVE | | | |
| Vastuvõetud eelarve assigneeringud | 56 463 106 119,00 | 60 091 029 579,00 | 116 554 135 698,00 | Vastuvõetud eelarve assigneeringud | 56 463 106 119,00 | 49 836 893 881,00 | 106 300 000 000,00 |
| Muudatused (ümberpaigutused, paranduseelarve) | – 752 760 628,00 | 154 277 146,00 | – 598 483 482,00 | Muudatused (ümberpaigutused, paranduseelarve) | – 752 760 628,00 | 136 809 568,00 | – 615 951 060,00 |
| Eelarve lõplikud assigneeringud | 55 710 345 491,00 | 60 245 306 725,00 | 115 955 652 216,00 | Eelarve lõplikud assigneeringud | 55 710 345 491,00 | 49 973 703 449,00 | 105 684 048 940,00 |
| LISAASSIGNEERINGUD | | | | LISAASSIGNEERINGUD | | | |
| Sihtotstarbeline tulu | 304 112 232,13 | 1 462 791 936,87 | 1 766 904 169,00 | Sihtotstarbeline tulu | 308 182 668,83 | 1 882 003 981,38 | 2 190 186 650,21 |
| 2004. aastast ülekantud assigneeringud | 51 857 273,88 | 161 526 691,75 | 213 383 965,63 | 2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud | 1 333 400 526,52 | 226 364 499,38 | 1 559 765 025,90 |
| LISAASSIGNEERINGUD KOKKU | 355 969 506,01 | 1 624 318 628,62 | 1 980 288 134,63 | LISAASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 641 583 195,35 | 2 108 368 480,76 | 3 749 951 676,11 |
| Eelarve lõplikud assigneeringud | 55 710 345 491,00 | 60 245 306 725,00 | 115 955 652 216,00 | Eelarve lõplikud assigneeringud | 55 710 345 491,00 | 49 973 703 449,00 | 105 684 048 940,00 |
| LISAASSIGNEERINGUD KOKKU | 355 969 506,01 | 1 624 318 628,62 | 1 980 288 134,63 | LISAASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 641 583 195,35 | 2 108 368 480,76 | 3 749 951 676,11 |
| HEAKSKIIDETUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 56 066 314 997,01 | 61 869 625 353,62 | 117 935 940 350,63 | HEAKSKIIDETUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 57 351 928 686,35 | 52 082 071 929,76 | 109 434 000 616,11 |

Eurodes

Kulukohustuste assigneeringute jaotumine ja muutused

Maksete assigneeringute jaotumine ja muutused

LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD

LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD

Kokku

LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD

LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD

Kokku

EELARVE

EELARVE

Vastuvõetud eelarve assigneeringud

56 463 106 119,00

60 091 029 579,00

116 554 135 698,00

Vastuvõetud eelarve assigneeringud

56 463 106 119,00

49 836 893 881,00

106 300 000 000,00

Muudatused (ümberpaigutused, paranduseelarve)

– 752 760 628,00

154 277 146,00

– 598 483 482,00

Muudatused (ümberpaigutused, paranduseelarve)

– 752 760 628,00

136 809 568,00

– 615 951 060,00

Eelarve lõplikud assigneeringud

55 710 345 491,00

60 245 306 725,00

115 955 652 216,00

Eelarve lõplikud assigneeringud

55 710 345 491,00

49 973 703 449,00

105 684 048 940,00

LISAASSIGNEERINGUD

LISAASSIGNEERINGUD

Sihtotstarbeline tulu

304 112 232,13

1 462 791 936,87

1 766 904 169,00

Sihtotstarbeline tulu

308 182 668,83

1 882 003 981,38

2 190 186 650,21

2004. aastast ülekantud assigneeringud

51 857 273,88

161 526 691,75

213 383 965,63

2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

1 333 400 526,52

226 364 499,38

1 559 765 025,90

LISAASSIGNEERINGUD KOKKU

355 969 506,01

1 624 318 628,62

1 980 288 134,63

LISAASSIGNEERINGUD KOKKU

1 641 583 195,35

2 108 368 480,76

3 749 951 676,11

Eelarve lõplikud assigneeringud

55 710 345 491,00

60 245 306 725,00

115 955 652 216,00

Eelarve lõplikud assigneeringud

55 710 345 491,00

49 973 703 449,00

105 684 048 940,00

LISAASSIGNEERINGUD KOKKU

355 969 506,01

1 624 318 628,62

1 980 288 134,63

LISAASSIGNEERINGUD KOKKU

1 641 583 195,35

2 108 368 480,76

3 749 951 676,11

HEAKSKIIDETUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

56 066 314 997,01

61 869 625 353,62

117 935 940 350,63

HEAKSKIIDETUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

57 351 928 686,35

52 082 071 929,76

109 434 000 616,11

7.   KONSOLIDEERITUD ARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA — KULUD

| Eurodes |
| --- |
| Kulukohustuste assigneeringute kasutamine assigneeringu liikide lõikes | Maksete assigneeringute kasutamine assigneeringu liikide lõikes |
| | LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD | LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD | Kokku | | LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD | LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD | Kokku |
| Vastuvõetud eelarve assigneeringud | 56 463 106 119,00 | 60 091 029 579,00 | 116 554 135 698,00 | Vastuvõetud eelarve assigneeringud | 56 463 106 119,00 | 49 836 893 881,00 | 106 300 000 000,00 |
| Paranduseelarved | – 712 031 890,00 | 113 548 408,00 | – 598 483 482,00 | Paranduseelarved | – 712 031 890,00 | 96 080 830,00 | – 615 951 060,00 |
| Ümberpaigutused | – 40 728 738,00 | 40 728 738,00 | 0,00 | Ümberpaigutused | – 40 728 738,00 | 40 728 738,00 | 0,00 |
| Eelarve lõplikud assigneeringud | 55 710 345 491,00 | 60 245 306 725,00 | 115 955 652 216,00 | Eelarve lõplikud assigneeringud | 55 710 345 491,00 | 49 973 703 449,00 | 105 684 048 940,00 |
| Võetud kulukohustused | 55 346 299 799,45 | 59 727 974 103,48 | 115 074 273 902,93 | Tehtud maksed | 54 121 175 902,78 | 48 500 113 441,50 | 102 621 289 344,28 |
| 2006. aastasse ülekantud assigneeringud | 43 561 392,00 | 143 751 663,33 | 187 313 055,33 | 2006. aastasse ülekantud assigneeringud | 1 268 685 288,67 | 158 235 216,62 | 1 426 920 505,29 |
| Tühistatud assigneeringud | 320 484 299,55 | 373 580 958,19 | 694 065 257,74 | Tühistatud assigneeringud | 320 484 299,55 | 1 315 354 790,88 | 1 635 839 090,43 |
| Sihtotstarbeline tulu | 304 112 232,13 | 1 462 791 936,87 | 1 766 904 169,00 | Sihtotstarbeline tulu | 308 182 668,83 | 1 882 003 981,38 | 2 190 186 650,21 |
| Võetud kulukohustused | 191 138 084,34 | 802 007 922,48 | 993 146 006,82 | Tehtud maksed | 166 746 662,33 | 760 199 833,70 | 926 946 496,03 |
| 2006. aastasse ülekantud assigneeringud | 112 751 911,34 | 659 898 789,77 | 772 650 701,11 | 2006. aastasse ülekantud assigneeringud | 139 133 838,73 | 1 118 766 630,17 | 1 257 900 468,90 |
| | | | | EFTA automaatne ülekandmine | 2 079 931,32 | | 2 079 931,32 |
| Tühistatud assigneeringud (EFTA) | 222 236,45 | 885 224,62 | 1 107 461,07 | Tühistatud assigneeringud (EFTA) | 222 236,45 | 3 037 517,51 | 3 259 753,96 |
| 2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud | 51 857 273,88 | 161 526 691,75 | 213 383 965,63 | 2004. aastast ülekantud assigneeringud | 1 333 400 526,52 | 226 364 499,38 | 1 559 765 025,90 |
| Võetud kulukohustused | 51 356 663,88 | 159 132 754,74 | 210 489 418,62 | Tehtud maksed | 1 095 186 701,04 | 191 807 284,90 | 1 286 993 985,94 |
| Tühistatud assigneeringud | 500 610,00 | 2 393 937,01 | 2 894 547,01 | Tühistatud assigneeringud | 238 213 825,48 | 34 557 214,48 | 272 771 039,96 |
| Heakskiidetud assigneeringud kokku | 56 066 314 997,01 | 61 869 625 353,62 | 117 935 940 350,63 | Heakskiidetud assigneeringud kokku | 57 351 928 686,35 | 52 082 071 929,76 | 109 434 000 616,11 |
| Kukukohustused kokku | 55 588 794 547,67 | 60 689 114 780,70 | 116 277 909 328,37 | Maksed kokku | 55 383 109 266,15 | 49 452 120 560,10 | 104 835 229 826,25 |
| 2006. aastasse ülekantud assigneeringud kokku | 156 313 303,34 | 803 650 453,10 | 959 963 756,44 | 2006. aastasse ülekantud assigneeringud kokku | 1 409 899 058,72 | 1 277 001 846,79 | 2 686 900 905,51 |
| Tühistatud assigneeringud kokku | 321 207 146,00 | 376 860 119,82 | 698 067 265,82 | Tühistatud assigneeringud kokku | 558 920 361,48 | 1 352 949 522,87 | 1 911 869 884,35 |

Eurodes

Kulukohustuste assigneeringute kasutamine assigneeringu liikide lõikes

Maksete assigneeringute kasutamine assigneeringu liikide lõikes

LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD

LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD

Kokku

LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD

LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD

Kokku

Vastuvõetud eelarve assigneeringud

56 463 106 119,00

60 091 029 579,00

116 554 135 698,00

Vastuvõetud eelarve assigneeringud

56 463 106 119,00

49 836 893 881,00

106 300 000 000,00

Paranduseelarved

– 712 031 890,00

113 548 408,00

– 598 483 482,00

Paranduseelarved

– 712 031 890,00

96 080 830,00

– 615 951 060,00

Ümberpaigutused

– 40 728 738,00

40 728 738,00

0,00

Ümberpaigutused

– 40 728 738,00

40 728 738,00

0,00

Eelarve lõplikud assigneeringud

55 710 345 491,00

60 245 306 725,00

115 955 652 216,00

Eelarve lõplikud assigneeringud

55 710 345 491,00

49 973 703 449,00

105 684 048 940,00

Võetud kulukohustused

55 346 299 799,45

59 727 974 103,48

115 074 273 902,93

Tehtud maksed

54 121 175 902,78

48 500 113 441,50

102 621 289 344,28

2006. aastasse ülekantud assigneeringud

43 561 392,00

143 751 663,33

187 313 055,33

2006. aastasse ülekantud assigneeringud

1 268 685 288,67

158 235 216,62

1 426 920 505,29

Tühistatud assigneeringud

320 484 299,55

373 580 958,19

694 065 257,74

Tühistatud assigneeringud

320 484 299,55

1 315 354 790,88

1 635 839 090,43

Sihtotstarbeline tulu

304 112 232,13

1 462 791 936,87

1 766 904 169,00

Sihtotstarbeline tulu

308 182 668,83

1 882 003 981,38

2 190 186 650,21

Võetud kulukohustused

191 138 084,34

802 007 922,48

993 146 006,82

Tehtud maksed

166 746 662,33

760 199 833,70

926 946 496,03

2006. aastasse ülekantud assigneeringud

112 751 911,34

659 898 789,77

772 650 701,11

2006. aastasse ülekantud assigneeringud

139 133 838,73

1 118 766 630,17

1 257 900 468,90

EFTA automaatne ülekandmine

2 079 931,32

2 079 931,32

Tühistatud assigneeringud (EFTA)

222 236,45

885 224,62

1 107 461,07

Tühistatud assigneeringud (EFTA)

222 236,45

3 037 517,51

3 259 753,96

2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

51 857 273,88

161 526 691,75

213 383 965,63

2004. aastast ülekantud assigneeringud

1 333 400 526,52

226 364 499,38

1 559 765 025,90

Võetud kulukohustused

51 356 663,88

159 132 754,74

210 489 418,62

Tehtud maksed

1 095 186 701,04

191 807 284,90

1 286 993 985,94

Tühistatud assigneeringud

500 610,00

2 393 937,01

2 894 547,01

Tühistatud assigneeringud

238 213 825,48

34 557 214,48

272 771 039,96

Heakskiidetud assigneeringud kokku

56 066 314 997,01

61 869 625 353,62

117 935 940 350,63

Heakskiidetud assigneeringud kokku

57 351 928 686,35

52 082 071 929,76

109 434 000 616,11

Kukukohustused kokku

55 588 794 547,67

60 689 114 780,70

116 277 909 328,37

Maksed kokku

55 383 109 266,15

49 452 120 560,10

104 835 229 826,25

2006. aastasse ülekantud assigneeringud kokku

156 313 303,34

803 650 453,10

959 963 756,44

2006. aastasse ülekantud assigneeringud kokku

1 409 899 058,72

1 277 001 846,79

2 686 900 905,51

Tühistatud assigneeringud kokku

321 207 146,00

376 860 119,82

698 067 265,82

Tühistatud assigneeringud kokku

558 920 361,48

1 352 949 522,87

1 911 869 884,35

8.   KONSOLIDEERITUD ARUANNE TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE KOHTA

| Eurodes |
| --- |
| | LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD | LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD | Kokku |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | 1 312 644 779,69 | 108 834 255 173,26 | 110 146 899 952,95 |
| Vabastatud assigneeringud/Ümberhindamine | -47 156 041,55 | -2 245 430 890,13 | -2 292 586 931,68 |
| Maksed | 1 071 918 530,03 | 42 852 472 130,70 | 43 924 390 660,73 |
| Tühistamised | 191 073 488,34 | 0,00 | 191 073 488,34 |
| Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 2 496 719,77 | 63 736 352 152,43 | 63 738 848 872,20 |
| Eelarveaasta kulukohustused | 55 588 794 547,67 | 60 689 114 780,70 | 116 277 909 328,37 |
| Maksed | 54 311 190 736,12 | 6 599 648 429,40 | 60 910 839 165,52 |
| Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | 26 404 269,19 | 0,00 | 26 404 269,19 |
| Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | 1 251 199 542,36 | 54 089 466 351,30 | 55 340 665 893,66 |
| Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku | 1 253 696 262,13 | 117 825 818 503,73 | 119 079 514 765,86 |

Eurodes

LIIGENDAMATA ASSIGNEERINGUD

LIIGENDATUD ASSIGNEERINGUD

Kokku

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

1 312 644 779,69

108 834 255 173,26

110 146 899 952,95

Vabastatud assigneeringud/Ümberhindamine

-47 156 041,55

-2 245 430 890,13

-2 292 586 931,68

Maksed

1 071 918 530,03

42 852 472 130,70

43 924 390 660,73

Tühistamised

191 073 488,34

0,00

191 073 488,34

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

2 496 719,77

63 736 352 152,43

63 738 848 872,20

Eelarveaasta kulukohustused

55 588 794 547,67

60 689 114 780,70

116 277 909 328,37

Maksed

54 311 190 736,12

6 599 648 429,40

60 910 839 165,52

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

26 404 269,19

0,00

26 404 269,19

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

1 251 199 542,36

54 089 466 351,30

55 340 665 893,66

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

1 253 696 262,13

117 825 818 503,73

119 079 514 765,86

9.   Kulukohustuste assigneeringute

ja maksete assigneeringute kasutamine institutsioonide lõikes

Kulukohustuste

assigneeringud

| Eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneerinutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbelisest tulust | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Aasta eelarve assigneeringutest | 2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Euroopa Parlament | 1 331 278 747,41 | 1 249 096 468,15 | 0,00 | 32 973 590,55 | 1 282 070 058,70 | 96,30 % | 34 280 434,86 | | 34 280 434,86 | 2,58 % | 14 928 253,85 | 0,00 | | 14 928 253,85 | 1,12 % |
| Nõukogu | 586 182 640,52 | 555 239 565,95 | 0,00 | 11 558 772,34 | 566 798 338,29 | 96,69 % | 11 460 465,18 | | 11 460 465,18 | 1,96 % | 7 923 837,05 | 0,00 | | 7 923 837,05 | 1,35 % |
| Komisjon | 115 491 812 027,73 | 112 798 592 572,23 | 208 358 944,74 | 935 554 902,64 | 113 942 506 419,61 | 98,66 % | 723 984 037,27 | 187 313 055,33 | 911 297 092,60 | 0,79 % | 634 006 507,44 | 2 894 547,01 | 1 107 461,07 | 638 008 515,52 | 0,55 % |
| Euroopa Kohus | 232 602 467,74 | 213 273 945,40 | 2 100 000,00 | 146 693,44 | 215 520 638,84 | 92,66 % | 1 402 902,30 | | 1 402 902,30 | 0,60 % | 15 678 926,60 | 0,00 | | 15 678 926,60 | 6,74 % |
| Kontrollikoda | 107 548 618,24 | 93 428 852,33 | 0,00 | 377 847,77 | 93 806 700,10 | 87,22 % | 222 191,47 | | 222 191,47 | 0,21 % | 13 519 726,67 | 0,00 | | 13 519 726,67 | 12,57 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 106 880 105,67 | 98 676 582,74 | 0,00 | 2 850 142,45 | 101 526 725,19 | 94,99 % | 1 193 747,22 | | 1 193 747,22 | 1,12 % | 4 159 633,26 | 0,00 | | 4 159 633,26 | 3,89 % |
| Regioonide Komitee | 69 570 456,32 | 57 526 821,63 | 30 473,88 | 9 684 057,63 | 67 241 353,14 | 96,65 % | 106 922,81 | | 106 922,81 | 0,15 % | 2 222 180,37 | 0,00 | | 2 222 180,37 | 3,19 % |
| Ombudsman | 7 224 554,00 | 6 087 826,81 | 0,00 | 0,00 | 6 087 826,81 | 84,27 % | 0,00 | | 0,00 | | 1 136 727,19 | 0,00 | | 1 136 727,19 | 15,73 % |
| Euroopa andmekaitseinspektor | 2 840 733,00 | 2 351 267,69 | 0,00 | 0,00 | 2 351 267,69 | 82,77 % | 0,00 | | 0,00 | | 489 465,31 | 0,00 | | 489 465,31 | 17,23 % |
| Kokku | 117 935 940 350,63 | 115 074 273 902,93 | 210 489 418,62 | 993 146 006,82 | 116 277 909 328,37 | 98,59 % | 772 650 701,11 | 187 313 055,33 | 959 963 756,44 | 0,81 % | 694 065 257,74 | 2 894 547,01 | 1 107 461,07 | 698 067 265,82 | 0,59 % |

Eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneerinutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbelisest tulust

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Aasta eelarve assigneeringutest

2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Euroopa Parlament

1 331 278 747,41

1 249 096 468,15

0,00

32 973 590,55

1 282 070 058,70

96,30 %

34 280 434,86

34 280 434,86

2,58 %

14 928 253,85

0,00

14 928 253,85

1,12 %

Nõukogu

586 182 640,52

555 239 565,95

0,00

11 558 772,34

566 798 338,29

96,69 %

11 460 465,18

11 460 465,18

1,96 %

7 923 837,05

0,00

7 923 837,05

1,35 %

Komisjon

115 491 812 027,73

112 798 592 572,23

208 358 944,74

935 554 902,64

113 942 506 419,61

98,66 %

723 984 037,27

187 313 055,33

911 297 092,60

0,79 %

634 006 507,44

2 894 547,01

1 107 461,07

638 008 515,52

0,55 %

Euroopa Kohus

232 602 467,74

213 273 945,40

2 100 000,00

146 693,44

215 520 638,84

92,66 %

1 402 902,30

1 402 902,30

0,60 %

15 678 926,60

0,00

15 678 926,60

6,74 %

Kontrollikoda

107 548 618,24

93 428 852,33

0,00

377 847,77

93 806 700,10

87,22 %

222 191,47

222 191,47

0,21 %

13 519 726,67

0,00

13 519 726,67

12,57 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

106 880 105,67

98 676 582,74

0,00

2 850 142,45

101 526 725,19

94,99 %

1 193 747,22

1 193 747,22

1,12 %

4 159 633,26

0,00

4 159 633,26

3,89 %

Regioonide Komitee

69 570 456,32

57 526 821,63

30 473,88

9 684 057,63

67 241 353,14

96,65 %

106 922,81

106 922,81

0,15 %

2 222 180,37

0,00

2 222 180,37

3,19 %

Ombudsman

7 224 554,00

6 087 826,81

0,00

0,00

6 087 826,81

84,27 %

0,00

0,00

1 136 727,19

0,00

1 136 727,19

15,73 %

Euroopa andmekaitseinspektor

2 840 733,00

2 351 267,69

0,00

0,00

2 351 267,69

82,77 %

0,00

0,00

489 465,31

0,00

489 465,31

17,23 %

Kokku

117 935 940 350,63

115 074 273 902,93

210 489 418,62

993 146 006,82

116 277 909 328,37

98,59 %

772 650 701,11

187 313 055,33

959 963 756,44

0,81 %

694 065 257,74

2 894 547,01

1 107 461,07

698 067 265,82

0,59 %

Maksete

assigneeringud

| Eurodes |
| --- |
| Institutsioon | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | 2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Euroopa Parlament | 1 612 740 091,13 | 941 932 831,97 | 259 853 229,82 | 32 845 285,49 | 1 234 631 347,28 | 76,55 % | 307 163 636,18 | | 34 408 739,92 | 341 572 376,10 | 21,18 % | 14 928 253,85 | 21 608 113,90 | | 36 536 367,75 | 2,27 % |
| Nõukogu | 679 630 238,80 | 445 077 786,06 | 76 726 378,91 | 11 558 772,34 | 533 362 937,31 | 78,48 % | 110 161 779,89 | | 11 460 465,18 | 121 622 245,07 | 17,90 % | 7 923 837,05 | 16 721 219,37 | | 24 645 056,42 | 3,63 % |
| Komisjon | 106 580 910 715,72 | 100 804 047 660,10 | 921 808 294,32 | 869 668 065,39 | 102 595 524 019,81 | 96,26 % | 766 684 250,15 | 201 796 608,62 | 1 211 001 062,84 | 2 179 481 921,61 | 2,04 % | 1 575 780 340,13 | 226 864 680,21 | 3 259 753,96 | 1 805 904 774,30 | 1,69 % |
| Euroopa Kohus | 245 604 486,57 | 198 532 160,90 | 12 311 130,11 | 146 693,44 | 210 989 984,45 | 85,91 % | 14 741 784,50 | | 1 402 902,30 | 16 144 686,80 | 6,57 % | 15 678 926,60 | 2 790 888,72 | | 18 469 815,32 | 7,52 % |
| Kontrollikoda | 114 492 500,22 | 87 114 872,52 | 4 882 442,92 | 377 847,77 | 92 375 163,21 | 80,68 % | 6 313 979,81 | | 222 191,47 | 6 536 171,28 | 5,71 % | 13 519 726,67 | 2 061 439,06 | | 15 581 165,73 | 13,61 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 114 515 813,40 | 87 224 611,71 | 6 402 503,80 | 2 673 156,03 | 96 300 271,54 | 84,09 % | 11 451 971,03 | | 1 370 733,64 | 12 822 704,67 | 11,20 % | 4 159 633,26 | 1 233 203,93 | | 5 392 837,19 | 4,71 % |
| Regioonide Komitee | 75 152 389,40 | 49 892 222,69 | 4 430 447,01 | 9 676 675,57 | 63 999 345,27 | 85,16 % | 7 634 598,94 | | 114 304,87 | 7 748 903,81 | 10,31 % | 2 222 180,37 | 1 181 959,95 | | 3 404 140,32 | 4,53 % |
| Ombudsman | 7 670 079,48 | 5 464 078,24 | 371 164,93 | 0,00 | 5 835 243,17 | 76,08 % | 623 748,57 | | 0,00 | 623 748,57 | 8,13 % | 1 136 727,19 | 74 360,55 | | 1 211 087,74 | 15,79 % |
| Euroopa andmekaitseinspektor | 3 284 301,39 | 2 003 120,09 | 208 394,12 | 0,00 | 2 211 514,21 | 67,34 % | 348 147,60 | | 0,00 | 348 147,60 | 10,60 % | 489 465,31 | 235 174,27 | | 724 639,58 | 22,06 % |
| Kokku | 109 434 000 616,11 | 102 621 289 344,28 | 1 286 993 985,94 | 926 946 496,03 | 104 835 229 826,25 | 95,80 % | 1 225 123 896,67 | 201 796 608,62 | 1 259 980 400,22 | 2 686 900 905,51 | 2,46 % | 1 635 839 090,43 | 272 771 039,96 | 3 259 753,96 | 1 911 869 884,35 | 1,75 % |

Eurodes

Institutsioon

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Euroopa Parlament

1 612 740 091,13

941 932 831,97

259 853 229,82

32 845 285,49

1 234 631 347,28

76,55 %

307 163 636,18

34 408 739,92

341 572 376,10

21,18 %

14 928 253,85

21 608 113,90

36 536 367,75

2,27 %

Nõukogu

679 630 238,80

445 077 786,06

76 726 378,91

11 558 772,34

533 362 937,31

78,48 %

110 161 779,89

11 460 465,18

121 622 245,07

17,90 %

7 923 837,05

16 721 219,37

24 645 056,42

3,63 %

Komisjon

106 580 910 715,72

100 804 047 660,10

921 808 294,32

869 668 065,39

102 595 524 019,81

96,26 %

766 684 250,15

201 796 608,62

1 211 001 062,84

2 179 481 921,61

2,04 %

1 575 780 340,13

226 864 680,21

3 259 753,96

1 805 904 774,30

1,69 %

Euroopa Kohus

245 604 486,57

198 532 160,90

12 311 130,11

146 693,44

210 989 984,45

85,91 %

14 741 784,50

1 402 902,30

16 144 686,80

6,57 %

15 678 926,60

2 790 888,72

18 469 815,32

7,52 %

Kontrollikoda

114 492 500,22

87 114 872,52

4 882 442,92

377 847,77

92 375 163,21

80,68 %

6 313 979,81

222 191,47

6 536 171,28

5,71 %

13 519 726,67

2 061 439,06

15 581 165,73

13,61 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

114 515 813,40

87 224 611,71

6 402 503,80

2 673 156,03

96 300 271,54

84,09 %

11 451 971,03

1 370 733,64

12 822 704,67

11,20 %

4 159 633,26

1 233 203,93

5 392 837,19

4,71 %

Regioonide Komitee

75 152 389,40

49 892 222,69

4 430 447,01

9 676 675,57

63 999 345,27

85,16 %

7 634 598,94

114 304,87

7 748 903,81

10,31 %

2 222 180,37

1 181 959,95

3 404 140,32

4,53 %

Ombudsman

7 670 079,48

5 464 078,24

371 164,93

0,00

5 835 243,17

76,08 %

623 748,57

0,00

623 748,57

8,13 %

1 136 727,19

74 360,55

1 211 087,74

15,79 %

Euroopa andmekaitseinspektor

3 284 301,39

2 003 120,09

208 394,12

0,00

2 211 514,21

67,34 %

348 147,60

0,00

348 147,60

10,60 %

489 465,31

235 174,27

724 639,58

22,06 %

Kokku

109 434 000 616,11

102 621 289 344,28

1 286 993 985,94

926 946 496,03

104 835 229 826,25

95,80 %

1 225 123 896,67

201 796 608,62

1 259 980 400,22

2 686 900 905,51

2,46 %

1 635 839 090,43

272 771 039,96

3 259 753,96

1 911 869 884,35

1,75 %

10.   Kulukohustuste assigneeringute ja maksete

assigneeringute jaotumine ja muutused poliitikavaldkondade lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | 2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekantud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 01 | MAJANDUS- JA RAHANDUSVALKOND | 454 910 620,00 | -54 708 622,00 | 220 000,00 | 7 105 210,93 | 7 325 210,93 | 407 527 208,93 | 465 032 120,00 | -29 298 622,00 | 10 835 408,60 | 9 154 544,46 | 19 989 953,06 | 455 723 451,06 |
| 02 | ETTEVÕTLUS | 339 981 911,00 | 41 334 857,00 | 5 429 089,97 | 39 846 734,98 | 45 275 824,95 | 426 592 592,95 | 356 566 911,00 | 4 109 857,00 | 16 464 248,09 | 43 672 494,62 | 60 136 742,71 | 420 813 510,71 |
| 03 | KONKURENTS | 89 959 877,00 | -832 504,00 | 0,00 | 3 793 789,67 | 3 793 789,67 | 92 921 162,67 | 89 959 877,00 | -832 504,00 | 6 457 710,65 | 3 788 617,79 | 10 246 328,44 | 99 373 701,44 |
| 04 | TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED | 11 589 037 218,00 | -161 220 590,00 | 82 775 286,00 | 16 056 289,18 | 98 831 575,18 | 11 526 648 203,18 | 9 070 141 487,00 | 708 146 752,00 | 16 701 951,05 | 16 210 402,82 | 32 912 353,87 | 9 811 200 592,87 |
| 05 | PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE | 53 725 730 198,00 | -541 078 953,00 | 74 450 373,00 | 9 598 494,37 | 84 048 867,37 | 53 268 700 112,37 | 52 488 410 376,00 | 413 894 175,00 | 72 564 675,04 | 9 899 004,37 | 82 463 679,41 | 52 984 768 230,41 |
| 06 | ENERGEETIKA JA TRANSPORT | 1 416 766 052,00 | -881 009,00 | 22 226 424,81 | 48 327 403,43 | 70 553 828,24 | 1 486 438 871,24 | 1 349 286 852,00 | -94 228 503,38 | 17 256 921,35 | 75 094 827,97 | 92 351 749,32 | 1 347 410 097,94 |
| 07 | KESKKOND | 325 652 221,00 | 166 321,00 | 0,00 | 22 152 588,46 | 22 152 588,46 | 347 971 130,46 | 321 222 221,00 | -35 133 679,00 | 30 637 276,35 | 25 945 764,88 | 56 583 041,23 | 342 671 583,23 |
| 08 | TEADUSUURINGUD | 3 356 914 928,00 | -49 108 014,00 | 0,00 | 469 093 839,70 | 469 093 839,70 | 3 776 900 753,70 | 2 572 191 178,00 | 198 272 338,08 | 38 295 819,33 | 707 558 386,28 | 745 854 205,61 | 3 516 317 721,69 |
| 09 | INFOÜHISKOND | 1 274 339 814,00 | 100 910 281,00 | 319 400,08 | 190 085 346,81 | 190 404 746,89 | 1 565 654 841,89 | 1 097 149 814,00 | 59 814 281,00 | 17 084 121,39 | 274 439 810,99 | 291 523 932,38 | 1 448 488 027,38 |
| 10 | OTSENE TEADUSTEGEVUS | 366 429 245,00 | -10 958,00 | 0,00 | 256 436 722,90 | 256 436 722,90 | 622 855 009,90 | 348 317 695,00 | -15 610 958,00 | 40 992 201,55 | 220 782 025,82 | 261 774 227,37 | 594 480 964,37 |
| 11 | KALANDUS | 1 053 177 780,00 | -33 302 164,00 | 1 763 199,95 | 6 085 267,22 | 7 848 467,17 | 1 027 724 083,17 | 952 523 705,00 | -87 288 778,70 | 48 516 552,61 | 7 736 244,16 | 56 252 796,77 | 921 487 723,07 |
| 12 | SISETURG | 73 380 570,00 | 201 389,00 | 0,00 | 3 155 400,69 | 3 155 400,69 | 76 737 359,69 | 72 780 570,00 | -4 486 611,00 | 6 971 454,92 | 3 019 147,44 | 9 990 602,36 | 78 284 561,36 |
| 13 | REGIONAALPOLIITIKA | 27 104 822 015,00 | 190 207 970,00 | 9 418 866,00 | 2 964 706,57 | 12 383 572,57 | 27 307 413 557,57 | 20 926 980 303,00 | -929 716 821,00 | 144 601 838,13 | 10 378 013,57 | 154 979 851,70 | 20 152 243 333,70 |
| 14 | MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT | 120 533 981,00 | 31 966,00 | 4 040 000,00 | 5 331 194,75 | 9 371 194,75 | 129 937 141,75 | 115 049 981,00 | -15 968 034,00 | 5 789 864,81 | 5 251 202,22 | 11 041 067,03 | 110 123 014,03 |
| 15 | HARIDUS JA KULTUUR | 1 049 837 346,00 | -106 339 146,00 | 0,00 | 210 456 114,63 | 210 456 114,63 | 1 153 954 314,63 | 972 580 466,00 | -52 689 146,00 | 21 946 298,64 | 229 787 328,04 | 251 733 626,68 | 1 171 624 946,68 |
| 16 | PRESS JA TEAVE | 185 213 937,00 | 2 246 146,00 | 0,00 | 5 283 049,33 | 5 283 049,33 | 192 743 132,33 | 176 202 837,00 | 6 746 146,00 | 13 794 155,80 | 5 173 751,44 | 18 967 907,24 | 201 916 890,24 |
| 17 | TERVISE- JA TARBIJAKAITSE | 515 791 628,00 | -35 035 572,00 | 1 350 949,90 | 16 086 758,25 | 17 437 708,15 | 498 193 764,15 | 518 444 423,00 | -52 329 572,00 | 353 483 951,18 | 18 091 184,12 | 371 575 135,30 | 837 689 986,30 |
| 18 | VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA | 588 216 684,00 | 8 650 230,00 | 2 236 000,00 | 9 306 574,09 | 11 542 574,09 | 608 409 488,09 | 573 669 908,00 | -8 749 770,00 | 15 351 019,82 | 9 318 997,43 | 24 670 017,25 | 589 590 155,25 |
| 19 | VÄLISSUHTED | 3 682 152 272,00 | -349 641 873,00 | 1 070 698,25 | 118 207 215,99 | 119 277 914,24 | 3 451 788 313,24 | 3 811 785 875,00 | -652 593 373,00 | 58 503 774,48 | 117 922 082,44 | 176 425 856,92 | 3 335 618 358,92 |
| 20 | KAUBANDUS | 76 850 402,00 | -746 836,00 | 0,00 | 2 941 917,69 | 2 941 917,69 | 79 045 483,69 | 77 870 402,00 | -1 946 836,00 | 5 932 272,58 | 2 941 917,69 | 8 874 190,27 | 84 797 756,27 |
| 21 | ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA | 1 235 677 973,00 | -4 765 287,00 | 2 240 408,00 | 55 883 832,29 | 58 124 240,29 | 1 289 036 926,29 | 1 316 234 473,00 | -171 645 287,00 | 38 681 157,00 | 60 970 286,79 | 99 651 443,79 | 1 244 240 629,79 |
| 22 | LAIENEMINE | 1 473 955 752,00 | 528 751 487,00 | 0,00 | 88 465 025,18 | 88 465 025,18 | 2 091 172 264,18 | 2 180 625 752,00 | 198 601 487,00 | 17 113 929,66 | 151 325 656,71 | 168 439 586,37 | 2 547 666 825,37 |
| 23 | HUMANITAARABI | 513 410 743,00 | 130 421 626,00 | 0,00 | 5 774 713,02 | 5 774 713,02 | 649 607 082,02 | 515 773 243,00 | 100 421 626,00 | 4 418 722,69 | 6 287 192,78 | 10 705 915,47 | 626 900 784,47 |
| 24 | PETTUSEVASTANE VÕITLUS | 61 894 845,00 | -3 927 797,00 | 0,00 | 114 676,61 | 114 676,61 | 58 081 724,61 | 58 734 845,00 | -527 797,00 | 4 565 966,58 | 114 676,61 | 4 680 643,19 | 62 887 691,19 |
| 25 | KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE | 207 322 036,00 | 5 743 921,00 | 0,00 | 8 913 053,68 | 8 913 053,68 | 221 979 010,68 | 205 507 036,00 | 4 243 921,00 | 17 346 032,75 | 9 012 329,27 | 26 358 362,02 | 236 109 319,02 |
| 26 | KOMISJONI HALDUS | 650 507 325,00 | -4 031 702,00 | 140 800,00 | 47 717 600,39 | 47 858 400,39 | 694 334 023,39 | 650 507 325,00 | -3 731 702,00 | 104 489 801,00 | 48 200 751,00 | 152 690 552,00 | 799 466 175,00 |
| 27 | EELARVE | 1 385 458 954,00 | -15 831 390,00 | 0,00 | 2 134 290,50 | 2 134 290,50 | 1 371 761 854,50 | 1 385 458 954,00 | -15 831 390,00 | 11 438 323,60 | 2 143 748,70 | 13 582 072,30 | 1 383 209 636,30 |
| 28 | AUDIT | 10 311 261,00 | 435 557,00 | 0,00 | 318 958,56 | 318 958,56 | 11 065 776,56 | 10 311 261,00 | 435 557,00 | 671 402,91 | 318 958,56 | 990 361,47 | 11 737 179,47 |
| 29 | STATISTIKA | 132 389 161,00 | -1 124 948,00 | 3 571 995,79 | 9 009 624,17 | 12 581 619,96 | 143 845 832,96 | 127 171 161,00 | -3 029 948,00 | 7 766 121,97 | 9 389 526,28 | 17 155 648,25 | 141 296 861,25 |
| 30 | PENSIONID | 914 968 000,00 | -15 197 000,00 | 0,00 | 6,94 | 6,94 | 899 771 006,94 | 914 968 000,00 | -15 197 000,00 | 0,00 | 6,94 | 6,94 | 899 771 006,94 |
| 31 | RESERVID | 223 000 000,00 | -210 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 13 000 000,00 | 223 000 000,00 | -100 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 123 000 000,00 |
| 90 | MUUD INSTITUTSIOONID | 2 355 540 949,00 | -19 800 868,00 | 2 130 473,88 | 106 257 768,02 | 108 388 241,90 | 2 444 128 322,90 | 2 355 540 949,00 | -19 800 868,00 | 411 092 051,37 | 106 257 768,02 | 517 349 819,39 | 2 853 089 900,39 |
| Kokku | 116 554 135 698,00 | -598 483 482,00 | 213 383 965,63 | 1 766 904 169,00 | 1 980 288 134,63 | 117 935 940 350,63 | 106 300 000 000,00 | -615 951 060,00 | 1 559 765 025,90 | 2 190 186 650,21 | 3 749 951 676,11 | 109 434 000 616,11 |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekantud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

01

MAJANDUS- JA RAHANDUSVALKOND

454 910 620,00

-54 708 622,00

220 000,00

7 105 210,93

7 325 210,93

407 527 208,93

465 032 120,00

-29 298 622,00

10 835 408,60

9 154 544,46

19 989 953,06

455 723 451,06

02

ETTEVÕTLUS

339 981 911,00

41 334 857,00

5 429 089,97

39 846 734,98

45 275 824,95

426 592 592,95

356 566 911,00

4 109 857,00

16 464 248,09

43 672 494,62

60 136 742,71

420 813 510,71

03

KONKURENTS

89 959 877,00

-832 504,00

0,00

3 793 789,67

3 793 789,67

92 921 162,67

89 959 877,00

-832 504,00

6 457 710,65

3 788 617,79

10 246 328,44

99 373 701,44

04

TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED

11 589 037 218,00

-161 220 590,00

82 775 286,00

16 056 289,18

98 831 575,18

11 526 648 203,18

9 070 141 487,00

708 146 752,00

16 701 951,05

16 210 402,82

32 912 353,87

9 811 200 592,87

05

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

53 725 730 198,00

-541 078 953,00

74 450 373,00

9 598 494,37

84 048 867,37

53 268 700 112,37

52 488 410 376,00

413 894 175,00

72 564 675,04

9 899 004,37

82 463 679,41

52 984 768 230,41

06

ENERGEETIKA JA TRANSPORT

1 416 766 052,00

-881 009,00

22 226 424,81

48 327 403,43

70 553 828,24

1 486 438 871,24

1 349 286 852,00

-94 228 503,38

17 256 921,35

75 094 827,97

92 351 749,32

1 347 410 097,94

07

KESKKOND

325 652 221,00

166 321,00

0,00

22 152 588,46

22 152 588,46

347 971 130,46

321 222 221,00

-35 133 679,00

30 637 276,35

25 945 764,88

56 583 041,23

342 671 583,23

08

TEADUSUURINGUD

3 356 914 928,00

-49 108 014,00

0,00

469 093 839,70

469 093 839,70

3 776 900 753,70

2 572 191 178,00

198 272 338,08

38 295 819,33

707 558 386,28

745 854 205,61

3 516 317 721,69

09

INFOÜHISKOND

1 274 339 814,00

100 910 281,00

319 400,08

190 085 346,81

190 404 746,89

1 565 654 841,89

1 097 149 814,00

59 814 281,00

17 084 121,39

274 439 810,99

291 523 932,38

1 448 488 027,38

10

OTSENE TEADUSTEGEVUS

366 429 245,00

-10 958,00

0,00

256 436 722,90

256 436 722,90

622 855 009,90

348 317 695,00

-15 610 958,00

40 992 201,55

220 782 025,82

261 774 227,37

594 480 964,37

11

KALANDUS

1 053 177 780,00

-33 302 164,00

1 763 199,95

6 085 267,22

7 848 467,17

1 027 724 083,17

952 523 705,00

-87 288 778,70

48 516 552,61

7 736 244,16

56 252 796,77

921 487 723,07

12

SISETURG

73 380 570,00

201 389,00

0,00

3 155 400,69

3 155 400,69

76 737 359,69

72 780 570,00

-4 486 611,00

6 971 454,92

3 019 147,44

9 990 602,36

78 284 561,36

13

REGIONAALPOLIITIKA

27 104 822 015,00

190 207 970,00

9 418 866,00

2 964 706,57

12 383 572,57

27 307 413 557,57

20 926 980 303,00

-929 716 821,00

144 601 838,13

10 378 013,57

154 979 851,70

20 152 243 333,70

14

MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT

120 533 981,00

31 966,00

4 040 000,00

5 331 194,75

9 371 194,75

129 937 141,75

115 049 981,00

-15 968 034,00

5 789 864,81

5 251 202,22

11 041 067,03

110 123 014,03

15

HARIDUS JA KULTUUR

1 049 837 346,00

-106 339 146,00

0,00

210 456 114,63

210 456 114,63

1 153 954 314,63

972 580 466,00

-52 689 146,00

21 946 298,64

229 787 328,04

251 733 626,68

1 171 624 946,68

16

PRESS JA TEAVE

185 213 937,00

2 246 146,00

0,00

5 283 049,33

5 283 049,33

192 743 132,33

176 202 837,00

6 746 146,00

13 794 155,80

5 173 751,44

18 967 907,24

201 916 890,24

17

TERVISE- JA TARBIJAKAITSE

515 791 628,00

-35 035 572,00

1 350 949,90

16 086 758,25

17 437 708,15

498 193 764,15

518 444 423,00

-52 329 572,00

353 483 951,18

18 091 184,12

371 575 135,30

837 689 986,30

18

VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA

588 216 684,00

8 650 230,00

2 236 000,00

9 306 574,09

11 542 574,09

608 409 488,09

573 669 908,00

-8 749 770,00

15 351 019,82

9 318 997,43

24 670 017,25

589 590 155,25

19

VÄLISSUHTED

3 682 152 272,00

-349 641 873,00

1 070 698,25

118 207 215,99

119 277 914,24

3 451 788 313,24

3 811 785 875,00

-652 593 373,00

58 503 774,48

117 922 082,44

176 425 856,92

3 335 618 358,92

20

KAUBANDUS

76 850 402,00

-746 836,00

0,00

2 941 917,69

2 941 917,69

79 045 483,69

77 870 402,00

-1 946 836,00

5 932 272,58

2 941 917,69

8 874 190,27

84 797 756,27

21

ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA

1 235 677 973,00

-4 765 287,00

2 240 408,00

55 883 832,29

58 124 240,29

1 289 036 926,29

1 316 234 473,00

-171 645 287,00

38 681 157,00

60 970 286,79

99 651 443,79

1 244 240 629,79

22

LAIENEMINE

1 473 955 752,00

528 751 487,00

0,00

88 465 025,18

88 465 025,18

2 091 172 264,18

2 180 625 752,00

198 601 487,00

17 113 929,66

151 325 656,71

168 439 586,37

2 547 666 825,37

23

HUMANITAARABI

513 410 743,00

130 421 626,00

0,00

5 774 713,02

5 774 713,02

649 607 082,02

515 773 243,00

100 421 626,00

4 418 722,69

6 287 192,78

10 705 915,47

626 900 784,47

24

PETTUSEVASTANE VÕITLUS

61 894 845,00

-3 927 797,00

0,00

114 676,61

114 676,61

58 081 724,61

58 734 845,00

-527 797,00

4 565 966,58

114 676,61

4 680 643,19

62 887 691,19

25

KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE

207 322 036,00

5 743 921,00

0,00

8 913 053,68

8 913 053,68

221 979 010,68

205 507 036,00

4 243 921,00

17 346 032,75

9 012 329,27

26 358 362,02

236 109 319,02

26

KOMISJONI HALDUS

650 507 325,00

-4 031 702,00

140 800,00

47 717 600,39

47 858 400,39

694 334 023,39

650 507 325,00

-3 731 702,00

104 489 801,00

48 200 751,00

152 690 552,00

799 466 175,00

27

EELARVE

1 385 458 954,00

-15 831 390,00

0,00

2 134 290,50

2 134 290,50

1 371 761 854,50

1 385 458 954,00

-15 831 390,00

11 438 323,60

2 143 748,70

13 582 072,30

1 383 209 636,30

28

AUDIT

10 311 261,00

435 557,00

0,00

318 958,56

318 958,56

11 065 776,56

10 311 261,00

435 557,00

671 402,91

318 958,56

990 361,47

11 737 179,47

29

STATISTIKA

132 389 161,00

-1 124 948,00

3 571 995,79

9 009 624,17

12 581 619,96

143 845 832,96

127 171 161,00

-3 029 948,00

7 766 121,97

9 389 526,28

17 155 648,25

141 296 861,25

30

PENSIONID

914 968 000,00

-15 197 000,00

0,00

6,94

6,94

899 771 006,94

914 968 000,00

-15 197 000,00

0,00

6,94

6,94

899 771 006,94

31

RESERVID

223 000 000,00

-210 000 000,00

0,00

0,00

0,00

13 000 000,00

223 000 000,00

-100 000 000,00

0,00

0,00

0,00

123 000 000,00

90

MUUD INSTITUTSIOONID

2 355 540 949,00

-19 800 868,00

2 130 473,88

106 257 768,02

108 388 241,90

2 444 128 322,90

2 355 540 949,00

-19 800 868,00

411 092 051,37

106 257 768,02

517 349 819,39

2 853 089 900,39

Kokku

116 554 135 698,00

-598 483 482,00

213 383 965,63

1 766 904 169,00

1 980 288 134,63

117 935 940 350,63

106 300 000 000,00

-615 951 060,00

1 559 765 025,90

2 190 186 650,21

3 749 951 676,11

109 434 000 616,11

11.   Kulukohustuste assigneeringute

kasutamine poliitikavaldkondade lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatud assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | 2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | MAJANDUS- JA RAHANDUSVALKOND | 407 527 208,93 | 303 123 094,94 | 150 000,00 | 6 511 248,32 | 309 784 343,26 | 76,02 % | 593 962,61 | 0,00 | 593 962,61 | 0,15 % | 97 078 903,06 | 70 000,00 | 0,00 | 97 148 903,06 | 23,84 % |
| 02 | ETTEVÕTLUS | 426 592 592,95 | 326 655 199,11 | 5 334 699,05 | 17 986 637,12 | 349 976 535,28 | 82,04 % | 21 625 832,61 | 14 757 737,00 | 36 383 569,61 | 8,53 % | 39 903 831,89 | 94 390,92 | 234 265,25 | 40 232 488,06 | 9,43 % |
| 03 | KONKURENTS | 92 921 162,67 | 88 658 322,33 | 0,00 | 2 877 291,31 | 91 535 613,64 | 98,51 % | 912 009,08 | 0,00 | 912 009,08 | 0,98 % | 469 050,67 | 0,00 | 4 489,28 | 473 539,95 | 0,51 % |
| 04 | TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED | 11 526 648 203,18 | 11 408 136 263,44 | 82 772 096,00 | 8 445 273,53 | 11 499 353 632,97 | 99,76 % | 7 466 165,67 | 47 839,60 | 7 514 005,27 | 0,07 % | 19 632 524,96 | 3 190,00 | 144 849,98 | 19 780 564,94 | 0,17 % |
| 05 | PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE | 53 268 700 112,37 | 53 023 624 330,44 | 74 387 053,00 | 7 489 978,65 | 53 105 501 362,09 | 99,69 % | 2 108 515,72 | 63 480 000,00 | 65 588 515,72 | 0,12 % | 97 546 914,56 | 63 320,00 | 0,00 | 97 610 234,56 | 0,18 % |
| 06 | ENERGEETIKA JA TRANSPORT | 1 486 438 871,24 | 1 389 661 930,94 | 21 515 183,93 | 14 842 849,96 | 1 426 019 964,83 | 95,94 % | 33 392 839,95 | 994 712,00 | 34 387 551,95 | 2,31 % | 25 228 400,06 | 711 240,88 | 91 713,52 | 26 031 354,46 | 1,75 % |
| 07 | KESKKOND | 347 971 130,46 | 317 027 446,77 | 0,00 | 16 729 379,54 | 333 756 826,31 | 95,92 % | 5 365 903,44 | 148 000,00 | 5 513 903,44 | 1,58 % | 8 643 095,23 | 0,00 | 57 305,48 | 8 700 400,71 | 2,50 % |
| 08 | TEADUSUURINGUD | 3 776 900 753,70 | 3 307 357 499,84 | 0,00 | 335 091 512,86 | 3 642 449 012,70 | 96,44 % | 134 002 260,02 | 0,00 | 134 002 260,02 | 3,55 % | 449 414,16 | 0,00 | 66,82 | 449 480,98 | 0,01 % |
| 09 | INFOÜHISKOND | 1 565 654 841,89 | 1 367 651 273,13 | 312 800,00 | 134 220 267,09 | 1 502 184 340,22 | 95,95 % | 55 790 812,19 | 0,00 | 55 790 812,19 | 3,56 % | 7 598 821,87 | 6 600,08 | 74 267,53 | 7 679 689,48 | 0,49 % |
| 10 | OTSENE TEADUSTEGEVUS | 622 855 009,90 | 347 211 040,07 | 0,00 | 46 222 754,86 | 393 433 794,93 | 63,17 % | 210 211 615,68 | 4 425 000,00 | 214 636 615,68 | 34,46 % | 14 782 246,93 | 0,00 | 2 352,36 | 14 784 599,29 | 2,37 % |
| 11 | KALANDUS | 1 027 724 083,17 | 993 099 049,71 | 1 763 199,95 | 2 873 169,77 | 997 735 419,43 | 97,08 % | 3 204 796,72 | 687 500,00 | 3 892 296,72 | 0,38 % | 26 089 066,29 | 0,00 | 7 300,73 | 26 096 367,02 | 2,54 % |
| 12 | SISETURG | 76 737 359,69 | 68 032 912,51 | 0,00 | 2 296 436,02 | 70 329 348,53 | 91,65 % | 751 232,67 | 1 676 979,63 | 2 428 212,30 | 3,16 % | 3 872 066,86 | 0,00 | 107 732,00 | 3 979 798,86 | 5,19 % |
| 13 | REGIONAALPOLIITIKA | 27 307 413 557,57 | 27 191 958 010,70 | 9 418 866,00 | 2 229 544,66 | 27 203 606 421,36 | 99,62 % | 735 161,91 | 92 880 830,00 | 93 615 991,91 | 0,34 % | 10 191 144,30 | 0,00 | 0,00 | 10 191 144,30 | 0,04 % |
| 14 | MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT | 129 937 141,75 | 100 429 172,92 | 3 948 008,51 | 3 933 331,22 | 108 310 512,65 | 83,36 % | 1 397 863,53 | 0,00 | 1 397 863,53 | 1,08 % | 20 136 774,08 | 91 991,49 | 0,00 | 20 228 765,57 | 15,57 % |
| 15 | HARIDUS JA KULTUUR | 1 153 954 314,63 | 931 369 268,96 | 0,00 | 120 301 477,52 | 1 051 670 746,48 | 91,14 % | 90 007 185,49 | 1 813 605,10 | 91 820 790,59 | 7,96 % | 10 315 325,94 | 0,00 | 147 451,62 | 10 462 777,56 | 0,91 % |
| 16 | PRESS JA TEAVE | 192 743 132,33 | 177 477 421,75 | 0,00 | 3 832 151,22 | 181 309 572,97 | 94,07 % | 1 450 898,11 | 0,00 | 1 450 898,11 | 0,75 % | 9 982 661,25 | 0,00 | 0,00 | 9 982 661,25 | 5,18 % |
| 17 | TERVISE- JA TARBIJAKAITSE | 498 193 764,15 | 463 926 799,70 | 711 528,51 | 7 429 231,22 | 472 067 559,43 | 94,76 % | 8 573 567,78 | 3 550 852,00 | 12 124 419,78 | 2,43 % | 13 278 404,30 | 639 421,39 | 83 959,25 | 14 001 784,94 | 2,81 % |
| 18 | VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA | 608 409 488,09 | 588 507 140,40 | 1 939 084,54 | 3 925 394,58 | 594 371 619,52 | 97,69 % | 5 376 553,87 | 0,00 | 5 376 553,87 | 0,88 % | 8 359 773,60 | 296 915,46 | 4 625,64 | 8 661 314,70 | 1,42 % |
| 19 | VÄLISSUHTED | 3 451 788 313,24 | 3 323 189 167,85 | 1 070 698,25 | 63 358 782,71 | 3 387 618 648,81 | 98,14 % | 54 848 433,28 | 600 000,00 | 55 448 433,28 | 1,61 % | 8 721 231,15 | 0,00 | 0,00 | 8 721 231,15 | 0,25 % |
| 20 | KAUBANDUS | 79 045 483,69 | 74 156 018,17 | 0,00 | 2 255 949,24 | 76 411 967,41 | 96,67 % | 685 968,45 | 250 000,00 | 935 968,45 | 1,18 % | 1 697 547,83 | 0,00 | 0,00 | 1 697 547,83 | 2,15 % |
| 21 | ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA | 1 289 036 926,29 | 1 218 093 092,13 | 2 240 408,00 | 32 505 782,84 | 1 252 839 282,97 | 97,19 % | 23 378 049,45 | 2 000 000,00 | 25 378 049,45 | 1,97 % | 10 819 593,87 | 0,00 | 0,00 | 10 819 593,87 | 0,84 % |
| 22 | LAIENEMINE | 2 091 172 264,18 | 1 870 416 760,66 | 0,00 | 54 436 799,70 | 1 924 853 560,36 | 92,05 % | 34 028 225,48 | 0,00 | 34 028 225,48 | 1,63 % | 132 290 478,34 | 0,00 | 0,00 | 132 290 478,34 | 6,33 % |
| 23 | HUMANITAARABI | 649 607 082,02 | 643 708 055,62 | 0,00 | 4 776 043,11 | 648 484 098,73 | 99,83 % | 998 669,91 | 0,00 | 998 669,91 | 0,15 % | 124 313,38 | 0,00 | 0,00 | 124 313,38 | 0,02 % |
| 24 | PETTUSEVASTANE VÕITLUS | 58 081 724,61 | 57 222 741,51 | 0,00 | 68 382,24 | 57 291 123,75 | 98,64 % | 46 294,37 | 0,00 | 46 294,37 | 0,08 % | 744 306,49 | 0,00 | 0,00 | 744 306,49 | 1,28 % |
| 25 | KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE | 221 979 010,68 | 209 584 582,06 | 0,00 | 4 981 157,97 | 214 565 740,03 | 96,66 % | 3 931 895,71 | 0,00 | 3 931 895,71 | 1,77 % | 3 481 374,94 | 0,00 | 0,00 | 3 481 374,94 | 1,57 % |
| 26 | KOMISJONI HALDUS | 694 334 023,39 | 617 647 307,26 | 140 200,00 | 28 770 992,78 | 646 558 500,04 | 93,12 % | 18 946 607,61 | 0,00 | 18 946 607,61 | 2,73 % | 28 828 315,74 | 600,00 | 0,00 | 28 828 915,74 | 4,15 % |
| 27 | EELARVE | 1 371 761 854,50 | 1 367 733 068,27 | 0,00 | 1 439 912,66 | 1 369 172 980,93 | 99,81 % | 694 377,84 | 0,00 | 694 377,84 | 0,05 % | 1 894 495,73 | 0,00 | 0,00 | 1 894 495,73 | 0,14 % |
| 28 | AUDIT | 11 065 776,56 | 10 509 029,11 | 0,00 | 227 788,37 | 10 736 817,48 | 97,03 % | 91 170,19 | 0,00 | 91 170,19 | 0,82 % | 237 788,89 | 0,00 | 0,00 | 237 788,89 | 2,15 % |
| 29 | STATISTIKA | 143 845 832,96 | 114 447 526,26 | 2 655 119,00 | 5 495 381,57 | 122 598 026,83 | 85,23 % | 3 367 160,99 | 0,00 | 3 367 160,99 | 2,34 % | 16 816 686,74 | 916 876,79 | 147 081,61 | 17 880 645,14 | 12,43 % |
| 30 | PENSIONID | 899 771 006,94 | 897 979 045,67 | 0,00 | 0,00 | 897 979 045,67 | 99,80 % | 6,94 | 0,00 | 6,94 | 0,00 % | 1 791 954,33 | 0,00 | 0,00 | 1 791 954,33 | 0,20 % |
| 31 | RESERVID | 13 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 13 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 13 000 000,00 | 100,00 % |
| 90 | MUUD INSTITUTSIOONID | 2 444 128 322,90 | 2 275 681 330,70 | 2 130 473,88 | 57 591 104,18 | 2 335 402 908,76 | 95,55 % | 48 666 663,84 | | 48 666 663,84 | 1,99 % | 60 058 750,30 | 0,00 | | 60 058 750,30 | 2,46 % |
| Kokku | 117 935 940 350,63 | 115 074 273 902,93 | 210 489 418,62 | 993 146 006,82 | 116 277 909 328,37 | 98,59 % | 772 650 701,11 | 187 313 055,33 | 959 963 756,44 | 0,81 % | 694 065 257,74 | 2 894 547,01 | 1 107 461,07 | 698 067 265,82 | 0,59 % |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatud assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

MAJANDUS- JA RAHANDUSVALKOND

407 527 208,93

303 123 094,94

150 000,00

6 511 248,32

309 784 343,26

76,02 %

593 962,61

0,00

593 962,61

0,15 %

97 078 903,06

70 000,00

0,00

97 148 903,06

23,84 %

02

ETTEVÕTLUS

426 592 592,95

326 655 199,11

5 334 699,05

17 986 637,12

349 976 535,28

82,04 %

21 625 832,61

14 757 737,00

36 383 569,61

8,53 %

39 903 831,89

94 390,92

234 265,25

40 232 488,06

9,43 %

03

KONKURENTS

92 921 162,67

88 658 322,33

0,00

2 877 291,31

91 535 613,64

98,51 %

912 009,08

0,00

912 009,08

0,98 %

469 050,67

0,00

4 489,28

473 539,95

0,51 %

04

TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED

11 526 648 203,18

11 408 136 263,44

82 772 096,00

8 445 273,53

11 499 353 632,97

99,76 %

7 466 165,67

47 839,60

7 514 005,27

0,07 %

19 632 524,96

3 190,00

144 849,98

19 780 564,94

0,17 %

05

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

53 268 700 112,37

53 023 624 330,44

74 387 053,00

7 489 978,65

53 105 501 362,09

99,69 %

2 108 515,72

63 480 000,00

65 588 515,72

0,12 %

97 546 914,56

63 320,00

0,00

97 610 234,56

0,18 %

06

ENERGEETIKA JA TRANSPORT

1 486 438 871,24

1 389 661 930,94

21 515 183,93

14 842 849,96

1 426 019 964,83

95,94 %

33 392 839,95

994 712,00

34 387 551,95

2,31 %

25 228 400,06

711 240,88

91 713,52

26 031 354,46

1,75 %

07

KESKKOND

347 971 130,46

317 027 446,77

0,00

16 729 379,54

333 756 826,31

95,92 %

5 365 903,44

148 000,00

5 513 903,44

1,58 %

8 643 095,23

0,00

57 305,48

8 700 400,71

2,50 %

08

TEADUSUURINGUD

3 776 900 753,70

3 307 357 499,84

0,00

335 091 512,86

3 642 449 012,70

96,44 %

134 002 260,02

0,00

134 002 260,02

3,55 %

449 414,16

0,00

66,82

449 480,98

0,01 %

09

INFOÜHISKOND

1 565 654 841,89

1 367 651 273,13

312 800,00

134 220 267,09

1 502 184 340,22

95,95 %

55 790 812,19

0,00

55 790 812,19

3,56 %

7 598 821,87

6 600,08

74 267,53

7 679 689,48

0,49 %

10

OTSENE TEADUSTEGEVUS

622 855 009,90

347 211 040,07

0,00

46 222 754,86

393 433 794,93

63,17 %

210 211 615,68

4 425 000,00

214 636 615,68

34,46 %

14 782 246,93

0,00

2 352,36

14 784 599,29

2,37 %

11

KALANDUS

1 027 724 083,17

993 099 049,71

1 763 199,95

2 873 169,77

997 735 419,43

97,08 %

3 204 796,72

687 500,00

3 892 296,72

0,38 %

26 089 066,29

0,00

7 300,73

26 096 367,02

2,54 %

12

SISETURG

76 737 359,69

68 032 912,51

0,00

2 296 436,02

70 329 348,53

91,65 %

751 232,67

1 676 979,63

2 428 212,30

3,16 %

3 872 066,86

0,00

107 732,00

3 979 798,86

5,19 %

13

REGIONAALPOLIITIKA

27 307 413 557,57

27 191 958 010,70

9 418 866,00

2 229 544,66

27 203 606 421,36

99,62 %

735 161,91

92 880 830,00

93 615 991,91

0,34 %

10 191 144,30

0,00

0,00

10 191 144,30

0,04 %

14

MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT

129 937 141,75

100 429 172,92

3 948 008,51

3 933 331,22

108 310 512,65

83,36 %

1 397 863,53

0,00

1 397 863,53

1,08 %

20 136 774,08

91 991,49

0,00

20 228 765,57

15,57 %

15

HARIDUS JA KULTUUR

1 153 954 314,63

931 369 268,96

0,00

120 301 477,52

1 051 670 746,48

91,14 %

90 007 185,49

1 813 605,10

91 820 790,59

7,96 %

10 315 325,94

0,00

147 451,62

10 462 777,56

0,91 %

16

PRESS JA TEAVE

192 743 132,33

177 477 421,75

0,00

3 832 151,22

181 309 572,97

94,07 %

1 450 898,11

0,00

1 450 898,11

0,75 %

9 982 661,25

0,00

0,00

9 982 661,25

5,18 %

17

TERVISE- JA TARBIJAKAITSE

498 193 764,15

463 926 799,70

711 528,51

7 429 231,22

472 067 559,43

94,76 %

8 573 567,78

3 550 852,00

12 124 419,78

2,43 %

13 278 404,30

639 421,39

83 959,25

14 001 784,94

2,81 %

18

VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA

608 409 488,09

588 507 140,40

1 939 084,54

3 925 394,58

594 371 619,52

97,69 %

5 376 553,87

0,00

5 376 553,87

0,88 %

8 359 773,60

296 915,46

4 625,64

8 661 314,70

1,42 %

19

VÄLISSUHTED

3 451 788 313,24

3 323 189 167,85

1 070 698,25

63 358 782,71

3 387 618 648,81

98,14 %

54 848 433,28

600 000,00

55 448 433,28

1,61 %

8 721 231,15

0,00

0,00

8 721 231,15

0,25 %

20

KAUBANDUS

79 045 483,69

74 156 018,17

0,00

2 255 949,24

76 411 967,41

96,67 %

685 968,45

250 000,00

935 968,45

1,18 %

1 697 547,83

0,00

0,00

1 697 547,83

2,15 %

21

ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA

1 289 036 926,29

1 218 093 092,13

2 240 408,00

32 505 782,84

1 252 839 282,97

97,19 %

23 378 049,45

2 000 000,00

25 378 049,45

1,97 %

10 819 593,87

0,00

0,00

10 819 593,87

0,84 %

22

LAIENEMINE

2 091 172 264,18

1 870 416 760,66

0,00

54 436 799,70

1 924 853 560,36

92,05 %

34 028 225,48

0,00

34 028 225,48

1,63 %

132 290 478,34

0,00

0,00

132 290 478,34

6,33 %

23

HUMANITAARABI

649 607 082,02

643 708 055,62

0,00

4 776 043,11

648 484 098,73

99,83 %

998 669,91

0,00

998 669,91

0,15 %

124 313,38

0,00

0,00

124 313,38

0,02 %

24

PETTUSEVASTANE VÕITLUS

58 081 724,61

57 222 741,51

0,00

68 382,24

57 291 123,75

98,64 %

46 294,37

0,00

46 294,37

0,08 %

744 306,49

0,00

0,00

744 306,49

1,28 %

25

KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE

221 979 010,68

209 584 582,06

0,00

4 981 157,97

214 565 740,03

96,66 %

3 931 895,71

0,00

3 931 895,71

1,77 %

3 481 374,94

0,00

0,00

3 481 374,94

1,57 %

26

KOMISJONI HALDUS

694 334 023,39

617 647 307,26

140 200,00

28 770 992,78

646 558 500,04

93,12 %

18 946 607,61

0,00

18 946 607,61

2,73 %

28 828 315,74

600,00

0,00

28 828 915,74

4,15 %

27

EELARVE

1 371 761 854,50

1 367 733 068,27

0,00

1 439 912,66

1 369 172 980,93

99,81 %

694 377,84

0,00

694 377,84

0,05 %

1 894 495,73

0,00

0,00

1 894 495,73

0,14 %

28

AUDIT

11 065 776,56

10 509 029,11

0,00

227 788,37

10 736 817,48

97,03 %

91 170,19

0,00

91 170,19

0,82 %

237 788,89

0,00

0,00

237 788,89

2,15 %

29

STATISTIKA

143 845 832,96

114 447 526,26

2 655 119,00

5 495 381,57

122 598 026,83

85,23 %

3 367 160,99

0,00

3 367 160,99

2,34 %

16 816 686,74

916 876,79

147 081,61

17 880 645,14

12,43 %

30

PENSIONID

899 771 006,94

897 979 045,67

0,00

0,00

897 979 045,67

99,80 %

6,94

0,00

6,94

0,00 %

1 791 954,33

0,00

0,00

1 791 954,33

0,20 %

31

RESERVID

13 000 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

13 000 000,00

0,00

0,00

13 000 000,00

100,00 %

90

MUUD INSTITUTSIOONID

2 444 128 322,90

2 275 681 330,70

2 130 473,88

57 591 104,18

2 335 402 908,76

95,55 %

48 666 663,84

48 666 663,84

1,99 %

60 058 750,30

0,00

60 058 750,30

2,46 %

Kokku

117 935 940 350,63

115 074 273 902,93

210 489 418,62

993 146 006,82

116 277 909 328,37

98,59 %

772 650 701,11

187 313 055,33

959 963 756,44

0,81 %

694 065 257,74

2 894 547,01

1 107 461,07

698 067 265,82

0,59 %

12.   Maksete assigneeringute kasutamine

poliitikavaldkondade lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud maksete assigneeringud | Tehtud maksed | 2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatud assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 01 | MAJANDUS- JA RAHANDUSVALKOND | 455 723 451,06 | 338 764 166,30 | 9 579 187,96 | 8 454 657,45 | 356 798 011,71 | 78,29 % | 5 458 766,18 | 0,00 | 699 887,01 | 6 158 653,19 | 1,35 % | 91 510 565,52 | 1 256 220,64 | 0,00 | 92 766 786,16 | 20,36 % |
| 02 | ETTEVÕTLUS | 420 813 510,71 | 281 995 143,66 | 11 106 167,87 | 12 385 001,15 | 305 486 312,68 | 72,59 % | 17 491 519,32 | 81 392,00 | 30 416 971,83 | 47 989 883,15 | 11,40 % | 61 108 713,02 | 5 358 080,22 | 870 521,64 | 67 337 314,88 | 16,00 % |
| 03 | KONKURENTS | 99 373 701,44 | 81 330 360,60 | 5 898 656,71 | 2 426 668,93 | 89 655 686,24 | 90,22 % | 6 890 666,45 | 0,00 | 1 351 691,88 | 8 242 358,33 | 8,29 % | 906 345,95 | 559 053,94 | 10 256,98 | 1 475 656,87 | 1,48 % |
| 04 | TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED | 9 811 200 592,87 | 9 736 482 417,84 | 11 241 777,93 | 8 533 512,75 | 9 756 257 708,52 | 99,44 % | 16 604 010,81 | 0,00 | 7 475 498,63 | 24 079 509,44 | 0,25 % | 25 201 810,35 | 5 460 173,12 | 201 391,44 | 30 863 374,91 | 0,31 % |
| 05 | PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE | 52 984 768 230,41 | 52 664 045 015,42 | 66 446 957,88 | 6 414 972,24 | 52 736 906 945,54 | 99,53 % | 22 879 271,13 | 43 480 000,00 | 3 484 032,13 | 69 843 303,26 | 0,13 % | 171 900 264,45 | 6 117 717,16 | 0,00 | 178 017 981,61 | 0,34 % |
| 06 | ENERGEETIKA JA TRANSPORT | 1 347 410 097,94 | 1 178 703 579,70 | 13 444 694,84 | 13 080 791,16 | 1 205 229 065,70 | 89,45 % | 17 357 235,72 | 0,00 | 60 974 878,00 | 78 332 113,72 | 5,81 % | 58 997 533,20 | 3 812 226,51 | 1 039 158,81 | 63 848 918,52 | 4,74 % |
| 07 | KESKKOND | 342 671 583,23 | 237 922 753,30 | 20 642 188,47 | 17 311 315,99 | 275 876 257,76 | 80,51 % | 16 527 932,12 | 0,00 | 8 627 307,33 | 25 155 239,45 | 7,34 % | 31 637 856,58 | 9 995 087,88 | 7 141,56 | 41 640 086,02 | 12,15 % |
| 08 | TEADUSUURINGUD | 3 516 317 721,69 | 2 734 272 087,80 | 25 961 243,31 | 255 253 164,74 | 3 015 486 495,85 | 85,76 % | 35 391 780,12 | 0,00 | 452 297 864,64 | 487 689 644,76 | 13,87 % | 799 648,16 | 12 334 576,02 | 7 356,90 | 13 141 581,08 | 0,37 % |
| 09 | INFOÜHISKOND | 1 448 488 027,38 | 1 114 532 763,41 | 14 598 308,03 | 98 187 604,51 | 1 227 318 675,95 | 84,73 % | 21 431 364,29 | 0,00 | 176 095 523,04 | 197 526 887,33 | 13,64 % | 20 999 967,30 | 2 485 813,36 | 156 683,44 | 23 642 464,10 | 1,63 % |
| 10 | OTSENE TEADUSTEGEVUS | 594 480 964,37 | 284 157 194,65 | 29 853 929,12 | 41 804 367,31 | 355 815 491,08 | 59,85 % | 37 284 072,21 | 0,00 | 178 823 258,83 | 216 107 331,04 | 36,35 % | 11 265 470,14 | 11 138 272,43 | 154 399,68 | 22 558 142,25 | 3,79 % |
| 11 | KALANDUS | 921 487 723,07 | 774 597 205,06 | 41 070 936,21 | 2 917 535,14 | 818 585 676,41 | 88,83 % | 4 342 023,42 | 0,00 | 4 754 615,57 | 9 096 638,99 | 0,99 % | 86 295 697,82 | 7 445 616,40 | 64 093,45 | 93 805 407,67 | 10,18 % |
| 12 | SISETURG | 78 284 561,36 | 59 660 725,32 | 5 145 692,77 | 1 871 378,30 | 66 677 796,39 | 85,17 % | 7 525 064,17 | 0,00 | 1 134 177,46 | 8 659 241,63 | 11,06 % | 1 108 169,51 | 1 825 762,15 | 13 591,68 | 2 947 523,34 | 3,77 % |
| 13 | REGIONAALPOLIITIKA | 20 152 243 333,70 | 19 829 411 120,89 | 143 622 798,33 | 9 283 188,12 | 19 982 317 107,34 | 99,16 % | 17 128 898,46 | 92 880 830,00 | 1 094 825,45 | 111 104 553,91 | 0,55 % | 57 842 632,65 | 979 039,80 | 0,00 | 58 821 672,45 | 0,29 % |
| 14 | MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT | 110 123 014,03 | 85 600 803,19 | 5 202 717,78 | 3 245 043,73 | 94 048 564,70 | 85,40 % | 5 740 460,16 | 0,00 | 2 006 158,49 | 7 746 618,65 | 7,03 % | 7 740 683,65 | 587 147,03 | 0,00 | 8 327 830,68 | 7,56 % |
| 15 | HARIDUS JA KULTUUR | 1 171 624 946,68 | 878 639 956,06 | 16 903 821,68 | 107 313 701,82 | 1 002 857 479,56 | 85,60 % | 20 119 663,82 | 800 000,00 | 122 234 614,46 | 143 154 278,28 | 12,22 % | 20 331 700,12 | 5 042 476,96 | 239 011,76 | 25 613 188,84 | 2,19 % |
| 16 | PRESS JA TEAVE | 201 916 890,24 | 146 563 988,47 | 9 391 539,28 | 3 061 198,02 | 159 016 725,77 | 78,75 % | 17 043 633,33 | 0,00 | 2 112 553,42 | 19 156 186,75 | 9,49 % | 19 341 361,20 | 4 402 616,52 | 0,00 | 23 743 977,72 | 11,76 % |
| 17 | TERVISE- JA TARBIJAKAITSE | 837 689 986,30 | 191 011 590,47 | 301 339 033,39 | 6 486 698,02 | 498 837 321,88 | 59,55 % | 248 151 463,93 | 3 280 000,00 | 11 439 951,97 | 262 871 415,90 | 31,38 % | 23 671 796,60 | 52 144 917,79 | 164 534,13 | 75 981 248,52 | 9,07 % |
| 18 | VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA | 589 590 155,25 | 462 975 439,63 | 3 964 763,09 | 3 846 710,77 | 470 786 913,49 | 79,85 % | 6 649 078,83 | 49 056 934,97 | 5 364 815,25 | 61 070 829,05 | 10,36 % | 46 238 684,57 | 11 386 256,73 | 107 471,41 | 57 732 412,71 | 9,79 % |
| 19 | VÄLISSUHTED | 3 335 618 358,92 | 3 057 105 735,30 | 35 364 350,62 | 72 236 805,07 | 3 164 706 890,99 | 94,88 % | 54 726 980,12 | 10 770 643,65 | 45 685 277,37 | 111 182 901,14 | 3,33 % | 36 589 142,93 | 23 139 423,86 | 0,00 | 59 728 566,79 | 1,79 % |
| 20 | KAUBANDUS | 84 797 756,27 | 67 406 218,19 | 5 186 389,65 | 1 907 920,53 | 74 500 528,37 | 87,86 % | 5 783 669,89 | 0,00 | 1 033 997,16 | 6 817 667,05 | 8,04 % | 2 733 677,92 | 745 882,93 | 0,00 | 3 479 560,85 | 4,10 % |
| 21 | ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA | 1 244 240 629,79 | 1 069 899 298,94 | 21 855 991,51 | 48 305 933,70 | 1 140 061 224,15 | 91,63 % | 39 292 669,92 | 0,00 | 12 664 353,09 | 51 957 023,01 | 4,18 % | 35 397 217,14 | 16 825 165,49 | 0,00 | 52 222 382,63 | 4,20 % |
| 22 | LAIENEMINE | 2 547 666 825,37 | 1 782 261 182,02 | 8 694 019,76 | 111 662 841,02 | 1 902 618 042,80 | 74,68 % | 25 729 715,18 | 0,00 | 39 662 815,69 | 65 392 530,87 | 2,57 % | 571 236 341,80 | 8 419 909,90 | 0,00 | 579 656 251,70 | 22,75 % |
| 23 | HUMANITAARABI | 626 900 784,47 | 591 421 208,28 | 4 015 330,15 | 626 384,48 | 596 062 922,91 | 95,08 % | 4 780 274,06 | 0,00 | 5 660 808,30 | 10 441 082,36 | 1,67 % | 19 993 386,66 | 403 392,54 | 0,00 | 20 396 779,20 | 3,25 % |
| 24 | PETTUSEVASTANE VÕITLUS | 62 887 691,19 | 49 772 903,10 | 3 323 151,64 | 65 906,63 | 53 161 961,37 | 84,53 % | 5 586 893,84 | 1 446 808,00 | 48 769,98 | 7 082 471,82 | 11,26 % | 1 400 443,06 | 1 242 814,94 | 0,00 | 2 643 258,00 | 4,20 % |
| 25 | KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE | 236 109 319,02 | 191 720 903,10 | 12 846 079,56 | 5 398 893,54 | 209 965 876,20 | 88,93 % | 15 361 713,99 | 0,00 | 3 613 435,73 | 18 975 149,72 | 8,04 % | 2 668 339,91 | 4 499 953,19 | 0,00 | 7 168 293,10 | 3,04 % |
| 26 | KOMISJONI HALDUS | 799 466 175,00 | 552 309 314,89 | 77 850 023,13 | 18 430 254,35 | 648 589 592,37 | 81,13 % | 70 545 245,28 | 0,00 | 29 770 496,65 | 100 315 741,93 | 12,55 % | 23 921 062,83 | 26 639 777,87 | 0,00 | 50 560 840,70 | 6,32 % |
| 27 | EELARVE | 1 383 209 636,30 | 1 358 844 152,65 | 10 922 950,13 | 1 341 860,99 | 1 371 108 963,77 | 99,13 % | 8 888 915,62 | 0,00 | 801 887,71 | 9 690 803,33 | 0,70 % | 1 894 495,73 | 515 373,47 | 0,00 | 2 409 869,20 | 0,17 % |
| 28 | AUDIT | 11 737 179,47 | 9 746 582,60 | 498 793,51 | 218 403,06 | 10 463 779,17 | 89,15 % | 762 446,51 | 0,00 | 100 555,50 | 863 002,01 | 7,35 % | 237 788,89 | 172 609,40 | 0,00 | 410 398,29 | 3,50 % |
| 29 | STATISTIKA | 141 296 861,25 | 97 691 231,14 | 5 836 800,01 | 7 595 351,87 | 111 123 383,02 | 78,65 % | 8 432 393,72 | 0,00 | 1 570 033,33 | 10 002 427,05 | 7,08 % | 18 017 588,14 | 1 929 321,96 | 224 141,08 | 20 171 051,18 | 14,28 % |
| 30 | PENSIONID | 899 771 006,94 | 895 202 618,12 | 0,00 | 0,00 | 895 202 618,12 | 99,49 % | 2 776 427,55 | 0,00 | 6,94 | 2 776 434,49 | 0,31 % | 1 791 954,33 | 0,00 | 0,00 | 1 791 954,33 | 0,20 % |
| 31 | RESERVID | 123 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 123 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 123 000 000,00 | 100,00 % |
| 90 | MUUD INSTITUTSIOONID | 2 853 089 900,39 | 1 817 241 684,18 | 365 185 691,62 | 57 278 430,64 | 2 239 705 806,44 | 78,50 % | 458 439 646,52 | | 48 979 337,38 | 507 418 983,90 | 17,78 % | 60 058 750,30 | 45 906 359,75 | | 105 965 110,05 | 3,71 % |
| Kokku | 109 434 000 616,11 | 102 621 289 344,28 | 1 286 993 985,94 | 926 946 496,03 | 104 835 229 826,25 | 95,80 % | 1 225 123 896,67 | 201 796 608,62 | 1 259 980 400,22 | 2 686 900 905,51 | 2,46 % | 1 635 839 090,43 | 272 771 039,96 | 3 259 753,96 | 1 911 869 884,35 | 1,75 % |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud maksete assigneeringud

Tehtud maksed

2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatud assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

01

MAJANDUS- JA RAHANDUSVALKOND

455 723 451,06

338 764 166,30

9 579 187,96

8 454 657,45

356 798 011,71

78,29 %

5 458 766,18

0,00

699 887,01

6 158 653,19

1,35 %

91 510 565,52

1 256 220,64

0,00

92 766 786,16

20,36 %

02

ETTEVÕTLUS

420 813 510,71

281 995 143,66

11 106 167,87

12 385 001,15

305 486 312,68

72,59 %

17 491 519,32

81 392,00

30 416 971,83

47 989 883,15

11,40 %

61 108 713,02

5 358 080,22

870 521,64

67 337 314,88

16,00 %

03

KONKURENTS

99 373 701,44

81 330 360,60

5 898 656,71

2 426 668,93

89 655 686,24

90,22 %

6 890 666,45

0,00

1 351 691,88

8 242 358,33

8,29 %

906 345,95

559 053,94

10 256,98

1 475 656,87

1,48 %

04

TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED

9 811 200 592,87

9 736 482 417,84

11 241 777,93

8 533 512,75

9 756 257 708,52

99,44 %

16 604 010,81

0,00

7 475 498,63

24 079 509,44

0,25 %

25 201 810,35

5 460 173,12

201 391,44

30 863 374,91

0,31 %

05

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

52 984 768 230,41

52 664 045 015,42

66 446 957,88

6 414 972,24

52 736 906 945,54

99,53 %

22 879 271,13

43 480 000,00

3 484 032,13

69 843 303,26

0,13 %

171 900 264,45

6 117 717,16

0,00

178 017 981,61

0,34 %

06

ENERGEETIKA JA TRANSPORT

1 347 410 097,94

1 178 703 579,70

13 444 694,84

13 080 791,16

1 205 229 065,70

89,45 %

17 357 235,72

0,00

60 974 878,00

78 332 113,72

5,81 %

58 997 533,20

3 812 226,51

1 039 158,81

63 848 918,52

4,74 %

07

KESKKOND

342 671 583,23

237 922 753,30

20 642 188,47

17 311 315,99

275 876 257,76

80,51 %

16 527 932,12

0,00

8 627 307,33

25 155 239,45

7,34 %

31 637 856,58

9 995 087,88

7 141,56

41 640 086,02

12,15 %

08

TEADUSUURINGUD

3 516 317 721,69

2 734 272 087,80

25 961 243,31

255 253 164,74

3 015 486 495,85

85,76 %

35 391 780,12

0,00

452 297 864,64

487 689 644,76

13,87 %

799 648,16

12 334 576,02

7 356,90

13 141 581,08

0,37 %

09

INFOÜHISKOND

1 448 488 027,38

1 114 532 763,41

14 598 308,03

98 187 604,51

1 227 318 675,95

84,73 %

21 431 364,29

0,00

176 095 523,04

197 526 887,33

13,64 %

20 999 967,30

2 485 813,36

156 683,44

23 642 464,10

1,63 %

10

OTSENE TEADUSTEGEVUS

594 480 964,37

284 157 194,65

29 853 929,12

41 804 367,31

355 815 491,08

59,85 %

37 284 072,21

0,00

178 823 258,83

216 107 331,04

36,35 %

11 265 470,14

11 138 272,43

154 399,68

22 558 142,25

3,79 %

11

KALANDUS

921 487 723,07

774 597 205,06

41 070 936,21

2 917 535,14

818 585 676,41

88,83 %

4 342 023,42

0,00

4 754 615,57

9 096 638,99

0,99 %

86 295 697,82

7 445 616,40

64 093,45

93 805 407,67

10,18 %

12

SISETURG

78 284 561,36

59 660 725,32

5 145 692,77

1 871 378,30

66 677 796,39

85,17 %

7 525 064,17

0,00

1 134 177,46

8 659 241,63

11,06 %

1 108 169,51

1 825 762,15

13 591,68

2 947 523,34

3,77 %

13

REGIONAALPOLIITIKA

20 152 243 333,70

19 829 411 120,89

143 622 798,33

9 283 188,12

19 982 317 107,34

99,16 %

17 128 898,46

92 880 830,00

1 094 825,45

111 104 553,91

0,55 %

57 842 632,65

979 039,80

0,00

58 821 672,45

0,29 %

14

MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT

110 123 014,03

85 600 803,19

5 202 717,78

3 245 043,73

94 048 564,70

85,40 %

5 740 460,16

0,00

2 006 158,49

7 746 618,65

7,03 %

7 740 683,65

587 147,03

0,00

8 327 830,68

7,56 %

15

HARIDUS JA KULTUUR

1 171 624 946,68

878 639 956,06

16 903 821,68

107 313 701,82

1 002 857 479,56

85,60 %

20 119 663,82

800 000,00

122 234 614,46

143 154 278,28

12,22 %

20 331 700,12

5 042 476,96

239 011,76

25 613 188,84

2,19 %

16

PRESS JA TEAVE

201 916 890,24

146 563 988,47

9 391 539,28

3 061 198,02

159 016 725,77

78,75 %

17 043 633,33

0,00

2 112 553,42

19 156 186,75

9,49 %

19 341 361,20

4 402 616,52

0,00

23 743 977,72

11,76 %

17

TERVISE- JA TARBIJAKAITSE

837 689 986,30

191 011 590,47

301 339 033,39

6 486 698,02

498 837 321,88

59,55 %

248 151 463,93

3 280 000,00

11 439 951,97

262 871 415,90

31,38 %

23 671 796,60

52 144 917,79

164 534,13

75 981 248,52

9,07 %

18

VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA

589 590 155,25

462 975 439,63

3 964 763,09

3 846 710,77

470 786 913,49

79,85 %

6 649 078,83

49 056 934,97

5 364 815,25

61 070 829,05

10,36 %

46 238 684,57

11 386 256,73

107 471,41

57 732 412,71

9,79 %

19

VÄLISSUHTED

3 335 618 358,92

3 057 105 735,30

35 364 350,62

72 236 805,07

3 164 706 890,99

94,88 %

54 726 980,12

10 770 643,65

45 685 277,37

111 182 901,14

3,33 %

36 589 142,93

23 139 423,86

0,00

59 728 566,79

1,79 %

20

KAUBANDUS

84 797 756,27

67 406 218,19

5 186 389,65

1 907 920,53

74 500 528,37

87,86 %

5 783 669,89

0,00

1 033 997,16

6 817 667,05

8,04 %

2 733 677,92

745 882,93

0,00

3 479 560,85

4,10 %

21

ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA

1 244 240 629,79

1 069 899 298,94

21 855 991,51

48 305 933,70

1 140 061 224,15

91,63 %

39 292 669,92

0,00

12 664 353,09

51 957 023,01

4,18 %

35 397 217,14

16 825 165,49

0,00

52 222 382,63

4,20 %

22

LAIENEMINE

2 547 666 825,37

1 782 261 182,02

8 694 019,76

111 662 841,02

1 902 618 042,80

74,68 %

25 729 715,18

0,00

39 662 815,69

65 392 530,87

2,57 %

571 236 341,80

8 419 909,90

0,00

579 656 251,70

22,75 %

23

HUMANITAARABI

626 900 784,47

591 421 208,28

4 015 330,15

626 384,48

596 062 922,91

95,08 %

4 780 274,06

0,00

5 660 808,30

10 441 082,36

1,67 %

19 993 386,66

403 392,54

0,00

20 396 779,20

3,25 %

24

PETTUSEVASTANE VÕITLUS

62 887 691,19

49 772 903,10

3 323 151,64

65 906,63

53 161 961,37

84,53 %

5 586 893,84

1 446 808,00

48 769,98

7 082 471,82

11,26 %

1 400 443,06

1 242 814,94

0,00

2 643 258,00

4,20 %

25

KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE

236 109 319,02

191 720 903,10

12 846 079,56

5 398 893,54

209 965 876,20

88,93 %

15 361 713,99

0,00

3 613 435,73

18 975 149,72

8,04 %

2 668 339,91

4 499 953,19

0,00

7 168 293,10

3,04 %

26

KOMISJONI HALDUS

799 466 175,00

552 309 314,89

77 850 023,13

18 430 254,35

648 589 592,37

81,13 %

70 545 245,28

0,00

29 770 496,65

100 315 741,93

12,55 %

23 921 062,83

26 639 777,87

0,00

50 560 840,70

6,32 %

27

EELARVE

1 383 209 636,30

1 358 844 152,65

10 922 950,13

1 341 860,99

1 371 108 963,77

99,13 %

8 888 915,62

0,00

801 887,71

9 690 803,33

0,70 %

1 894 495,73

515 373,47

0,00

2 409 869,20

0,17 %

28

AUDIT

11 737 179,47

9 746 582,60

498 793,51

218 403,06

10 463 779,17

89,15 %

762 446,51

0,00

100 555,50

863 002,01

7,35 %

237 788,89

172 609,40

0,00

410 398,29

3,50 %

29

STATISTIKA

141 296 861,25

97 691 231,14

5 836 800,01

7 595 351,87

111 123 383,02

78,65 %

8 432 393,72

0,00

1 570 033,33

10 002 427,05

7,08 %

18 017 588,14

1 929 321,96

224 141,08

20 171 051,18

14,28 %

30

PENSIONID

899 771 006,94

895 202 618,12

0,00

0,00

895 202 618,12

99,49 %

2 776 427,55

0,00

6,94

2 776 434,49

0,31 %

1 791 954,33

0,00

0,00

1 791 954,33

0,20 %

31

RESERVID

123 000 000,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

123 000 000,00

0,00

0,00

123 000 000,00

100,00 %

90

MUUD INSTITUTSIOONID

2 853 089 900,39

1 817 241 684,18

365 185 691,62

57 278 430,64

2 239 705 806,44

78,50 %

458 439 646,52

48 979 337,38

507 418 983,90

17,78 %

60 058 750,30

45 906 359,75

105 965 110,05

3,71 %

Kokku

109 434 000 616,11

102 621 289 344,28

1 286 993 985,94

926 946 496,03

104 835 229 826,25

95,80 %

1 225 123 896,67

201 796 608,62

1 259 980 400,22

2 686 900 905,51

2,46 %

1 635 839 090,43

272 771 039,96

3 259 753,96

1 911 869 884,35

1,75 %

13.   2005. ja 2004. aasta eelarve

täitmise võrdlus poliitikavaldkondade lõikes

Kulukohustuste

assigneeringud

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud assigneeringud | Võetud kulukohustused | Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 2005 | 2004 | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8=(4-6)/6 | 9 | 10=9/1 | 11 | 12=11/2 | 13=(9-11)/11 | 14=1-4-9 | 15=14/1 | 16=2-6-11 | 17=16/2 | 18=(14-16)/16 |
| 01 | MAJANDUS JA RAHANDUSVALDKOND | 407 527 208,93 | 482 183 876,53 | – 15,48 % | 309 784 343,26 | 76,02 % | 431 421 396,37 | 89,47 % | – 28,19 % | 593 962,61 | 0,15 % | 1 254 405,01 | 0,26 % | 52,65 % | 97 148 903,06 | 23,84 % | 49 508 075,15 | 10,27 % | 96,23 % |
| 02 | ETTEVÕTLUS | 426 592 592,95 | 334 476 717,34 | 27,54 % | 349 976 535,28 | 82,04 % | 285 493 213,13 | 85,36 % | 22,59 % | 36 383 569,61 | 8,53 % | 24 978 227,01 | 7,47 % | 45,66 % | 40 232 488,06 | 9,43 % | 24 005 277,20 | 7,18 % | 67,60 % |
| 03 | KONKURENTS | 92 921 162,67 | 86 474 458,65 | 7,46 % | 91 535 613,64 | 98,51 % | 83 896 447,61 | 97,02 % | 9,11 % | 912 009,08 | 0,98 % | 947 316,65 | 1,10 % | 3,73 % | 473 539,95 | 0,51 % | 1 630 694,39 | 1,89 % | – 70,96 % |
| 04 | TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED | 11 526 648 203,18 | 10 900 240 229,71 | 5,75 % | 11 499 353 632,97 | 99,76 % | 10 779 114 367,58 | 98,89 % | 6,68 % | 7 514 005,27 | 0,07 % | 90 045 989,83 | 0,83 % | 91,66 % | 19 780 564,94 | 0,17 % | 31 079 872,30 | 0,29 % | – 36,36 % |
| 05 | PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE | 53 268 700 112,37 | 48 861 561 432,53 | 9,02 % | 53 105 501 362,09 | 99,69 % | 48 470 919 587,96 | 99,20 % | 9,56 % | 65 588 515,72 | 0,12 % | 77 476 564,13 | 0,16 % | 15,34 % | 97 610 234,56 | 0,18 % | 313 165 280,44 | 0,64 % | – 68,83 % |
| 06 | ENERGEETIKA JA TRANSPORT | 1 486 438 871,24 | 1 423 952 103,92 | 4,39 % | 1 426 019 964,83 | 95,94 % | 1 344 674 705,69 | 94,43 % | 6,05 % | 34 387 551,95 | 2,31 % | 46 559 497,57 | 3,27 % | 26,14 % | 26 031 354,46 | 1,75 % | 32 717 900,66 | 2,30 % | – 20,44 % |
| 07 | KESKKOND | 347 971 130,46 | 365 778 907,75 | – 4,87 % | 333 756 826,31 | 95,92 % | 344 645 192,57 | 94,22 % | – 3,16 % | 5 513 903,44 | 1,58 % | 7 108 055,57 | 1,94 % | 22,43 % | 8 700 400,71 | 2,50 % | 14 025 659,61 | 3,83 % | – 37,97 % |
| 08 | TEADUSUURINGUD | 3 776 900 753,70 | 3 658 311 117,71 | 3,24 % | 3 642 449 012,70 | 96,44 % | 3 513 905 006,10 | 96,05 % | 3,66 % | 134 002 260,02 | 3,55 % | 142 801 493,90 | 3,90 % | 6,16 % | 449 480,98 | 0,01 % | 1 604 617,71 | 0,04 % | – 71,99 % |
| 09 | INFOÜHISKOND | 1 565 654 841,89 | 1 334 309 820,76 | 17,34 % | 1 502 184 340,22 | 95,95 % | 1 248 968 905,43 | 93,60 % | 20,27 % | 55 790 812,19 | 3,56 % | 77 768 956,18 | 5,83 % | 28,26 % | 7 679 689,48 | 0,49 % | 7 571 959,15 | 0,57 % | 1,42 % |
| 10 | OTSENE TEADUSTEGEVUS | 622 855 009,90 | 530 904 375,48 | 17,32 % | 393 433 794,93 | 63,17 % | 328 756 406,21 | 61,92 % | 19,67 % | 214 636 615,68 | 34,46 % | 201 895 118,06 | 38,03 % | 6,31 % | 14 784 599,29 | 2,37 % | 252 851,21 | 0,05 % | 5 747,15 % |
| 11 | KALANDUS | 1 027 724 083,17 | 975 270 237,12 | 5,38 % | 997 735 419,43 | 97,08 % | 943 256 184,11 | 96,72 % | 5,78 % | 3 892 296,72 | 0,38 % | 3 861 122,97 | 0,40 % | 0,81 % | 26 096 367,02 | 2,54 % | 28 152 930,04 | 2,89 % | – 7,30 % |
| 12 | SISETURG | 76 737 359,69 | 73 950 447,69 | 3,77 % | 70 329 348,53 | 91,65 % | 67 050 269,70 | 90,67 % | 4,89 % | 2 428 212,30 | 3,16 % | 751 891,63 | 1,02 % | 222,95 % | 3 979 798,86 | 5,19 % | 6 148 286,36 | 8,31 % | – 35,27 % |
| 13 | REGIONAALPOLIITIKA | 27 307 413 557,57 | 26 639 722 946,19 | 2,51 % | 27 203 606 421,36 | 99,62 % | 26 557 916 551,38 | 99,69 % | 2,43 % | 93 615 991,91 | 0,34 % | 10 277 704,13 | 0,04 % | 810,86 % | 10 191 144,30 | 0,04 % | 71 528 690,68 | 0,27 % | – 85,75 % |
| 14 | MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT | 129 937 141,75 | 112 278 931,35 | 15,73 % | 108 310 512,65 | 83,36 % | 96 297 710,53 | 85,77 % | 12,47 % | 1 397 863,53 | 1,08 % | 5 847 210,28 | 5,21 % | 76,09 % | 20 228 765,57 | 15,57 % | 10 134 010,54 | 9,03 % | 99,61 % |
| 15 | HARIDUS JA KULTUUR | 1 153 954 314,63 | 1 176 732 204,68 | – 1,94 % | 1 051 670 746,48 | 91,14 % | 1 063 611 615,33 | 90,39 % | – 1,12 % | 91 820 790,59 | 7,96 % | 101 556 932,98 | 8,63 % | 9,59 % | 10 462 777,56 | 0,91 % | 11 563 656,37 | 0,98 % | – 9,52 % |
| 16 | PRESS JA TEAVE | 192 743 132,33 | 181 879 106,71 | 5,97 % | 181 309 572,97 | 94,07 % | 155 741 219,10 | 85,63 % | 16,42 % | 1 450 898,11 | 0,75 % | 1 575 988,58 | 0,87 % | 7,94 % | 9 982 661,25 | 5,18 % | 24 561 899,03 | 13,50 % | – 59,36 % |
| 17 | TERVISE- JA TARBIJAKAITSE | 498 193 764,15 | 583 712 932,98 | – 14,65 % | 472 067 559,43 | 94,76 % | 571 356 588,85 | 97,88 % | – 17,38 % | 12 124 419,78 | 2,43 % | 6 792 602,55 | 1,16 % | 78,49 % | 14 001 784,94 | 2,81 % | 5 563 741,58 | 0,95 % | 151,66 % |
| 18 | VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA | 608 409 488,09 | 536 943 730,17 | 13,31 % | 594 371 619,52 | 97,69 % | 512 430 214,76 | 95,43 % | 15,99 % | 5 376 553,87 | 0,88 % | 6 259 412,30 | 1,17 % | 14,10 % | 8 661 314,70 | 1,42 % | 18 254 103,11 | 3,40 % | – 52,55 % |
| 19 | VÄLISSUHTED | 3 451 788 313,24 | 3 808 509 131,63 | – 9,37 % | 3 387 618 648,81 | 98,14 % | 3 704 338 473,85 | 97,26 % | – 8,55 % | 55 448 433,28 | 1,61 % | 81 860 056,95 | 2,15 % | 32,26 % | 8 721 231,15 | 0,25 % | 22 310 600,83 | 0,59 % | – 60,91 % |
| 20 | KAUBANDUS | 79 045 483,69 | 76 989 783,85 | 2,67 % | 76 411 967,41 | 96,67 % | 71 776 052,80 | 93,23 % | 6,46 % | 935 968,45 | 1,18 % | 796 215,67 | 1,03 % | 17,55 % | 1 697 547,83 | 2,15 % | 4 417 515,38 | 5,74 % | – 61,57 % |
| 21 | ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA | 1 289 036 926,29 | 1 246 399 272,16 | 3,42 % | 1 252 839 282,97 | 97,19 % | 1 196 257 470,50 | 95,98 % | 4,73 % | 25 378 049,45 | 1,97 % | 38 418 664,63 | 3,08 % | 33,94 % | 10 819 593,87 | 0,84 % | 11 723 137,03 | 0,94 % | – 7,71 % |
| 22 | LAIENEMINE | 2 091 172 264,18 | 1 426 112 677,33 | 46,63 % | 1 924 853 560,36 | 92,05 % | 1 289 858 570,66 | 90,45 % | 49,23 % | 34 028 225,48 | 1,63 % | 89 363 052,12 | 6,27 % | 61,92 % | 132 290 478,34 | 6,33 % | 46 891 054,55 | 3,29 % | 182,12 % |
| 23 | HUMANITAARABI | 649 607 082,02 | 536 579 381,08 | 21,06 % | 648 484 098,73 | 99,83 % | 536 163 165,48 | 99,92 % | 20,95 % | 998 669,91 | 0,15 % | 231 663,44 | 0,04 % | 331,09 % | 124 313,38 | 0,02 % | 184 552,16 | 0,03 % | – 32,64 % |
| 24 | PETTUSEVASTANE VÕITLUS | 58 081 724,61 | 55 069 144,71 | 5,47 % | 57 291 123,75 | 98,64 % | 51 316 597,57 | 93,19 % | 11,64 % | 46 294,37 | 0,08 % | 8 296,71 | 0,02 % | 457,98 % | 744 306,49 | 1,28 % | 3 744 250,43 | 6,80 % | – 80,12 % |
| 25 | KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE | 221 979 010,68 | 206 873 459,37 | 7,30 % | 214 565 740,03 | 96,66 % | 199 352 506,03 | 96,36 % | 7,63 % | 3 931 895,71 | 1,77 % | 2 953 338,10 | 1,43 % | 33,13 % | 3 481 374,94 | 1,57 % | 4 567 615,24 | 2,21 % | – 23,78 % |
| 26 | KOMISJONI HALDUS | 694 334 023,39 | 726 137 377,55 | – 4,38 % | 646 558 500,04 | 93,12 % | 700 053 947,33 | 96,41 % | – 7,64 % | 18 946 607,61 | 2,73 % | 12 961 462,14 | 1,78 % | 46,18 % | 28 828 915,74 | 4,15 % | 13 121 968,08 | 1,81 % | 119,70 % |
| 27 | EELARVE | 1 371 761 854,50 | 1 474 380 091,01 | -6,96 % | 1 369 172 980,93 | 99,81 % | 1 471 230 496,42 | 99,79 % | – 6,94 % | 694 377,84 | 0,05 % | 570 134,73 | 0,04 % | 21,79 % | 1 894 495,73 | 0,14 % | 2 579 459,86 | 0,17 % | – 26,55 % |
| 28 | AUDIT | 11 065 776,56 | 9 634 884,70 | 14,85 % | 10 736 817,48 | 97,03 % | 9 290 648,05 | 96,43 % | 15,57 % | 91 170,19 | 0,82 % | 91 087,76 | 0,95 % | 0,09 % | 237 788,89 | 2,15 % | 253 148,89 | 2,63 % | – 6,07 % |
| 29 | STATISTIKA | 143 845 832,96 | 136 939 803,35 | 5,04 % | 122 598 026,83 | 85,23 % | 111 900 599,82 | 81,72 % | 9,56 % | 3 367 160,99 | 2,34 % | 7 982 136,09 | 5,83 % | 57,82 % | 17 880 645,14 | 12,43 % | 17 057 067,44 | 12,46 % | 4,83 % |
| 30 | PENSIONID | 899 771 006,94 | 841 776 998,00 | 6,89 % | 897 979 045,67 | 99,80 % | 841 672 750,00 | 99,99 % | 6,69 % | 6,94 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | | 1 791 954,33 | 0,20 % | 104 248,00 | 0,01 % | 1 618,93 % |
| 31 | RESERVID | 13 000 000,00 | 221 000 000,00 | – 94,12 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | | 13 000 000,00 | 100,00 % | 221 000 000,00 | 100,00 % | – 94,12 % |
| 90 | MUUD INSTITUTSIOONID | 2 444 128 322,90 | 2 396 724 218,17 | 1,98 % | 2 335 402 908,76 | 95,55 % | 2 289 908 421,15 | 95,54 % | 1,99 % | 48 666 663,84 | 1,99 % | 23 296 722,15 | 0,97 % | 108,90 % | 60 058 750,30 | 2,46 % | 83 519 074,87 | 3,48 % | – 28,09 % |
| Kokku | 117 935 940 350,63 | 111 421 809 800,18 | 5,85 % | 116 277 909 328,37 | 98,59 % | 109 272 575 282,07 | 98,07 % | 6,41 % | 959 963 756,44 | 0,81 % | 1 066 291 319,82 | 0,96 % | 9,97 % | 698 067 265,82 | 0,59 % | 1 082 943 198,29 | 0,97 % | – 35,54 % |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud assigneeringud

Võetud kulukohustused

Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

2005

2004

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8=(4-6)/6

9

10=9/1

11

12=11/2

13=(9-11)/11

14=1-4-9

15=14/1

16=2-6-11

17=16/2

18=(14-16)/16

01

MAJANDUS JA RAHANDUSVALDKOND

407 527 208,93

482 183 876,53

– 15,48 %

309 784 343,26

76,02 %

431 421 396,37

89,47 %

– 28,19 %

593 962,61

0,15 %

1 254 405,01

0,26 %

52,65 %

97 148 903,06

23,84 %

49 508 075,15

10,27 %

96,23 %

02

ETTEVÕTLUS

426 592 592,95

334 476 717,34

27,54 %

349 976 535,28

82,04 %

285 493 213,13

85,36 %

22,59 %

36 383 569,61

8,53 %

24 978 227,01

7,47 %

45,66 %

40 232 488,06

9,43 %

24 005 277,20

7,18 %

67,60 %

03

KONKURENTS

92 921 162,67

86 474 458,65

7,46 %

91 535 613,64

98,51 %

83 896 447,61

97,02 %

9,11 %

912 009,08

0,98 %

947 316,65

1,10 %

3,73 %

473 539,95

0,51 %

1 630 694,39

1,89 %

– 70,96 %

04

TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED

11 526 648 203,18

10 900 240 229,71

5,75 %

11 499 353 632,97

99,76 %

10 779 114 367,58

98,89 %

6,68 %

7 514 005,27

0,07 %

90 045 989,83

0,83 %

91,66 %

19 780 564,94

0,17 %

31 079 872,30

0,29 %

– 36,36 %

05

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

53 268 700 112,37

48 861 561 432,53

9,02 %

53 105 501 362,09

99,69 %

48 470 919 587,96

99,20 %

9,56 %

65 588 515,72

0,12 %

77 476 564,13

0,16 %

15,34 %

97 610 234,56

0,18 %

313 165 280,44

0,64 %

– 68,83 %

06

ENERGEETIKA JA TRANSPORT

1 486 438 871,24

1 423 952 103,92

4,39 %

1 426 019 964,83

95,94 %

1 344 674 705,69

94,43 %

6,05 %

34 387 551,95

2,31 %

46 559 497,57

3,27 %

26,14 %

26 031 354,46

1,75 %

32 717 900,66

2,30 %

– 20,44 %

07

KESKKOND

347 971 130,46

365 778 907,75

– 4,87 %

333 756 826,31

95,92 %

344 645 192,57

94,22 %

– 3,16 %

5 513 903,44

1,58 %

7 108 055,57

1,94 %

22,43 %

8 700 400,71

2,50 %

14 025 659,61

3,83 %

– 37,97 %

08

TEADUSUURINGUD

3 776 900 753,70

3 658 311 117,71

3,24 %

3 642 449 012,70

96,44 %

3 513 905 006,10

96,05 %

3,66 %

134 002 260,02

3,55 %

142 801 493,90

3,90 %

6,16 %

449 480,98

0,01 %

1 604 617,71

0,04 %

– 71,99 %

09

INFOÜHISKOND

1 565 654 841,89

1 334 309 820,76

17,34 %

1 502 184 340,22

95,95 %

1 248 968 905,43

93,60 %

20,27 %

55 790 812,19

3,56 %

77 768 956,18

5,83 %

28,26 %

7 679 689,48

0,49 %

7 571 959,15

0,57 %

1,42 %

10

OTSENE TEADUSTEGEVUS

622 855 009,90

530 904 375,48

17,32 %

393 433 794,93

63,17 %

328 756 406,21

61,92 %

19,67 %

214 636 615,68

34,46 %

201 895 118,06

38,03 %

6,31 %

14 784 599,29

2,37 %

252 851,21

0,05 %

5 747,15 %

11

KALANDUS

1 027 724 083,17

975 270 237,12

5,38 %

997 735 419,43

97,08 %

943 256 184,11

96,72 %

5,78 %

3 892 296,72

0,38 %

3 861 122,97

0,40 %

0,81 %

26 096 367,02

2,54 %

28 152 930,04

2,89 %

– 7,30 %

12

SISETURG

76 737 359,69

73 950 447,69

3,77 %

70 329 348,53

91,65 %

67 050 269,70

90,67 %

4,89 %

2 428 212,30

3,16 %

751 891,63

1,02 %

222,95 %

3 979 798,86

5,19 %

6 148 286,36

8,31 %

– 35,27 %

13

REGIONAALPOLIITIKA

27 307 413 557,57

26 639 722 946,19

2,51 %

27 203 606 421,36

99,62 %

26 557 916 551,38

99,69 %

2,43 %

93 615 991,91

0,34 %

10 277 704,13

0,04 %

810,86 %

10 191 144,30

0,04 %

71 528 690,68

0,27 %

– 85,75 %

14

MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT

129 937 141,75

112 278 931,35

15,73 %

108 310 512,65

83,36 %

96 297 710,53

85,77 %

12,47 %

1 397 863,53

1,08 %

5 847 210,28

5,21 %

76,09 %

20 228 765,57

15,57 %

10 134 010,54

9,03 %

99,61 %

15

HARIDUS JA KULTUUR

1 153 954 314,63

1 176 732 204,68

– 1,94 %

1 051 670 746,48

91,14 %

1 063 611 615,33

90,39 %

– 1,12 %

91 820 790,59

7,96 %

101 556 932,98

8,63 %

9,59 %

10 462 777,56

0,91 %

11 563 656,37

0,98 %

– 9,52 %

16

PRESS JA TEAVE

192 743 132,33

181 879 106,71

5,97 %

181 309 572,97

94,07 %

155 741 219,10

85,63 %

16,42 %

1 450 898,11

0,75 %

1 575 988,58

0,87 %

7,94 %

9 982 661,25

5,18 %

24 561 899,03

13,50 %

– 59,36 %

17

TERVISE- JA TARBIJAKAITSE

498 193 764,15

583 712 932,98

– 14,65 %

472 067 559,43

94,76 %

571 356 588,85

97,88 %

– 17,38 %

12 124 419,78

2,43 %

6 792 602,55

1,16 %

78,49 %

14 001 784,94

2,81 %

5 563 741,58

0,95 %

151,66 %

18

VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA

608 409 488,09

536 943 730,17

13,31 %

594 371 619,52

97,69 %

512 430 214,76

95,43 %

15,99 %

5 376 553,87

0,88 %

6 259 412,30

1,17 %

14,10 %

8 661 314,70

1,42 %

18 254 103,11

3,40 %

– 52,55 %

19

VÄLISSUHTED

3 451 788 313,24

3 808 509 131,63

– 9,37 %

3 387 618 648,81

98,14 %

3 704 338 473,85

97,26 %

– 8,55 %

55 448 433,28

1,61 %

81 860 056,95

2,15 %

32,26 %

8 721 231,15

0,25 %

22 310 600,83

0,59 %

– 60,91 %

20

KAUBANDUS

79 045 483,69

76 989 783,85

2,67 %

76 411 967,41

96,67 %

71 776 052,80

93,23 %

6,46 %

935 968,45

1,18 %

796 215,67

1,03 %

17,55 %

1 697 547,83

2,15 %

4 417 515,38

5,74 %

– 61,57 %

21

ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA

1 289 036 926,29

1 246 399 272,16

3,42 %

1 252 839 282,97

97,19 %

1 196 257 470,50

95,98 %

4,73 %

25 378 049,45

1,97 %

38 418 664,63

3,08 %

33,94 %

10 819 593,87

0,84 %

11 723 137,03

0,94 %

– 7,71 %

22

LAIENEMINE

2 091 172 264,18

1 426 112 677,33

46,63 %

1 924 853 560,36

92,05 %

1 289 858 570,66

90,45 %

49,23 %

34 028 225,48

1,63 %

89 363 052,12

6,27 %

61,92 %

132 290 478,34

6,33 %

46 891 054,55

3,29 %

182,12 %

23

HUMANITAARABI

649 607 082,02

536 579 381,08

21,06 %

648 484 098,73

99,83 %

536 163 165,48

99,92 %

20,95 %

998 669,91

0,15 %

231 663,44

0,04 %

331,09 %

124 313,38

0,02 %

184 552,16

0,03 %

– 32,64 %

24

PETTUSEVASTANE VÕITLUS

58 081 724,61

55 069 144,71

5,47 %

57 291 123,75

98,64 %

51 316 597,57

93,19 %

11,64 %

46 294,37

0,08 %

8 296,71

0,02 %

457,98 %

744 306,49

1,28 %

3 744 250,43

6,80 %

– 80,12 %

25

KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE

221 979 010,68

206 873 459,37

7,30 %

214 565 740,03

96,66 %

199 352 506,03

96,36 %

7,63 %

3 931 895,71

1,77 %

2 953 338,10

1,43 %

33,13 %

3 481 374,94

1,57 %

4 567 615,24

2,21 %

– 23,78 %

26

KOMISJONI HALDUS

694 334 023,39

726 137 377,55

– 4,38 %

646 558 500,04

93,12 %

700 053 947,33

96,41 %

– 7,64 %

18 946 607,61

2,73 %

12 961 462,14

1,78 %

46,18 %

28 828 915,74

4,15 %

13 121 968,08

1,81 %

119,70 %

27

EELARVE

1 371 761 854,50

1 474 380 091,01

-6,96 %

1 369 172 980,93

99,81 %

1 471 230 496,42

99,79 %

– 6,94 %

694 377,84

0,05 %

570 134,73

0,04 %

21,79 %

1 894 495,73

0,14 %

2 579 459,86

0,17 %

– 26,55 %

28

AUDIT

11 065 776,56

9 634 884,70

14,85 %

10 736 817,48

97,03 %

9 290 648,05

96,43 %

15,57 %

91 170,19

0,82 %

91 087,76

0,95 %

0,09 %

237 788,89

2,15 %

253 148,89

2,63 %

– 6,07 %

29

STATISTIKA

143 845 832,96

136 939 803,35

5,04 %

122 598 026,83

85,23 %

111 900 599,82

81,72 %

9,56 %

3 367 160,99

2,34 %

7 982 136,09

5,83 %

57,82 %

17 880 645,14

12,43 %

17 057 067,44

12,46 %

4,83 %

30

PENSIONID

899 771 006,94

841 776 998,00

6,89 %

897 979 045,67

99,80 %

841 672 750,00

99,99 %

6,69 %

6,94

0,00 %

0,00

0,00 %

1 791 954,33

0,20 %

104 248,00

0,01 %

1 618,93 %

31

RESERVID

13 000 000,00

221 000 000,00

– 94,12 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

13 000 000,00

100,00 %

221 000 000,00

100,00 %

– 94,12 %

90

MUUD INSTITUTSIOONID

2 444 128 322,90

2 396 724 218,17

1,98 %

2 335 402 908,76

95,55 %

2 289 908 421,15

95,54 %

1,99 %

48 666 663,84

1,99 %

23 296 722,15

0,97 %

108,90 %

60 058 750,30

2,46 %

83 519 074,87

3,48 %

– 28,09 %

Kokku

117 935 940 350,63

111 421 809 800,18

5,85 %

116 277 909 328,37

98,59 %

109 272 575 282,07

98,07 %

6,41 %

959 963 756,44

0,81 %

1 066 291 319,82

0,96 %

9,97 %

698 067 265,82

0,59 %

1 082 943 198,29

0,97 %

– 35,54 %

Maksete

assigneeringud

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud assigneeringud | Tehtud maksed | Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 2005 | 2004 | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8=(4-6)/6 | 9 | 10=9/1 | 11 | 12=11/2 | 13=(9-11)/11 | 14=1-4-9 | 15=14/1 | 16=2-6-11 | 17=16/2 | 18=(14-16)/16 |
| 01 | MAJANDUS JA RAHANDUSVALDKOND | 455 723 451,06 | 427 609 702,53 | 6,57 % | 356 798 011,71 | 78,29 % | 348 735 390,60 | 81,55 % | 2,31 % | 6 158 653,19 | 1,35 % | 13 998 787,81 | 3,27 % | – 56,01 % | 92 766 786,16 | 20,36 % | 64 875 524,12 | 15,17 % | 42,99 % |
| 02 | ETTEVÕTLUS | 420 813 510,71 | 335 461 753,38 | 25,44 % | 305 486 312,68 | 72,59 % | 246 403 887,40 | 73,45 % | 23,98 % | 47 989 883,15 | 11,40 % | 40 464 982,17 | 12,06 % | 18,60 % | 67 337 314,88 | 16,00 % | 48 592 883,81 | 14,49 % | 38,57 % |
| 03 | KONKURENTS | 99 373 701,44 | 86 473 958,65 | 14,92 % | 89 655 686,24 | 90,22 % | 77 193 624,14 | 89,27 % | 16,14 % | 8 242 358,33 | 8,29 % | 7 404 527,24 | 8,56 % | 11,32 % | 1 475 656,87 | 1,48 % | 1 875 807,27 | 2,17 % | – 21,33 % |
| 04 | TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED | 9 811 200 592,87 | 9 404 474 746,89 | 4,32 % | 9 756 257 708,52 | 99,44 % | 9 286 011 059,39 | 98,74 % | 5,06 % | 24 079 509,44 | 0,25 % | 24 526 756,61 | 0,26 % | – 1,82 % | 30 863 374,91 | 0,31 % | 93 936 930,89 | 1,00 % | – 67,14 % |
| 05 | PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE | 52 984 768 230,41 | 47 837 811 252,10 | 10,76 % | 52 736 906 945,54 | 99,53 % | 47 445 758 316,56 | 99,18 % | 11,15 % | 69 843 303,26 | 0,13 % | 75 891 376,20 | 0,16 % | – 7,97 % | 178 017 981,61 | 0,34 % | 316 161 559,34 | 0,66 % | – 43,69 % |
| 06 | ENERGEETIKA JA TRANSPORT | 1 347 410 097,94 | 1 268 796 306,08 | 6,20 % | 1 205 229 065,70 | 89,45 % | 1 008 351 753,20 | 79,47 % | 19,52 % | 78 332 113,72 | 5,81 % | 71 906 118,06 | 5,67 % | 8,94 % | 63 848 918,52 | 4,74 % | 188 538 434,82 | 14,86 % | – 66,13 % |
| 07 | KESKKOND | 342 671 583,23 | 334 448 713,93 | 2,46 % | 275 876 257,76 | 80,51 % | 252 060 503,84 | 75,37 % | 9,45 % | 25 155 239,45 | 7,34 % | 42 932 781,15 | 12,84 % | – 41,41 % | 41 640 086,02 | 12,15 % | 39 455 428,94 | 11,80 % | 5,54 % |
| 08 | TEADUSUURINGUD | 3 516 317 721,69 | 3 079 532 525,39 | 14,18 % | 3 015 486 495,85 | 85,76 % | 2 605 823 652,19 | 84,62 % | 15,72 % | 487 689 644,76 | 13,87 % | 459 677 101,52 | 14,93 % | 6,09 % | 13 141 581,08 | 0,37 % | 14 031 771,68 | 0,46 % | – 6,34 % |
| 09 | INFOÜHISKOND | 1 448 488 027,38 | 1 445 815 136,01 | 0,18 % | 1 227 318 675,95 | 84,73 % | 1 248 258 283,12 | 86,34 % | -1,68 % | 197 526 887,33 | 13,64 % | 166 245 154,03 | 11,50 % | 18,82 % | 23 642 464,10 | 1,63 % | 31 311 698,86 | 2,17 % | – 24,49 % |
| 10 | OTSENE TEADUSTEGEVUS | 594 480 964,37 | 527 145 608,20 | 12,77 % | 355 815 491,08 | 59,85 % | 320 583 774,48 | 60,82 % | 10,99 % | 216 107 331,04 | 36,35 % | 203 455 304,41 | 38,60 % | 6,22 % | 22 558 142,25 | 3,79 % | 3 106 529,31 | 0,59 % | 626,15 % |
| 11 | KALANDUS | 921 487 723,07 | 1 069 369 663,28 | – 13,83 % | 818 585 676,41 | 88,83 % | 841 041 432,94 | 78,65 % | -2,67 % | 9 096 638,99 | 0,99 % | 52 761 995,68 | 4,93 % | – 82,76 % | 93 805 407,67 | 10,18 % | 175 566 234,66 | 16,42 % | – 46,57 % |
| 12 | SISETURG | 78 284 561,36 | 71 278 902,70 | 9,83 % | 66 677 796,39 | 85,17 % | 56 406 868,44 | 79,14 % | 18,21 % | 8 659 241,63 | 11,06 % | 7 723 346,52 | 10,84 % | 12,12 % | 2 947 523,34 | 3,77 % | 7 148 687,74 | 10,03 % | – 58,77 % |
| 13 | REGIONAALPOLIITIKA | 20 152 243 333,70 | 22 099 647 224,99 | – 8,81 % | 19 982 317 107,34 | 99,16 % | 21 880 111 466,25 | 99,01 % | -8,67 % | 111 104 553,91 | 0,55 % | 152 873 983,26 | 0,69 % | – 27,32 % | 58 821 672,45 | 0,29 % | 66 661 775,48 | 0,30 % | – 11,76 % |
| 14 | MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT | 110 123 014,03 | 98 227 298,18 | 12,11 % | 94 048 564,70 | 85,40 % | 81 268 055,31 | 82,73 % | 15,73 % | 7 746 618,65 | 7,03 % | 7 517 082,53 | 7,65 % | 3,05 % | 8 327 830,68 | 7,56 % | 9 442 160,34 | 9,61 % | – 11,80 % |
| 15 | HARIDUS JA KULTUUR | 1 171 624 946,68 | 1 180 630 485,06 | – 0,76 % | 1 002 857 479,56 | 85,60 % | 989 161 627,60 | 83,78 % | 1,38 % | 143 154 278,28 | 12,22 % | 171 559 656,98 | 14,53 % | – 16,56 % | 25 613 188,84 | 2,19 % | 19 909 200,48 | 1,69 % | 28,65 % |
| 16 | PRESS JA TEAVE | 201 916 890,24 | 172 259 866,09 | 17,22 % | 159 016 725,77 | 78,75 % | 136 650 838,22 | 79,33 % | 16,37 % | 19 156 186,75 | 9,49 % | 15 260 846,54 | 8,86 % | 25,53 % | 23 743 977,72 | 11,76 % | 20 348 181,33 | 11,81 % | 16,69 % |
| 17 | TERVISE- JA TARBIJAKAITSE | 837 689 986,30 | 852 582 498,08 | – 1,75 % | 498 837 321,88 | 59,55 % | 447 210 164,10 | 52,45 % | 11,54 % | 262 871 415,90 | 31,38 % | 361 598 618,48 | 42,41 % | – 27,30 % | 75 981 248,52 | 9,07 % | 43 773 715,50 | 5,13 % | 73,58 % |
| 18 | VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA | 589 590 155,25 | 520 636 688,47 | 13,24 % | 470 786 913,49 | 79,85 % | 436 247 369,11 | 83,79 % | 7,92 % | 61 070 829,05 | 10,36 % | 19 363 264,06 | 3,72 % | 215,40 % | 57 732 412,71 | 9,79 % | 65 026 055,30 | 12,49 % | – 11,22 % |
| 19 | VÄLISSUHTED | 3 335 618 358,92 | 3 690 315 564,41 | – 9,61 % | 3 164 706 890,99 | 94,88 % | 3 316 778 199,10 | 89,88 % | -4,58 % | 111 182 901,14 | 3,33 % | 152 171 985,62 | 4,12 % | – 26,94 % | 59 728 566,79 | 1,79 % | 221 365 379,69 | 6,00 % | – 73,02 % |
| 20 | KAUBANDUS | 84 797 756,27 | 76 317 783,85 | 11,11 % | 74 500 528,37 | 87,86 % | 65 820 593,60 | 86,25 % | 13,19 % | 6 817 667,05 | 8,04 % | 6 733 891,39 | 8,82 % | 1,24 % | 3 479 560,85 | 4,10 % | 3 763 298,86 | 4,93 % | – 7,54 % |
| 21 | ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA | 1 244 240 629,79 | 1 109 292 742,03 | 12,17 % | 1 140 061 224,15 | 91,63 % | 975 738 727,07 | 87,96 % | 16,84 % | 51 957 023,01 | 4,18 % | 80 791 455,36 | 7,28 % | – 35,69 % | 52 222 382,63 | 4,20 % | 52 762 559,60 | 4,76 % | – 1,02 % |
| 22 | LAIENEMINE | 2 547 666 825,37 | 2 175 562 677,34 | 17,10 % | 1 902 618 042,80 | 74,68 % | 1 987 258 359,53 | 91,34 % | -4,26 % | 65 392 530,87 | 2,57 % | 60 680 036,69 | 2,79 % | 7,77 % | 579 656 251,70 | 22,75 % | 127 624 281,12 | 5,87 % | 354,19 % |
| 23 | HUMANITAARABI | 626 900 784,47 | 535 465 941,36 | 17,08 % | 596 062 922,91 | 95,08 % | 514 114 375,30 | 96,01 % | 15,94 % | 10 441 082,36 | 1,67 % | 5 182 437,74 | 0,97 % | 101,47 % | 20 396 779,20 | 3,25 % | 16 169 128,32 | 3,02 % | 26,15 % |
| 24 | PETTUSEVASTANE VÕITLUS | 62 887 691,19 | 57 808 657,31 | 8,79 % | 53 161 961,37 | 84,53 % | 43 715 682,56 | 75,62 % | 21,61 % | 7 082 471,82 | 11,26 % | 4 574 263,29 | 7,91 % | 54,83 % | 2 643 258,00 | 4,20 % | 9 518 711,46 | 16,47 % | – 72,23 % |
| 25 | KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE | 236 109 319,02 | 212 940 672,81 | 10,88 % | 209 965 876,20 | 88,93 % | 185 427 528,55 | 87,08 % | 13,23 % | 18 975 149,72 | 8,04 % | 20 401 080,37 | 9,58 % | – 6,99 % | 7 168 293,10 | 3,04 % | 7 112 063,89 | 3,34 % | 0,79 % |
| 26 | KOMISJONI HALDUS | 799 466 175,00 | 983 502 420,70 | – 18,71 % | 648 589 592,37 | 81,13 % | 801 460 872,17 | 81,49 % | -19,07 % | 100 315 741,93 | 12,55 % | 118 029 012,19 | 12,00 % | – 15,01 % | 50 560 840,70 | 6,32 % | 64 012 536,34 | 6,51 % | – 21,01 % |
| 27 | EELARVE | 1 383 209 636,30 | 1 474 835 000,71 | – 6,21 % | 1 371 108 963,77 | 99,13 % | 1 460 232 799,45 | 99,01 % | -6,10 % | 9 690 803,33 | 0,70 % | 12 022 741,40 | 0,82 % | – 19,40 % | 2 409 869,20 | 0,17 % | 2 579 459,86 | 0,17 % | – 6,57 % |
| 28 | AUDIT | 11 737 179,47 | 9 634 884,70 | 21,82 % | 10 463 779,17 | 89,15 % | 8 619 245,17 | 89,46 % | 21,40 % | 863 002,01 | 7,35 % | 762 490,64 | 7,91 % | 13,18 % | 410 398,29 | 3,50 % | 253 148,89 | 2,63 % | 62,12 % |
| 29 | STATISTIKA | 141 296 861,25 | 127 656 533,46 | 10,69 % | 111 123 383,02 | 78,65 % | 97 286 088,98 | 76,21 % | 14,22 % | 10 002 427,05 | 7,08 % | 13 120 347,35 | 10,28 % | – 23,76 % | 20 171 051,18 | 14,28 % | 17 250 097,13 | 13,51 % | 16,93 % |
| 30 | PENSIONID | 899 771 006,94 | 841 834 269,76 | 6,88 % | 895 202 618,12 | 99,49 % | 840 129 987,75 | 99,80 % | 6,56 % | 2 776 434,49 | 0,31 % | 1 596 454,95 | 0,19 % | 73,91 % | 1 791 954,33 | 0,20 % | 107 827,06 | 0,01 % | 1561,88 % |
| 31 | RESERVID | 123 000 000,00 | 221 000 000,00 | – 44,34 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | % | % | 123 000 000,00 | 100,00 % | 221 000 000,00 | 100,00 % | – 44,34 % |
| 90 | MUUD INSTITUTSIOONID | 2 853 089 900,39 | 2 703 684 214,15 | 5,53 % | 2 239 705 806,44 | 78,50 % | 2 135 581 311,59 | 78,99 % | 4,88 % | 507 418 983,90 | 17,78 % | 458 675 515,05 | 16,96 % | 10,63 % | 105 965 110,05 | 3,71 % | 109 427 387,51 | 4,05 % | 3,16 % |
| Kokku | 109 434 000 616,11 | 105 032 053 692,60 | 4,19 % | 104 835 229 826,25 | 95,80 % | 100 139 441 837,71 | 95,34 % | 4,69 % | 2 686 900 905,51 | 2,46 % | 2 829 903 395,29 | 2,69 % | – 5,05 % | 1 911 869 884,35 | 1,75 % | 2 062 708 459,60 | 1,96 % | – 7,31 % |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud assigneeringud

Tehtud maksed

Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

2005

2004

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8=(4-6)/6

9

10=9/1

11

12=11/2

13=(9-11)/11

14=1-4-9

15=14/1

16=2-6-11

17=16/2

18=(14-16)/16

01

MAJANDUS JA RAHANDUSVALDKOND

455 723 451,06

427 609 702,53

6,57 %

356 798 011,71

78,29 %

348 735 390,60

81,55 %

2,31 %

6 158 653,19

1,35 %

13 998 787,81

3,27 %

– 56,01 %

92 766 786,16

20,36 %

64 875 524,12

15,17 %

42,99 %

02

ETTEVÕTLUS

420 813 510,71

335 461 753,38

25,44 %

305 486 312,68

72,59 %

246 403 887,40

73,45 %

23,98 %

47 989 883,15

11,40 %

40 464 982,17

12,06 %

18,60 %

67 337 314,88

16,00 %

48 592 883,81

14,49 %

38,57 %

03

KONKURENTS

99 373 701,44

86 473 958,65

14,92 %

89 655 686,24

90,22 %

77 193 624,14

89,27 %

16,14 %

8 242 358,33

8,29 %

7 404 527,24

8,56 %

11,32 %

1 475 656,87

1,48 %

1 875 807,27

2,17 %

– 21,33 %

04

TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED

9 811 200 592,87

9 404 474 746,89

4,32 %

9 756 257 708,52

99,44 %

9 286 011 059,39

98,74 %

5,06 %

24 079 509,44

0,25 %

24 526 756,61

0,26 %

– 1,82 %

30 863 374,91

0,31 %

93 936 930,89

1,00 %

– 67,14 %

05

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

52 984 768 230,41

47 837 811 252,10

10,76 %

52 736 906 945,54

99,53 %

47 445 758 316,56

99,18 %

11,15 %

69 843 303,26

0,13 %

75 891 376,20

0,16 %

– 7,97 %

178 017 981,61

0,34 %

316 161 559,34

0,66 %

– 43,69 %

06

ENERGEETIKA JA TRANSPORT

1 347 410 097,94

1 268 796 306,08

6,20 %

1 205 229 065,70

89,45 %

1 008 351 753,20

79,47 %

19,52 %

78 332 113,72

5,81 %

71 906 118,06

5,67 %

8,94 %

63 848 918,52

4,74 %

188 538 434,82

14,86 %

– 66,13 %

07

KESKKOND

342 671 583,23

334 448 713,93

2,46 %

275 876 257,76

80,51 %

252 060 503,84

75,37 %

9,45 %

25 155 239,45

7,34 %

42 932 781,15

12,84 %

– 41,41 %

41 640 086,02

12,15 %

39 455 428,94

11,80 %

5,54 %

08

TEADUSUURINGUD

3 516 317 721,69

3 079 532 525,39

14,18 %

3 015 486 495,85

85,76 %

2 605 823 652,19

84,62 %

15,72 %

487 689 644,76

13,87 %

459 677 101,52

14,93 %

6,09 %

13 141 581,08

0,37 %

14 031 771,68

0,46 %

– 6,34 %

09

INFOÜHISKOND

1 448 488 027,38

1 445 815 136,01

0,18 %

1 227 318 675,95

84,73 %

1 248 258 283,12

86,34 %

-1,68 %

197 526 887,33

13,64 %

166 245 154,03

11,50 %

18,82 %

23 642 464,10

1,63 %

31 311 698,86

2,17 %

– 24,49 %

10

OTSENE TEADUSTEGEVUS

594 480 964,37

527 145 608,20

12,77 %

355 815 491,08

59,85 %

320 583 774,48

60,82 %

10,99 %

216 107 331,04

36,35 %

203 455 304,41

38,60 %

6,22 %

22 558 142,25

3,79 %

3 106 529,31

0,59 %

626,15 %

11

KALANDUS

921 487 723,07

1 069 369 663,28

– 13,83 %

818 585 676,41

88,83 %

841 041 432,94

78,65 %

-2,67 %

9 096 638,99

0,99 %

52 761 995,68

4,93 %

– 82,76 %

93 805 407,67

10,18 %

175 566 234,66

16,42 %

– 46,57 %

12

SISETURG

78 284 561,36

71 278 902,70

9,83 %

66 677 796,39

85,17 %

56 406 868,44

79,14 %

18,21 %

8 659 241,63

11,06 %

7 723 346,52

10,84 %

12,12 %

2 947 523,34

3,77 %

7 148 687,74

10,03 %

– 58,77 %

13

REGIONAALPOLIITIKA

20 152 243 333,70

22 099 647 224,99

– 8,81 %

19 982 317 107,34

99,16 %

21 880 111 466,25

99,01 %

-8,67 %

111 104 553,91

0,55 %

152 873 983,26

0,69 %

– 27,32 %

58 821 672,45

0,29 %

66 661 775,48

0,30 %

– 11,76 %

14

MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT

110 123 014,03

98 227 298,18

12,11 %

94 048 564,70

85,40 %

81 268 055,31

82,73 %

15,73 %

7 746 618,65

7,03 %

7 517 082,53

7,65 %

3,05 %

8 327 830,68

7,56 %

9 442 160,34

9,61 %

– 11,80 %

15

HARIDUS JA KULTUUR

1 171 624 946,68

1 180 630 485,06

– 0,76 %

1 002 857 479,56

85,60 %

989 161 627,60

83,78 %

1,38 %

143 154 278,28

12,22 %

171 559 656,98

14,53 %

– 16,56 %

25 613 188,84

2,19 %

19 909 200,48

1,69 %

28,65 %

16

PRESS JA TEAVE

201 916 890,24

172 259 866,09

17,22 %

159 016 725,77

78,75 %

136 650 838,22

79,33 %

16,37 %

19 156 186,75

9,49 %

15 260 846,54

8,86 %

25,53 %

23 743 977,72

11,76 %

20 348 181,33

11,81 %

16,69 %

17

TERVISE- JA TARBIJAKAITSE

837 689 986,30

852 582 498,08

– 1,75 %

498 837 321,88

59,55 %

447 210 164,10

52,45 %

11,54 %

262 871 415,90

31,38 %

361 598 618,48

42,41 %

– 27,30 %

75 981 248,52

9,07 %

43 773 715,50

5,13 %

73,58 %

18

VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA

589 590 155,25

520 636 688,47

13,24 %

470 786 913,49

79,85 %

436 247 369,11

83,79 %

7,92 %

61 070 829,05

10,36 %

19 363 264,06

3,72 %

215,40 %

57 732 412,71

9,79 %

65 026 055,30

12,49 %

– 11,22 %

19

VÄLISSUHTED

3 335 618 358,92

3 690 315 564,41

– 9,61 %

3 164 706 890,99

94,88 %

3 316 778 199,10

89,88 %

-4,58 %

111 182 901,14

3,33 %

152 171 985,62

4,12 %

– 26,94 %

59 728 566,79

1,79 %

221 365 379,69

6,00 %

– 73,02 %

20

KAUBANDUS

84 797 756,27

76 317 783,85

11,11 %

74 500 528,37

87,86 %

65 820 593,60

86,25 %

13,19 %

6 817 667,05

8,04 %

6 733 891,39

8,82 %

1,24 %

3 479 560,85

4,10 %

3 763 298,86

4,93 %

– 7,54 %

21

ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA

1 244 240 629,79

1 109 292 742,03

12,17 %

1 140 061 224,15

91,63 %

975 738 727,07

87,96 %

16,84 %

51 957 023,01

4,18 %

80 791 455,36

7,28 %

– 35,69 %

52 222 382,63

4,20 %

52 762 559,60

4,76 %

– 1,02 %

22

LAIENEMINE

2 547 666 825,37

2 175 562 677,34

17,10 %

1 902 618 042,80

74,68 %

1 987 258 359,53

91,34 %

-4,26 %

65 392 530,87

2,57 %

60 680 036,69

2,79 %

7,77 %

579 656 251,70

22,75 %

127 624 281,12

5,87 %

354,19 %

23

HUMANITAARABI

626 900 784,47

535 465 941,36

17,08 %

596 062 922,91

95,08 %

514 114 375,30

96,01 %

15,94 %

10 441 082,36

1,67 %

5 182 437,74

0,97 %

101,47 %

20 396 779,20

3,25 %

16 169 128,32

3,02 %

26,15 %

24

PETTUSEVASTANE VÕITLUS

62 887 691,19

57 808 657,31

8,79 %

53 161 961,37

84,53 %

43 715 682,56

75,62 %

21,61 %

7 082 471,82

11,26 %

4 574 263,29

7,91 %

54,83 %

2 643 258,00

4,20 %

9 518 711,46

16,47 %

– 72,23 %

25

KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE

236 109 319,02

212 940 672,81

10,88 %

209 965 876,20

88,93 %

185 427 528,55

87,08 %

13,23 %

18 975 149,72

8,04 %

20 401 080,37

9,58 %

– 6,99 %

7 168 293,10

3,04 %

7 112 063,89

3,34 %

0,79 %

26

KOMISJONI HALDUS

799 466 175,00

983 502 420,70

– 18,71 %

648 589 592,37

81,13 %

801 460 872,17

81,49 %

-19,07 %

100 315 741,93

12,55 %

118 029 012,19

12,00 %

– 15,01 %

50 560 840,70

6,32 %

64 012 536,34

6,51 %

– 21,01 %

27

EELARVE

1 383 209 636,30

1 474 835 000,71

– 6,21 %

1 371 108 963,77

99,13 %

1 460 232 799,45

99,01 %

-6,10 %

9 690 803,33

0,70 %

12 022 741,40

0,82 %

– 19,40 %

2 409 869,20

0,17 %

2 579 459,86

0,17 %

– 6,57 %

28

AUDIT

11 737 179,47

9 634 884,70

21,82 %

10 463 779,17

89,15 %

8 619 245,17

89,46 %

21,40 %

863 002,01

7,35 %

762 490,64

7,91 %

13,18 %

410 398,29

3,50 %

253 148,89

2,63 %

62,12 %

29

STATISTIKA

141 296 861,25

127 656 533,46

10,69 %

111 123 383,02

78,65 %

97 286 088,98

76,21 %

14,22 %

10 002 427,05

7,08 %

13 120 347,35

10,28 %

– 23,76 %

20 171 051,18

14,28 %

17 250 097,13

13,51 %

16,93 %

30

PENSIONID

899 771 006,94

841 834 269,76

6,88 %

895 202 618,12

99,49 %

840 129 987,75

99,80 %

6,56 %

2 776 434,49

0,31 %

1 596 454,95

0,19 %

73,91 %

1 791 954,33

0,20 %

107 827,06

0,01 %

1561,88 %

31

RESERVID

123 000 000,00

221 000 000,00

– 44,34 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00 %

0,00

0,00 %

0,00

%

%

123 000 000,00

100,00 %

221 000 000,00

100,00 %

– 44,34 %

90

MUUD INSTITUTSIOONID

2 853 089 900,39

2 703 684 214,15

5,53 %

2 239 705 806,44

78,50 %

2 135 581 311,59

78,99 %

4,88 %

507 418 983,90

17,78 %

458 675 515,05

16,96 %

10,63 %

105 965 110,05

3,71 %

109 427 387,51

4,05 %

3,16 %

Kokku

109 434 000 616,11

105 032 053 692,60

4,19 %

104 835 229 826,25

95,80 %

100 139 441 837,71

95,34 %

4,69 %

2 686 900 905,51

2,46 %

2 829 903 395,29

2,69 %

– 5,05 %

1 911 869 884,35

1,75 %

2 062 708 459,60

1,96 %

– 7,31 %

14.   Kulukohustuste assigneeringute ja maksete

assigneeringute jaotumine ja muutused finantsperspektiivide lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | 2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku | Vastuvõetud assigneeringud | Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve) | Ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Lisaassigneeringud kokku | Heakskiidetud assigneeringud kokku |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6=1+2+5 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11=9+10 | 12=7+8+11 |
| 1 | PÕLLUMAJANDUS | 49 676 450 000,00 | -650 000 000,00 | 49 500 000,00 | 296 092,42 | 49 796 092,42 | 49 076 246 092,42 | 49 114 850 000,00 | -604 790 000,00 | 397 625 257,83 | 296 092,42 | 397 921 350,25 | 48 907 981 350,25 |
| 2 | STRUKTUURIMEETMED | 42 423 497 444,00 | -3 200 000,00 | 115 454 588,95 | 439 371,53 | 115 893 960,48 | 42 536 191 404,48 | 32 396 027 704,00 | 245 091 822,00 | 188 992 197,08 | 8 139 436,88 | 197 131 633,96 | 32 838 251 159,96 |
| 3 | SISEPOLIITIKA | 9 052 000 000,00 | 98 458 408,00 | 35 452 135,67 | 1 254 695 767,17 | 1 290 147 902,84 | 10 440 606 310,84 | 7 923 781 439,00 | 66 139 058,00 | 162 468 488,84 | 1 601 250 121,26 | 1 763 718 610,10 | 9 753 639 107,10 |
| 4 | VÄLISTEGEVUS | 5 219 000 000,00 | 225 000 000,00 | 8 985 967,13 | 207 345 607,63 | 216 331 574,76 | 5 660 331 574,76 | 5 476 162 603,00 | -304 663 050,00 | 49 359 418,49 | 214 548 976,97 | 263 908 395,46 | 5 435 407 948,46 |
| 5 | HALDUS | 6 351 199 258,00 | -58 741 890,00 | 2 491 273,88 | 255 913 742,07 | 258 405 015,95 | 6 550 862 383,95 | 6 351 199 258,00 | -58 728 890,00 | 751 581 418,71 | 257 132 505,91 | 1 008 713 924,62 | 7 301 184 292,62 |
| 6 | RESERVID | 446 000 000,00 | -210 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 236 000 000,00 | 446 000 000,00 | -100 000 000,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 346 000 000,00 |
| 7 | ÜHINEMISEELNE ABI | 2 081 000 000,00 | 0,00 | 1 500 000,00 | 48 213 588,18 | 49 713 588,18 | 2 130 713 588,18 | 3 286 990 000,00 | 141 000 000,00 | 9 738 244,95 | 108 819 516,77 | 118 557 761,72 | 3 546 547 761,72 |
| 8 | KOMPENSATSIOON | 1 304 988 996,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 304 988 996,00 | 1 304 988 996,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 1 304 988 996,00 |
| Kokku | 116 554 135 698,00 | -598 483 482,00 | 213 383 965,63 | 1 766 904 169,00 | 1 980 288 134,63 | 117 935 940 350,63 | 106 300 000 000,00 | -615 951 060,00 | 1 559 765 025,90 | 2 190 186 650,21 | 3 749 951 676,11 | 109 434 000 616,11 |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

Vastuvõetud assigneeringud

Muudatused (ümberpaigutused ja paranduseelarve)

Ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Lisaassigneeringud kokku

Heakskiidetud assigneeringud kokku

1

2

3

4

5=3+4

6=1+2+5

7

8

9

10

11=9+10

12=7+8+11

1

PÕLLUMAJANDUS

49 676 450 000,00

-650 000 000,00

49 500 000,00

296 092,42

49 796 092,42

49 076 246 092,42

49 114 850 000,00

-604 790 000,00

397 625 257,83

296 092,42

397 921 350,25

48 907 981 350,25

2

STRUKTUURIMEETMED

42 423 497 444,00

-3 200 000,00

115 454 588,95

439 371,53

115 893 960,48

42 536 191 404,48

32 396 027 704,00

245 091 822,00

188 992 197,08

8 139 436,88

197 131 633,96

32 838 251 159,96

3

SISEPOLIITIKA

9 052 000 000,00

98 458 408,00

35 452 135,67

1 254 695 767,17

1 290 147 902,84

10 440 606 310,84

7 923 781 439,00

66 139 058,00

162 468 488,84

1 601 250 121,26

1 763 718 610,10

9 753 639 107,10

4

VÄLISTEGEVUS

5 219 000 000,00

225 000 000,00

8 985 967,13

207 345 607,63

216 331 574,76

5 660 331 574,76

5 476 162 603,00

-304 663 050,00

49 359 418,49

214 548 976,97

263 908 395,46

5 435 407 948,46

5

HALDUS

6 351 199 258,00

-58 741 890,00

2 491 273,88

255 913 742,07

258 405 015,95

6 550 862 383,95

6 351 199 258,00

-58 728 890,00

751 581 418,71

257 132 505,91

1 008 713 924,62

7 301 184 292,62

6

RESERVID

446 000 000,00

-210 000 000,00

0,00

0,00

0,00

236 000 000,00

446 000 000,00

-100 000 000,00

0,00

0,00

0,00

346 000 000,00

7

ÜHINEMISEELNE ABI

2 081 000 000,00

0,00

1 500 000,00

48 213 588,18

49 713 588,18

2 130 713 588,18

3 286 990 000,00

141 000 000,00

9 738 244,95

108 819 516,77

118 557 761,72

3 546 547 761,72

8

KOMPENSATSIOON

1 304 988 996,00

0,00

0,00

0,00

0,00

1 304 988 996,00

1 304 988 996,00

0,00

0,00

0,00

0,00

1 304 988 996,00

Kokku

116 554 135 698,00

-598 483 482,00

213 383 965,63

1 766 904 169,00

1 980 288 134,63

117 935 940 350,63

106 300 000 000,00

-615 951 060,00

1 559 765 025,90

2 190 186 650,21

3 749 951 676,11

109 434 000 616,11

15.   Kulukohustuste assigneeringute

kasutamine finantsperspektiivide lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud | Võetud kulukohustused | 2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | 2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 7=6/1 | 8 | 9 | 10=9+8 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | PÕLLUMAJANDUS | 49 076 246 092,42 | 48 879 190 891,15 | 49 000 000,00 | 169 029,47 | 48 928 359 920,62 | 99,70 % | 127 062,95 | 43 400 000,00 | 43 527 062,95 | 0,09 % | 103 859 108,85 | 500 000,00 | 0,00 | 104 359 108,85 | 0,21 % |
| 2 | STRUKTUURIMEETMED | 42 536 191 404,48 | 42 374 671 699,12 | 115 454 563,95 | 372 242,50 | 42 490 498 505,57 | 99,89 % | 67 129,03 | 20 047 839,60 | 20 114 968,63 | 0,05 % | 25 577 905,28 | 25,00 | 0,00 | 25 577 930,28 | 0,06 % |
| 3 | SISEPOLIITIKA | 10 440 606 310,84 | 8 824 865 362,19 | 33 839 454,54 | 689 899 359,60 | 9 548 604 176,33 | 91,46 % | 563 722 317,58 | 120 099 715,73 | 683 822 033,31 | 6,55 % | 205 493 330,08 | 1 612 681,13 | 1 074 089,99 | 208 180 101,20 | 1,99 % |
| 4 | VÄLISTEGEVUS | 5 660 331 574,76 | 5 402 892 729,32 | 8 274 726,25 | 104 938 147,21 | 5 516 105 602,78 | 97,45 % | 102 378 405,88 | 3 685 500,00 | 106 063 905,88 | 1,87 % | 37 421 770,68 | 711 240,88 | 29 054,54 | 38 162 066,10 | 0,67 % |
| 5 | HALDUS | 6 550 862 383,95 | 6 193 771 537,50 | 2 420 673,88 | 158 663 981,47 | 6 354 856 192,85 | 97,01 % | 97 245 444,06 | 80 000,00 | 97 325 444,06 | 1,49 % | 98 605 830,50 | 70 600,00 | 4 316,54 | 98 680 747,04 | 1,51 % |
| 6 | RESERVID | 236 000 000,00 | 140 110 000,00 | 0,00 | 0,00 | 140 110 000,00 | 59,37 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 95 890 000,00 | 0,00 | 0,00 | 95 890 000,00 | 40,63 % |
| 7 | ÜHINEMISEELNE ABI | 2 130 713 588,18 | 1 953 782 687,65 | 1 500 000,00 | 39 103 246,57 | 1 994 385 934,22 | 93,60 % | 9 110 341,61 | 0,00 | 9 110 341,61 | 0,43 % | 127 217 312,35 | 0,00 | 0,00 | 127 217 312,35 | 5,97 % |
| 8 | KOMPENSATSIOON | 1 304 988 996,00 | 1 304 988 996,00 | 0,00 | 0,00 | 1 304 988 996,00 | 100,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % |
| Kokku | 117 935 940 350,63 | 115 074 273 902,93 | 210 489 418,62 | 993 146 006,82 | 116 277 909 328,37 | 98,59 % | 772 650 701,11 | 187 313 055,33 | 959 963 756,44 | 0,81 % | 694 065 257,74 | 2 894 547,01 | 1 107 461,07 | 698 067 265,82 | 0,59 % |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud kulukohustuste assigneeringud

Võetud kulukohustused

2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

2004. aastast ülekantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

7=6/1

8

9

10=9+8

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

PÕLLUMAJANDUS

49 076 246 092,42

48 879 190 891,15

49 000 000,00

169 029,47

48 928 359 920,62

99,70 %

127 062,95

43 400 000,00

43 527 062,95

0,09 %

103 859 108,85

500 000,00

0,00

104 359 108,85

0,21 %

2

STRUKTUURIMEETMED

42 536 191 404,48

42 374 671 699,12

115 454 563,95

372 242,50

42 490 498 505,57

99,89 %

67 129,03

20 047 839,60

20 114 968,63

0,05 %

25 577 905,28

25,00

0,00

25 577 930,28

0,06 %

3

SISEPOLIITIKA

10 440 606 310,84

8 824 865 362,19

33 839 454,54

689 899 359,60

9 548 604 176,33

91,46 %

563 722 317,58

120 099 715,73

683 822 033,31

6,55 %

205 493 330,08

1 612 681,13

1 074 089,99

208 180 101,20

1,99 %

4

VÄLISTEGEVUS

5 660 331 574,76

5 402 892 729,32

8 274 726,25

104 938 147,21

5 516 105 602,78

97,45 %

102 378 405,88

3 685 500,00

106 063 905,88

1,87 %

37 421 770,68

711 240,88

29 054,54

38 162 066,10

0,67 %

5

HALDUS

6 550 862 383,95

6 193 771 537,50

2 420 673,88

158 663 981,47

6 354 856 192,85

97,01 %

97 245 444,06

80 000,00

97 325 444,06

1,49 %

98 605 830,50

70 600,00

4 316,54

98 680 747,04

1,51 %

6

RESERVID

236 000 000,00

140 110 000,00

0,00

0,00

140 110 000,00

59,37 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

95 890 000,00

0,00

0,00

95 890 000,00

40,63 %

7

ÜHINEMISEELNE ABI

2 130 713 588,18

1 953 782 687,65

1 500 000,00

39 103 246,57

1 994 385 934,22

93,60 %

9 110 341,61

0,00

9 110 341,61

0,43 %

127 217 312,35

0,00

0,00

127 217 312,35

5,97 %

8

KOMPENSATSIOON

1 304 988 996,00

1 304 988 996,00

0,00

0,00

1 304 988 996,00

100,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

Kokku

117 935 940 350,63

115 074 273 902,93

210 489 418,62

993 146 006,82

116 277 909 328,37

98,59 %

772 650 701,11

187 313 055,33

959 963 756,44

0,81 %

694 065 257,74

2 894 547,01

1 107 461,07

698 067 265,82

0,59 %

16.   Maksete assigneeringute kasutamine

finantsperspektiivide lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Heakskiidetud maksete
  assigneeringud | Tehtud maksed | 2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekandmistest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Eelarveaasta assigneeringutest | Ülekandmistest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| 1 | PÕLLUMAJANDUS | 48 907 981 350,25 | 48 120 840 229,42 | 344 928 756,46 | 0,00 | 48 465 768 985,88 | 99,10 % | 241 927 576,73 | 43 400 000,00 | 296 092,42 | 285 623 669,15 | 0,58 % | 103 892 193,85 | 52 696 501,37 | 0,00 | 156 588 695,22 | 0,32 % |
| 2 | STRUKTUURIMEETMED | 32 838 251 159,96 | 32 575 102 855,08 | 180 324 504,97 | 7 764 713,80 | 32 763 192 073,85 | 99,77 % | 16 081 386,35 | 0,00 | 374 723,08 | 16 456 109,43 | 0,05 % | 49 935 284,57 | 8 667 692,11 | 0,00 | 58 602 976,68 | 0,18 % |
| 3 | SISEPOLIITIKA | 9 753 639 107,10 | 7 309 716 353,79 | 104 184 612,81 | 558 209 370,15 | 7 972 110 336,75 | 81,73 % | 134 688 559,36 | 147 545 964,97 | 1 039 790 976,83 | 1 322 025 501,16 | 13,55 % | 397 969 618,88 | 58 283 876,03 | 3 249 774,28 | 459 503 269,19 | 4,71 % |
| 4 | VÄLISTEGEVUS | 5 435 407 948,46 | 4 849 881 015,05 | 28 027 280,45 | 135 145 767,71 | 5 013 054 063,21 | 92,23 % | 56 172 102,28 | 10 770 643,65 | 79 401 326,49 | 146 344 072,42 | 2,69 % | 254 675 792,02 | 21 332 138,04 | 1 882,77 | 276 009 812,83 | 5,08 % |
| 5 | HALDUS | 7 301 184 292,62 | 5 429 154 353,75 | 624 779 349,14 | 137 445 090,01 | 6 191 378 792,90 | 84,80 % | 759 657 825,83 | 80 000,00 | 119 679 318,99 | 879 417 144,82 | 12,04 % | 103 578 188,42 | 126 802 069,57 | 8 096,91 | 230 388 354,90 | 3,15 % |
| 6 | RESERVID | 346 000 000,00 | 140 110 000,00 | 0,00 | 0,00 | 140 110 000,00 | 40,49 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 205 890 000,00 | 0,00 | 0,00 | 205 890 000,00 | 59,51 % |
| 7 | ÜHINEMISEELNE ABI | 3 546 547 761,72 | 2 891 495 541,19 | 4 749 482,11 | 88 381 554,36 | 2 984 626 577,66 | 84,16 % | 16 596 446,12 | 0,00 | 20 437 962,41 | 37 034 408,53 | 1,04 % | 519 898 012,69 | 4 988 762,84 | 0,00 | 524 886 775,53 | 14,80 % |
| 8 | KOMPENSATSIOON | 1 304 988 996,00 | 1 304 988 996,00 | 0,00 | 0,00 | 1 304 988 996,00 | 100,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % |
| Kokku | 109 434 000 616,11 | 102 621 289 344,28 | 1 286 993 985,94 | 926 946 496,03 | 104 835 229 826,25 | 95,80 % | 1 225 123 896,67 | 201 796 608,62 | 1 259 980 400,22 | 2 686 900 905,51 | 2,46 % | 1 635 839 090,43 | 272 771 039,96 | 3 259 753,96 | 1 911 869 884,35 | 1,75 % |

Eurodes

Poliitikavaldkond

Heakskiidetud maksete

assigneeringud

Tehtud maksed

2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekandmistest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Eelarveaasta assigneeringutest

Ülekandmistest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

1

PÕLLUMAJANDUS

48 907 981 350,25

48 120 840 229,42

344 928 756,46

0,00

48 465 768 985,88

99,10 %

241 927 576,73

43 400 000,00

296 092,42

285 623 669,15

0,58 %

103 892 193,85

52 696 501,37

0,00

156 588 695,22

0,32 %

2

STRUKTUURIMEETMED

32 838 251 159,96

32 575 102 855,08

180 324 504,97

7 764 713,80

32 763 192 073,85

99,77 %

16 081 386,35

0,00

374 723,08

16 456 109,43

0,05 %

49 935 284,57

8 667 692,11

0,00

58 602 976,68

0,18 %

3

SISEPOLIITIKA

9 753 639 107,10

7 309 716 353,79

104 184 612,81

558 209 370,15

7 972 110 336,75

81,73 %

134 688 559,36

147 545 964,97

1 039 790 976,83

1 322 025 501,16

13,55 %

397 969 618,88

58 283 876,03

3 249 774,28

459 503 269,19

4,71 %

4

VÄLISTEGEVUS

5 435 407 948,46

4 849 881 015,05

28 027 280,45

135 145 767,71

5 013 054 063,21

92,23 %

56 172 102,28

10 770 643,65

79 401 326,49

146 344 072,42

2,69 %

254 675 792,02

21 332 138,04

1 882,77

276 009 812,83

5,08 %

5

HALDUS

7 301 184 292,62

5 429 154 353,75

624 779 349,14

137 445 090,01

6 191 378 792,90

84,80 %

759 657 825,83

80 000,00

119 679 318,99

879 417 144,82

12,04 %

103 578 188,42

126 802 069,57

8 096,91

230 388 354,90

3,15 %

6

RESERVID

346 000 000,00

140 110 000,00

0,00

0,00

140 110 000,00

40,49 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

205 890 000,00

0,00

0,00

205 890 000,00

59,51 %

7

ÜHINEMISEELNE ABI

3 546 547 761,72

2 891 495 541,19

4 749 482,11

88 381 554,36

2 984 626 577,66

84,16 %

16 596 446,12

0,00

20 437 962,41

37 034 408,53

1,04 %

519 898 012,69

4 988 762,84

0,00

524 886 775,53

14,80 %

8

KOMPENSATSIOON

1 304 988 996,00

1 304 988 996,00

0,00

0,00

1 304 988 996,00

100,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00 %

Kokku

109 434 000 616,11

102 621 289 344,28

1 286 993 985,94

926 946 496,03

104 835 229 826,25

95,80 %

1 225 123 896,67

201 796 608,62

1 259 980 400,22

2 686 900 905,51

2,46 %

1 635 839 090,43

272 771 039,96

3 259 753,96

1 911 869 884,35

1,75 %

17.   2005. ja 2004. aasta eelarve

täitmise võrdlus finantsperspektiivide lõikes

Kulukohustuste

assigneeringud

| Eurodes |
| --- |
| Rubriik | Heakskiidetud assigneeringud | Võetud kulukohustused | Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 2005 | 2004 | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8=(4-6)/6 | 9 | 10=9/1 | 11 | 12=11/2 | 13=(9-11)/11 | 14=1-4-9 | 15=14/1 | 16=2-6-11 | 17=16/2 | 18=(14-16)/16 |
| 1 | PÕLLUMAJANDUS | 49 076 246 092,42 | 45 122 266 798,87 | 8,76 % | 48 928 359 920,62 | 99,70 % | 44 760 544 197,01 | 99,20 % | 9,31 % | 43 527 062,95 | 0,09 % | 49 781 798,87 | 0,11 % | – 12,56 % | 104 359 108,85 | 0,21 % | 311 940 802,99 | 0,69 % | – 66,55 % |
| 2 | STRUKTUURIMEETMED | 42 536 191 404,48 | 41 045 648 706,14 | 3,63 % | 42 490 498 505,57 | 99,89 % | 40 833 534 750,66 | 99,48 % | 4,06 % | 20 114 968,63 | 0,05 % | 115 456 224,14 | 0,28 % | – 82,58 % | 25 577 930,28 | 0,06 % | 96 657 731,34 | 0,24 % | – 73,54 % |
| 3 | SISEPOLIITIKA | 10 440 606 310,84 | 9 835 369 993,26 | 6,15 % | 9 548 604 176,33 | 91,46 % | 9 009 928 752,03 | 91,61 % | 5,98 % | 683 822 033,31 | 6,55 % | 619 084 016,40 | 6,29 % | 10,46 % | 208 180 101,20 | 1,99 % | 206 357 224,83 | 2,10 % | 0,88 % |
| 4 | VÄLISTEGEVUS | 5 660 331 574,76 | 5 368 378 595,29 | 5,44 % | 5 516 105 602,78 | 97,45 % | 5 198 391 061,02 | 96,83 % | 6,11 % | 106 063 905,88 | 1,87 % | 121 216 858,26 | 2,26 % | – 12,50 % | 38 162 066,10 | 0,67 % | 48 770 676,01 | 0,91 % | – 21,75 % |
| 5 | HALDUS | 6 550 862 383,95 | 6 361 184 442,50 | 2,98 % | 6 354 856 192,85 | 97,01 % | 6 161 248 511,09 | 96,86 % | 3,14 % | 97 325 444,06 | 1,49 % | 70 125 292,32 | 1,10 % | 38,79 % | 98 680 747,04 | 1,51 % | 129 810 639,09 | 2,04 % | – 23,98 % |
| 6 | RESERVID | 236 000 000,00 | 442 000 000,00 | -46,61 % | 140 110 000,00 | 59,37 % | 181 875 000,00 | 41,15 % | -22,96 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | % | 95 890 000,00 | 40,63 % | 260 125 000,00 | 58,85 % | – 63,14 % |
| 7 | ÜHINEMISEELNE ABI | 2 130 713 588,18 | 1 837 416 208,12 | 15,96 % | 1 994 385 934,22 | 93,60 % | 1 717 507 954,26 | 93,47 % | 16,12 % | 9 110 341,61 | 0,43 % | 90 627 129,83 | 4,93 % | – 89,95 % | 127 217 312,35 | 5,97 % | 29 281 124,03 | 1,59 % | 334,47 % |
| 8 | KOMPENSATSIOON | 1 304 988 996,00 | 1 409 545 056,00 | -7,42 % | 1 304 988 996,00 | 100,00 % | 1 409 545 056,00 | 100,00 % | -7,42 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | 0,00 % | % | 0,00 | % | 0,00 | 0,00 % | % |
| Kokku | 117 935 940 350,63 | 111 421 809 800,18 | 5,85 % | 116 277 909 328,37 | 98,59 % | 109 272 575 282,07 | 98,07 % | 6,41 % | 959 963 756,44 | 0,81 % | 1 066 291 319,82 | 0,96 % | – 9,97 % | 698 067 265,82 | 0,59 % | 1 082 943 198,29 | 0,97 % | – 35,54 % |

Eurodes

Rubriik

Heakskiidetud assigneeringud

Võetud kulukohustused

Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

2005

2004

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8=(4-6)/6

9

10=9/1

11

12=11/2

13=(9-11)/11

14=1-4-9

15=14/1

16=2-6-11

17=16/2

18=(14-16)/16

1

PÕLLUMAJANDUS

49 076 246 092,42

45 122 266 798,87

8,76 %

48 928 359 920,62

99,70 %

44 760 544 197,01

99,20 %

9,31 %

43 527 062,95

0,09 %

49 781 798,87

0,11 %

– 12,56 %

104 359 108,85

0,21 %

311 940 802,99

0,69 %

– 66,55 %

2

STRUKTUURIMEETMED

42 536 191 404,48

41 045 648 706,14

3,63 %

42 490 498 505,57

99,89 %

40 833 534 750,66

99,48 %

4,06 %

20 114 968,63

0,05 %

115 456 224,14

0,28 %

– 82,58 %

25 577 930,28

0,06 %

96 657 731,34

0,24 %

– 73,54 %

3

SISEPOLIITIKA

10 440 606 310,84

9 835 369 993,26

6,15 %

9 548 604 176,33

91,46 %

9 009 928 752,03

91,61 %

5,98 %

683 822 033,31

6,55 %

619 084 016,40

6,29 %

10,46 %

208 180 101,20

1,99 %

206 357 224,83

2,10 %

0,88 %

4

VÄLISTEGEVUS

5 660 331 574,76

5 368 378 595,29

5,44 %

5 516 105 602,78

97,45 %

5 198 391 061,02

96,83 %

6,11 %

106 063 905,88

1,87 %

121 216 858,26

2,26 %

– 12,50 %

38 162 066,10

0,67 %

48 770 676,01

0,91 %

– 21,75 %

5

HALDUS

6 550 862 383,95

6 361 184 442,50

2,98 %

6 354 856 192,85

97,01 %

6 161 248 511,09

96,86 %

3,14 %

97 325 444,06

1,49 %

70 125 292,32

1,10 %

38,79 %

98 680 747,04

1,51 %

129 810 639,09

2,04 %

– 23,98 %

6

RESERVID

236 000 000,00

442 000 000,00

-46,61 %

140 110 000,00

59,37 %

181 875 000,00

41,15 %

-22,96 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

%

95 890 000,00

40,63 %

260 125 000,00

58,85 %

– 63,14 %

7

ÜHINEMISEELNE ABI

2 130 713 588,18

1 837 416 208,12

15,96 %

1 994 385 934,22

93,60 %

1 717 507 954,26

93,47 %

16,12 %

9 110 341,61

0,43 %

90 627 129,83

4,93 %

– 89,95 %

127 217 312,35

5,97 %

29 281 124,03

1,59 %

334,47 %

8

KOMPENSATSIOON

1 304 988 996,00

1 409 545 056,00

-7,42 %

1 304 988 996,00

100,00 %

1 409 545 056,00

100,00 %

-7,42 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00 %

%

0,00

%

0,00

0,00 %

%

Kokku

117 935 940 350,63

111 421 809 800,18

5,85 %

116 277 909 328,37

98,59 %

109 272 575 282,07

98,07 %

6,41 %

959 963 756,44

0,81 %

1 066 291 319,82

0,96 %

– 9,97 %

698 067 265,82

0,59 %

1 082 943 198,29

0,97 %

– 35,54 %

Maksete

assigneeringud

| Eurodes |
| --- |
| Rubriik | Heakskiidetud assigneeringud | Tehtud maksed | Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| 2005 | 2004 | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) | 2005 | % | 2004 | % | muutus (%) |
| 1 | 2 | 3=(1-2)/2 | 4 | 5=4/1 | 6 | 7=6/2 | 8=(4-6)/6 | 9 | 10=9/1 | 11 | 12=11/2 | 13=(9-11)/11 | 14=1-4-9 | 15=14/1 | 16=2-6-11 | 17=16/2 | 18=(14-16)/16 |
| 1 | PÕLLUMAJANDUS | 48 907 981 350,25 | 44 308 294 150,43 | 10,38 % | 48 465 768 985,88 | 99,10 % | 43 579 431 503,78 | 98,36 % | 11,21 % | 285 623 669,15 | 0,58 % | 397 907 056,70 | 0,90 % | – 28,22 % | 156 588 695,22 | 0,32 % | 330 955 589,95 | 0,75 % | – 52,69 % |
| 2 | STRUKTUURIMEETMED | 32 838 251 159,96 | 34 635 080 032,07 | – 5,19 % | 32 763 192 073,85 | 99,77 % | 34 198 343 032,24 | 98,74 % | -4,20 % | 16 456 109,43 | 0,05 % | 196 998 767,79 | 0,57 % | – 91,65 % | 58 602 976,68 | 0,18 % | 239 738 232,04 | 0,69 % | – 75,56 % |
| 3 | SISEPOLIITIKA | 9 753 639 107,10 | 8 992 067 035,23 | 8,47 % | 7 972 110 336,75 | 81,73 % | 7 255 159 408,26 | 80,68 % | 9,88 % | 1 322 025 501,16 | 13,55 % | 1 152 067 270,35 | 12,81 % | 14,75 % | 459 503 269,19 | 4,71 % | 584 840 356,62 | 6,50 % | – 21,43 % |
| 4 | VÄLISTEGEVUS | 5 435 407 948,46 | 5 098 021 843,23 | 6,62 % | 5 013 054 063,21 | 92,23 % | 4 605 776 116,02 | 90,34 % | 8,84 % | 146 344 072,42 | 2,69 % | 175 605 910,90 | 3,44 % | – 16,66 % | 276 009 812,83 | 5,08 % | 316 639 816,31 | 6,21 % | – 12,83 % |
| 5 | HALDUS | 7 301 184 292,62 | 6 927 161 567,52 | 5,40 % | 6 191 378 792,90 | 84,80 % | 5 856 375 907,90 | 84,54 % | 5,72 % | 879 417 144,82 | 12,04 % | 849 574 347,99 | 12,26 % | 3,51 % | 230 388 354,90 | 3,16 % | 221 211 311,63 | 3,19 % | 4,15 % |
| 6 | RESERVID | 346 000 000,00 | 442 000 000,00 | – 21,72 % | 140 110 000,00 | 40,49 % | 181 875 000,00 | 41,15 % | -22,96 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | | | 205 890 000,00 | 59,51 % | 260 125 000,00 | 58,85 % | – 20,85 % |
| 7 | ÜHINEMISEELNE ABI | 3 546 547 761,72 | 3 219 884 008,12 | 10,15 % | 2 984 626 577,66 | 84,16 % | 3 052 935 813,51 | 94,82 % | -2,24 % | 37 034 408,53 | 1,04 % | 57 750 041,56 | 1,79 % | 35,87 % | 524 886 775,53 | 14,80 % | 109 198 153,05 | 3,39 % | 380,67 % |
| 8 | KOMPENSATSIOON | 1 304 988 996,00 | 1 409 545 056,00 | – 7,42 % | 1 304 988 996,00 | 100,00 % | 1 409 545 056,00 | 100,00 % | -7,42 % | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | | | 0,00 | 0,00 % | 0,00 | | |
| Kokku | 109 434 000 616,11 | 105 032 053 692,60 | 4,19 % | 104 835 229 826,25 | 95,80 % | 100 139 441 837,71 | 95,34 % | 4,69 % | 2 686 900 905,51 | 2,46 % | 2 829 903 395,29 | 2,69 % | – 5,05 % | 1 911 869 884,35 | 1,75 % | 2 062 708 459,60 | 1,96 % | – 7,31 % |

Eurodes

Rubriik

Heakskiidetud assigneeringud

Tehtud maksed

Järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

2005

2004

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

2005

%

2004

%

muutus (%)

1

2

3=(1-2)/2

4

5=4/1

6

7=6/2

8=(4-6)/6

9

10=9/1

11

12=11/2

13=(9-11)/11

14=1-4-9

15=14/1

16=2-6-11

17=16/2

18=(14-16)/16

1

PÕLLUMAJANDUS

48 907 981 350,25

44 308 294 150,43

10,38 %

48 465 768 985,88

99,10 %

43 579 431 503,78

98,36 %

11,21 %

285 623 669,15

0,58 %

397 907 056,70

0,90 %

– 28,22 %

156 588 695,22

0,32 %

330 955 589,95

0,75 %

– 52,69 %

2

STRUKTUURIMEETMED

32 838 251 159,96

34 635 080 032,07

– 5,19 %

32 763 192 073,85

99,77 %

34 198 343 032,24

98,74 %

-4,20 %

16 456 109,43

0,05 %

196 998 767,79

0,57 %

– 91,65 %

58 602 976,68

0,18 %

239 738 232,04

0,69 %

– 75,56 %

3

SISEPOLIITIKA

9 753 639 107,10

8 992 067 035,23

8,47 %

7 972 110 336,75

81,73 %

7 255 159 408,26

80,68 %

9,88 %

1 322 025 501,16

13,55 %

1 152 067 270,35

12,81 %

14,75 %

459 503 269,19

4,71 %

584 840 356,62

6,50 %

– 21,43 %

4

VÄLISTEGEVUS

5 435 407 948,46

5 098 021 843,23

6,62 %

5 013 054 063,21

92,23 %

4 605 776 116,02

90,34 %

8,84 %

146 344 072,42

2,69 %

175 605 910,90

3,44 %

– 16,66 %

276 009 812,83

5,08 %

316 639 816,31

6,21 %

– 12,83 %

5

HALDUS

7 301 184 292,62

6 927 161 567,52

5,40 %

6 191 378 792,90

84,80 %

5 856 375 907,90

84,54 %

5,72 %

879 417 144,82

12,04 %

849 574 347,99

12,26 %

3,51 %

230 388 354,90

3,16 %

221 211 311,63

3,19 %

4,15 %

6

RESERVID

346 000 000,00

442 000 000,00

– 21,72 %

140 110 000,00

40,49 %

181 875 000,00

41,15 %

-22,96 %

0,00

0,00 %

0,00

205 890 000,00

59,51 %

260 125 000,00

58,85 %

– 20,85 %

7

ÜHINEMISEELNE ABI

3 546 547 761,72

3 219 884 008,12

10,15 %

2 984 626 577,66

84,16 %

3 052 935 813,51

94,82 %

-2,24 %

37 034 408,53

1,04 %

57 750 041,56

1,79 %

35,87 %

524 886 775,53

14,80 %

109 198 153,05

3,39 %

380,67 %

8

KOMPENSATSIOON

1 304 988 996,00

1 409 545 056,00

– 7,42 %

1 304 988 996,00

100,00 %

1 409 545 056,00

100,00 %

-7,42 %

0,00

0,00 %

0,00

0,00

0,00 %

0,00

Kokku

109 434 000 616,11

105 032 053 692,60

4,19 %

104 835 229 826,25

95,80 %

100 139 441 837,71

95,34 %

4,69 %

2 686 900 905,51

2,46 %

2 829 903 395,29

2,69 %

– 5,05 %

1 911 869 884,35

1,75 %

2 062 708 459,60

1,96 %

– 7,31 %

18a.   Täitmata kulukohustuste konsolideeritud jaotumine kulukohustuste tekkimise aastate lõikes

| Rubriik | < 1999 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | PÕLLUMAJANDUS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 5 767 908,00 | 1 856 831 923,20 | 1 862 599 831,20 |
| 2 | STRUKTUURIMEETMED | 405 086 542,62 | 1 393 467 233,38 | 185 297 624,11 | 575 000 162,45 | 1 112 714 021,71 | 9 900 240 265,64 | 27 223 856 079,17 | 40 908 724 316,87 | 81 704 386 245,95 |
| 3 | SISEPOLIITIKA | 105 603 910,73 | 105 581 168,56 | 266 132 519,39 | 712 090 227,45 | 1 202 150 657,52 | 2 272 128 931,17 | 3 936 469 656,49 | 5 979 827 778,62 | 14 579 984 849,93 |
| 4 | VÄLISTEGEVUS | 646 146 053,49 | 364 286 246,76 | 622 257 685,45 | 917 737 716,08 | 1 406 362 923,61 | 1 828 844 228,59 | 2 798 273 963,61 | 3 802 803 202,05 | 12 386 712 019,64 |
| 5 | HALDUS | 1 089 999,57 | 120,38 | 2 099,92 | 0,00 | 0,00 | 32 067,50 | 3 116 606,37 | 831 304 384,42 | 835 545 278,16 |
| 6 | RESERVID | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 7 | ÜHINEMISEELNE ABI | 126 444 848,61 | 164 735 064,63 | 341 096 106,47 | 733 946 130,80 | 1 127 522 707,06 | 1 699 654 188,12 | 1 555 713 206,73 | 1 961 174 288,50 | 7 710 286 540,92 |
| 8 | KOMPENSATSIOON | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Kokku | 1 284 371 355,02 | 2 028 069 833,71 | 1 414 786 035,34 | 2 938 774 236,78 | 4 848 750 309,90 | 15 700 899 681,02 | 35 523 197 420,37 | 55 340 665 893,66 | 119 079 514 765,86 |

Rubriik

< 1999

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Kokku

1

PÕLLUMAJANDUS

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

5 767 908,00

1 856 831 923,20

1 862 599 831,20

2

STRUKTUURIMEETMED

405 086 542,62

1 393 467 233,38

185 297 624,11

575 000 162,45

1 112 714 021,71

9 900 240 265,64

27 223 856 079,17

40 908 724 316,87

81 704 386 245,95

3

SISEPOLIITIKA

105 603 910,73

105 581 168,56

266 132 519,39

712 090 227,45

1 202 150 657,52

2 272 128 931,17

3 936 469 656,49

5 979 827 778,62

14 579 984 849,93

4

VÄLISTEGEVUS

646 146 053,49

364 286 246,76

622 257 685,45

917 737 716,08

1 406 362 923,61

1 828 844 228,59

2 798 273 963,61

3 802 803 202,05

12 386 712 019,64

5

HALDUS

1 089 999,57

120,38

2 099,92

0,00

0,00

32 067,50

3 116 606,37

831 304 384,42

835 545 278,16

6

RESERVID

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

7

ÜHINEMISEELNE ABI

126 444 848,61

164 735 064,63

341 096 106,47

733 946 130,80

1 127 522 707,06

1 699 654 188,12

1 555 713 206,73

1 961 174 288,50

7 710 286 540,92

8

KOMPENSATSIOON

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Kokku

1 284 371 355,02

2 028 069 833,71

1 414 786 035,34

2 938 774 236,78

4 848 750 309,90

15 700 899 681,02

35 523 197 420,37

55 340 665 893,66

119 079 514 765,86

18b.   Täitmata kulukohustuste konsolideeritud jaotumine kulukohustuste tekkimise aastate lõikes

| Poliitikavaldkond | 1999 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 | MAJANDUS JA RAHANDUSVALDKOND | 4 454 514,45 | 10 125 000,00 | 2 156 540,24 | 5 258 400,00 | 0,00 | 38 337 665,10 | 122 138 691,44 | 107 899 229,25 | 290 370 040,48 |
| 02 | ETTEVÕTLUS | 4 455 189,62 | 3 811 654,02 | 3 760 289,49 | 16 466 519,58 | 18 089 128,26 | 69 769 860,14 | 77 105 177,09 | 166 994 584,20 | 360 452 402,40 |
| 03 | KONKURENTS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 160 261,79 | 7 859 752,44 | 8 020 014,23 |
| 04 | TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED | 62 957 375,72 | 187 926 857,07 | 57 845 323,34 | 14 262 504,61 | 168 615 647,29 | 2 984 396 256,89 | 6 818 632 779,83 | 10 656 823 989,98 | 20 951 460 734,73 |
| 05 | PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE | 56 730 023,23 | 349 068 907,14 | 22 349 598,36 | 45 996 264,77 | 102 747 034,83 | 789 220 529,75 | 2 512 541 389,39 | 5 754 337 067,69 | 9 632 990 815,16 |
| 06 | ENERGEETIKA JA TRANSPORT | 59 126 429,69 | 30 391 970,50 | 85 179 635,30 | 142 668 754,58 | 144 585 172,55 | 277 372 733,70 | 654 053 294,12 | 972 299 892,88 | 2 365 677 883,32 |
| 07 | KESKKOND | 942 335,49 | 5 239 115,11 | 22 560,00 | 35 043 082,62 | 50 550 181,89 | 75 002 099,57 | 120 893 129,46 | 168 055 621,28 | 455 748 125,42 |
| 08 | TEADUSUURINGUD | 3 266 600,00 | 40 936 947,24 | 127 560 403,05 | 345 746 091,82 | 715 357 323,18 | 1 266 216 507,25 | 1 845 288 076,79 | 2 570 759 995,91 | 6 915 131 945,24 |
| 09 | INFOÜHISKOND | 3 918 717,33 | 6 667 826,48 | 17 072 613,30 | 106 673 654,39 | 171 768 210,99 | 364 501 559,75 | 605 171 838,96 | 991 947 668,71 | 2 267 722 089,91 |
| 10 | OTSENE TEADUSTEGEVUS | 1 152 541,04 | 513 245,09 | 1 207 529,86 | 2 528 474,97 | 3 453 818,54 | 12 042 621,58 | 12 572 929,79 | 115 851 695,38 | 149 322 856,25 |
| 11 | KALANDUS | 17 994 194,82 | 160 624 116,36 | 7 054 882,05 | 24 078 700,00 | 99 312 045,61 | 215 117 424,10 | 371 273 350,10 | 725 621 756,71 | 1 621 076 469,75 |
| 12 | SISETURG | 0,00 | 0,00 | 53 641,00 | 52 461,00 | 16 878,41 | 163 238,56 | 2 901 446,89 | 12 902 261,25 | 16 089 927,11 |
| 13 | REGIONAALPOLIITIKA | 274 044 160,16 | 702 608 595,59 | 300 723 295,11 | 992 013 852,87 | 1 516 375 199,91 | 6 818 193 752,12 | 18 423 282 348,26 | 26 401 198 578,34 | 55 428 439 782,36 |
| 14 | MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT | 0,00 | 0,00 | 3 090,83 | 0,00 | 130 730,15 | 2 903 989,43 | 14 596 285,40 | 42 622 467,67 | 60 256 563,48 |
| 15 | HARIDUS JA KULTUUR | 24 135 368,46 | 11 274 844,29 | 20 404 652,33 | 24 724 278,04 | 38 663 718,89 | 55 733 304,49 | 113 847 135,36 | 289 202 447,84 | 577 985 749,70 |
| 16 | PRESSI JA TEAVE | 12 000,00 | 100 581,37 | 303 302,22 | 671 757,69 | 961 704,62 | 2 151 800,62 | 6 125 165,81 | 53 385 150,97 | 63 711 463,30 |
| 17 | TERVISE- JA TARBIJAKAITSE | 1 425 928,41 | 45 000,00 | 134 692,61 | 1 223 133,18 | 6 851 398,33 | 34 057 955,08 | 50 833 843,66 | 323 311 212,02 | 417 883 163,29 |
| 18 | VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA | 295 976,27 | 66 661,39 | 832 677,80 | 11 907 939,80 | 14 244 412,67 | 22 480 268,77 | 77 243 939,58 | 161 173 519,26 | 288 245 395,54 |
| 19 | VÄLISSUHTED | 580 265 140,68 | 270 776 170,24 | 489 288 074,92 | 633 018 279,40 | 968 570 597,64 | 1 115 890 265,67 | 1 682 359 326,54 | 2 312 109 542,39 | 8 052 277 397,48 |
| 20 | KAUBANDUS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 46 794,14 | 241 671,69 | 1 322 143,11 | 2 054 778,86 | 13 085 665,28 | 16 751 053,08 |
| 21 | ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA | 43 576 112,95 | 59 517 813,56 | 108 303 027,22 | 238 486 487,56 | 323 398 326,15 | 416 837 370,98 | 560 286 624,21 | 787 322 889,15 | 2 537 728 651,78 |
| 22 | LAIENEMINE | 143 771 717,08 | 188 373 528,26 | 170 490 154,48 | 297 514 226,04 | 500 150 790,85 | 1 104 083 209,95 | 1 338 314 443,01 | 1 772 158 014,28 | 5 514 856 083,95 |
| 23 | HUMANITAARABI | 1 847 029,62 | 0,00 | 0,00 | 153 518,47 | 3 017 695,49 | 27 818 889,28 | 94 211 430,92 | 272 415 995,97 | 399 464 559,75 |
| 24 | PETTUSEVASTANE VÕITLUS | 0,00 | 0,00 | 12 167,12 | 34 651,74 | 65 065,64 | 895 180,07 | 2 363 352,07 | 13 589 551,99 | 16 959 968,63 |
| 25 | KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 54 858,18 | 642 546,54 | 20 614 398,51 | 21 311 803,23 |
| 26 | KOMISJONI HALDUS | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 797 202,83 | 164 342,07 | 89 260 217,75 | 90 221 762,65 |
| 27 | EELARVE | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 2 880,00 | 567,32 | 8 992 978,17 | 8 996 425,49 |
| 28 | AUDIT | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 771 831,82 | 771 831,82 |
| 29 | STATISTIKA | 0,00 | 1 000,00 | 27 884,71 | 204 409,51 | 1 583 556,32 | 5 536 114,05 | 14 013 044,29 | 42 930 574,85 | 64 296 583,73 |
| 30 | PENSIONID | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 31 | RESERVID | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 90 | MUUD INSTITUTSIOONID | | | | | | | 125 880,82 | 485 167 341,72 | 485 293 222,54 |
| Kokku | 1 284 371 355,02 | 2 028 069 833,71 | 1 414 786 035,34 | 2 938 774 236,78 | 4 848 750 309,90 | 15 700 899 681,02 | 35 523 197 420,37 | 55 340 665 893,66 | 119 079 514 765,86 |

Poliitikavaldkond

1999

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Kokku

01

MAJANDUS JA RAHANDUSVALDKOND

4 454 514,45

10 125 000,00

2 156 540,24

5 258 400,00

0,00

38 337 665,10

122 138 691,44

107 899 229,25

290 370 040,48

02

ETTEVÕTLUS

4 455 189,62

3 811 654,02

3 760 289,49

16 466 519,58

18 089 128,26

69 769 860,14

77 105 177,09

166 994 584,20

360 452 402,40

03

KONKURENTS

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

160 261,79

7 859 752,44

8 020 014,23

04

TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED

62 957 375,72

187 926 857,07

57 845 323,34

14 262 504,61

168 615 647,29

2 984 396 256,89

6 818 632 779,83

10 656 823 989,98

20 951 460 734,73

05

PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

56 730 023,23

349 068 907,14

22 349 598,36

45 996 264,77

102 747 034,83

789 220 529,75

2 512 541 389,39

5 754 337 067,69

9 632 990 815,16

06

ENERGEETIKA JA TRANSPORT

59 126 429,69

30 391 970,50

85 179 635,30

142 668 754,58

144 585 172,55

277 372 733,70

654 053 294,12

972 299 892,88

2 365 677 883,32

07

KESKKOND

942 335,49

5 239 115,11

22 560,00

35 043 082,62

50 550 181,89

75 002 099,57

120 893 129,46

168 055 621,28

455 748 125,42

08

TEADUSUURINGUD

3 266 600,00

40 936 947,24

127 560 403,05

345 746 091,82

715 357 323,18

1 266 216 507,25

1 845 288 076,79

2 570 759 995,91

6 915 131 945,24

09

INFOÜHISKOND

3 918 717,33

6 667 826,48

17 072 613,30

106 673 654,39

171 768 210,99

364 501 559,75

605 171 838,96

991 947 668,71

2 267 722 089,91

10

OTSENE TEADUSTEGEVUS

1 152 541,04

513 245,09

1 207 529,86

2 528 474,97

3 453 818,54

12 042 621,58

12 572 929,79

115 851 695,38

149 322 856,25

11

KALANDUS

17 994 194,82

160 624 116,36

7 054 882,05

24 078 700,00

99 312 045,61

215 117 424,10

371 273 350,10

725 621 756,71

1 621 076 469,75

12

SISETURG

0,00

0,00

53 641,00

52 461,00

16 878,41

163 238,56

2 901 446,89

12 902 261,25

16 089 927,11

13

REGIONAALPOLIITIKA

274 044 160,16

702 608 595,59

300 723 295,11

992 013 852,87

1 516 375 199,91

6 818 193 752,12

18 423 282 348,26

26 401 198 578,34

55 428 439 782,36

14

MAKSUKORRALDUS JA TOLLILIIT

0,00

0,00

3 090,83

0,00

130 730,15

2 903 989,43

14 596 285,40

42 622 467,67

60 256 563,48

15

HARIDUS JA KULTUUR

24 135 368,46

11 274 844,29

20 404 652,33

24 724 278,04

38 663 718,89

55 733 304,49

113 847 135,36

289 202 447,84

577 985 749,70

16

PRESSI JA TEAVE

12 000,00

100 581,37

303 302,22

671 757,69

961 704,62

2 151 800,62

6 125 165,81

53 385 150,97

63 711 463,30

17

TERVISE- JA TARBIJAKAITSE

1 425 928,41

45 000,00

134 692,61

1 223 133,18

6 851 398,33

34 057 955,08

50 833 843,66

323 311 212,02

417 883 163,29

18

VABADUSEL, TURVALISUSEL JA ÕIGUSEL RAJANEV ALA

295 976,27

66 661,39

832 677,80

11 907 939,80

14 244 412,67

22 480 268,77

77 243 939,58

161 173 519,26

288 245 395,54

19

VÄLISSUHTED

580 265 140,68

270 776 170,24

489 288 074,92

633 018 279,40

968 570 597,64

1 115 890 265,67

1 682 359 326,54

2 312 109 542,39

8 052 277 397,48

20

KAUBANDUS

0,00

0,00

0,00

46 794,14

241 671,69

1 322 143,11

2 054 778,86

13 085 665,28

16 751 053,08

21

ARENG JA SUHTED AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI (AKV) RIIKIDEGA

43 576 112,95

59 517 813,56

108 303 027,22

238 486 487,56

323 398 326,15

416 837 370,98

560 286 624,21

787 322 889,15

2 537 728 651,78

22

LAIENEMINE

143 771 717,08

188 373 528,26

170 490 154,48

297 514 226,04

500 150 790,85

1 104 083 209,95

1 338 314 443,01

1 772 158 014,28

5 514 856 083,95

23

HUMANITAARABI

1 847 029,62

0,00

0,00

153 518,47

3 017 695,49

27 818 889,28

94 211 430,92

272 415 995,97

399 464 559,75

24

PETTUSEVASTANE VÕITLUS

0,00

0,00

12 167,12

34 651,74

65 065,64

895 180,07

2 363 352,07

13 589 551,99

16 959 968,63

25

KOMISJONI POLIITIKA KOORDINEERIMINE JA ÕIGUSNÕUSTAMINE

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

54 858,18

642 546,54

20 614 398,51

21 311 803,23

26

KOMISJONI HALDUS

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

797 202,83

164 342,07

89 260 217,75

90 221 762,65

27

EELARVE

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2 880,00

567,32

8 992 978,17

8 996 425,49

28

AUDIT

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

771 831,82

771 831,82

29

STATISTIKA

0,00

1 000,00

27 884,71

204 409,51

1 583 556,32

5 536 114,05

14 013 044,29

42 930 574,85

64 296 583,73

30

PENSIONID

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

31

RESERVID

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

90

MUUD INSTITUTSIOONID

125 880,82

485 167 341,72

485 293 222,54

Kokku

1 284 371 355,02

2 028 069 833,71

1 414 786 035,34

2 938 774 236,78

4 848 750 309,90

15 700 899 681,02

35 523 197 420,37

55 340 665 893,66

119 079 514 765,86

19.   Ametid — 2005. eelarveaasta: eelarveprognos, kindlaksmääratud nõuded ja laekunud summad

Tulu ametite lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Amet | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Eelarve laekumise % | Laekumata | Komisjoni rahastatav
  poliitika- valdkond |
| 1 | 2 | 3 | 4=3/1 | 5=2-3 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 39 981 000,00 | 36 531 797,02 | 28 970 695,61 | 72,46 % | 7 561 101,41 | 06 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 17 093 453,15 | 17 032 937,23 | 17 026 763,76 | 99,61 % | 6 173,47 | 15 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 3 433 531,45 | 3 433 531,45 | 3 402 280,45 | 99,09 % | 31 251,00 | 17 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 12 515 625,00 | 12 798 600,12 | 12 798 600,12 | 102,26 % | 0,00 | 18 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 31 332 590,00 | 35 868 450,56 | 35 868 450,56 | 114,48 % | 0,00 | 07 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 36 856 712,00 | 36 856 712,00 | 31 536 790,00 | 85,57 % | 5 319 922,00 | 17 |
| Eurojust | 13 000 000,00 | 13 040 255,46 | 13 008 474,82 | 100,07 % | 31 780,64 | 18 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 35 368 219,02 | 16 068 219,02 | 16 060 000,00 | 45,41 % | 8 219,02 | 06 |
| Euroopa Ravimiamet | 110 331 093,67 | 110 331 093,67 | 109 396 447,50 | 99,15 % | 934 646,17 | 02 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 6 800 000,00 | 4 400 000,00 | 4 400 000,00 | 64,71 % | 0,00 | 09 |
| Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus | 8 279 000,00 | 8 540 115,72 | 8 430 115,72 | 101,83 % | 110 000,00 | 18 |
| Euroopa Ülesehitusamet | 100 053 615,08 | 100 053 615,08 | 100 053 615,08 | 100,00 % | 0,00 | 22 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 13 738 087,00 | 12 768 717,38 | 12 764 989,69 | 92,92 % | 3 727,69 | 04 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 27 962 684,00 | 37 037 128,60 | 30 795 413,67 | 110,13 % | 6 241 714,93 | N/A |
| Euroopa Koolitusfond | 18 500 000,00 | 23 267 548,15 | 23 251 879,84 | 125,69 % | 15 668,31 | 15 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 19 280 000,00 | 19 293 442,27 | 19 223 238,93 | 99,71 % | 70 203,34 | 04 |
| Kokku | 494 525 610,37 | 487 322 163,73 | 466 987 755,75 | 94,43 % | 20 334 407,98 | |

Eurodes

Amet

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Eelarve laekumise %

Laekumata

Komisjoni rahastatav

poliitika- valdkond

1

2

3

4=3/1

5=2-3

Euroopa Lennundusohutusamet

39 981 000,00

36 531 797,02

28 970 695,61

72,46 %

7 561 101,41

06

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

17 093 453,15

17 032 937,23

17 026 763,76

99,61 %

6 173,47

15

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

3 433 531,45

3 433 531,45

3 402 280,45

99,09 %

31 251,00

17

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

12 515 625,00

12 798 600,12

12 798 600,12

102,26 %

0,00

18

Euroopa Keskkonnaagentuur

31 332 590,00

35 868 450,56

35 868 450,56

114,48 %

0,00

07

Euroopa Toiduohutusamet

36 856 712,00

36 856 712,00

31 536 790,00

85,57 %

5 319 922,00

17

Eurojust

13 000 000,00

13 040 255,46

13 008 474,82

100,07 %

31 780,64

18

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

35 368 219,02

16 068 219,02

16 060 000,00

45,41 %

8 219,02

06

Euroopa Ravimiamet

110 331 093,67

110 331 093,67

109 396 447,50

99,15 %

934 646,17

02

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

6 800 000,00

4 400 000,00

4 400 000,00

64,71 %

0,00

09

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

8 279 000,00

8 540 115,72

8 430 115,72

101,83 %

110 000,00

18

Euroopa Ülesehitusamet

100 053 615,08

100 053 615,08

100 053 615,08

100,00 %

0,00

22

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

13 738 087,00

12 768 717,38

12 764 989,69

92,92 %

3 727,69

04

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

27 962 684,00

37 037 128,60

30 795 413,67

110,13 %

6 241 714,93

N/A

Euroopa Koolitusfond

18 500 000,00

23 267 548,15

23 251 879,84

125,69 %

15 668,31

15

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

19 280 000,00

19 293 442,27

19 223 238,93

99,71 %

70 203,34

04

Kokku

494 525 610,37

487 322 163,73

466 987 755,75

94,43 %

20 334 407,98

Tulu tululiikide lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Tulu liik | Prognoositud eelarve tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Eelarve laekumise % | Laekumata |
| 1 | 2 | 3 | 4=3/1 | 5=2-3 |
| Euroopa Komisjoni toetus | 363 552 407,56 | 337 635 436,56 | 332 263 060,56 | 91,39 % | 5 372 376,00 |
| Tulu teenustasudest | 89 013 300,00 | 88 344 069,48 | 80 464 146,82 | 90,40 % | 7 879 922,66 |
| Muu tulu | 41 959 902,81 | 61 342 657,69 | 54 260 548,37 | 129,32 % | 7 082 109,32 |
| Kokku | 494 525 610,37 | 487 322 163,73 | 466 987 755,75 | 94,43 % | 20 334 407,98 |

Eurodes

Tulu liik

Prognoositud eelarve tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Eelarve laekumise %

Laekumata

1

2

3

4=3/1

5=2-3

Euroopa Komisjoni toetus

363 552 407,56

337 635 436,56

332 263 060,56

91,39 %

5 372 376,00

Tulu teenustasudest

89 013 300,00

88 344 069,48

80 464 146,82

90,40 %

7 879 922,66

Muu tulu

41 959 902,81

61 342 657,69

54 260 548,37

129,32 %

7 082 109,32

Kokku

494 525 610,37

487 322 163,73

466 987 755,75

94,43 %

20 334 407,98

20.   Ametid — 2005. eelarveaasta: assigneeringud ja kulukohustuste assigneeringute täitmine

Kulukohustuste assigneeringud ametite lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Amet | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kokku |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Assigneeringud | Võetud kulukohustused | % | 2006. aastasse ülekantud | Tühistatud summad |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+3 | 6=2+4 | 7=6/5 | 8 | 9=5-6-8 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 38 554 014,92 | 29 836 423,11 | 1 466 985,08 | 1 440 593,19 | 40 021 000,00 | 31 277 016,30 | 78,15 % | 26 391,89 | 8 717 591,81 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 16 418 000,00 | 15 095 904,05 | 946 015,39 | 644 656,03 | 17 364 015,39 | 15 740 560,08 | 90,65 % | 343 189,36 | 1 280 265,95 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 3 273 312,00 | 2 614 882,98 | 0,00 | 0,00 | 3 273 312,00 | 2 614 882,98 | 79,88 % | 0,00 | 658 429,02 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 12 805 625,00 | 12 239 536,51 | 86 992,91 | 47 405,00 | 12 892 617,91 | 12 286 941,51 | 95,30 % | 49 086,91 | 556 589,49 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 31 344 000,00 | 31 342 430,33 | 3 361 889,22 | 2 787 716,53 | 34 705 889,22 | 34 130 146,86 | 98,34 % | 574 172,69 | 1 569,67 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 36 856 712,00 | 29 461 846,00 | 366 834,64 | 329 705,76 | 37 223 546,64 | 29 791 551,76 | 80,03 % | 218 370,68 | 7 213 624,20 |
| Eurojust | 13 000 000,00 | 11 780 354,55 | – 0,00 | 0,00 | 13 000 000,00 | 11 780 354,55 | 90,62 % | 352 571,33 | 867 074,12 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 35 360 000,00 | 29 713 635,33 | 0,00 | 0,00 | 35 360 000,00 | 29 713 635,33 | 84,03 % | 3 041 210,10 | 2 605 154,57 |
| Euroopa Ravimiamet | 111 835 000,00 | 107 322 031,54 | 1 950 000,00 | 1 949 916,67 | 113 785 000,00 | 109 271 948,21 | 96,03 % | 1 101 388,58 | 3 411 663,21 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 6 346 234,64 | 4 539 723,40 | 0,00 | 0,00 | 6 346 234,64 | 4 539 723,40 | 71,53 % | 0,00 | 1 806 511,24 |
| Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus | 8 189 000,00 | 7 607 934,55 | 90 000,00 | 0,00 | 8 279 000,00 | 7 607 934,55 | 91,89 % | 180 000,00 | 491 065,45 |
| Euroopa Ülesehitusamet | 24 000 000,00 | 21 780 971,95 | 592 797 658,72 | 208 966 138,98 | 616 797 658,72 | 230 747 110,93 | 37,41 % | 383 831 519,74 | 2 219 028,05 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 13 380 303,00 | 12 291 952,64 | 339 894,00 | 171 662,18 | 13 720 197,00 | 12 463 614,82 | 90,84 % | 673 864,22 | 582 717,96 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 25 897 184,00 | 23 831 030,34 | – 0,00 | – 0,00 | 25 897 184,00 | 23 831 030,34 | 92,02 % | 0,00 | 2 066 153,66 |
| Euroopa Koolitusfond | 18 500 000,00 | 18 125 586,30 | 4 718 335,59 | 4 718 335,59 | 23 218 335,59 | 22 843 921,89 | 98,39 % | 0,00 | 374 413,70 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 19 280 000,00 | 19 274 644,50 | – 0,00 | – 0,00 | 19 280 000,00 | 19 274 644,50 | 99,97 % | 0,00 | 5 355,50 |
| Kokku | 415 039 385,56 | 376 858 888,08 | 606 124 605,55 | 221 056 129,93 | 1 021 163 991,11 | 597 915 018,01 | 58,55 % | 390 391 765,50 | 32 857 207,60 |

Eurodes

Amet

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kokku

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

%

2006. aastasse ülekantud

Tühistatud summad

1

2

3

4

5=1+3

6=2+4

7=6/5

8

9=5-6-8

Euroopa Lennundusohutusamet

38 554 014,92

29 836 423,11

1 466 985,08

1 440 593,19

40 021 000,00

31 277 016,30

78,15 %

26 391,89

8 717 591,81

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

16 418 000,00

15 095 904,05

946 015,39

644 656,03

17 364 015,39

15 740 560,08

90,65 %

343 189,36

1 280 265,95

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

3 273 312,00

2 614 882,98

0,00

0,00

3 273 312,00

2 614 882,98

79,88 %

0,00

658 429,02

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

12 805 625,00

12 239 536,51

86 992,91

47 405,00

12 892 617,91

12 286 941,51

95,30 %

49 086,91

556 589,49

Euroopa Keskkonnaagentuur

31 344 000,00

31 342 430,33

3 361 889,22

2 787 716,53

34 705 889,22

34 130 146,86

98,34 %

574 172,69

1 569,67

Euroopa Toiduohutusamet

36 856 712,00

29 461 846,00

366 834,64

329 705,76

37 223 546,64

29 791 551,76

80,03 %

218 370,68

7 213 624,20

Eurojust

13 000 000,00

11 780 354,55

– 0,00

0,00

13 000 000,00

11 780 354,55

90,62 %

352 571,33

867 074,12

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

35 360 000,00

29 713 635,33

0,00

0,00

35 360 000,00

29 713 635,33

84,03 %

3 041 210,10

2 605 154,57

Euroopa Ravimiamet

111 835 000,00

107 322 031,54

1 950 000,00

1 949 916,67

113 785 000,00

109 271 948,21

96,03 %

1 101 388,58

3 411 663,21

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

6 346 234,64

4 539 723,40

0,00

0,00

6 346 234,64

4 539 723,40

71,53 %

0,00

1 806 511,24

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

8 189 000,00

7 607 934,55

90 000,00

0,00

8 279 000,00

7 607 934,55

91,89 %

180 000,00

491 065,45

Euroopa Ülesehitusamet

24 000 000,00

21 780 971,95

592 797 658,72

208 966 138,98

616 797 658,72

230 747 110,93

37,41 %

383 831 519,74

2 219 028,05

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

13 380 303,00

12 291 952,64

339 894,00

171 662,18

13 720 197,00

12 463 614,82

90,84 %

673 864,22

582 717,96

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

25 897 184,00

23 831 030,34

– 0,00

– 0,00

25 897 184,00

23 831 030,34

92,02 %

0,00

2 066 153,66

Euroopa Koolitusfond

18 500 000,00

18 125 586,30

4 718 335,59

4 718 335,59

23 218 335,59

22 843 921,89

98,39 %

0,00

374 413,70

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

19 280 000,00

19 274 644,50

– 0,00

– 0,00

19 280 000,00

19 274 644,50

99,97 %

0,00

5 355,50

Kokku

415 039 385,56

376 858 888,08

606 124 605,55

221 056 129,93

1 021 163 991,11

597 915 018,01

58,55 %

390 391 765,50

32 857 207,60

Kulukohustuste assigneeringud kululiikide lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Kulu liik | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kokku |
| Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Assigneeringud | Võetud kulukohustused | Assigneeringud | Võetud kulukohustused | % | 2006. aastasse ülekantud | Tühistatud summad |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+3 | 6=2+4 | 7=6/5 | 8 | 9=5-6-8 |
| Töötajad | 182 853 599,89 | 169 253 720,49 | 1 847 641,00 | 1 050 975,28 | 184 701 240,89 | 170 304 695,77 | 92,21 % | 1 066 783,92 | 13 329 761,20 |
| Halduskulud | 69 438 551,55 | 62 240 857,00 | 3 817 851,72 | 3 578 633,45 | 73 256 403,27 | 65 819 490,45 | 89,85 % | 1 644 453,00 | 5 792 459,82 |
| Põhitegevuskulud | 162 747 234,12 | 145 364 310,59 | 600 459 112,83 | 216 426 521,20 | 763 206 346,95 | 361 790 831,79 | 47,40 % | 387 680 528,58 | 13 734 986,58 |
| Kokku | 415 039 385,56 | 376 858 888,08 | 606 124 605,55 | 221 056 129,93 | 1 021 163 991,11 | 597 915 018,01 | 58,55 % | 390 391 765,50 | 32 857 207,60 |

Eurodes

Kulu liik

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kokku

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

Assigneeringud

Võetud kulukohustused

%

2006. aastasse ülekantud

Tühistatud summad

1

2

3

4

5=1+3

6=2+4

7=6/5

8

9=5-6-8

Töötajad

182 853 599,89

169 253 720,49

1 847 641,00

1 050 975,28

184 701 240,89

170 304 695,77

92,21 %

1 066 783,92

13 329 761,20

Halduskulud

69 438 551,55

62 240 857,00

3 817 851,72

3 578 633,45

73 256 403,27

65 819 490,45

89,85 %

1 644 453,00

5 792 459,82

Põhitegevuskulud

162 747 234,12

145 364 310,59

600 459 112,83

216 426 521,20

763 206 346,95

361 790 831,79

47,40 %

387 680 528,58

13 734 986,58

Kokku

415 039 385,56

376 858 888,08

606 124 605,55

221 056 129,93

1 021 163 991,11

597 915 018,01

58,55 %

390 391 765,50

32 857 207,60

21.   Ametid — 2005. eelarveaasta: assigneeringud ja maksete assigneeringute täitmine

Maksete assigneeringud ametite lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Amet | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kokku |
| Assigneeringud | Tehtud maksed | Assigneeringud | Tehtud maksed | Assigneeringud | Tehtud maksed | % | 2006. aastasse ülekantud | Tühistatud summad |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12=8+10 | 13=9+11 | 14=11/10 | 15 | 16=12-13-15 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 30 154 014,92 | 19 632 730,56 | 2 814 861,13 | 2 603 615,24 | 32 968 876,05 | 22 236 345,80 | 67,45 % | 6 606 308,37 | 4 126 221,88 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 14 036 840,97 | 12 194 177,92 | 4 475 478,00 | 3 306 918,52 | 18 512 318,97 | 15 501 096,44 | 83,73 % | 1 110 373,71 | 1 900 848,82 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 3 273 312,00 | 1 167 706,72 | 0,00 | 0,00 | 3 273 312,00 | 1 167 706,72 | 35,67 % | 1 437 007,72 | 668 597,56 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 14 971 553,96 | 10 982 163,38 | 1 824 120,03 | 523 210,00 | 16 795 673,99 | 11 505 373,38 | 68,50 % | 574 056,97 | 4 716 243,64 |
| Euroopa Keskkonnaagentuur | 31 344 000,00 | 25 860 758,49 | 9 046 366,29 | 6 375 068,04 | 40 390 366,29 | 32 235 826,53 | 79,81 % | 7 779 722,28 | 374 817,48 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 37 036 712,00 | 23 153 868,00 | 5 699 609,20 | 3 635 877,17 | 42 736 321,20 | 26 789 745,17 | 62,69 % | 6 309 837,93 | 9 636 738,10 |
| Eurojust | 13 000 000,00 | 9 951 873,63 | 867 208,03 | 800 121,15 | 13 867 208,03 | 10 751 994,78 | 77,54 % | 2 113 965,37 | 1 001 247,88 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 35 360 000,00 | 15 175 400,65 | 826 650,28 | 701 303,73 | 36 186 650,28 | 15 876 704,38 | 43,87 % | 494 102,38 | 19 815 843,52 |
| Euroopa Ravimiamet | 111 835 000,00 | 88 489 030,72 | 22 750 619,06 | 21 649 230,48 | 134 585 619,06 | 110 138 261,20 | 81,84 % | 18 833 000,82 | 5 614 357,04 |
| Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet | 6 346 234,64 | 2 139 354,55 | 0,00 | 0,00 | 6 346 234,64 | 2 139 354,55 | 33,71 % | 2 111 501,01 | 2 095 379,08 |
| Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus | 8 189 000,00 | 6 289 267,02 | 956 595,96 | 656 332,33 | 9 145 595,96 | 6 945 599,35 | 75,94 % | 1 498 667,53 | 701 329,08 |
| Euroopa Ülesehitusamet | 24 000 000,00 | 21 005 338,17 | 287 510 984,88 | 241 438 817,18 | 311 510 984,88 | 262 444 155,35 | 84,25 % | 46 751 922,30 | 2 314 907,23 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 13 380 303,00 | 9 076 146,87 | 3 196 821,40 | 2 586 418,20 | 16 577 124,40 | 11 662 565,07 | 70,35 % | 2 825 285,24 | 2 089 274,09 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 25 897 184,00 | 21 680 104,98 | 1 753 344,44 | 1 670 387,15 | 27 650 528,44 | 23 350 492,13 | 84,45 % | 2 150 925,36 | 2 149 110,95 |
| Euroopa Koolitusfond | 18 500 000,00 | 15 360 410,87 | 6 256 190,94 | 2 085 534,22 | 24 756 190,94 | 17 445 945,09 | 70,47 % | 6 512 003,79 | 798 242,06 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 19 280 000,00 | 14 656 202,40 | 3 163 569,61 | 3 092 788,70 | 22 443 569,61 | 17 748 991,10 | 79,08 % | 4 618 442,10 | 76 136,41 |
| Kokku | 406 604 155,49 | 296 814 534,93 | 351 142 419,25 | 291 125 622,11 | 757 746 574,74 | 587 940 157,04 | 77,59 % | 111 727 122,88 | 58 079 294,82 |

Eurodes

Amet

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kokku

Assigneeringud

Tehtud maksed

Assigneeringud

Tehtud maksed

Assigneeringud

Tehtud maksed

%

2006. aastasse ülekantud

Tühistatud summad

8

9

10

11

12=8+10

13=9+11

14=11/10

15

16=12-13-15

Euroopa Lennundusohutusamet

30 154 014,92

19 632 730,56

2 814 861,13

2 603 615,24

32 968 876,05

22 236 345,80

67,45 %

6 606 308,37

4 126 221,88

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

14 036 840,97

12 194 177,92

4 475 478,00

3 306 918,52

18 512 318,97

15 501 096,44

83,73 %

1 110 373,71

1 900 848,82

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

3 273 312,00

1 167 706,72

0,00

0,00

3 273 312,00

1 167 706,72

35,67 %

1 437 007,72

668 597,56

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

14 971 553,96

10 982 163,38

1 824 120,03

523 210,00

16 795 673,99

11 505 373,38

68,50 %

574 056,97

4 716 243,64

Euroopa Keskkonnaagentuur

31 344 000,00

25 860 758,49

9 046 366,29

6 375 068,04

40 390 366,29

32 235 826,53

79,81 %

7 779 722,28

374 817,48

Euroopa Toiduohutusamet

37 036 712,00

23 153 868,00

5 699 609,20

3 635 877,17

42 736 321,20

26 789 745,17

62,69 %

6 309 837,93

9 636 738,10

Eurojust

13 000 000,00

9 951 873,63

867 208,03

800 121,15

13 867 208,03

10 751 994,78

77,54 %

2 113 965,37

1 001 247,88

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

35 360 000,00

15 175 400,65

826 650,28

701 303,73

36 186 650,28

15 876 704,38

43,87 %

494 102,38

19 815 843,52

Euroopa Ravimiamet

111 835 000,00

88 489 030,72

22 750 619,06

21 649 230,48

134 585 619,06

110 138 261,20

81,84 %

18 833 000,82

5 614 357,04

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

6 346 234,64

2 139 354,55

0,00

0,00

6 346 234,64

2 139 354,55

33,71 %

2 111 501,01

2 095 379,08

Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus

8 189 000,00

6 289 267,02

956 595,96

656 332,33

9 145 595,96

6 945 599,35

75,94 %

1 498 667,53

701 329,08

Euroopa Ülesehitusamet

24 000 000,00

21 005 338,17

287 510 984,88

241 438 817,18

311 510 984,88

262 444 155,35

84,25 %

46 751 922,30

2 314 907,23

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

13 380 303,00

9 076 146,87

3 196 821,40

2 586 418,20

16 577 124,40

11 662 565,07

70,35 %

2 825 285,24

2 089 274,09

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

25 897 184,00

21 680 104,98

1 753 344,44

1 670 387,15

27 650 528,44

23 350 492,13

84,45 %

2 150 925,36

2 149 110,95

Euroopa Koolitusfond

18 500 000,00

15 360 410,87

6 256 190,94

2 085 534,22

24 756 190,94

17 445 945,09

70,47 %

6 512 003,79

798 242,06

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

19 280 000,00

14 656 202,40

3 163 569,61

3 092 788,70

22 443 569,61

17 748 991,10

79,08 %

4 618 442,10

76 136,41

Kokku

406 604 155,49

296 814 534,93

351 142 419,25

291 125 622,11

757 746 574,74

587 940 157,04

77,59 %

111 727 122,88

58 079 294,82

Maksete assigneeringud kululiikide lõikes

| Eurodes |
| --- |
| Kulu liik | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kokku |
| Assigneeringud | Tehtud maksed | Assigneeringud | Tehtud maksed | Assigneeringud | Tehtud maksed | % | 2006. aastasse ülekantud | Tühistatud summad |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12=8+10 | 13=9+11 | 14=11/10 | 15 | 16=12-13-15 |
| Töötajad | 183 033 599,89 | 164 281 827,50 | 5 264 475,98 | 3 299 177,42 | 188 298 075,87 | 167 581 004,92 | 89,00 % | 5 587 099,58 | 15 129 971,37 |
| Halduskulud | 69 438 551,55 | 41 403 611,37 | 20 274 551,37 | 19 019 912,10 | 89 713 102,92 | 60 423 523,47 | 67,35 % | 20 921 919,33 | 8 367 660,12 |
| Põhitegevuskulud | 154 132 004,05 | 91 129 096,06 | 325 603 391,90 | 268 806 532,59 | 479 735 395,95 | 359 935 628,65 | 75,03 % | 85 218 103,97 | 34 581 663,33 |
| Kokku | 406 604 155,49 | 296 814 534,93 | 351 142 419,25 | 291 125 622,11 | 757 746 574,74 | 587 940 157,04 | 77,59 % | 111 727 122,88 | 58 079 294,82 |

Eurodes

Kulu liik

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kokku

Assigneeringud

Tehtud maksed

Assigneeringud

Tehtud maksed

Assigneeringud

Tehtud maksed

%

2006. aastasse ülekantud

Tühistatud summad

8

9

10

11

12=8+10

13=9+11

14=11/10

15

16=12-13-15

Töötajad

183 033 599,89

164 281 827,50

5 264 475,98

3 299 177,42

188 298 075,87

167 581 004,92

89,00 %

5 587 099,58

15 129 971,37

Halduskulud

69 438 551,55

41 403 611,37

20 274 551,37

19 019 912,10

89 713 102,92

60 423 523,47

67,35 %

20 921 919,33

8 367 660,12

Põhitegevuskulud

154 132 004,05

91 129 096,06

325 603 391,90

268 806 532,59

479 735 395,95

359 935 628,65

75,03 %

85 218 103,97

34 581 663,33

Kokku

406 604 155,49

296 814 534,93

351 142 419,25

291 125 622,11

757 746 574,74

587 940 157,04

77,59 %

111 727 122,88

58 079 294,82

22.   AMETID

2005. AASTA EELARVE TÄITMITSE TULEMUS (SEALHULGAS AMETID)

Euroopa ühenduste eelarve täitmise tulemus on kajastatud konsolideeritud bilansi passiva punktis 1.A.1.

| Eurodes |
| --- |
| Eelarveaasta tulud | Euroopa ühendused | Ametid | Ametitele antud toetuste elimineerimine | Kokku |
| | 107 090 637 948,19 | 466 987 755,75 | 332 263 060,56 | 107 225 362 643,38 |

Eurodes

Eelarveaasta tulud

Euroopa ühendused

Ametid

Ametitele antud toetuste elimineerimine

Kokku

107 090 637 948,19

466 987 755,75

332 263 060,56

107 225 362 643,38

| 2005. eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksed | Euroopa ühendused | Ametid | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | – 103 548 235 840,31 | – 540 868 721,77 | – 332 263 060,56 | – 103 756 841 501,52 |

2005. eelarveaasta assigneeringutest tehtud maksed

Euroopa ühendused

Ametid

– 103 548 235 840,31

– 540 868 721,77

– 332 263 060,56

– 103 756 841 501,52

| 2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Euroopa ühendused | Ametid | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | – 2 686 900 905,51 | – 111 989 055,12 | | – 2 798 889 960,63 |

2006. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Euroopa ühendused

Ametid

– 2 686 900 905,51

– 111 989 055,12

– 2 798 889 960,63

| 2004. eelarveaastast ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | Euroopa ühendused | Ametid | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 1 518 509 207,87 | 214 717 545,20 | | 1 733 226 753,07 |

2004. eelarveaastast ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

Euroopa ühendused

Ametid

1 518 509 207,87

214 717 545,20

1 733 226 753,07

| Aastased vahetuskursi erinevused | Euroopa ühendused | Ametid | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 40 924 144,37 | 1 549 054,11 | | 42 473 198,48 |

Aastased vahetuskursi erinevused

Euroopa ühendused

Ametid

40 924 144,37

1 549 054,11

42 473 198,48

| Eelarve täimitse tulemus | Euroopa ühendused | Ametid | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2 414 934 554,61 | 30 396 578,17 | | 2 445 331 132,78 |

Eelarve täimitse tulemus

Euroopa ühendused

Ametid

2 414 934 554,61

30 396 578,17

2 445 331 132,78

B JAGU:

Eelarve täitmise aruande lisad

| 1. | EELARVEPÕHIMÕTTED, STRUKTUUR JA ASSIGNEERINGUD |
| --- | --- |

1.

| 2. | MÄRKUSED 2005. AASTA KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANDE KOHTA |
| --- | --- |

2.

1.   EELARVEPÕHIMÕTTED, STRUKTUUR JA ASSIGNEERINGUD

1.1   EELARVEPÕHIMÕTTED

Ühenduste üldeelarvet reguleerivad mitmed aluspõhimõtted:

| — | ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted: ühenduste tulud ja kulud peavad olema esitatud samas eelarvedokumendis, kirjendatud eelarveridadele ning kulud ei tohi ületada heakskiidetud assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

ühtsuse ja eelarve õigsuse põhimõtted: ühenduste tulud ja kulud peavad olema esitatud samas eelarvedokumendis, kirjendatud eelarveridadele ning kulud ei tohi ületada heakskiidetud assigneeringuid;

| — | kõikehõlmavuse põhimõte: see põhimõte hõlmab kahte reeglit:






  — | tulude mittemääratlemise reegel, mille kohaselt eelarve tulud ei tohi olla määratud kindlate kuluartiklite jaoks (kogutulud peavad katma kogukulud); |
| --- | --- | --- |

—

kõikehõlmavuse põhimõte: see põhimõte hõlmab kahte reeglit:

—

tulude mittemääratlemise reegel, mille kohaselt eelarve tulud ei tohi olla määratud kindlate kuluartiklite jaoks (kogutulud peavad katma kogukulud);

| — | eelarve brutoreegel, mille kohaselt tulud ja kulud kajastatakse eelarves täielikult, ilma nende vahel tasaarveldusi tegemata; |
| --- | --- |

—

eelarve brutoreegel, mille kohaselt tulud ja kulud kajastatakse eelarves täielikult, ilma nende vahel tasaarveldusi tegemata;

| — | aastasuse põhimõte: kirjendatud assigneeringuid lubatakse kasutada ainult ühe eelarveaasta jooksul ja seetõttu tuleb neid kasutada nimetatud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

aastasuse põhimõte: kirjendatud assigneeringuid lubatakse kasutada ainult ühe eelarveaasta jooksul ja seetõttu tuleb neid kasutada nimetatud aja jooksul.

| — | tasakaalu põhimõte: eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (kavandatud tulud peavad võrduma maksete assigneeringutega); |
| --- | --- |

—

tasakaalu põhimõte: eelarves näidatud tulud ja kulud peavad olema tasakaalus (kavandatud tulud peavad võrduma maksete assigneeringutega);

| — | sihtotstarbelisuse põhimõte: iga assigneering määratakse kindlaks otstarbeks ja eesmärgiks; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelisuse põhimõte: iga assigneering määratakse kindlaks otstarbeks ja eesmärgiks;

| — | arvestusühiku põhimõte: eelarve koostatakse ja selle täitmine toimub eurodes ning raamatupidamisaruanded esitatakse eurodes; |
| --- | --- |

—

arvestusühiku põhimõte: eelarve koostatakse ja selle täitmine toimub eurodes ning raamatupidamisaruanded esitatakse eurodes;

| — | usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte: eelarve assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, see tähendab vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele; |
| --- | --- |

—

usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte: eelarve assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt, see tähendab vastavalt säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtetele;

| — | läbipaistvuse põhimõte: eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruanded esitatakse läbipaistvuse põhimõtte kohaselt — eelarve ja paranduseelarved avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

läbipaistvuse põhimõte: eelarve koostatakse ja seda täidetakse ning raamatupidamisaruanded esitatakse läbipaistvuse põhimõtte kohaselt — eelarve ja paranduseelarved avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

1.2   EELARVE STRUKTUUR

Eelarve koosneb järgnevast:

| a) | tulude koondarvestus; |
| --- | --- |

a)

tulude koondarvestus;

| b) | eraldi jaod, mis on jagatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestusteks: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman (A osa), Euroopa andmekaitseinspektor (B osa). |
| --- | --- |

b)

eraldi jaod, mis on jagatud iga institutsiooni tulude ja kulude eelarvestusteks: I jagu: parlament; II jagu: nõukogu; III jagu: komisjon; IV jagu: Euroopa Kohus; V jagu: kontrollikoda; VI jagu: Majandus- ja Sotsiaalkomitee; VII jagu: Regioonide Komitee; VIII jagu: ombudsman (A osa), Euroopa andmekaitseinspektor (B osa).

Iga institutsiooni tulu- ja kuluartiklid liigitatakse nende liigi või otstarbe järgi jaotisteks, peatükkideks, artikliteks ja punktideks.

Osa likvideeritava ESTÜ vahenditest anti likvideeritava ESTÜ tegevuseelarve kasutusse. Tegevuseelarve võttis iga-aastaselt vastu komisjon pärast konsulteerimist nõukogu ja Euroopa Parlamendiga. Viimane eelarve koostati 1. jaanuarist kuni 23. juulini 2002. aastal kestnud ajavahemiku kohta. Alates 24. juulist 2002. aastal on tegevuseelarvega seonduvad tulud ja kulud kajastatud likvideeritava ESTÜ tulude ja kulude aruandes. Ülejäänud täitmisele kuuluvad kohustused on näidatud bilansi passiva poolel.

1.3   EELARVE RAAMATUPIDAMISARVESTUSE STRUKTUUR

Ainult komisjoni eelarves on haldusassigneeringud ja talitusassigneeringud. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud.

Eelarves eristatakse kahte tüüpi assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud assigneeringud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava iga-aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringud loodi selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust.

| a) | Liigendamata assigneeringud hõlmavad järgmist:






  — | eelarve haldusjaod (komisjoni jao 1. peatükk ja kõigi teiste institutsioonide jaod kogu ulatuses); |
| --- | --- | --- |

a)

Liigendamata assigneeringud hõlmavad järgmist:

—

eelarve haldusjaod (komisjoni jao 1. peatükk ja kõigi teiste institutsioonide jaod kogu ulatuses);

| — | EAGGFi tagatisrahastu iga-aastased assigneeringud; |
| --- | --- |

—

EAGGFi tagatisrahastu iga-aastased assigneeringud;

| — | teatavad tehnilised assigneeringud (tagasimaksed, antud ja võetud laenude tagatised jms). |
| --- | --- |

—

teatavad tehnilised assigneeringud (tagasimaksed, antud ja võetud laenude tagatised jms).

Liigendamata assigneeringute puhul on kulukohustuste assigneeringute väärtus sama mis maksete assigneeringute puhul.

| b) | Liigendatud assigneeringud on mõeldud mitmeaastaste meetmete rahastamiseks ja hõlmavad kõigi peatükkide assigneeringuid, välja arvatud komisjoni jao 1. peatükk (v.a EAGGFi tagatisrahastu).
  Liigendatud assigneeringud jaotuvad kulukohustuste assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks:






  — | kulukohustuste assigneeringud
  hõlmavad jooksvasse eelarveaastasse kirjendatud õiguslike kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jaguneva meetmete puhul. (25) Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkused eelarvelised kulukohustused finantsmääruse artikli 76 lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on põhiõigusaktiga lubatud. Liigendatud assigneeringute puhul kajastatakse tulevaste aastate veel täitmata eelarvelisi kulukohustusi tingimuslike kohustustena bilansiväliste kirjete aruandes. |
| --- | --- | --- |

b)

Liigendatud assigneeringud on mõeldud mitmeaastaste meetmete rahastamiseks ja hõlmavad kõigi peatükkide assigneeringuid, välja arvatud komisjoni jao 1. peatükk (v.a EAGGFi tagatisrahastu).

Liigendatud assigneeringud jaotuvad kulukohustuste assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks:

—

kulukohustuste assigneeringud
  hõlmavad jooksvasse eelarveaastasse kirjendatud õiguslike kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jaguneva meetmete puhul. (25) Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkused eelarvelised kulukohustused finantsmääruse artikli 76 lõike 3 kohaselt jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on põhiõigusaktiga lubatud. Liigendatud assigneeringute puhul kajastatakse tulevaste aastate veel täitmata eelarvelisi kulukohustusi tingimuslike kohustustena bilansiväliste kirjete aruandes.

| — | maksete assigneeringud
  hõlmavad kulusid, mis tulenevad jooksval eelarveaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. (26) |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud
  hõlmavad kulusid, mis tulenevad jooksval eelarveaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. (26)

1.4   ASSIGNEERINGUTE ALLIKAD

Assigneeringute põhiallikas on ühenduste jooksva eelarveaasta eelarve. Samas on ka muud liiki assigneeringuid, mis tulenevad finantsmääruse sätetest. Need pärinevad eelnevatest eelarveaastatest või välistest allikatest.

1.4.1   Eelarve lõplikud assigneeringud

Vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud

Ümberpaigutused

Assigneeringuid võib eelarveridade vahel ümber paigutada finantsmääruse artiklite 22–24 kohaselt. (27)

Paranduseelarved

Vastuvõetud eelarvet võib paranduseelarvega muuta või suurendada. Sellekohased eeskirjad on sätestatud finantsmääruse artiklites 37 ja 38.

1.4.2   Eelnevast eelarveaastast üle kantud või taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Automaatselt ülekantavad assigneeringud

Need on liigendamata maksete assigneeringud, mille võib ainult ühel korral automaatselt järgnevasse eelarveaastasse üle kanda (likvideeritava ESTÜ puhul piirangut ei ole) vastavalt finantsmääruse artikli 9 lõikele 4.

Institutsioonide otsusega ülekantavad assigneeringud

Institutsioon võib otsustada kanda assigneeringuid eelmisest eelarvest üle ühel kahest juhtumist: kui ettevalmistavad etapid on läbitud (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või kui õiguslik alus võetakse vastu hilja (artikli 9 lõike 2 punkt b). Üle võib kanda nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid (artikli 9 lõige 3).

Vabanenud vahendite arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Siinkohal peetakse silmas selliste vabastatud kulukohustuste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist, mis on seotud struktuurifondidega. Summad saab erandkorras uuesti kasutusele võtta, kui komisjon on teinud vea või kui need on programmi lõpuleviimiseks hädavajalikud (finantsmääruse artikkel 157).

1.4.3   Sihtotstarbeline tulu

Tagasimaksed

Need assigneeringud tulenevad ekslikult makstud summade tagasimaksetest, kaupade müügist/teenuste osutamisest muudele ühenduse asutustele, saadud kindlustusmaksetest, laekunud renditulust ja trükiste müügist; need summad kajastatakse sihtotstarbelise tuluna sellel eelarvereal, millelt kanti esialgne kulu (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punktid e–j), ja need võib piiranguteta üle kanda.

EFTA assigneeringud

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga on sätestatud, et selle liikmed toetavad rahaliselt teatavaid ühenduste eelarves kajastatud meetmeid. Asjaomased eelarveread ja kavandatud summad avaldatakse ühenduste eelarve III lisas. Asjaomaseid ridu suurendatakse EFTA osamaksude võrra. Eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringud tühistatakse ja tagastatakse EMP riikidele.

Kolmandatelt isikutelt saadud tulu

Sarnaselt EFTA assigneeringutele on ka muud riigid sõlminud selliseid kokkuleppeid Euroopa ühendustega, millega kaasneb ühenduste meetmete rahaline toetamine. Laekunud summasid loetakse kolmandatelt isikutelt saadud tuluks, mis kirjendatakse asjakohastele eelarveridadele (sageli teadusuuringute valdkonnas) ja need võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ning artikli 18 lõike 1 punktid a ja d).

Kolmandate isikute heaks tehtud töö

Osana oma teadustegevusest võivad ühenduste uurimiskeskused teha tööd kolmandate isikute heaks (finantsmääruse artikli 161 lõige 2). Sarnaselt kolmandatelt isikutelt saadud tuluga on kolmandate isikute heaks tehtud töö määratud kindlatele eelarveridadele ja selle võib piiranguteta üle kanda (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõike 1 punkt e).

Osamaksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud

Need on ühenduse vahendid, mille abisaajad on tagasi maksnud. Osamaksete tagasimaksed kirjendatakse sihtotstarbelise tuluna (finantsmääruse artikkel 10 ja artikli 18 lõige 2) ja need võib piiranguteta üle kanda. Struktuurifondide puhul põhineb uuesti kasutusele võtmine komisjoni otsusel (finantsmääruse artikli 18 lõige 2 ja rakenduseeskirjade artikkel 228).

1.5   KASUTATAVATE ASSIGNEERINGUTE LIIGITUS:

| — | Eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused; |
| --- | --- |

—

Eelarve lõplikud assigneeringud = vastuvõetud esialgse eelarve assigneeringud + paranduseelarve assigneeringud + ümberpaigutused;

| — | Lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud; |
| --- | --- |

—

Lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu (vt eespool) + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringud;

| — | Heakskiidetud assigneeringud kokku = eelarve lõplikud assigneeringud + lisaassigneeringud; |
| --- | --- |

—

Heakskiidetud assigneeringud kokku = eelarve lõplikud assigneeringud + lisaassigneeringud;

| — | Eelarveaasta assigneeringud (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel) = eelarve lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu. |
| --- | --- |

—

Eelarveaasta assigneeringud (kasutatakse eelarve täitmise tulemuse arvutamisel) = eelarve lõplikud assigneeringud + sihtotstarbeline tulu.

1.6   EELARVE TÄITMINE

Finantsmääruse artikli 48 lõikes 1 on kirjas: “Komisjon täidab eelarvet... käesoleva määruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires.”

Artiklis 50 on sätestatud, et komisjon annab teistele institutsioonidele vajalikud volitused nendega seotud eelarveosade täitmiseks.

1.6.1   Tulude laekumine

Eelarve võtab üle tuluprognoosid, mille suhtes kohaldatakse paranduseelarvete vastuvõtmisest tulenevaid mis tahes muudatusi, millega korrigeeritakse esialgses eelarves esitatud prognoose vastavalt eelarve täitmise käigus kindlakstehtud tulude suurenemisele või vähenemisele. Eelarve tulud katavad maksekohustustega seotud assigneeringud.

Laekunud tulude hulka kuuluvad kindlaksmääratud nõuded, nende eest tegelikult sissenõutud tulud ja sissenõutavate summade saldo.

Eelarveaasta tegelikud tulud vastavad kindlaksmääratud nõuete eest eelarveaasta jooksul sissenõutud tuludele ja eelnevatel eelarveaastatel sissenõudmata jäänud nõuete eest sissenõutud summadele.

1.6.2.   Kulude kasutamine

Sarnaselt tuludega prognoositakse ka kulusid esialgses eelarves. Kulude kasutamine näitab, kuidas kulukohustustega seotud assigneeringuid (28) ja maksekohustustega seotud assigneeringuid (29) eelarveaasta jooksul muudetakse, kasutatakse, ümber paigutatakse ja tühistatakse.

—   Assigneeringute kasutamine:

Kulukohustustega seotud assigneeringud: heakskiidetud assigneeringuid saab kulukohustuste võtmiseks kasutada eelarveaasta jooksul.

Maksekohustustega seotud assigneeringud: heakskiidetud assigneeringuid saab maksete tegemiseks kasutada eelarveaasta jooksul.

—   Ülekandmine järgnevasse eelarveaastasse:

Kulukohustustega seotud assigneeringud:

Mõnda liiki assigneeringuid, mis ei ole kulukohustustega seotud, võib järgnevasse eelarveaastasse automaatselt üle kanda; nii on see näiteks sihtotstarbelise tulu puhul (finantsmääruse artikkel 10).

Ülekandmiseks võivad institutsioonid loa anda:

| — | kui enamik kohustuse võtmise menetluse ettevalmistusjärke on lõpule viidud 31. detsembriks (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või |
| --- | --- |

—

kui enamik kohustuse võtmise menetluse ettevalmistusjärke on lõpule viidud 31. detsembriks (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt a) või

| — | kui õiguslik alus võetakse vastu eelarveaasta viimases kvartalis (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt b). |
| --- | --- |

—

kui õiguslik alus võetakse vastu eelarveaasta viimases kvartalis (finantsmääruse artikli 9 lõike 2 punkt b).

Eelarvepädevaid institutsioone tuleb nimetatud otsusest teavitada (finantsmääruse artikli 9 lõige 5).

Maksekohustustega seotud assigneeringud:

Sarnaselt kulukohustuste assigneeringutele kantakse sihtotstarbelise tulu alla kuuluvad kasutamata maksete assigneeringud järgmisse eelarveaastasse üle automaatselt.

| — | Liigendamata assigneeringud: ülekandmine on üldjuhul automaatne, kui see toimub täitmata kulukohustuste katteks (finantsmääruse artikli 9 lõige 4). |
| --- | --- |

—

Liigendamata assigneeringud: ülekandmine on üldjuhul automaatne, kui see toimub täitmata kulukohustuste katteks (finantsmääruse artikli 9 lõige 4).

| — | Liigendatud assigneeringud: kasutamata maksete assigneeringud tavaliselt tühistatakse; sellele vaatamata võib need komisjoni otsusega üle kanda, kui järgneva eelarveaasta maksete assigneeringud ei kata olemasolevaid kulukohustusi või neid kulukohustusi, mis on seotud järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustuste assigneeringutega (finantsmääruse artikli 9 lõige 3). |
| --- | --- |

—

Liigendatud assigneeringud: kasutamata maksete assigneeringud tavaliselt tühistatakse; sellele vaatamata võib need komisjoni otsusega üle kanda, kui järgneva eelarveaasta maksete assigneeringud ei kata olemasolevaid kulukohustusi või neid kulukohustusi, mis on seotud järgmisse eelarveaastasse üle kantud kulukohustuste assigneeringutega (finantsmääruse artikli 9 lõige 3).

—   Assigneeringute tühistamine:

Kõik kasutamata ja järgmisse eelarveaastasse üle kandmata jäänud kulukohustuste ja maksete assigneeringud tühistatakse eelarveaasta lõpus (finantsmääruse artikli 9 lõige 1).

1.7   2005. AASTA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARUANNE

1.7.1   Tulu

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite ja osamaksude summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele.

Erinevus eelarvesse kantud käibemaksupõhiste omavahendite, rahvamajanduse kogutulu põhiste vahendite ja osamaksude summade ning tegelikult tasumisele kuuluva summa vahel arvutatakse järgneva aasta 1. juuliks ja kantakse selle eelarveaasta kohta tehtud paranduseelarvesse.

Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult saadud summasid.

1.7.2   Kulud

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta maksekohustustega seotud assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud igasugused kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud.

Eelarveaasta maksekohustustega seotud assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist 2004. aastal kuni 15. oktoobrini 2005. aastal tingimusel, et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks 2006. aastal. EAGGFi tagatisrahastu kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta kontrollimise ja heakskiitmise otsus.

1.7.3   Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: Euroopa ühenduste eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalust. Omavahendeid käsitleva määruse nr 1150/2000 artikli 15 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgmisest vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu; |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu;

| — | kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud igasugused kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. (30) |
| --- | --- |

—

kõnealuse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud igasugused kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. (30)

Saadud summale liidetakse või sellest lahutatakse järgnev:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid; |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid;

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud kasumi või kahjumi saldo.

Eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval eelarveaastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

1.8   TÄITMATA KULUKOHUSTUSED

Liigendatud assigneeringute kasutuselevõtmisega tekkis vahe võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahel; see vahe vastab täitmata kulukohustustele ja väljendab kulukohustuste võtmisest vastavate maksete tegemiseni kuluvat ajavahemikku.

2.   MÄRKUSED 2005. AASTA KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANDE KOHTA

ÕIGUSLIK ALUS JA FINANTSMÄÄRUS

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, parandusega ELTs L 25, 30.1.2003, lk 43), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Nimetatud finantsmääruse artiklis 128 on sätestatud, et komisjoni peaarvepidaja peab esitama esialgse konsolideeritud raamatupidamisaruande kontrollikojale järgneva aasta 31. märtsiks esialgsete raamatupidamisaruannete alusel, mille iga institutsioon ja muud konsolideeritavad asutused on talle saatnud 1. märtsiks. Kontrollikoda peab esitama nende raamatupidamisaruannete kohta oma tähelepanekud 15. juuniks (artikkel 129). Nende tähelepanekute põhjal võtab komisjon 31. juuliks vastu lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande, mis seejärel avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 31. oktoobriks koos kontrollikoja kinnitava avaldusega.

Nii esialgne kui ka lõplik 2005. aasta raamatupidamise aastaaruanne esitatakse järgmiselt: I köites on esitatud konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja II köites komisjoni raamatupidamisaruanne.

Üldeelarve — ühenduste finantspoliitika põhiinstrument — on vahend, millega nähakse ette ja kinnitatakse ühenduste iga-aastased tulud ja kulud.

Eelarvemenetlus on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 272, millega nähakse ette etappide järjekord ja tähtajad, millest mõlemad eelarvepädevad institutsioonid — nõukogu ja parlament — peavad kinni pidama. Igal aastal hindab komisjon kõigi Euroopa Liidu institutsioonide järgneva eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab esialgse eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse esialgse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu eelarveprojekti, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab eelarve lõplikult vastuvõetuks ja annab sellele õigusliku jõu. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

FINANTSPERSPEKTIIV

2005. eelarveaasta oli kuues eelarveaasta 2000.–2006. aasta finantsperspektiivis, mis sõlmiti 6. mail 1999 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, võttes aluseks 24. ja 25. märtsil 1999 Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldused, milles kutsuti üles rangemale eelarvedistsipliinile ja eelarvemenetluse parandamisele.

Sellist liiki kokkuleppe sõlmimisel leppisid institutsioonid eelnevalt kokku järgneva perioodi peamistes eelarveprioriteetides ja panid finantsperspektiivi näol paika ühenduste kulude raamistiku. Finantsperspektiivis on esitatud ühenduste kavandatavate kulude maksimaalne summa ja struktuur.

Arvestades, et esialgne finantsperspektiiv koostati 1999. aasta püsivhindades, on kokkuleppe punktis 15 sätestatud, et komisjon teeb igal aastal finantsperspektiivi tehnilise kohanduse vastavalt Euroopa Liidu rahvamajanduse kogutulu ja hindade muutumisele. Samas lepiti kokku 2 % deflaatori kasutamises põllumajanduse ja struktuurifondide puhul.

2004. aasta kulukohustustega seotud assigneeringute üldine ülemmäär on 119 419 miljonit eurot, mis moodustab rahvamajanduse kogutulust 1,14 %. Vastav maksekohustustega seotud assigneeringute ülemmäär on 114 060 miljonit eurot, st 1,09 % rahvamajanduse kogutulust.

Järgnevas tabelis on esitatud EL 25 kohandatud finantsperspektiiv 2005. aasta hindades:

FINANTSPERSPEKTIIV 2000-2006

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Jooksevhinnad | 2005. aasta hinnad |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| EL 25 kulukohustuste assigneeringud | 93,792 | 97,189 | 100,672 | 102,145 | 115,434 | 119,419 | 120,876 |
| 1. | Põllumajandus |

miljonites eurodes

Jooksevhinnad

2005. aasta hinnad

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

EL 25 kulukohustuste assigneeringud

93,792

97,189

100,672

102,145

115,434

119,419

120,876

1.

Põllumajandus

41,738

44,530

46,587

47,378

49,305

51,439

51,587

| 2. | Struktuurimeetmed |
| --- | --- |

2.

Struktuurimeetmed

32,678

32,720

33,638

33,968

41,035

42,441

43,701

| 3. | Sisepoliitika |
| --- | --- |

3.

Sisepoliitika

6,031

6,272

6,558

6,796

8,722

9,012

9,138

| 4. | Välistegevus |
| --- | --- |

4.

Välistegevus

4,627

4,735

4,873

4,972

5,082

5,119

5,130

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

4,638

4,776

5,012

5,211

5,983

6,185

6,356

| 6. | Reservid |
| --- | --- |

6.

Reservid

906

916

676

434

442

446

446

| 7. | Ühinemiseelne abi |
| --- | --- |

7.

Ühinemiseelne abi

3,174

3,240

3,328

3,386

3,455

3,472

3,472

| 8. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

8.

Kompensatsioon

1,410

1,305

1,046

EL 25 maksete assigneeringud kokku

91,322

94,730

100,078

102,767

111,380

114,060

116,555

2005. aasta lõpus leppisid liikmesriigid kokku uues finantsperspektiivis, mis hõlmab ajavahemikku 2007–2013. Selles on ette nähtud, et ühenduse kulud võivad nimetatud ajavahemiku jooksul moodustada maksimaalselt 862 363 miljonit eurot, st 1,045 % ELi rahvamajanduse kogutulust.

EELARVE KONSOLIDEERIMINE

Nagu varasematelgi aastatel, on Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise kohta koostatud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ühenduste eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve.

Ametitel puudub ühenduste eelarve raames oma eraldi eelarve ja neid finantseeritakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega. Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on raamatupidamise aastaaruande eelarve poolel esitatud eraldi aruanded traditsiooniliste konsolideeritud ametite eelarvete täitmise kohta. Need aruanded on järgmised:

| — | eelarvelise tulu tabel, milles on näidatud ühenduste eelarvest saadud summa; |
| --- | --- |

—

eelarvelise tulu tabel, milles on näidatud ühenduste eelarvest saadud summa;

| — | kaks tabelit eelarve kulude kohta (kulukohustused, maksed), milles on toodud üksikasjalikud andmed ametite kaupa ning eristatud eelarve assigneeringuid ja lisaassigneeringuid; |
| --- | --- |

—

kaks tabelit eelarve kulude kohta (kulukohustused, maksed), milles on toodud üksikasjalikud andmed ametite kaupa ning eristatud eelarve assigneeringuid ja lisaassigneeringuid;

| — | iga tabeli lõpus on esitatud vahesumma, mis annab teavet ametite kogu finantsmõju kohta kulu- ja tululiikide lõikes; |
| --- | --- |

—

iga tabeli lõpus on esitatud vahesumma, mis annab teavet ametite kogu finantsmõju kohta kulu- ja tululiikide lõikes;

| — | eelarve täitmise tulemuse tabel, milles ametite eelarve täitmise tulemus on lisatud ühenduste omale (tabelis on elimineeritud ühenduste kuludest makstud ja ametite tuluna kajastuvad toetused). |
| --- | --- |

—

eelarve täitmise tulemuse tabel, milles ametite eelarve täitmise tulemus on lisatud ühenduste omale (tabelis on elimineeritud ühenduste kuludest makstud ja ametite tuluna kajastuvad toetused).

TULU

Euroopa ühenduste üldeelarve tulud võib jagada kahte põhikategooriasse: omavahendid ja muud tulud. See on sätestatud Euroopa ühenduste asutamislepingu artiklis 269, milles öeldakse, et “Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.” Põhiosa eelarvelistest kuludest rahastatakse omavahenditest. Muud tulud moodustavad kogu rahastamisest üksnes väikese osa.

Omavahendite kategooriaid on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid hõlmavad omakorda põllumajandussaaduste tollimakse, suhkru- ja tollimakse. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise mehhanism.

2.1   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusse.

| — | Määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis.

| — | Määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda.

Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, milles on esitatud:

| — | eelneva kvartali sissenõudmiste saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali sissenõudmiste saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | baasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

baasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad; |
| --- | --- |

—

mahakantud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Liikmesriikide saadetud teave ei võimalda määrata eelarveaasta jooksul sissenõutud summasid sellesse eelarveaastasse, millal nõuded tekkisid. Seepärast on tabeli “Aruanne 2005. aasta üldeelarve tulude laekumise kohta” ülekannetest laekunud summade veerus esitatud eelarveaasta jooksul laekunud summad ja selliste nõuete summa, mis on tühistatud ja asendatud uue nõuete summaga, mille liikmesriigid on oma uues aruandes deklareerinud. Omavahendite nõuete suhtes kohaldatakse väärtuse vähendamist.

Eraldi raamatupidamisarvestusse kantud traditsiooniliste omavahendite sissenõudmisel peavad need olema kantud komisjoni kontole kas liikmesriigi riigikassas või selleks määratud asutuses hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude sissenõudmise kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva.

Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest.

2.2   KÄIBEMAKSU- JA RAHVAMAJANDUSE KOGUTULU PÕHISED OMAVAHENDID

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi riikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt nõukogu 29. septembri 2000. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktile c. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % rahvamajanduse kogutulust.

Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja mitmesuguste tulude summat. Tulu lähtub ühtse määra kohaldamisest kõigi liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu suhtes.

Käibemaksupõhised ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid määratakse kindlaks käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse esialgse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ning summasid ajakohastatakse kõnealuse aasta jooksul paranduseelarve abil.

Käibemaksupõhiste ja rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite arvestusbaaside lõplikud andmed saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamise liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon lõplikest arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstud summadest. Tulemuseks saadud positiivse või negatiivse käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse järgneva eelarveaasta 1. detsembriks. Lõplikesse käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu arvestusbaasidesse võib parandusi teha veel ka järgnevatel eelarveaastatel. Varem arvutatud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse samal ajal eelneva eelarveaasta käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu saldoga. Tuleks märkida, et 2005. aastal tehti seoses ajavahemikuga 1995–2004 rahvamajanduse kogutulu põhiste omavahendite parandusi 2 049 miljoni euro ulatuses. Ajavahemikuga 1991–2004 seonduvaid käibemaksupõhiste omavahenditega seotud parandusi tehti 399 miljoni euro ulatuses.

2.3   ÜHENDKUNINGRIIGI SUHTES KOHALDATAV KORRIGEERIMINE

Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt tema “eelarvetasakaalu hälbega” ja suurendab vastavalt teiste liikmesriikide omavahendite makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau' kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aasta omavahendeid käsitleva otsusega. Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningriigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt ühendusele tehtavate maksete vähendamise kaudu.

Eelarve tulude laekumise konsolideeritud aruande 15. peatüki kohta esitatud selgitavas tabelis on näidatud iga liikmesriigi osamaks Ühendkuningriigi suhtes kohaldatavasse korrigeerimisse.

KULUD

2.4   KULUKATEGOORIAD

2.4.1   Finantsperspektiivi rubriigid

Käesolevas jaos on kirjeldatud ühenduste kulude põhikategooriaid, liigitatuna 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi rubriikide kaupa.

1. rubriik:   põllumajandus

1. rubriigi kulusid rahastatakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastust.

2. rubriik:   struktuurimeetmed — majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärk

Nendest kuludest rahastatakse struktuuriabi meetmeid, mis on välja töötatud suurema majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ühendustes. Ühenduste abiga peab kaasnema siseriiklik rahastamine ja seepärast hõlmab see rubriik komisjoni ja liikmesriikide ametivõimude vahelist koostööd.

3. rubriik:   sisepoliitika

Eelkõige alates ühtse Euroopa akti vastuvõtmisest on ühendused laiendanud mõnd olemasolevat poliitikavaldkonda, näiteks teadusuuringuid, ja loonud uusi poliitikavaldkondi eesmärgiga kiirendada siseturu väljakujundamist. Alates 1993. aastast on need poliitikavaldkonnad koondatud finantsperspektiivis ühe rubriigi alla, moodustades äärmiselt mitmekesise rühma.

4. rubriik:   välistegevus

See finantsperspektiivi rubriik hõlmab ühenduste kulusid kolmandate riikide kasuks, välja arvatud kandidaatriikidele mõeldud laienemisega seotud kulud ja Euroopa Arengufondi (EAF) raames kantud kulud. Laienemisega seotud abi on esitatud 2000.–2006. aasta finantsperspektiivis eraldi rubriigina (vt 7. rubriik: ühinemiseelne abi). Mõned neist meetmetest on horisontaalsed (valdkonnapõhised), sellal kui teised on määratletud geograafiliste piirkondadega.

5. rubriik:   halduskulud

See finantsperspektiivi rubriik hõlmab kõiki ühenduste institutsioonide tegevuskulusid. Kõigi institutsioonide puhul, välja arvatud komisjon, on need ainsad kulud, kuid ametite puhul hõlmavad need nii haldus- kui põhitegevuskulusid.

6. rubriik:   reservid

See rubriik hõlmab kolme liiki reserve, mis on välja töötatud vajaliku varu jätmiseks finantsperspektiivi kulude ülempiiri suhtes, et katta kulusid, mida eelarve koostamise ajal ei olnud võimalik ette näha. Igal reservil on selgelt määratletud eesmärk kindlas valdkonnas.

7. rubriik:   ühinemiseelne abi

Seoses Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikidele mõeldud laienemisega seotud kuludega on loodud 7. rubriik, millest rahastatakse finantsperspektiivis ettenähtud ühinemiseelseid kulusid.

8. rubriik:   kompensatsioon

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames hüvitiste katmiseks ette 1 410 miljonit eurot. Kõnealune summa tehakse uutele liikmesriikidele kättesaadavaks ülekannete kaudu, et tasakaalustada nendelt saadud eelarve laekumisi ja osamakse.

2.4.2   Poliitikavaldkonnad

Tegevuspõhise juhtimise kasutamise raames on komisjon võtnud oma planeerimis- ja halduseesmärke silmas pidades kasutusele tegevuspõhise eelarvestamise. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad jaotised ja tegevusele peatükid.

Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärgiks on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas õigusloome-, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusliikide kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusliike “plokkidena”, millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusliigi ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja mõjusus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusliikide homogeense rühmitamisena. Kokku on määratletud 31 poliitikavaldkonda, millest igaüks vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt umbes 6 või 7 eri tegevusliiki. Need poliitikavaldkonnad on eelkõige tegevuslikud, sest nende põhitegevuse eesmärk on tuua oma tegevusliigi raames kasu kolmandatele isikutele. Tegevuseelarvet täidetakse vajalike halduskulude ja iga poliitikavaldkonna jaoks vajalike töötajatega.

2.5   EUROOPA ÜHENDUSTE KULUDE KASUTAMINE

2.5.1   Kolmandate isikute osamaksu ja nende heaks tehtud tööga seonduvad järgmisse eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksu ja nende heaks tehtud tööga seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab erinevust eelnevast eelarveaastast üle kantud 2005. aasta eelarve täitmise aruandes esitatud summade ja järgmisse eelarveaastasse üle kantud eelarve täitmise aruandes esitatud summade vahel.

2.5.2   2005. aasta eelarve täitmise tulemus

Taaskasutatavaid maksete assigneeringuid ja osamaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

EFTA-EMP osa neist maksete assigneeringutest, mille ühendused 2005. eelarveaastast 2006. eelarveaastasse üle kandsid, ei saanud 2005. eelarveaasta bilansis kajastada, sest selleks on vaja EFTA heakskiitu kõnealustele summadele, mida ei anta aga enne 2006. aasta keskpaika.

Eelarveaasta kogutulu oli 107,1 miljardit eurot (2004. eelarveaastal 103,5 miljardit eurot). Eelarve kogukulu oli 103,5 miljardit eurot (2004. eelarveaastal 99,2 miljardit eurot), kui võtta arvesse ka EAGGFi tagatisrahastu negatiivseid kulusid, mis olid 1,1 miljardit eurot (2004. eelarveaastal 1,4 miljardit eurot). Kõnealused negatiivsed kulud hõlmavad järgmist: pettuse ja eeskirjade eiramise tagajärjel tagasi nõutud summad, määruse (EÜ) nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 alusel tehtud ettemaksete korrigeerimine, igasugune avalike varude müügist saadud kasum, lisamaks kvooti ületava piimatoodangu pealt ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuste finantstagajärjed.

Nende üle kantud maksete assigneeringute hulka, mille ühendused on tühistanud, kuuluvad 2004. eelarveaastast 2005. eelarveaastasse üle kantud kolmandate isikute tehtud osamaksule ja nende heaks tehtud tööle vastavad assigneeringud (1,2 miljardit eurot), sest need assigneeringud on arvatud eelarveaasta assigneeringute hulka (vt ka lisa 1.4.3 — Sihtotstarbelised tulud).

---

(1)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon

(2)   Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt tagavad liikmesriigid ühiselt pensionikohustuse täitmise.

(3)   Parlament võttis 15. detsembril 2005. aastal vastu eelarve, milles on ette nähtud ühenduste lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2006. aastal.

(4)   Täpsemat teavet leiate netovara muutuste aruandest.

(5)  Sealhulgas tagatisfondi raha (vt lisa 3.11).

(6)  2004. eelarveaasta tulem ning muud reservid ja ülejäägid põhinesid sel ajal kohaldatavatel raamatupidamiseeskirjadel ja konsolideerimise ulatusel. Korrigeerimised, mis tehti uute raamatupidamiseeskirjade kohase bilansi koostamiseks 31. detsembri 2004. aasta seisuga, on esitatud reservides ja/või kumuleerunud ülejäägi summas. Täpsema teabe saamiseks vt jagu E2 ning lisad E3.19 ja E3.20.

(7)  Nende muutuste kohta täpsema teabe saamiseks vt jagu E2, “Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku mõju”.

(8)  See erineb kassapõhisest raamatupidamisarvestusest selliste toimingute poolest nagu järgmisse perioodi ülekandmised.

(9)  Sihtsumma vastab 9 %le tasumata summast.

(10)  (*) Kõrgem piirväärtus seondub fikseeritud intressimääraga laenuga, mis on kaetud intressimäära vahetuslepinguga (vt lisa 3.3.3.2).

(11)  Teave eelarve täitmise tüüpide jagunemise kohta ei olnud 31. detsembril 2004 kättesaadav.

(12)  (*) kõrgem seotud väärtus tuleneb fikseeritud intressimääraga antud laenudest, mille kohta on sõlmitud vahetusleping (vt lisa 3.3.3.2).

(13)  Sisaldab pikaajalistest vahenditest ülekantud summasid (vt eespool esitatud lisa 3.13)

(14)  2004. eelarveaasta majandustulemus põhines sel ajal kehtinud raamatupidamiseeskirjadel.

(15)  Seda ka juhul, kui kaebus 2005. eelarveaastal määratud trahvide vastu on esitatud 2006. eelarveaastal enne lõppkannete tegemist.

(16)  Nõukogu 23. aprilli 1990. aasta otsus 90/212/Euratom, millega muudetakse otsust 77/271/Euratom otsuse 77/270/Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) rakendamise kohta (EÜT L 112, 3.5.1990, lk 26);

nõukogu 29. märtsi 1977. aasta otsus 77/271/Euratom otsuse 77/270/Euratom (millega volitatakse komisjoni väljastama Euratomi laene, et aidata kaasa tuumaelektrijaamade rahastamisele) rakendamise kohta (EÜT L 88, 6.4.1977, lk 11);

nõukogu 21. märtsi 1994. aasta otsus 94/179/Euratom,, millega muudetakse otsust 77/270/Euratom, et lubada komisjonil sõlmida Euratomi laenulepinguid, et aidata kaasa teatavates kolmandates riikides paiknevate tuumaelektrijaamade ohutuse ja tõhususe parandamiseks vajalikule rahastamisele (EÜT L 84, 29.3.1994, lk 41–43).

(17)  Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1-4).

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1840/2002.

(19)  Peamiselt finantseerimisasutustele lõppsaajale edasilaenamiseks antud laenud.

(20)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

(21)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

(22)  Euroopa Liidu detsentraliseeritud asutus, mis kuulub kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö samba alla.

(23)  Osakaal kapitalis 89,66 %, osakaal hääleõiguses 50,00 %.

(24)  Osakaal kapitalis 30,00 %, osakaal hääleõiguses 30,00 %.

(25)  Kulukohustustega seotud assigneeringud = kulukohustuste assigneeringud + liigendamata assigneeringud

(26)  Maksekohustustega seotud assigneeringud = maksete assigneeringud + liigendamata assigneeringud

(27)  25. juuni 2002. aasta määrus nr 1605/2002

(28)  Kulukohustuste assigneeringud + liigendamata assigneeringud

(29)  Maksete assigneeringud + liigendamata assigneeringud

(30)  EFTA-EMP riikide puhul saadakse eelarveaastast n eelarveaastasse n+1 ülekantavate assigneeringute maht teada pärast lõppkannete tegemist. Seepärast hõlmab arvutatud bilanss assigneeringute ülekandeid aastast n-1 aastasse n.

---

| 31.10.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 264/140 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 264/140

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS

(2006/C 264/02)

| I. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid ja konsolideeritud finantsselgitusi 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta kohta (1). |
| --- | --- |

I.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 sätetele kontrollis kontrollikoda Euroopa ühenduste eelarve täitmist kajastavaid konsolideeritud aruandeid ja konsolideeritud finantsselgitusi 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta kohta (1).

| II. | Kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmäärusega koostati 2005. eelarveaasta konsolideeritud finantsselgitused esmakordselt komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, (2) eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige sularaha liikumisel. Üleminek tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele eeldas selgituste tegemist algbilanssi seisuga 1. jaanuar 2005 ja oluliste muudatuste tegemist konsolideeritud finantsselgituste esitusviisi (3) ja sisu (4) osas. |
| --- | --- |

II.

Kooskõlas 25. juuni 2002. aasta finantsmäärusega koostati 2005. eelarveaasta konsolideeritud finantsselgitused esmakordselt komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade alusel, milles kohandatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted ühendustele omase keskkonnaga, (2) eelarve täitmist kajastavad konsolideeritud aruanded aga põhinevad jätkuvalt eelkõige sularaha liikumisel. Üleminek tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele eeldas selgituste tegemist algbilanssi seisuga 1. jaanuar 2005 ja oluliste muudatuste tegemist konsolideeritud finantsselgituste esitusviisi (3) ja sisu (4) osas.

| III. | Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded konsolideerib komisjoni peaarvepidaja ning need kiidab heaks komisjon. Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

III.

Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded konsolideerib komisjoni peaarvepidaja ning need kiidab heaks komisjon. Kontrollikoja ülesandeks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldus, mis kinnitab raamatupidamisarvestuse usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| IV. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, mis põhinevad ühenduse kontekstiga kohandatud rahvusvahelistel standarditel. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet. |
| --- | --- |

IV.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas oma auditipõhimõtete ja -standarditega, mis põhinevad ühenduse kontekstiga kohandatud rahvusvahelistel standarditel. Audit andis kontrollikojale piisava aluse allpool toodud arvamuse avaldamiseks. Tulude osas oli kontrollikoja auditi ulatus piiratud. Esiteks on käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevate omavahendite aluseks makromajanduslik statistika, mille alusandmeid ei saa kontrollikoda otse auditeerida, ning teiseks ei saa traditsiooniliste omavahendite auditid hõlmata importi, mille suhtes pole kohaldatud tollijärelevalvet.

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

| V. | Kontrollikoja hinnangul koostati Euroopa ühenduste raamatupidamise lõplik aastaaruanne vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. Arvesse võtmata VI ja VIII punktis esitatud tähelepanekute mõju, annab aruanne kõigis olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2005. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoja hinnangul koostati Euroopa ühenduste raamatupidamise lõplik aastaaruanne vastavalt 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele. Arvesse võtmata VI ja VIII punktis esitatud tähelepanekute mõju, annab aruanne kõigis olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2005. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal.

| VI. | Kontrollikoda märgib, et võttes arvesse ülesande keerukust (vt II punkt), ei ole olemasolevat finantsaruandluse raamistikku järjepidevalt rakendatud, eriti eelarveaasta pikkuse määramise osas, ja et mõningate komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemid ei suutnud tagada finantsteabe kvaliteeti, mis viis korduvate paranduste tegemiseni pärast esialgsete aruannete esitamist (vt VII ja VIII punkt). |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoda märgib, et võttes arvesse ülesande keerukust (vt II punkt), ei ole olemasolevat finantsaruandluse raamistikku järjepidevalt rakendatud, eriti eelarveaasta pikkuse määramise osas, ja et mõningate komisjoni peadirektoraatide raamatupidamissüsteemid ei suutnud tagada finantsteabe kvaliteeti, mis viis korduvate paranduste tegemiseni pärast esialgsete aruannete esitamist (vt VII ja VIII punkt).

| VII. | Kontrollikoja audit tuvastas vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mis pärast esialgsetes raamatupidamisaruannetes tehtud parandusi omavad ikka veel järgmist finantsalast netomõju allpool loetletud konsolideeritud finantsselgituste elementidele (vt ka VIII punkt):






  a) | Konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005, millega uue tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete alusel korrigeeriti konsolideeritud lõppbilanss seisuga 31. detsember 2004, näidatakse võlgnevusi ligikaudu 47 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajalise eelmaksete kogusummat ligikaudu 179 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 132 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. |
| --- | --- | --- |

VII.

Kontrollikoja audit tuvastas vigu raamatupidamissüsteemis arvetena/kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mis pärast esialgsetes raamatupidamisaruannetes tehtud parandusi omavad ikka veel järgmist finantsalast netomõju allpool loetletud konsolideeritud finantsselgituste elementidele (vt ka VIII punkt):

a)

Konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005, millega uue tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete alusel korrigeeriti konsolideeritud lõppbilanss seisuga 31. detsember 2004, näidatakse võlgnevusi ligikaudu 47 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajalise eelmaksete kogusummat ligikaudu 179 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 132 miljoni euro võrra tegelikust suuremana.

| b) | Punktis a toodud vead mõjutasid konsolideeritud lõppbilanssi 31. detsembri 2005. aasta seisuga, kus näidatakse võlgnevusi ligikaudu 508 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 822 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 314 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. |
| --- | --- |

b)

Punktis a toodud vead mõjutasid konsolideeritud lõppbilanssi 31. detsembri 2005. aasta seisuga, kus näidatakse võlgnevusi ligikaudu 508 miljoni euro võrra ning pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 822 miljoni euro võrra tegelikust suuremana. Selle tulemusel näidatakse netovara ligikaudu 314 miljoni euro võrra tegelikust suuremana.

| VIII. | Kontrollikoja audit kinnitas ka kultuuri ja hariduse peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses kindluse puudumisega peadirektoraadi osaluse õigsuse kohta kogusummades, mis sisalduvad nii konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005 (varad summas 572,5 miljonit eurot ja kohustused summas 198,5 miljonit eurot) kui ka konsolideeritud lõppbilansis seisuga 31. detsember 2005 (varad summas 382,7 miljonit eurot ja kohustused summas 187,3 miljonit eurot). Arvestades väljajätmiste ning kahekordsete või ekslike kirjete esinemissagedust nimetatud peadirektoraadis, ei ole võimalik peadirektoraadi varade ja kohustuste osaluse suuremana või väiksemana näitamist arvuliselt väljendada. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoja audit kinnitas ka kultuuri ja hariduse peadirektori esitatud üldist reservatsiooni seoses kindluse puudumisega peadirektoraadi osaluse õigsuse kohta kogusummades, mis sisalduvad nii konsolideeritud algbilansis seisuga 1. jaanuar 2005 (varad summas 572,5 miljonit eurot ja kohustused summas 198,5 miljonit eurot) kui ka konsolideeritud lõppbilansis seisuga 31. detsember 2005 (varad summas 382,7 miljonit eurot ja kohustused summas 187,3 miljonit eurot). Arvestades väljajätmiste ning kahekordsete või ekslike kirjete esinemissagedust nimetatud peadirektoraadis, ei ole võimalik peadirektoraadi varade ja kohustuste osaluse suuremana või väiksemana näitamist arvuliselt väljendada.

Raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

| IX. | Valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendatakse viisil, mis võimaldab piisavat riskijuhtimist, on Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud tervikuna seaduslikud ja korrektsed. See kehtib tulude, kulukohustuste, halduskulude maksete ja ühinemiseelse strateegia puhul, välja arvatud programm SAPARD. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutuste osas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem eeskirjadevastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks. |
| --- | --- |

IX.

Valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendatakse viisil, mis võimaldab piisavat riskijuhtimist, on Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingud tervikuna seaduslikud ja korrektsed. See kehtib tulude, kulukohustuste, halduskulude maksete ja ühinemiseelse strateegia puhul, välja arvatud programm SAPARD. Lisaks sellele näitab kontrollikoja audit ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kulutuste osas, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem eeskirjadevastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks.

| X. | Ilma IX punktis avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et ühinemiseelse strateegia valdkonnas esineb liituvate riikide ja kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil kõigi programmide ja vahendite puhul siiski endiselt olulisi riske. |
| --- | --- |

X.

Ilma IX punktis avaldatud arvamust kahtluse alla seadmata rõhutab kontrollikoda, et ühinemiseelse strateegia valdkonnas esineb liituvate riikide ja kandidaatriikide rakendusorganisatsioonide tasandil kõigi programmide ja vahendite puhul siiski endiselt olulisi riske.

| XI. | Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus.






  a) | ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda tõendeid, et selliste kulude osas, mida ei kontrollita IACSga või ei tehta seda nõuetekohaselt või on seda alles hiljuti tegema hakatud, on riskid suuremad, sest kontrollisüsteemid ei ole nii mõjusad. Lisaks ei ole sõltumatu asutuse poolt IACSi uurimistulemusi piisavalt kontrollitud ja nende õigsust kinnitatud; ka ei kontrolli sõltumatu asutus üldjuhul ELi toetuse taotlusi kohapeal. IACSi alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Kontrollikoda järeldas, et ÜPP kulude puhul tervikuna esineb endiselt olulisel määral vigu. |
| --- | --- | --- |

XI.

Kontrollikoda märgib, et teistes valdkondades on maksed endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud ning komisjon ja liikmes- ning teised abisaajariigid peavad tegema täiendavaid jõupingutusi asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemide rakendamiseks, et parandada kaasnevate riskide käsitlemist. Nimetatud valdkonnad loetletakse allpool, nimelt: ühine põllumajanduspoliitika, struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus.

a)

ÜPP kulude osas leidis kontrollikoda tõendeid, et selliste kulude osas, mida ei kontrollita IACSga või ei tehta seda nõuetekohaselt või on seda alles hiljuti tegema hakatud, on riskid suuremad, sest kontrollisüsteemid ei ole nii mõjusad. Lisaks ei ole sõltumatu asutuse poolt IACSi uurimistulemusi piisavalt kontrollitud ja nende õigsust kinnitatud; ka ei kontrolli sõltumatu asutus üldjuhul ELi toetuse taotlusi kohapeal. IACSi alla mittekuuluvate ÜPP toetuste kontrollimise ja heakskiitmise süsteemid ja maksejärgsed kontrollid ei anna piisavat kindlust ühenduse õigusaktidele vastavuse osas. Kontrollikoda järeldas, et ÜPP kulude puhul tervikuna esineb endiselt olulisel määral vigu.

| b) | Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda taas, et komisjon ei teosta mõjusat järelevalvet vähendamaks riski, et liikmesriikidele delegeeritud kontrollid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Mõlema programmitöö perioodi osas (1994–1999 ja 2000–2006) leidis kontrollikoda, et kuludes esines olulisi eeskirjade eiramisi. Mõned perioodi 1994–1999 programmid suleti ilma kindla aluseta. |
| --- | --- |

b)

Struktuurimeetmete osas leidis kontrollikoda taas, et komisjon ei teosta mõjusat järelevalvet vähendamaks riski, et liikmesriikidele delegeeritud kontrollid ei suuda ära hoida kunstlikult suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist. Mõlema programmitöö perioodi osas (1994–1999 ja 2000–2006) leidis kontrollikoda, et kuludes esines olulisi eeskirjade eiramisi. Mõned perioodi 1994–1999 programmid suleti ilma kindla aluseta.

| c) | Sisepoliitika osas leiti kontrollikoja auditis, et vaatamata teatud valdkondades tehtud edusammudele esines puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides, mis põhjustas olulisel määral vigu abisaajatele tehtavates maksetes. Vead tekivad peamiselt keerukatest kuluhüvitussüsteemidest ja erinevaid programme reguleerivatest ebatäpsetest menetlustest ja juhistest. |
| --- | --- |

c)

Sisepoliitika osas leiti kontrollikoja auditis, et vaatamata teatud valdkondades tehtud edusammudele esines puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemides, mis põhjustas olulisel määral vigu abisaajatele tehtavates maksetes. Vead tekivad peamiselt keerukatest kuluhüvitussüsteemidest ja erinevaid programme reguleerivatest ebatäpsetest menetlustest ja juhistest.

| d) | Välistegevuse osas ei ole komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamine veel mõju avaldanud rakendusorganisatsioonide tasandil, kus esineb endiselt olulisel määral vigu, mis tulenevad tervikliku lähenemisviisi puudumisest nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

Välistegevuse osas ei ole komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide täiustamine veel mõju avaldanud rakendusorganisatsioonide tasandil, kus esineb endiselt olulisel määral vigu, mis tulenevad tervikliku lähenemisviisi puudumisest nende organisatsioonide järelevalve, kontrolli ja auditi valdkonnas.

14. september 2006

Hubert WEBER

president

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

---

(1)  Euroopa ühenduste lõplikud raamatupidamise aastaaruanded moodustavad Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande I köite.

1

(2)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjade koostamisel lähtuti Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) välja antud rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamisstandarditest (IPSAS) või nende puudumisel Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu (IASB) välja antud rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) / rahvusvahelistest finantsaruandluse standarditest (IFRS).

2

(3)  Konsolideeritud finantsselgitused sisaldavad bilanssi, majandustulemuse aruannet (sh segmendiaruandlus), rahavoogude tabelit ja netovara muutuste aruannet.

3

(4)  Peamised uued elemendid on eelrahastamine, võlgnevused ja eelarveaasta pikkuse määramine.

4

---