# Uradni list C 227E/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 227E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4921. september 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 227E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4921. september 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Evropski parlament |
| | Ponedeljek, 26. september 2005 |
| 2006/C 227E/1 | ZAPISNIK | 1 |
| POTEK SEJE


  Nadaljevanje zasedanja


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Predložitev dokumentov


  Peticije


  Pisne izjave (člen 116 Poslovnika)


  Nadaljnje obravnavanje stališč in resolucij Parlamenta


  Sestava odborov in delegacij


  Podpis aktov, sprejetih v postopku soodločanja


  Sprejem bolgarskih in romunskih opazovalcev


  Razpored dela


  Delovne prioritete Parlamenta (razprava)


  Enominutni govori o zadevah političnega pomena


  25. obletnica Solidarnosti in njeno sporočilo Evropi (razprava)


  1. Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, 2. Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I (razprava)


  Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I (razprava)


  Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) * (razprava)


  Dnevni red naslednje seje


  Zaključek seje |
| SEZNAM NAVZOČIH | 10 |
| PRILOGA | 12 |
| | Torek, 27. september 2005 |
| 2006/C 227E/2 | ZAPISNIK | 13 |
| POTEK SEJE


  Otvoritev seje


  Predložitev dokumentov


  Razprava o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (vloženi predlogi resolucij)


  Priznanje in odvzem statusa begunca * (razprava)


  Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (razprava)


  Čas glasovanja


  Popravek Direktive o oddaji javnih naročil ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Sporazum ES-Bolgarija o nekaterih vidikih zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Sporazum ES-Hrvaška o nekaterih vidikih zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Pristojbine, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (člen 131 Poslovnika) (končno glasovanje)


  Priznanje in odvzem statusa begunca * (glasovanje)


  Obrazložitve glasovanja


  Popravki glasovanja


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju — Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (razprava)


  Rezultat pregleda zakonodajnih predlogov v postopku pri zakonodajalcu (razprava)


  Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)


  Revmatična obolenja (pisna izjava)


  Razvoj železnic Skupnosti ***I — Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I — Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I — Pogodbena kakovost železniškega tovornega prometa ***I — (razprava)


  Dnevni red naslednje seje


  Zaključek seje |
| SEZNAM NAVZOČIH | 24 |
| PRILOGA I | 26 |
| PRILOGA II | 30 |
| SPREJETA BESEDILA | 39 |
| P6_TA(2005)0342Popravek Direktive o oddaji javnih naročil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o popravku Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) | 39 |
| P6_TA(2005)0343Sporazum ES-Bolgarija o nekaterih vidikih zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) | 39 |
| P6_TA(2005)0344Sporazum ES-Hrvaška o nekaterih vidikih zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0345Pristojbine, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) | 40 |
| P6_TA(2005)0346Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola, ki za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010 določa možnosti ribolova tunov in finančni prispevek, predvidena s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Zvezo komorskih držav o ribolovu v obalnih vodah Komorov (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) | 42 |
| P6_TA(2005)0347Odvzem parlamentarne imunitete Mariosu MatsakisuSklep Evropskega parlamenta o zahtevi za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (2004/2194(IMM) | 44 |
| P6_TA(2005)0348Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o pobudi Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva za Okvirni sklep Sveta o hrambi obdelanih in shranjenih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali podatkov o javnih komunikacijskih omrežjih za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) | 45 |
| P6_TA(2005)0349Priznanje in odvzem statusa begunca *Zakonodajna resolucija vropskega parlamenta o spremenjenem predlogu Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) | 46 |
| | Sreda, 28. september 2005 |
| 2006/C 227E/3 | ZAPISNIK | 83 |
| POTEK SEJE


  Otvoritev seje


  Prerazporeditev sredstev


  Začetek pogajanj s Turčijo — Pridružitveni sporazum ES-Turčija *** (razprava)


  Dobrodošlica


  Čas glasovanja


  Pridružitveni sporazum ES-Turčija *** (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)


  Začetek pogajanj s Turčijo (glasovanje)


  Dobrodošlica


  Čas glasovanja (nadaljevanje)


  1. Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, 2. Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I (glasovanje)


  Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I (glasovanje)


  Razvoj železnic Skupnosti ***I (glasovanje)


  Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I (glasovanje)


  Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I (glasovanje)


  Pogodbena kakovost železniškega tovornega prometa ***I (glasovanje)


  25. obletnica Solidarnosti in njeno sporočilo Evropi (glasovanje)


  Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (glasovanje)


  Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (glasovanje)


  Obrazložitve glasovanja


  Popravki glasovanja


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Zaščita imunitete (nadaljevanje)


  Surova nafta (razprava)


  Reforma Združenih narodov in razvojni cilji tisočletja (razprava)


  Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)


  Belorusija (razprava)


  Strateško partnerstvo EU-Indija (razprava)


  Vloga obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov (razprava)


  Položaj manjšin na Kosovu z vidika človekovih pravic (razprava)


  Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v EU do leta 2010 (razprava)


  Dnevni red naslednje seje


  Zaključek seje |
| SEZNAM NAVZOČIH | 95 |
| PRILOGA I | 97 |
| PRILOGA II | 114 |
| SPREJETA BESEDILA | 163 |
| P6_TA(2005)0350TurčijaResolucija Evropskega parlamenta o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo | 163 |
| P6_TA(2005)0351Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) | 166 |
| P6_TC1-COD(2004)0155Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) | 167 |
| PRILOGA ISEZNAM DEJAVNOSTI, ZA KATERE VELJA VZAJEMNO PRIZNAVANJE | 236 |
| PRILOGA IIKLASIFIKACIJA ZUNAJBILANČNIH POSTAVK | 236 |
| PRILOGA IIIOBRAVNAVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE PRI IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH, POSLI ZAČASNE PRODAJE/ZAČASNEGA NAKUPA, POSLI POSOJE/IZPOSOJE VREDNOSTNIH PAPIRJEV ALI BLAGA, POSLI Z DOLGIM ROKOM PORAVNAVE IN POSLI KREDITIRANJA ZA POVEČANJE TRGOVALNEGA PORTFELJA | 237 |
| PRILOGA IVVRSTE IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTOV | 255 |
| PRILOGA VTEHNIČNA MERILA ZA ORGANIZACIJO IN OBRAVNAVO TVEGANJ | 256 |
| PRILOGA VISTANDARDIZIRANI PRISTOP | 257 |
| PRILOGA VIIPRISTOP NA OSNOVI NOTRANJIH BONITETNIH OCEN | 272 |
| PRILOGA VIIIZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA | 300 |
| PRILOGA IXLISTINJENJE | 331 |
| PRILOGA XOPERATIVNO TVEGANJE | 349 |
| PRILOGA XITEHNIČNA MERILA ZA PREGLEDOVANJE IN VREDNOTENJE S STRANI PRISTOJNIH ORGANOV | 357 |
| PRILOGA XIITEHNIČNA MERILA ZA RAZKRITJE | 358 |
| PRILOGA XIII | 365 |
| PRILOGA XIV | 366 |
| P6_TA(2005)0352Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD)) | 371 |
| P6_TC1-COD(2004)0159Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (preoblikovano) | 371 |
| PRILOGA IIZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA POZICIJSKO TVEGANJE | 396 |
| PRILOGA IIIZRAČUN KAPITALSKE ZAHTEVE ZA TVEGANJE PORAVNAVE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE | 408 |
| PRILOGA IIIIZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA VALUTNO TVEGANJE | 411 |
| PRILOGA IVIZRAČUN KAPITALSKE ZAHTEVE ZA TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA | 412 |
| PRILOGA VUPORABA NOTRANJIH MODELOV ZA IZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV | 416 |
| PRILOGA VIIZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA VELIKE IZPOSTAVLJENOSTI | 421 |
| PRILOGA VIITRGOVANJE | 422 |
| PRILOGA VIIIRAZVELJAVLJENE DIREKTIVE | 426 |
| PRILOGA IXKORELACIJSKA TABELA | 427 |
| P6_TA(2005)0353Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze in spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) | 432 |
| P6_TC1-COD(2004)0065Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, ki spreminja Direktivi Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS | 432 |
| P6_TA(2005)0354Razvoj železnic Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) | 460 |
| P6_TC1-COD(2004)0047Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala | 460 |
| P6_TA(2005)0355Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) | 464 |
| P6_TC1-COD(2004)0048Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval strojevodjem in vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti | 465 |
| PRILOGA IVZOREC LICENCE IN DOPOLNILNEGA SPRIČEVALA SKUPNOSTI | 480 |
| PRILOGA IINALOGE STROJEVODJE | 482 |
| PRILOGA IIIOSNOVNE ZAHTEVE | 482 |
| PRILOGA IVPOKLICNE KVALIFIKACIJE | 485 |
| PRILOGA VPREVERJANJE SPLOŠNEGA STROKOVNEGA ZNANJA | 486 |
| PRILOGA VIPREVERJANJE ZNANJA O VOZNIH SREDSTVIH | 486 |
| PRILOGA VIIPREVERJANJE ZNANJA O INFRASTRUKTURI | 488 |
| P6_TA(2005)0356Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) | 490 |
| P6_TC1-COD(2004)0049Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu | 490 |
| PRILOGA IMINIMALNE INFORMACIJE, KI JIH ZAGOTAVLJA PREVOZNIK V ŽELEZNIŠKEM PROMETU | 506 |
| PRILOGA IIMINIMALNE INFORMACIJE, KI MORAJO BITI NAVEDENE NA VOZOVNICI | 507 |
| P6_TA(2005)035725. obletnica Solidarnosti in njeno sporočilo EvropiResolucija Evropskega parlamenta o 25. obletnici Solidarnosti in njenem sporočilu Evropi | 508 |
| P6_TA(2005)0358Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvojuResolucija Evropskega parlamenta o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (2004/2256(INI)) | 509 |
| P6_TA(2005)0359Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regijeResolucija Evropskega parlamenta o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (2004/2253(INI)) | 512 |
| | Četrtek, 29. september 2005 |
| 2006/C 227E/4 | ZAPISNIK | 520 |
| POTEK SEJE


  Otvoritev seje


  Predložitev dokumentov


  Tekstilni sektor (razprava)


  Sestava odborov in delegacij


  Obeti v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (razprava)


  Čas glasovanja


  Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (glasovanje)


  Surova nafta (glasovanje)


  Reforma Združenih narodov in razvojni cilji tisočletja (glasovanje)


  Belorusija (glasovanje)


  Strateško partnerstvo EU-Indija (glasovanje)


  Vloga obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov (glasovanje)


  Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v EU do leta 2010 (glasovanje)


  Obrazložitve glasovanja


  Popravki glasovanja


  Predložitev skupnih stališč Sveta


  Sprejetje zapisnika predhodne seje


  Zahteva za zaščito poslanske imunitete


  Dnevni red


  Imenovanje bolgarskih in romunskih opazovalcev v parlamentarne odbore


  Obeti v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (nadaljevanje razprave)


  Razprava o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (razprava)


  Nepal


  Tunizija


  Vojvodina


  Čas glasovanja


  Nepal (glasovanje)


  Tunizija (glasovanje)


  Vojvodina (glasovanje)


  Pisne izjave v registru (člen 116 Poslovnika)


  Sklepi o določenih dokumentih


  Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji


  Datum naslednjih sej


  Prekinitev zasedanja |
| SEZNAM NAVZOČIH | 532 |
| PRILOGA ISEZNAM OPAZOVALCEV, IMENOVANIH V PARLAMENTARNE ODBORE | 534 |
| PRILOGA II | 537 |
| PRILOGA III | 552 |
| SPREJETA BESEDILA | 578 |
| P6_TA(2005)0360Sporazum EU-ZDA o vinogradništvuResolucija Evropskega parlamenta o Sporazumu o vinogradništvu med EU in ZDA | 578 |
| P6_TA(2005)0361NaftaResolucija Evropskega parlamenta o odvisnosti od nafte | 580 |
| P6_TA(2005)0362Reforma OZN, razvojni cilji tisočletjaResolucija Evropskega parlamenta o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov 14. do 16. septembra 2005 | 582 |
| P6_TA(2005)0363BelorusijaResolucija Evropskega parlamenta o položaju v Belorusiji | 585 |
| P6_TA(2005)0364Strateško partnerstvo EU-IndijaResolucija Evropskega parlamenta o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (2004/2169(INI)) | 589 |
| P6_TA(2005)0365Vloga obnovljivih virov energije v EUResolucija Evropskega parlamenta o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI)) | 599 |
| P6_TA(2005)0366Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometuResolucija Evropskega parlamenta o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (2004/2162(INI)) | 609 |
| P6_TA(2005)0367NepalResolucija Evropskega parlamenta o Nepalu | 616 |
| P6_TA(2005)0368TunizijaResolucija Evropskega parlamenta o Tuniziji | 618 |
| P6_TA(2005)0369VojvodinaResolucija Evropskega parlamenta o zaščiti večnacionalnosti v Vojvodini | 620 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Evropski parlament

Ponedeljek, 26. september 2005

2006/C 227E/1

ZAPISNIK

1

POTEK SEJE

Nadaljevanje zasedanja

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Predložitev dokumentov

Peticije

Pisne izjave (člen 116 Poslovnika)

Nadaljnje obravnavanje stališč in resolucij Parlamenta

Sestava odborov in delegacij

Podpis aktov, sprejetih v postopku soodločanja

Sprejem bolgarskih in romunskih opazovalcev

Razpored dela

Delovne prioritete Parlamenta (razprava)

Enominutni govori o zadevah političnega pomena

25. obletnica Solidarnosti in njeno sporočilo Evropi (razprava)

1. Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, 2. Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I (razprava)

Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I (razprava)

Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) * (razprava)

Dnevni red naslednje seje

Zaključek seje

SEZNAM NAVZOČIH

10

PRILOGA

12

Torek, 27. september 2005

2006/C 227E/2

ZAPISNIK

13

POTEK SEJE

Otvoritev seje

Predložitev dokumentov

Razprava o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (vloženi predlogi resolucij)

Priznanje in odvzem statusa begunca * (razprava)

Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (razprava)

Čas glasovanja

Popravek Direktive o oddaji javnih naročil ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Sporazum ES-Bolgarija o nekaterih vidikih zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Sporazum ES-Hrvaška o nekaterih vidikih zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Pristojbine, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (člen 131 Poslovnika) (končno glasovanje)

Priznanje in odvzem statusa begunca * (glasovanje)

Obrazložitve glasovanja

Popravki glasovanja

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju — Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (razprava)

Rezultat pregleda zakonodajnih predlogov v postopku pri zakonodajalcu (razprava)

Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)

Revmatična obolenja (pisna izjava)

Razvoj železnic Skupnosti ***I — Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I — Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I — Pogodbena kakovost železniškega tovornega prometa ***I — (razprava)

Dnevni red naslednje seje

Zaključek seje

SEZNAM NAVZOČIH

24

PRILOGA I

26

PRILOGA II

30

SPREJETA BESEDILA

39

P6_TA(2005)0342Popravek Direktive o oddaji javnih naročil ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o popravku Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD))

39

P6_TA(2005)0343Sporazum ES-Bolgarija o nekaterih vidikih zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

39

P6_TA(2005)0344Sporazum ES-Hrvaška o nekaterih vidikih zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS))

40

P6_TA(2005)0345Pristojbine, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

40

P6_TA(2005)0346Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola, ki za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010 določa možnosti ribolova tunov in finančni prispevek, predvidena s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Zvezo komorskih držav o ribolovu v obalnih vodah Komorov (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS))

42

P6_TA(2005)0347Odvzem parlamentarne imunitete Mariosu MatsakisuSklep Evropskega parlamenta o zahtevi za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (2004/2194(IMM)

44

P6_TA(2005)0348Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o pobudi Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva za Okvirni sklep Sveta o hrambi obdelanih in shranjenih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali podatkov o javnih komunikacijskih omrežjih za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

45

P6_TA(2005)0349Priznanje in odvzem statusa begunca *Zakonodajna resolucija vropskega parlamenta o spremenjenem predlogu Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS))

46

Sreda, 28. september 2005

2006/C 227E/3

ZAPISNIK

83

POTEK SEJE

Otvoritev seje

Prerazporeditev sredstev

Začetek pogajanj s Turčijo — Pridružitveni sporazum ES-Turčija *** (razprava)

Dobrodošlica

Čas glasovanja

Pridružitveni sporazum ES-Turčija *** (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Začetek pogajanj s Turčijo (glasovanje)

Dobrodošlica

Čas glasovanja (nadaljevanje)

1. Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, 2. Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I (glasovanje)

Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I (glasovanje)

Razvoj železnic Skupnosti ***I (glasovanje)

Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I (glasovanje)

Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I (glasovanje)

Pogodbena kakovost železniškega tovornega prometa ***I (glasovanje)

25. obletnica Solidarnosti in njeno sporočilo Evropi (glasovanje)

Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (glasovanje)

Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (glasovanje)

Obrazložitve glasovanja

Popravki glasovanja

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Zaščita imunitete (nadaljevanje)

Surova nafta (razprava)

Reforma Združenih narodov in razvojni cilji tisočletja (razprava)

Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)

Belorusija (razprava)

Strateško partnerstvo EU-Indija (razprava)

Vloga obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov (razprava)

Položaj manjšin na Kosovu z vidika človekovih pravic (razprava)

Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v EU do leta 2010 (razprava)

Dnevni red naslednje seje

Zaključek seje

SEZNAM NAVZOČIH

95

PRILOGA I

97

PRILOGA II

114

SPREJETA BESEDILA

163

P6_TA(2005)0350TurčijaResolucija Evropskega parlamenta o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo

163

P6_TA(2005)0351Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

166

P6_TC1-COD(2004)0155Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano)

2006/.../ES

167

PRILOGA ISEZNAM DEJAVNOSTI, ZA KATERE VELJA VZAJEMNO PRIZNAVANJE

236

PRILOGA IIKLASIFIKACIJA ZUNAJBILANČNIH POSTAVK

236

PRILOGA IIIOBRAVNAVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE PRI IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH, POSLI ZAČASNE PRODAJE/ZAČASNEGA NAKUPA, POSLI POSOJE/IZPOSOJE VREDNOSTNIH PAPIRJEV ALI BLAGA, POSLI Z DOLGIM ROKOM PORAVNAVE IN POSLI KREDITIRANJA ZA POVEČANJE TRGOVALNEGA PORTFELJA

237

PRILOGA IVVRSTE IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTOV

255

PRILOGA VTEHNIČNA MERILA ZA ORGANIZACIJO IN OBRAVNAVO TVEGANJ

256

PRILOGA VISTANDARDIZIRANI PRISTOP

257

PRILOGA VIIPRISTOP NA OSNOVI NOTRANJIH BONITETNIH OCEN

272

PRILOGA VIIIZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA

300

PRILOGA IXLISTINJENJE

331

PRILOGA XOPERATIVNO TVEGANJE

349

PRILOGA XITEHNIČNA MERILA ZA PREGLEDOVANJE IN VREDNOTENJE S STRANI PRISTOJNIH ORGANOV

357

PRILOGA XIITEHNIČNA MERILA ZA RAZKRITJE

358

PRILOGA XIII

365

PRILOGA XIV

366

P6_TA(2005)0352Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

371

P6_TC1-COD(2004)0159Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (preoblikovano)

2006/.../ES

institucij (preoblikovano)

371

PRILOGA IIZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA POZICIJSKO TVEGANJE

396

PRILOGA IIIZRAČUN KAPITALSKE ZAHTEVE ZA TVEGANJE PORAVNAVE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE

408

PRILOGA IIIIZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA VALUTNO TVEGANJE

411

PRILOGA IVIZRAČUN KAPITALSKE ZAHTEVE ZA TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

412

PRILOGA VUPORABA NOTRANJIH MODELOV ZA IZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV

416

PRILOGA VIIZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA VELIKE IZPOSTAVLJENOSTI

421

PRILOGA VIITRGOVANJE

422

PRILOGA VIIIRAZVELJAVLJENE DIREKTIVE

426

PRILOGA IXKORELACIJSKA TABELA

427

P6_TA(2005)0353Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze in spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD))

432

P6_TC1-COD(2004)0065Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, ki spreminja Direktivi Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS

2005/.../ES

432

P6_TA(2005)0354Razvoj železnic Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

460

P6_TC1-COD(2004)0047Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala

2005/.../ES

in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala

460

P6_TA(2005)0355Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

464

P6_TC1-COD(2004)0048Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval strojevodjem in vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti

2005/.../ES

izdajanju

strojevodjem in

465

PRILOGA IVZOREC LICENCE IN DOPOLNILNEGA SPRIČEVALA SKUPNOSTI

480

PRILOGA IINALOGE STROJEVODJE

482

PRILOGA IIIOSNOVNE ZAHTEVE

482

PRILOGA IVPOKLICNE KVALIFIKACIJE

485

PRILOGA VPREVERJANJE SPLOŠNEGA STROKOVNEGA ZNANJA

486

PRILOGA VIPREVERJANJE ZNANJA O VOZNIH SREDSTVIH

486

PRILOGA VIIPREVERJANJE ZNANJA O INFRASTRUKTURI

488

P6_TA(2005)0356Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

490

P6_TC1-COD(2004)0049Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu

v železniškem

490

PRILOGA IMINIMALNE INFORMACIJE, KI JIH ZAGOTAVLJA PREVOZNIK V ŽELEZNIŠKEM PROMETU

506

PRILOGA IIMINIMALNE INFORMACIJE, KI MORAJO BITI NAVEDENE NA VOZOVNICI

507

P6_TA(2005)035725. obletnica Solidarnosti in njeno sporočilo EvropiResolucija Evropskega parlamenta o 25. obletnici Solidarnosti in njenem sporočilu Evropi

508

P6_TA(2005)0358Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvojuResolucija Evropskega parlamenta o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (2004/2256(INI))

509

P6_TA(2005)0359Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regijeResolucija Evropskega parlamenta o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (2004/2253(INI))

512

Četrtek, 29. september 2005

2006/C 227E/4

ZAPISNIK

520

POTEK SEJE

Otvoritev seje

Predložitev dokumentov

Tekstilni sektor (razprava)

Sestava odborov in delegacij

Obeti v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (razprava)

Čas glasovanja

Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (glasovanje)

Surova nafta (glasovanje)

Reforma Združenih narodov in razvojni cilji tisočletja (glasovanje)

Belorusija (glasovanje)

Strateško partnerstvo EU-Indija (glasovanje)

Vloga obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov (glasovanje)

Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v EU do leta 2010 (glasovanje)

Obrazložitve glasovanja

Popravki glasovanja

Predložitev skupnih stališč Sveta

Sprejetje zapisnika predhodne seje

Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Dnevni red

Imenovanje bolgarskih in romunskih opazovalcev v parlamentarne odbore

Obeti v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (nadaljevanje razprave)

Razprava o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (razprava)

Nepal

Tunizija

Vojvodina

Čas glasovanja

Nepal (glasovanje)

Tunizija (glasovanje)

Vojvodina (glasovanje)

Pisne izjave v registru (člen 116 Poslovnika)

Sklepi o določenih dokumentih

Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji

Datum naslednjih sej

Prekinitev zasedanja

SEZNAM NAVZOČIH

532

PRILOGA ISEZNAM OPAZOVALCEV, IMENOVANIH V PARLAMENTARNE ODBORE

534

PRILOGA II

537

PRILOGA III

552

SPREJETA BESEDILA

578

P6_TA(2005)0360Sporazum EU-ZDA o vinogradništvuResolucija Evropskega parlamenta o Sporazumu o vinogradništvu med EU in ZDA

578

P6_TA(2005)0361NaftaResolucija Evropskega parlamenta o odvisnosti od nafte

580

P6_TA(2005)0362Reforma OZN, razvojni cilji tisočletjaResolucija Evropskega parlamenta o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov 14. do 16. septembra 2005

582

P6_TA(2005)0363BelorusijaResolucija Evropskega parlamenta o položaju v Belorusiji

585

P6_TA(2005)0364Strateško partnerstvo EU-IndijaResolucija Evropskega parlamenta o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (2004/2169(INI))

589

P6_TA(2005)0365Vloga obnovljivih virov energije v EUResolucija Evropskega parlamenta o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI))

599

P6_TA(2005)0366Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometuResolucija Evropskega parlamenta o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (2004/2162(INI))

609

P6_TA(2005)0367NepalResolucija Evropskega parlamenta o Nepalu

616

P6_TA(2005)0368TunizijaResolucija Evropskega parlamenta o Tuniziji

618

P6_TA(2005)0369VojvodinaResolucija Evropskega parlamenta o zaščiti večnacionalnosti v Vojvodini

620

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 227E/5 | | s16 |

2006/C 227E/5

s16

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Evropski parlament

Ponedeljek, 26. september 2005

| 21.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 227/1

---

ZAPISNIK

(2006/C 227 E/01)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Josep BORRELL FONTELLES

predsednik

1.   Nadaljevanje zasedanja

Seja se je pričela ob 17.05.

2.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

3.   Predložitev dokumentov

Prejeli smo naslednje dokumente

| 1) | od odborov








  1.1) | poročila:







  — | * Poročilo o spremenjenem predlogu Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve
  Poročevalec: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1)

od odborov

od odborov

1.1)

1.1)

poročila:

poročila:

—

- Poročilo o spremenjenem predlogu Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Poročevalec: Kreissl-Dörfler Wolfgang (A6-0222/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, ki spreminja Direktivi Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Odbor za pravne zadeve
  Poročevalec: Doorn Bert (A6-0224/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, ki spreminja Direktivi Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Odbor za pravne zadeve

Poročevalec: Doorn Bert (A6-0224/2005).

| — | Poročilo o Evropskem programu ukrepanja na področju varnosti v cestnem prometu: Prepolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: Skupna naloga (2004/2162(INI)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Vatanen Ari (A6-0225/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o Evropskem programu ukrepanja na področju varnosti v cestnem prometu: Prepolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: Skupna naloga (2004/2162(INI)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Vatanen Ari (A6-0225/2005).

| — | Poročilo o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko
  Poročevalec: Turmes Claude (A6-0227/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Poročevalec: Turmes Claude (A6-0227/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Azerbajdžansko republiko o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Costa Paolo (A6-0230/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Azerbajdžansko republiko o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0060 — C6-0130/2005 — 2005/0011(CNS)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Costa Paolo (A6-0230/2005).

| — | Poročilo o novih izzivih za cirkus kot del evropske kulture (2004/2266(INI)) — Odbor za kulturo in izobraževanje
  Poročevalec: Pack Doris (A6-0237/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o novih izzivih za cirkus kot del evropske kulture (2004/2266(INI)) — Odbor za kulturo in izobraževanje

Poročevalec: Pack Doris (A6-0237/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o osnovanju evropskega postopka za plačilni postopek (COM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Odbor za pravne zadeve
  Poročevalec: McCarthy Arlene (A6-0240/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o osnovanju evropskega postopka za plačilni postopek (COM(2004)0173 — C6-0006/2004 — 2004/0055(COD)) — Odbor za pravne zadeve

Poročevalec: McCarthy Arlene (A6-0240/2005).

| — | *** Priporočilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo po širitvi Evropske unije (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Odbor za zunanje zadeve
  Poročevalec: Brok Elmar (A6-0241/2005). |
| --- | --- |

—

*** Priporočilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo po širitvi Evropske unije (09617/2005 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Odbor za zunanje zadeve

Poročevalec: Brok Elmar (A6-0241/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prisilnem licenciranju patentov v zvezi s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju (COM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Odbor za mednarodno trgovino
  Poročevalec: Van Hecke Johan (A6-0242/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prisilnem licenciranju patentov v zvezi s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju (COM(2004)0737 — C6-0168/2004 — 2004/0258(COD)) — Odbor za mednarodno trgovino

Poročevalec: Van Hecke Johan (A6-0242/2005).

| — | Poročilo o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (2004/2253(INI)) — Odbor za regionalni razvoj
  Poročevalec: Marques Sérgio (A6-0246/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (2004/2253(INI)) — Odbor za regionalni razvoj

Poročevalec: Marques Sérgio (A6-0246/2005).

| — | Poročilo o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (2004/2256(INI)) — Odbor za regionalni razvoj
  Poročevalec: Guellec Ambroise (A6-0251/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (2004/2256(INI)) — Odbor za regionalni razvoj

Poročevalec: Guellec Ambroise (A6-0251/2005).

| — | Poročilo o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (2004/2169(INI)) — Odbor za zunanje zadeve
  Poročevalec: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (2004/2169(INI)) — Odbor za zunanje zadeve

Poročevalec: Menéndez del Valle Emilio (A6-0256/2005).

| — | ***I Poročilo






  1. | o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij in |
| --- | --- | --- |

—

***I Poročilo

1.

o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij in

| 2. | o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij. (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| --- | --- |

2.

o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij. (COM(2004)0486 [01] — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)) — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Poročevalec: Radwan Alexander (A6-0257/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Costa Paolo (A6-0258/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Costa Paolo (A6-0258/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Odbor za promet in turizem
  Poročevalec: Costa Paolo (A6-0259/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Odbor za promet in turizem

Poročevalec: Costa Paolo (A6-0259/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola, ki za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010 opredeljuje možnosti ribolova tunov in finančni prispevek, predvidena s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Odbor za ribištvo
  Poročevalec: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola, ki za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010 opredeljuje možnosti ribolova tunov in finančni prispevek, predvidena s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Odbor za ribištvo

Poročevalec: Fraga Estévez Carmen (A6-0260/2005).

| — | Poročilo o obetih za trgovinske odnose med EU in Kitajsko (2005/2015(INI)) — Odbor za mednarodno trgovino
  Poročevalec: Lucas Caroline (A6-0262/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o obetih za trgovinske odnose med EU in Kitajsko (2005/2015(INI)) — Odbor za mednarodno trgovino

Poročevalec: Lucas Caroline (A6-0262/2005).

| — | * Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane
  Poročevalec: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005). |
| --- | --- |

—

- Poročilo o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Poročevalec: Florenz Karl-Heinz (A6-0264/2005).

| — | Poročilo o zahtevi za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (2004/2194(IMM)) — Odbor za pravne zadeve
  Poročevalec: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005). |
| --- | --- |

—

Poročilo o zahtevi za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (2004/2194(IMM)) — Odbor za pravne zadeve

Poročevalec: Lehne Klaus-Heiner (A6-0268/2005).

| — | ***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o popravku Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov
  Poročevalec: Zappalà Stefano (A6-0270/2005). |
| --- | --- |

—

***I Poročilo o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o popravku Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

Poročevalec: Zappalà Stefano (A6-0270/2005).

| 2) | od poslancev Parlamenta








  2.1) | vprašanja za ustni odgovor za čas za vprašanja (člen 109 Poslovnika) (B6-0331/2005)







  — | Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas-Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz |
| --- | --- | --- | --- |

2)

2)

od poslancev Parlamenta

od poslancev Parlamenta

2.1)

2.1)

vprašanja za ustni odgovor za čas za vprašanja (člen 109 Poslovnika) (B6-0331/2005)

vprašanja za ustni odgovor za čas za vprašanja (člen 109 Poslovnika) (B6-0331/2005)

—

Maat Albert Jan, Stihler Catherine, Pafilis Athanasios, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Czarnecki Ryszard, Masip Hidalgo Antonio, Paleckis Justas Vincas, Toubon Jacques, Kacin Jelko, McGuinness Mairead, Bowles Sharon Margaret, Starkevičiūtė Margarita, Wuermeling Joachim, Lundgren Nils, Posselt Bernd, Schierhuber Agnes, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Van Hecke Johan, Higgins Jim, Batzeli Katerina, Salinas García María Isabel, Goudin Hélène, Papastamkos Georgios, Seeberg Gitte, Manolakou Diamanto, Andersson Jan, Evans Robert, Berger Maria, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Kasoulides Ioannis, Medina Ortega Manuel, Lavarra Vincenzo, Matsis Yiannakis, Sjöstedt Jonas, Hennicot-Schoepges Erna, Hegyi Gyula, Karim Sajjad, Seppänen Esko, Belet Ivo, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Segelström Inger, Moraes Claude, Arnaoutakis Stavros, Geringer de Oedenberg Lidia Joanna, Szent-Iványi István, Jordan Cizelj Romana, Toussas Georgios, Gklavakis Ioannis, Demetriou Panayiotis, Lulling Astrid, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Newton Dunn Bill, Morgantini Luisa, Trakatellis Antonios, Landsbergis Vytautas-Farage Nigel, Posselt Bernd, Papadimoulis Dimitrios, Allister James Hugh, De Rossa Proinsias, Bushill-Matthews Philip, Medina Ortega Manuel, Beglitis Panagiotis, Seppänen Esko, Trakatellis Antonios, Kamall Syed, Papastamkos Georgios, Sjöstedt Jonas, Guerreiro Pedro, Westlund Åsa, Mavrommatis Manolis, Czarnecki Ryszard, Heaton-Harris Christopher, Moraes Claude, Goudin Hélène, Hutchinson Alain, Stihler Catherine, Van Hecke Johan, Manolakou Diamanto, Tannock Charles, Pafilis Athanasios, Van Orden Geoffrey, Beazley Christopher, Newton Dunn Bill, Parish Neil, Toussas Georgios, Ashworth Richard James, Kirkhope Timothy, Rosati Dariusz

| 2.2) | pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)







  — | Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith in Struan Stevenson o pravicah lektorjev za tuji jezik („lettori“) na italijanskih univerzah (46/2005), |
| --- | --- | --- |

2.2)

2.2)

pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)

pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)

—

Elspeth Attwooll, Ian Hudghton, David Martin, Alyn Smith in Struan Stevenson o pravicah lektorjev za tuji jezik („lettori“) na italijanskih univerzah (46/2005),

| — | James Hugh Allister o mednarodnih teroristih („Kolumbijska trojka“) (47/2005), |
| --- | --- |

—

James Hugh Allister o mednarodnih teroristih („Kolumbijska trojka“) (47/2005),

| — | Richard Corbett o boleznih dihal (48/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett o boleznih dihal (48/2005),

| — | Richard Corbett o podjetju European City Guide (49/2005), |
| --- | --- |

—

Richard Corbett o podjetju European City Guide (49/2005),

| — | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta in Vasco Graça Moura o telefonskih linijah za pomoč otrokom v Evropi (50/2005), |
| --- | --- |

—

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta in Vasco Graça Moura o telefonskih linijah za pomoč otrokom v Evropi (50/2005),

| — | Silvana Koch-Mehrin o finančni preglednosti nevladnih organizacij in socialnih partnerjev (51/2005), |
| --- | --- |

—

Silvana Koch-Mehrin o finančni preglednosti nevladnih organizacij in socialnih partnerjev (51/2005),

| — | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn in Robert Evans o vse večji zaskrbljenosti mednarodne javnosti nad pridobivanjem medvedjega žolča na Kitajskem (52/2005) |
| --- | --- |

—

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn in Robert Evans o vse večji zaskrbljenosti mednarodne javnosti nad pridobivanjem medvedjega žolča na Kitajskem (52/2005)

4.   Peticije

V skladu s členom 191(5) Poslovnika so bile pristojnemu odboru posredovane naslednje peticije, vpisane v register po spodaj navedenih datumih:

23.09.2005

| | G. György Bognár (št. 734/2005) |
| --- | --- |

G. György Bognár (št. 734/2005)

| | G. Konstantinos Proikakis (št. 735/2005) |
| --- | --- |

G. Konstantinos Proikakis (št. 735/2005)

| | Ga. Dimitra Pashalidou (št. 736/2005) |
| --- | --- |

Ga. Dimitra Pashalidou (št. 736/2005)

| | G. Petros Papalaios (št. 737/2005) |
| --- | --- |

G. Petros Papalaios (št. 737/2005)

| | Ga. Olympia Tabourlou (št. 738/2005) |
| --- | --- |

Ga. Olympia Tabourlou (št. 738/2005)

| | G. Ioannis Skountis (št. 739/2005) |
| --- | --- |

G. Ioannis Skountis (št. 739/2005)

| | Ga. Dafni Theodoraki (št. 740/2005) |
| --- | --- |

Ga. Dafni Theodoraki (št. 740/2005)

| | G. Michael Niotis (št. 741/2005) |
| --- | --- |

G. Michael Niotis (št. 741/2005)

| | G. Miguel Blázquez López (št. 742/2005) |
| --- | --- |

G. Miguel Blázquez López (št. 742/2005)

| | G. Jesús Lopez Vazquez (št. 743/2005) |
| --- | --- |

G. Jesús Lopez Vazquez (št. 743/2005)

| | G. Enrique González Blanco (št. 744/2005) |
| --- | --- |

G. Enrique González Blanco (št. 744/2005)

| | G. José López Rocamora (št. 745/2005) |
| --- | --- |

G. José López Rocamora (št. 745/2005)

| | G. U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (št. 746/2005) |
| --- | --- |

G. U. Dimitri (Association l'Ulm de M. tout le Monde) (št. 746/2005)

| | G. Jean-Paul François Galibert (št. 747/2005) |
| --- | --- |

G. Jean-Paul François Galibert (št. 747/2005)

| | G. Philippe Moulin (št. 748/2005) |
| --- | --- |

G. Philippe Moulin (št. 748/2005)

| | G. Jean Pierre Baron (št. 749/2005) |
| --- | --- |

G. Jean Pierre Baron (št. 749/2005)

| | Ga. Gisela Holy (št. 750/2005) |
| --- | --- |

Ga. Gisela Holy (št. 750/2005)

| | G. Fausto da Silva (št. 751/2005) |
| --- | --- |

G. Fausto da Silva (št. 751/2005)

| | Ga. Maria Silva (št. 752/2005) |
| --- | --- |

Ga. Maria Silva (št. 752/2005)

| | G. João Henrique Robalo Correia (št. 753/2005) |
| --- | --- |

G. João Henrique Robalo Correia (št. 753/2005)

| | G. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (št. 754/2005) |
| --- | --- |

G. João da Cunha Barbosa (Associação Agentes Funerários de Portugal (št. 754/2005)

| | G. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (št. 755/2005) |
| --- | --- |

G. Rolf Bossi (Rechtsanwälte Bossi Ufer Ziegert) (št. 755/2005)

| | G. Oliver Brandenburg (št. 756/2005) |
| --- | --- |

G. Oliver Brandenburg (št. 756/2005)

| | G. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (št. 757/2005) |
| --- | --- |

G. Hartmut Haase (Siedlergemeinschaft Herreninsel) (št. 757/2005)

| | G. Thomas Lorentz (št. 758/2005) |
| --- | --- |

G. Thomas Lorentz (št. 758/2005)

| | G. Franz Swoboda (št. 759/2005) |
| --- | --- |

G. Franz Swoboda (št. 759/2005)

| | G. Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (št. 760/2005) |
| --- | --- |

G. Aleksandras Mininas (Kazlu Rudos Spaustuve) (št. 760/2005)

| | G. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (št. 761/2005) |
| --- | --- |

G. Wolfgang Drebitz (Elektrizitätsgenossenschaft Steimelhagen e.G.) (št. 761/2005)

| | Ga Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (št. 762/2005) |
| --- | --- |

Ga Thaddea Brugger (Alpenverein, Verein zum Schutz der Erholungslandschaft Osttirols) (št. 762/2005)

| | G. Gerhard Eller (št. 763/2005) |
| --- | --- |

G. Gerhard Eller (št. 763/2005)

| | G. Percy Malitte (št. 764/2005) |
| --- | --- |

G. Percy Malitte (št. 764/2005)

| | Ga. Katrin Weinstock-Aroldi (št. 765/2005) |
| --- | --- |

Ga. Katrin Weinstock-Aroldi (št. 765/2005)

| | Ga. Larisa Gubanova (št. 766/2005) |
| --- | --- |

Ga. Larisa Gubanova (št. 766/2005)

| | G. Mirko Brand (št. 767/2005) |
| --- | --- |

G. Mirko Brand (št. 767/2005)

| | Ga. Maryna Renz (št. 768/2005) |
| --- | --- |

Ga. Maryna Renz (št. 768/2005)

| | G. Hans Jürgen Stoj (št. 769/2005) |
| --- | --- |

G. Hans Jürgen Stoj (št. 769/2005)

| | G. Viktor Merten (št. 770/2005) |
| --- | --- |

G. Viktor Merten (št. 770/2005)

| | G. Dietmar Domke (št. 771/2005) |
| --- | --- |

G. Dietmar Domke (št. 771/2005)

| | G. Michael Berning (št. 772/2005) |
| --- | --- |

G. Michael Berning (št. 772/2005)

| | G. Jürgen Sachansky (št. 773/2005) |
| --- | --- |

G. Jürgen Sachansky (št. 773/2005)

| | G. Andre Tomasino (št. 774/2005) |
| --- | --- |

G. Andre Tomasino (št. 774/2005)

| | G. Manfred Bischof (št. 775/2005) |
| --- | --- |

G. Manfred Bischof (št. 775/2005)

| | G. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (št. 776/2005) |
| --- | --- |

G. Josef Sagerschnig (Körpersportverein Wörtersee) (št. 776/2005)

| | G. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (št. 777/2005) |
| --- | --- |

G. Erhardt Fiebiger (Aktionsbündnis mittelständischer Unternehmen) (št. 777/2005)

| | G. Michel Guillet (št. 778/2005) |
| --- | --- |

G. Michel Guillet (št. 778/2005)

| | G. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (plus 38 signatures) (št. 779/2005) |
| --- | --- |

G. Adam Bohdan (Pracownia na rzecz Wszystkich Istot) (plus 38 signatures) (št. 779/2005)

| | G. Friedrich Kohle (št. 780/2005) |
| --- | --- |

G. Friedrich Kohle (št. 780/2005)

| | G. Michael Sommer (št. 781/2005) |
| --- | --- |

G. Michael Sommer (št. 781/2005)

| | G. Oisin Jones-Dillon (št. 782/2005) |
| --- | --- |

G. Oisin Jones-Dillon (št. 782/2005)

| | G. William G Loveland (št. 783/2005) |
| --- | --- |

G. William G Loveland (št. 783/2005)

| | Ga. Joy P. Henderson (št. 784/2005) |
| --- | --- |

Ga. Joy P. Henderson (št. 784/2005)

| | G. J. S. McGregor (št. 785/2005) |
| --- | --- |

G. J. S. McGregor (št. 785/2005)

| | G. Jože Fergula (št. 786/2005) |
| --- | --- |

G. Jože Fergula (št. 786/2005)

| | G. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców „Społeczni Ratownicy“) (št. 787/2005). |
| --- | --- |

G. Jerzy Płókarz (Komitet Wyborczy Wyborców „Społeczni Ratownicy“) (št. 787/2005).

5.   Pisne izjave (člen 116 Poslovnika)

(člen 116 Poslovnika)

Pisne izjave št. 35, 36 in 37/2005 niso pridobile zadostnega števila podpisov, zaradi česar so v skladu s členom 116(5) Poslovnika postale brezpredmetne.

6.   Nadaljnje obravnavanje stališč in resolucij Parlamenta

Razdeljena so bila sporočila Komisije o nadaljnjem obravnavanju stališč in resolucij, ki jih je Parlament sprejel na prvem in drugem aprilskem delnem zasedanjem in drugem majskem delnem zasedanjem.

7.   Sestava odborov in delegacij

Na predlog skupine PPE-DE je Parlament potrdil sledeče imenovanje:

Odbor LIBE

| — | Antonio Tajani |
| --- | --- |

—

Antonio Tajani

8.   Podpis aktov, sprejetih v postopku soodločanja

Predsednik je sporočil, da bo v skladu s členom 68 Poslovnika Evropskega parlamenta v sredo skupaj s predsednikom Sveta podpisal naslednje akte, sprejete v postopku soodločanja:

| — | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302(COD)) |
| --- | --- |

—

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (3614/2005 — C6-0295/2005 — 2003/0302(COD))

| — | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD)) |
| --- | --- |

—

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih in trdnih onesnaževal iz motorjev na kompresijski vžig, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih onesnaževal iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (3617/1/2005 — C6-0296/2005 — 2003/0205(COD))

| — | Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001-2005) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD)) |
| --- | --- |

—

Sklep Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe Sveta 2000/819/ES o večletnem programu za podjetja in podjetništvo ter zlasti za mala in srednja podjetja (MSP) (2001-2005) (3635/1/2005 — C6-0292/2005 — 2004/0272(COD))

Poleg tega Svet tudi obvešča, da je sprejel:

| — | Stališče Parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. aprila 2005 z namenom sprejetja priporočila Evropskega parlamenta in Sveta za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD)) |
| --- | --- |

—

Stališče Parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. aprila 2005 z namenom sprejetja priporočila Evropskega parlamenta in Sveta za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (3621/2/2005 — C6-0294/2005 — 2004/0063(COD))

Glede na prilagoditve besedila, ki jih je vnesel Svet in jih posredoval Parlamentu, se je predsednik v skladu z drugim odstavkom člena 66 Poslovnika Parlamenta posvetoval s pristojnim Odborom LIBE. Predsednik omenjenega odbora je v pismu z dne 23. junija 2005 predsednika Parlamenta obvestil, da prilagoditve besedila ne posegajo v vsebino. Zatorej bo predsednik tudi ta akt podpisal to sredo.

9.   Sprejem bolgarskih in romunskih opazovalcev

Predsednik je v imenu Parlamenta izrekel dobrodošlico bolgarskim in romunskim opazovalcem, ki so zasedli svoje sedeže v polkrožni dvorani.

Poimenski seznam bolgarskih in romunskih opazovalcev je priložen v prilogi k temu zapisniku.

Poimenski seznam bolgarskih in romunskih opazovalcev je priložen v prilogi k temu zapisniku.

10.   Razpored dela

Po dnevnem redu sledi določitev razporeda dela.

Končni osnutek dnevnega reda za drugo septembrsko in prvo oktobrsko zasedanje (PE 361.877/PDOJ) je bil razdeljen. Predlagane so bile naslednje spremembe (člen 132 Poslovnika):

Seje: 26.09.2005 - 29.09.2005

Seje: 26.09.2005 - 29.09.2005

Ponedeljek

Ponedeljek

| — | ni predlogov sprememb |
| --- | --- |

—

ni predlogov sprememb

Torek

Torek

| — | ni predlogov sprememb |
| --- | --- |

—

ni predlogov sprememb

Sreda

Sreda

| — | ni predlogov sprememb |
| --- | --- |

—

ni predlogov sprememb

Četrtek

Četrtek

Razprava o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (člen 115 Poslovnika):

| — | (zahteva skupine PPE-DE za zamenjavo točke Tunizijatočka 62 PDOJ) z novo točko Manjšine v Vojvodini. |
| --- | --- |

—

(zahteva skupine PPE-DE za zamenjavo točke Tunizijatočka 62 PDOJ) z novo točko Manjšine v Vojvodini.

točka 62 PDOJ)

| — | (zahteva skupine PSE za zamenjavo točke Uzbekistan točka 63 PDOJ) z novo točko Vojvodina. |
| --- | --- |

—

(zahteva skupine PSE za zamenjavo točke Uzbekistan točka 63 PDOJ) z novo točko Vojvodina.

točka 63 PDOJ)

Govorili so Martin Schulz v imenu skupine PSE, ki je sporočil, da so skupine PSE, PPE-DE in ALDE prišle do soglasja na zahtevo skupine PSE, in Hans-Gert Poettering v imenu skupine PPE-DE, ki je umaknil zahtevo svoje skupine.

Parlament je odobril zahtevo skupine PSE.

Seje z dne 12.10.2005 in 13.10.2005

Seje z dne 12.10.2005 in 13.10.2005

| — | Predlagana ni bila nobena sprememba. |
| --- | --- |

—

Predlagana ni bila nobena sprememba.

S tem je bil določen razpored dela.

11.   Delovne prioritete Parlamenta (razprava)

(razprava)

Izjava predsedstva: Delovne prioritete Parlamenta.

Predsednik je podal izjavo, v kateri je omenil razmere v Uniji in obete za prihodnost ter poudaril vlogo, ki bi jo moral Parlament imeti v evropskem prostoru.

Govorili so Hans-Gert Poettering v imenu skupine PPE-DE, Martin Schulz v imenu skupine PSE, Graham Watson v imenu skupine ALDE, Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE, Francis Wurtz v imenu skupine GUE/NGL, Nigel Farage v imenu skupine IND/DEM, Brian Crowley v imenu skupine UEN, Jean-Marie Le Pen samostojni poslanec, in Margot Wallström (podpredsednica Komisije)

Razprava se je zaključila.

Govoril je Pervenche Berès o organizaciji dela.

PREDSEDSTVO: Mario MAURO

podpredsednik

12.   Enominutni govori o zadevah političnega pomena

V skladu s členom 144 Poslovnika o enominutnih govorih so govorili naslednji poslanci, ki želijo Parlament opozoriti na zadeve političnega pomena:

Marianne Thyssen, Catherine Stihler, Sophia in 't Veld, Mary Lou McDonald, Dariusz Maciej Grabowski, Ryszard Czarnecki, Zdzisław Zbigniew Podkański, Antonio Masip Hidalgo, Marian Harkin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zbigniew Zaleski, Panagiotis Beglitis, Marios Matsakis, Kathy Sinnott, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Alfredo Antoniozzi, Magda Kósáné Kovács, Nikolaos Sifunakis, Avril Doyle, Marta Vincenzi, Christopher Beazley, Peter Skinner, Tunne Kelam in Ljudmila Novak.

13.   25. obletnica „Solidarnosti“ in njeno sporočilo Evropi (razprava)

(razprava)

Izjava Komisije: 25. obletnica „Solidarnosti“ in njeno sporočilo Evropi.

Predsednik je podal krajšo izjavo za uvod v razpravo.

Charlie McCreevy (član Komisije) je podal izjavo.

Govorili so Jacek Emil Saryusz-Wolski v imenu skupine PPE-DE, Józef Pinior v imenu skupine PSE, Bronisław Geremek v imenu skupine ALDE, Milan Horáček v imenu skupine Verts/ALE, Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL, in Wojciech Roszkowski v imenu skupine UEN.

PREDSEDSTVO: Janusz ONYSZKIEWICZ

podpredsednik

Govorili so Ryszard Czarnecki samostojni poslanec, Alojz Peterle, Jan Marinus Wiersma, Erik Meijer, Jan Tadeusz Masiel, Timothy Kirkhope, Athanasios Pafilis, Zbigniew Zaleski, Anna Ibrisagic, Bogusław Sonik in Tunne Kelam.

Vloženi predlogi resolucije, s katero se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključi razprava:

| — | Joost Lagendijk, Angelika Beer in Milan Horáček v imenu skupine Verts/ALE o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0485/2005), |
| --- | --- |

—

Joost Lagendijk, Angelika Beer in Milan Horáček v imenu skupine Verts/ALE o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0485/2005),

| — | Martin Schulz, Józef Pinior in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0495/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Józef Pinior in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0495/2005),

| — | Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson in Roberto Musacchio v imenu skupine GUE/NGL o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0500/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Helmuth Markov, Eva-Britt Svensson in Roberto Musacchio v imenu skupine GUE/NGL o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0500/2005),

| — | Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska in Jan Jerzy Kułakowski v imenu skupin PPE-DE, PSE, ALDE in UEN o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0504/2005). |
| --- | --- |

—

Bronisław Geremek, Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski, Janusz Onyszkiewicz, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis, Cristiana Muscardini, Grażyna Staniszewska in Jan Jerzy Kułakowski v imenu skupin PPE-DE, PSE, ALDE in UEN o 25. obletnici „Solidarnosti“ in njenem sporočilu Evropi (B6-0504/2005).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.7, Zapisnik z dne 28.09.2005.

14.   1. Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, 2. Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I (razprava)

(razprava)

Poročilo:

| 1. | Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)]. |
| --- | --- |

1.

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)].

| 2. | Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve. |
| --- | --- |

2.

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalec: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

Govoril je Charlie McCreevy (član Komisije).

Alexander Radwan je predstavil poročilo.

Govorila sta Harald Ettl (pripravljalec mnenja Odbora JURI) in José Manuel García-Margallo y Marfil v imenu skupine PPE-DE.

PREDSEDSTVO: Manuel António dos SANTOS

podpredsednik

Govorili so Harald Ettl v imenu skupine PSE, Wolf Klinz v imenu skupine ALDE, John Whittaker v imenu skupine IND/DEM, Eoin Ryan v imenu skupine UEN, Hans-Peter Martin samostojni poslanec, John Purvis, Pervenche Berès, Nils Lundgren, Ieke van den Burg, Astrid Lulling, Gunnar Hökmark, Andreas Schwab, Jean-Paul Gauzès, Paul Rübig in Charlie McCreevy.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.1, Zapisnik z dne 28.09.2005.

15.   Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I (razprava)

(razprava)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze in spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Odbor za pravne zadeve.

Poročevalec: Bert Doorn (A6-0224/2005).

Govoril je Charlie McCreevy (član Komisije).

Bert Doorn je predstavil poročilo.

Govorili so Andreas Schwab v imenu skupine PPE-DE, Antonio Masip Hidalgo v imenu skupine PSE, Wolf Klinz v imenu skupine ALDE, Giuseppe Gargani, Arlene McCarthy, Paul Rübig, Andrzej Jan Szejna in Charlie McCreevy.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.2, Zapisnik z dne 28.09.2005.

16.   Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) * (razprava)

(razprava)

Poročilo: Predlog Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola, ki za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010 določa možnosti ribolova tunov in finančni prispevek, predvidena s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Zvezo komorskih držav o ribolovu v obalnih vodah Komorov (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Odbor za ribištvo.

Poročevalka: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005).

Govoril je Joe Borg (član Komisije).

Carmen Fraga Estévez je predstavila poročilo.

Govorili so Helga Trüpel (pripravljalka mnenja Odbora BUDG), Dorette Corbey v imenu skupine PSE, Carl Schlyter v imenu skupine Verts/ALE, Hélène Goudin v imenu skupine IND/DEM, Manuel Medina Ortega in Joe Borg.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.5, Zapisnik z dne 27.09.2005.

17.   Dnevni red naslednje seje

Določen je bil dnevni red za jutrišnjo sejo (dokument „Dnevni red“ PE 361.877/OJMA).

18.   Zaključek seje

Seja se je zaključila ob 21.50.

Julian Priestley

generalni sekretar

Luigi Cocilovo

podpredsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Bösch, Bonde, Bonino, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Horáček, Hudacký, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Libicki, Lichtenberger, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Toia, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zīle, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Opazovalci:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PRILOGA

Seznam opazovalcev iz Bolgarije

Abadjiev Dimitar

Ali Nedzhmi Niyazi

Arabadjiev Alexander Stoyanov

Bliznashki Georgi Petkov

Cappone Maria Vassileva

Dimitrov Martin Dimitrov

Hristova Hristina Velcheva

Hyusmenova Filiz Hakaeva

Ilchev Stanimir Yankov

Ivanova Iglika Dimitrova

Kazak Tchetin Hussein

Kirilov Evgeni Zahariev

Paparizov Atanas Atanassov

Parvanova Antonyia Stefanova

Shouleva Lydia Santova

Sofianski Stefan Antonov

Stoyanov Dimitar Kinov

Vigenin Kristian Ivanov

Seznam opazovalcev iz Romunije

Anastase Roberta Alma

Athanasiu Alexandru

Bărbuleţiu Tiberiu

Becşenescu Dumitru

Buruiană Aprodu Daniela

Ciornei Silvia

Cioroianu Adrian Mihai

Corlăţean Titus

Coşea Dumitru Gheorghe Mircea

Creţu Corina

Creţu Gabriela

Dîncu Vasile

Duca Viorel Senior

Dumitrescu Cristian

Ganţ Ovidiu Victor

Hogea Vlad Gabriel

Iacob Ridzi Monica Maria

Kelemen Atilla Béla Ladislau

Kónya Hamar Sándor

Marinescu Marian Jean

Mihăescu Eugen

Morţun Alexandru Ioan

Muscă Monica Octavia

Nicolae Şerban

Paşcu Ioan Mircea

Petre Maria

Podgorean Radu

Popa Nicolae Vlad

Popeangă Petre

Sârbu Daciana Octavia

Severin Adrian

Silaghi Ovidiu Ioan

Szabó Károly Ferenc

Tîrle Radu

Zgonea Valeriu Ştefan

---

Torek, 27. september 2005

| 21.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 227/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 227/13

---

ZAPISNIK

(2006/C 227 E/02)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Janusz ONYSZKIEWICZ

podpredsednik

1.   Otvoritev seje

Seja se je pričela ob 09.00.

2.   Predložitev dokumentov

Prejeli smo naslednje dokumente

| 1) | od Sveta in Komisije






  — | Predlog Uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).






  posredovano: | pristojni | : | REGI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | BUDG |

1)

od Sveta in Komisije

—

Predlog Uredbe Evropskega Parlamenta in Sveta o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (COM(2005)0108 — C6-0093/2005 — 2005/0033(COD)).

posredovano:

pristojni

:

REGI

mnenje

:

BUDG

| — | Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (COM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).






  posredovano: | pristojni | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | BUDG |

—

Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (COM(2005)0236 — C6-0174/2005 — 2005/0106(COD)).

posredovano:

pristojni

:

LIBE

mnenje

:

BUDG

| — | Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za poenostavitev vizumskih postopkov in izdaje vizumov za člane olimpijske družine, ki sodelujejo na zimskih olimpijskih in/ali paraolimpijskih igrah 2006 v Torinu (COM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).






  posredovano: | pristojni | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | CULT |

—

Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za poenostavitev vizumskih postopkov in izdaje vizumov za člane olimpijske družine, ki sodelujejo na zimskih olimpijskih in/ali paraolimpijskih igrah 2006 v Torinu (COM(2005)0412 — C6-0275/2005 — 2005/0169(COD)).

posredovano:

pristojni

:

LIBE

mnenje

:

CULT

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 29/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).






  posredovano: | pristojni | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 29/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)1048 — C6-0276/2005 — 2005/2170(GBD)).

posredovano:

pristojni

:

BUDG

| — | Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU v skladu s točko 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (COM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).






  posredovano: | pristojni | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | REGI |

—

Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU v skladu s točko 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 7. novembra 2002 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o financiranju Solidarnostnega sklada Evropske unije, ki dopolnjuje Medinstitucionalni sporazum z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (COM(2005)0401 — C6-0277/2005 — 2005/2171(ACI)).

posredovano:

pristojni

:

BUDG

mnenje

:

REGI

| — | Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 30/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).






  posredovano: | pristojni | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 30/2005 — Oddelek III — Komisija (SEC(2005)1094 — C6-0278/2005 — 2005/2173(GBD)).

posredovano:

pristojni

:

BUDG

| — | Predlog Sklepa Sveta o spremembi Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), ki omogoča Banki financiranje dejavnosti v Mongoliji (COM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | ECON |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | INTA, BUDG |

—

Predlog Sklepa Sveta o spremembi Sporazuma o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), ki omogoča Banki financiranje dejavnosti v Mongoliji (COM(2005)0342 — C6-0280/2005 — 2005/0139(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

ECON

mnenje

:

INTA, BUDG

| — | Predlog Direktive Sveta o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (COM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | BUDG, ENVI |

—

Predlog Direktive Sveta o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (COM(2005)0362 [01] — C6-0281/2005 — 2005/0153(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

PECH

mnenje

:

BUDG, ENVI

| — | Predlog Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 90/424/EGS o odhodkih na področju veterine (COM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | BUDG, ENVI |

—

Predlog Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 90/424/EGS o odhodkih na področju veterine (COM(2005)0362 [02] — C6-0282/2005 — 2005/0154(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

PECH

mnenje

:

BUDG, ENVI

| — | Predlog Sklepa Sveta, ki državam upravičenkam do evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ESPI) omogoča koriščenje programov Urada za izmenjavo informacij o tehnični pomoči (TAIEX) (COM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | AFET |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | INTA, BUDG |

—

Predlog Sklepa Sveta, ki državam upravičenkam do evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ESPI) omogoča koriščenje programov Urada za izmenjavo informacij o tehnični pomoči (TAIEX) (COM(2005)0321 — C6-0283/2005 — 2005/0133(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

AFET

mnenje

:

INTA, BUDG

| — | Predlog Okvirnega Sklepa Sveta za okrepitev kazenskega okvira za preprečevanje kršitev intelektualne lastnine (COM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | ITRE, IMCO, LIBE |

—

Predlog Okvirnega Sklepa Sveta za okrepitev kazenskega okvira za preprečevanje kršitev intelektualne lastnine (COM(2005)0276 [02] — C6-0284/2005 — 2005/0128(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

JURI

mnenje

:

ITRE, IMCO, LIBE

| — | Predlog Uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za semena (COM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | JURI |

—

Predlog Uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za semena (COM(2005)0384 — C6-0285/2005 — 2005/0164(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

AGRI

mnenje

:

JURI

| — | Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino (COM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino (COM(2005)0395 — C6-0286/2005 — 2005/0160(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

AGRI

| — | Predlog Uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za hmelj (COM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | JURI |

—

Predlog Uredbe Sveta o skupni ureditvi trga za hmelj (COM(2005)0386 — C6-0287/2005 — 2005/0162(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

AGRI

mnenje

:

JURI

| 2) | od poslancev Parlamenta, pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)







  — | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie in Frédérique Ries o izraelskem umiku iz Gaze (53/2005); |
| --- | --- | --- |

2)

2)

od poslancev Parlamenta, pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)

od poslancev Parlamenta, pisne izjave za zabeležbo v registru (člen 116 Poslovnika)

—

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie in Frédérique Ries o izraelskem umiku iz Gaze (53/2005);

| — | Den Dover in Kathy Sinnott o pozivu državam članicam, naj uporabijo nižje stopnje DDV v stanovanjskem sektorju (54/2005); |
| --- | --- |

—

Den Dover in Kathy Sinnott o pozivu državam članicam, naj uporabijo nižje stopnje DDV v stanovanjskem sektorju (54/2005);

| — | Den Dover in Kathy Sinnott o spodbujanju energetske učinkovitosti stavb (55/2005). |
| --- | --- |

—

Den Dover in Kathy Sinnott o spodbujanju energetske učinkovitosti stavb (55/2005).

3.   Razprava o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (vloženi predlogi resolucij)

(vloženi predlogi resolucij)

Naslednji poslanci ali politične skupine so v skladu s členom 115 Poslovnika zahtevali razpravo o predlogu resolucije:

| I. | NEPAL







  — | Pasqualina Napoletano in Neena Gill v imenu skupine PSE o Nepalu (B6-0513/2005); |
| --- | --- | --- |

I.

NEPAL

NEPAL

—

Pasqualina Napoletano in Neena Gill v imenu skupine PSE o Nepalu (B6-0513/2005);

| — | Roberta Angelilli v imenu skupine UEN o položaju človekovih pravic v Nepalu s (B6-0519/2005); |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli v imenu skupine UEN o položaju človekovih pravic v Nepalu s (B6-0519/2005);

| — | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre in Gérard Onesta v imenu skupine Verts/ALE o Nepalu (B6-0520/2005); |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre in Gérard Onesta v imenu skupine Verts/ALE o Nepalu (B6-0520/2005);

| — | Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL o Nepalu (B6-0523/2005); |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL o Nepalu (B6-0523/2005);

| — | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE o Nepalu (B6-0526/2005); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE o Nepalu (B6-0526/2005);

| — | Elizabeth Lynne v imenu skupine ALDE o razmerah v Nepalu (B6-0530/2005). |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne v imenu skupine ALDE o razmerah v Nepalu (B6-0530/2005).

| II. | TUNIZIJA







  — | Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser in Alain Hutchinson v imenu skupine PSE o položaju človekovih pravic v Tuniziji (B6-0512/2005); |
| --- | --- | --- |

II.

TUNIZIJA

TUNIZIJA

—

Pasqualina Napoletano, Véronique De Keyser in Alain Hutchinson v imenu skupine PSE o položaju človekovih pravic v Tuniziji (B6-0512/2005);

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda in Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE o Tuniziji (B6-0522/2005); |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda in Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE o Tuniziji (B6-0522/2005);

| — | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto in Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL o svobodi izražanja v Tuniziji (B6-0524/2005); |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto in Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL o svobodi izražanja v Tuniziji (B6-0524/2005);

| — | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE o Tuniziji (B6-0525/2005); |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE o Tuniziji (B6-0525/2005);

| — | Cecilia Malmström v imenu skupine ALDE o razmerah v Tuniziji (B6-0529/2005); |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström v imenu skupine ALDE o razmerah v Tuniziji (B6-0529/2005);

| — | Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN o svobodi izražanja in združevanja v Tuniziji (B6-0532/2005). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN o svobodi izražanja in združevanja v Tuniziji (B6-0532/2005).

| III. | VOJVODINA







  — | Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM o zaščiti multietničnosti v Vojvodini (B6-0518/2005); |
| --- | --- | --- |

III.

VOJVODINA

VOJVODINA

—

Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM o zaščiti multietničnosti v Vojvodini (B6-0518/2005);

| — | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk in Angelika Beer v imenu skupine Verts/ALE o nadlegovanju manjšin v pokrajini Vojvodini v Srbiji in Črni gori (B6-0521/2005); |
| --- | --- |

—

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk in Angelika Beer v imenu skupine Verts/ALE o nadlegovanju manjšin v pokrajini Vojvodini v Srbiji in Črni gori (B6-0521/2005);

| — | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt in Thomas Mann v imenu skupine PPE-DE o zaščiti multietničnosti v Vojvodini (B6-0527/2005); |
| --- | --- |

—

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt in Thomas Mann v imenu skupine PPE-DE o zaščiti multietničnosti v Vojvodini (B6-0527/2005);

| — | István Szent-Iványi v imenu skupine ALDE o trajnem nadlegovanju manjšin v pokrajini Vojvodini v Srbiji in Črni gori (B6-0528/2005); |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi v imenu skupine ALDE o trajnem nadlegovanju manjšin v pokrajini Vojvodini v Srbiji in Črni gori (B6-0528/2005);

| — | Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL o razmerah v Vojvodini (Srbija in Črna gora) (B6-0531/2005); |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL o razmerah v Vojvodini (Srbija in Črna gora) (B6-0531/2005);

| — | Adriana Poli Bortone v imenu skupine UEN o zaščiti multietničnosti v Vojvodini (B6-0533/2005); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone v imenu skupine UEN o zaščiti multietničnosti v Vojvodini (B6-0533/2005);

| — | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda in Csaba Sándor Tabajdi v imenu skupine PSE o Vojvodini (B6-0534/2005). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda in Csaba Sándor Tabajdi v imenu skupine PSE o Vojvodini (B6-0534/2005).

Čas za govor se razdeli v skladu s členom 142 Poslovnika.

4.   Priznanje in odvzem statusa begunca * (razprava)

(razprava)

Poročilo: Spremenjen predlog Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005)

Govoril je Franco Frattini (podpredsednik Komisije).

Wolfgang Kreissl-Dörfler je predstavil poročilo.

Govorili so Feleknas Uca (pripravljalka mnenja Odbora DEVE), Carlos Coelho v imenu skupine PPE-DE, Martine Roure v imenu skupine PSE, Jeanine Hennis-Plasschaert v imenu skupine ALDE, Jean Lambert v imenu skupine Verts/ALE, Giusto Catania v imenu skupine GUE/NGL, Johannes Blokland v imenu skupine IND/DEM, Romano Maria La Russa v imenu skupine UEN, Frank Vanhecke samostojni poslanec, Ewa Klamt, Stavros Lambrinidis, Johannes Voggenhuber, Athanasios Pafilis, Kathy Sinnott, Jan Tadeusz Masiel, Alexander Stubb, Giovanni Claudio Fava, Cem Özdemir, Andreas Mölzer, Simon Busuttil, Inger Segelström, Genowefa Grabowska in Franco Frattini.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.8, Zapisnik z dne 27.09.2005.

5.   Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (razprava)

(razprava)

Izjava Komisije: Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike

Mariann Fischer Boel (članica Komisije) je podal izjavo.

Govorili so Christa Klaß v imenu skupine PPE-DE, in Katerina Batzeli v imenu skupine PSE.

PREDSEDSTVO: Ingo FRIEDRICH

podpredsednik

Govorili so Jorgo Chatzimarkakis v imenu skupine ALDE, Marie-Hélène Aubert v imenu skupine Verts/ALE, Ilda Figueiredo v imenu skupine GUE/NGL, Roberta Angelilli v imenu skupine UEN, Jean-Claude Martinez samostojni poslanec, María Esther Herranz García, María Isabel Salinas García, Anne Laperrouze, Astrid Lulling, Luis Manuel Capoulas Santos, Jean Marie Beaupuy, Giuseppe Castiglione, Vincenzo Lavarra, Agnes Schierhuber, Duarte Freitas, María del Pilar Ayuso González in Mariann Fischer Boel.

Vloženi predlogi resolucije, s katero se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključi razprava:

| — | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione v imenu skupine PPE-DE o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami Amerike (B6-0489/2005); |
| --- | --- |

—

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling, Giuseppe Castiglione v imenu skupine PPE-DE o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami Amerike (B6-0489/2005);

| — | Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García in Luis Manuel Capoulas Santos v imenu skupine PSE o sporazumu o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (B6-0511/2005); |
| --- | --- |

—

Katerina Batzeli, María Isabel Salinas García in Luis Manuel Capoulas Santos v imenu skupine PSE o sporazumu o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (B6-0511/2005);

| — | Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó in Willem Schuth v imenu skupine ALDE o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami Amerike (B6-0514/2005); |
| --- | --- |

—

Anne Laperrouze, Jorgo Chatzimarkakis, Niels Busk, Ignasi Guardans Cambó in Willem Schuth v imenu skupine ALDE o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami Amerike (B6-0514/2005);

| — | Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček in David Hammerstein Mintz v imenu skupine Verts/ALE o sporazumu o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (B6-0515/2005); |
| --- | --- |

—

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Marie-Hélène Aubert, Milan Horáček in David Hammerstein Mintz v imenu skupine Verts/ALE o sporazumu o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (B6-0515/2005);

| — | Sergio Berlato, Roberta Angelilli in Sebastiano (Nello) Musumeci v imenu skupine UEN o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami Amerike (B6-0516/2005); |
| --- | --- |

—

Sergio Berlato, Roberta Angelilli in Sebastiano (Nello) Musumeci v imenu skupine UEN o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami Amerike (B6-0516/2005);

| — | Ilda Figueiredo, Marco Rizzo in Diamanto Manolakou v imenu skupine GUE/NGL o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami (B6-0517/2005). |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Marco Rizzo in Diamanto Manolakou v imenu skupine GUE/NGL o sporazumu o vinogradništvu med EU in Združenimi državami (B6-0517/2005).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.1, Zapisnik z dne 29.09.2005.

(Seja, ki se je prekinila ob 11.45 za čas za glasovanje, se je nadaljevala ob 12.05.)

(Seja, ki se je prekinila ob 11.45 za čas za glasovanje, se je nadaljevala ob 12.05.)

PREDSEDSTVO: Gérard ONESTA

podpredsednik

6.   Čas glasovanja

Izidi posameznih glasovanj (predlogi sprememb, ločeno glasovanje, glasovanje po delih itd.) so vsebovani v Prilogi I k temu zapisniku.

6.1.   Popravek Direktive o oddaji javnih naročil ***I (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o popravku Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (COM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD)) — Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov.

Poročevalec: Stefano Zappalà (A6-0270/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 1)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 1)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Stefano Zappalà je podal izjavo v skladu s členom 131(4) Poslovnika.

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0342)

(P6_TA(2005)0342)

6.2.   Sporazum ES-Bolgarija o nekaterih vidikih zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Paolo Costa (A6-0258/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 2)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 2)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0343)

(P6_TA(2005)0343)

6.3.   Sporazum ES-Hrvaška o nekaterih vidikih zračnega prevoza * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnega prevoza (COM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Paolo Costa (A6-0259/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 3)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 3)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem(P6_TA(2005)0344

(P6_TA(2005)0344

6.4.   Pristojbine, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (COM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS)) — Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.

Poročevalec: Karl-Heinz Florenz (A6-0264/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 4)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 4)

PREDLOG KOMISIJE, PREDLOGI SPREMEMB in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0345)

(P6_TA(2005)0345)

6.5.   Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) * (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola, ki za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010 določa možnosti ribolova tunov in finančni prispevek, predvidena s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Zvezo komorskih držav o ribolovu v obalnih vodah Komorov (COM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS)) — Odbor za ribištvo.

Poročevalka: Carmen Fraga Estévez (A6-0260/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 5)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 5)

PREDLOG KOMISIJE, PREDLOGI SPREMEMB in OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0346)

(P6_TA(2005)0346)

6.6.   Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Poročilo: Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (2004/2194(IMM)) — Odbor za pravne zadeve.

Poročevalec: Klaus-Heiner Lehne (A6-0268/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 6)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 6)

PREDLOG SKLEPA

Govorili so Bronisław Geremek, Klaus-Heiner Lehne, poročevalec, o prispevku g. Geremeka in Christopher Heaton-Harris.

Sprejeto z enim glasovanjem (P6_TA(2005)0347)

(P6_TA(2005)0347)

6.7.   Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (člen 131 Poslovnika) (končno glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (končno glasovanje)

Poročilo: Pobuda Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva za Okvirni sklep Sveta o hrambi obdelanih in shranjenih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali podatkov o javnih komunikacijskih omrežjih za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (08958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Alexander Nuno Alvaro (A6-0174/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 7)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 7)

Besedilo pobude je bilo zavrnjeno dne 07.06.2005 (točka 6.8, Zapisnik z dne 07.06.2005) in zadeva je bila vrnjena pristojnemu odboru (člen 52 Poslovnika).

točka 6.8, Zapisnik z dne 07.06.2005

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0348)

(P6_TA(2005)0348)

Parlament je z glasovanjem potrdil zavrnitev besedila pobude. Postopek je s tem zaključen.

6.8.   Priznanje in odvzem statusa begunca * (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Spremenjen predlog Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS)) — Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve.

Poročevalec: Wolfgang Kreissl-Dörfler (A6-0222/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 8)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 8)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0349)

(P6_TA(2005)0349)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0349)

(P6_TA(2005)0349)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Giusto Catania je zahteval, da se glasuje o predlogu spremembe 180, ki ga je predsednik razglasil za brezpredmetnega (predsednik je odgovoril, da je bil predlog spremembe razglašen za brezpredmetnega zaradi sprejetja predloga spremembe 99), in poročevalec, ki se je strinjal s predsednikom. |
| --- | --- |

—

Giusto Catania je zahteval, da se glasuje o predlogu spremembe 180, ki ga je predsednik razglasil za brezpredmetnega (predsednik je odgovoril, da je bil predlog spremembe razglašen za brezpredmetnega zaradi sprejetja predloga spremembe 99), in poročevalec, ki se je strinjal s predsednikom.

7.   Obrazložitve glasovanja

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja v skladu s členom 163(3) Poslovnika so vsebovane v dobesednem zapisu seje.

Ustne obrazložitve glasovanja:

Ustne obrazložitve glasovanja:

Poročilo: Wolfgang Kreissl-Dörfler — A6-0222/2005

Philip Claeys

8.   Popravki glasovanja

Popravki glasovanj se nahajajo na spletni strani „Séance en direct“, v Prilogi II „Izidi poimenskih glasovanj“.

Elektronsko inačico na spletni strani Europarl se bo redno posodabljalo najdlje dva tedna po dnevu glasovanja.

Seznam popravkov glasovanj bo nato zaključen zaradi prevajanja in objave v UL.

Izjava o nesodelovanju pri glasovanju:

Izjava o nesodelovanju pri glasovanju:

Yiannakis Matsis je naznanil, da je bil prisoten, a da se ni udeležil glasovanja.

(Seja, ki se je prekinila ob 12.25, se je nadaljevala ob 15.05.)

(Seja, ki se je prekinila ob 12.25, se je nadaljevala ob 15.05.)

PREDSEDSTVO: Luigi COCILOVO

podpredsednik

9.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

Govorila je Ursula Stenzel, ki ja naznanila, da je ustna izjava št. 41/2005 o revmatičnih obolenjih danes pridobila podpise večine poslancev Parlamenta.

*

- *

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

10.   Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju — Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (razprava)

(razprava)

Poročilo: Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (2004/2256(INI)) — Odbor za regionalni razvoj.

Poročevalec: Ambroise Guellec (A6-0251/2005)

Poročilo: Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (2004/2253(INI)) — Odbor za regionalni razvoj.

Poročevalec: Sérgio Marques (A6-0246/2005)

Ambroise Guellec je predstavil poročilo (A6-0251/2005).

Sérgio Marques je predstavil poročilo (A6-0246/2005).

Govoril je Danuta Hübner (članica Komisije).

Govorili so Luis Manuel Capoulas Santos (pripravljalec mnenja Odbora AGRI), Duarte Freitas (pripravljalec mnenja Odbora PECH), Ewa Hedkvist Petersen v imenu skupine PSE, Konstantinos Hatzidakis v imenu skupine PPE-DE, Jean Marie Beaupuy v imenu skupine ALDE, Gisela Kallenbach v imenu skupine Verts/ALE, Pedro Guerreiro v imenu skupine GUE/NGL, Graham Booth v imenu skupine IND/DEM, Mieczysław Edmund Janowski v imenu skupine UEN, James Hugh Allister samostojni poslanec, Rolf Berend, Emanuel Jardim Fernandes in Alfonso Andria.

PREDSEDSTVO: Miroslav OUZKÝ

podpredsednik

Govorili so Kyriacos Triantaphyllides, Mirosław Mariusz Piotrowski, Salvatore Tatarella, Robert Kilroy-Silk, Margie Sudre, Bernadette Bourzai, Paul Verges, Ryszard Czarnecki, Jan Olbrycht, Catherine Stihler, Markus Pieper, Jamila Madeira, Ioannis Gklavakis, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Guido Podestà, Zita Gurmai, Lambert van Nistelrooij, Stavros Arnaoutakis, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Manuel Medina Ortega, José Albino Silva Peneda, Paulo Casaca, Alexander Stubb, Richard Seeber, Francesco Musotto in Danuta Hübner.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.8, Zapisnik z dne 28.09.2005 in točka 7.9, Zapisnik z dne 28.09.2005

11.   Rezultat pregleda zakonodajnih predlogov v postopku pri zakonodajalcu (razprava)

(razprava)

Sporočilo Komisije: Rezultat pregleda zakonodajnih predlogov v postopku pri zakonodajalcu

Günter Verheugen (podpredsednik Komisije) je podal sporočilo.

Govorili so: Alexander Stubb, Hannes Swoboda in Alexander Radwan in postavili vprašanja, na katera je odgovoril Günter Verheugen.

PREDSEDSTVO: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

podpredsednica

Govorili so: Elizabeth Lynne, Monica Frassoni, Françoise Grossetête, Jules Maaten, Stephen Hughes in Elisabeth Schroedter in postavili vprašanja, na katera je v dveh sklopih po tri odgovoril Günter Verheugen.

Točka je bila zaključena.

12.   Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)

(vprašanja Komisiji)

Parlament je obravnaval vrsto vprašanj Komisiji (B6-0331/2005).

Prvi del

Prvi del

Vprašanje 39 (Albert Jan Maat): Širitev nalezljivih živalskih bolezni v Evropo.

Jacques Barrot (podpredsednik Komisije) je odgovoril na vprašanje in dodatno vprašanje, ki ju je postavil Albert Jan Maat.

Vprašanje 40 (Catherine Stihler): Nadomestila za potnike v zračnem prometu.

Jacques Barrot je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Catherine Stihler, Bill Newton Dunn in Josu Ortuondo Larrea.

Vprašanje 41 (Athanasios Pafilis): Resni problemi glede letalske varnosti.

Jacques Barrot je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Athanasios Pafilis, Georgios Karatzaferis in Georgios Toussas.

Drugi del

Drugi del

Vprašanje 42 (Dimitrios Papadimoulis): Zaključek grške nacionalne zemljiške knjige.

Danuta Hübner (članica Komisije) je odgovorila na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Dimitrios Papadimoulis, Georgios Papastamkos in Georgios Karatzaferis.

Vprašanje 43 (Georgios Karatzaferis): Priznanje grških oblasti glede neuspeha pri črpanju sredstev za obdobje 2005.

Danuta Hübner je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Georgios Karatzaferis, Paul Rübig in Dimitrios Papadimoulis.

Vprašanje 44 (Ryszard Czarnecki): Regionalna politika — Skladi za podporo.

Danuta Hübner je odgovoril na vprašanje.

Govoril je Ryszard Czarnecki.

Danuta Hübner je odgovoril na dodatna vprašanja, ki sta jih postavila David Martin in Justas Vincas Paleckis.

Na vprašanja 45 do 46 bo odgovorjeno pisno.

Vprašanje 47 (Jacques Toubon): Študija o sektorju iger na srečo na notranjem trgu.

Charlie McCreevy (član Komisije) je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki sta jih postavila Jacques Toubon in David Martin.

Vprašanje 48 (Jelko Kacin): Težave ponudnikov iger na srečo pri oglaševanju svoje dejavnosti v nekaterih državah članicah Evropske unije.

Charlie McCreevy je odgovoril na vprašanje in dodatno vprašanje, ki ju je postavil Jelko Kacin.

Vprašanje 49 (Mairead McGuinness): Varstvo potrošnikov pri čezmejnih finančnih transakcijah.

Charlie McCreevy je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki jih je postavil Gay Mitchell (namesto vlagatelja).

Na vprašanja 50 do 53 bo odgovorjeno pisno.

Vprašanje 54 (Bernd Posselt): Uredba (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila — Karlsbader Oblaten.

Mariann Fischer Boel (članica Komisije) je odgovorila na vprašanje in dodatno vprašanje, ki ju je postavil Bernd Posselt.

Vprašanje 55 (Agnes Schierhuber): Status zaščitene geografske označbe za „Olmützer Quargel“ pod Uredbo (EGS) št. 2081/92.

Mariann Fischer Boel je odgovorila na vprašanje in dodatno vprašanje, ki ju je postavil Agnes Schierhuber.

Vprašanje 56 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): Položaj na trgu jagodičevja na Poljskem.

Mariann Fischer Boel je odgovorilan a vprašanje in dodatno vprašanje, ki ju je postavil Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk.

Vprašanje 57 (Johan Van Hecke): Izplačila evropskih kmetijskih subvencij velikim posestvom v lasti aristokracije.

Mariann Fischer Boel je odgovorila na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Johan Van Hecke, Bart Staes in Agnes Schierhuber.

Na vprašanja 58 do 96 bo odgovorjeno pisno.

Čas za vprašanja Komisiji se je zaključil.

Govoril je Jim Higgins, ki je želel vedeti, ali je bil čas za vprašanja Mariann Fischer Boel v celoti izkoriščen, kot to trdi predsednica.

13.   Revmatična obolenja (pisna izjava)

(pisna izjava)

Pisna izjava 41/2005 o revmatičnih obolenjih, ki so jo vložili poslanci Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou in Grażyna Staniszewska in jo je 27.09.2005 podpisala večina poslancev Parlamenta, se v skladu s členom 116(4) Poslovnika posreduje v njej navedenim institucijam in z imeni podpisnikov objavi med sprejetimi besedili zasedanja z dne 13.10.2005(P6_TA(2005)0389).

(P6_TA(2005)0389)

(Seja, ki se je prekinila ob 19.40, se je nadaljevala ob 21.00.)

(Seja, ki se je prekinila ob 19.40, se je nadaljevala ob 21.00.)

PREDSEDSTVO: Edward McMILLAN-SCOTT

podpredsednik

14.   Razvoj železnic Skupnosti ***I — Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I — Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I — Pogodbena kakovost železniškega tovornega prometa ***I — (razprava)

(razprava)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti (COM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti (COM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Gilles Savary (A6-0133/2005)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu (COM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Dirk Sterckx (A6-0123/2005)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninah v primerih neizpolnjevanja s pogodbo določenih zahtev o kakovosti za železniški tovorni promet (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Roberts Zīle (A6-0171/2005)

Govoril je Jacques Barrot (podpredsednik Komisije).

Georg Jarzembowski je predstavil poročilo (A6-0143/2005), potem ko je izrazil obžalovanje zaradi uvrstitve te točke na nočno sejo.

Gilles Savary je predstavil poročilo (A6-0133/2005).

Dirk Sterckx je predstavil poročilo (A6-0123/2005).

Roberts Zīle je predstavil poročilo (A6-0171/2005).

Govorili so Elisabeth Jeggle v imenu skupine PPE-DE, Willi Piecyk v imenu skupine PSE, Paolo Costa v imenu skupine ALDE, Michael Cramer v imenu skupine Verts/ALE, Francis Wurtz v imenu skupine GUE/NGL, Patrick Louis v imenu skupine IND/DEM, Luca Romagnoli samostojni poslanec, Reinhard Rack, ki je najprej govoril o dnevnem redu dela za podporo uvodnih predlogov naslednjih poslancev: Georg Jarzembowski, Bogusław Liberadzki, Anne E. Jensen, Hélène Flautre, Erik Meijer, Gerard Batten, Armando Dionisi, Saïd El Khadraoui, Josu Ortuondo Larrea, Jaromír Kohlíček, Sylwester Chruszcz, Corien Wortmann-Kool, Inés Ayala Sender, Bogusław Sonik, Ewa Hedkvist Petersen, Péter Olajos, Jörg Leichtfried, Luís Queiró, Emanuel Jardim Fernandes, Zsolt László Becsey, Ulrich Stockmann, Małgorzata Handzlik, Marta Vincenzi, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Etelka Barsi-Pataky in Jacques Barrot.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 7.3, Zapisnik z dne 28.09.2005, točka 7.4, Zapisnik z dne 28.09.2005, točka 7.5, Zapisnik z dne 28.09.2005 in točka 7.6, Zapisnik z dne 28.09.2005

15.   Dnevni red naslednje seje

Določen je bil dnevni red za jutrišnjo sejo (dokument „Dnevni red“ PE 361.877/OJME).

16.   Zaključek seje

Seja se je zaključila ob 23.40.

Julian Priestley

generalni sekretar

Jacek Emil Saryusz-Wolski

podpredsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Lombardo, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Opazovalci:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Duca Viorel Senior, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Petre Maria, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu

---

PRILOGA I

IZIDI GLASOVANJ

Pomen kratic in znakov

| + | sprejeto |
| --- | --- |
| - | zavrnjeno |
| ↓ | brezpredmetno |
| U | umaknjeno |
| PG (..., ..., ...) | poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| EG (..., ..., ...) | elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| po delih | glasovanje po delih |
| loč. | ločeno glasovanje |
| p.s. | predlog spremembe |
| SPS | sporazumni predlog spremembe |
| UD | ustrezni del |
| D | predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje |
| = | identični predlogi sprememb |
| § | odstavek |
| čl. | člen |
| u.i. | ker |
| PR | predlog resolucije |
| SPR | skupni predlog resolucije |
| TG | tajno glasovanje |

+

sprejeto

-

zavrnjeno

↓

brezpredmetno

U

umaknjeno

PG (..., ..., ...)

poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani)

EG (..., ..., ...)

elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani)

po delih

glasovanje po delih

loč.

ločeno glasovanje

p.s.

predlog spremembe

SPS

sporazumni predlog spremembe

UD

ustrezni del

D

predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje

=

identični predlogi sprememb

§

odstavek

čl.

člen

u.i.

ker

PR

predlog resolucije

SPR

skupni predlog resolucije

TG

tajno glasovanje

1.   Popravek Direktive o oddaji javnih naročil ***I

Poročilo: Stefano ZAPPALÀ (A6-0270/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Eno samo glasovanje

+

2.   Sporazum ES-Bolgarija o nekaterih vidikih zračnega prevoza *

Poročilo: Paolo COSTA (A6-0258/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Eno samo glasovanje

+

3.   Sporazum ES-Hrvaška o nekaterih vidikih zračnega prevoza *

Poročilo: Paolo COSTA (A6-0259/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Eno samo glasovanje

+

4.   Pristojbine, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil *

Poročilo: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0264/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Eno samo glasovanje

+

5.   Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav *

Poročilo: Carmen FRAGA ESTÉVEZ (A6-0260/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno samo glasovanje | PG | + | 473, 54, 82 |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Eno samo glasovanje

PG

+

473, 54, 82

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE končno glasovanje

IND/DEM končno glasovanje

6.   Zahteva za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu

Poročilo: Klaus-Heiner LEHNE (A6-0268/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno samo glasovanje | | + | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Eno samo glasovanje

+

7.   Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom *

Poročilo: Alexander Nuno ALVARO (A6-0174/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Parlament je zavrnil besedilo pobude dne 7. junija 2005. Zadeva je bila vrnjena pristojnemu odboru (člen 52 Poslovnika).

Parlament je z glasovanjem potrdil zavrnitev besedilo pobude.

Postopek je s tem zaključen.

8.   Priznanje in odvzem statusa begunca *

Poročilo: Wolfgang KREISSL-DÖRFLER (A6-0222/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog direktive |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih | 1-11
  14-17
  20-35
  37-44
  46-55
  57-98
  100-109
  111-122
  130-131
  145-147
  149-156
  158-163
  169-174 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora - ločeno glasovanje | 18 | odbor | loč./EG | + | 330, 283, 12 |
| 19 | odbor | loč. | + | |
| 36 | odbor | loč. | + | |
| 157 | odbor | loč. | + | |
| 164 | odbor | loč. | + | |
| 165 | odbor | loč. | + | |
| 166 | odbor | PG | + | 511, 111, 20 |
| 167 | odbor | PG | + | 507, 103, 28 |
| 168 | odbor | PG | + | 505, 100, 29 |
| Člen 6, § 1 | 45 | odbor | EG | + | 335, 290, 16 |
| 191 | PPE-DE | | ↓ | |
| Člen 9a, § 1 | 181 | GUE/NGL | EG | + | 323, 296, 13 |
| Člen 17, § 2 | 99 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | - | 303, 337, 3 |
| 180 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Člen 23, § 4, točka c) | 175=
  186= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 110 | odbor | EG | - | 257, 369, 5 |
| Člen 27 | 176=
  187= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 123-129 | odbor | | + | |
| Člen 30 | 177=
  188= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 132-139 | odbor | | + | |
| Člen 30a | 140=
  189= | odbor
  Verts/ALE | | + | |
| Člen 30b | 178=
  190= | GUE/NGL
  Verts/ALE | | - | |
| 141 | odbor | loč./EG | + | 347, 268, 15 |
| 143 | odbor | loč. | + | |
| 144 | odbor | loč. | + | |
| Priloga B | 179 | GUE/NGL | | - | |
| u. i. 17 | 183 | Verts/ALE | | - | |
| u. i. 18 | 184 | Verts/ALE | | - | |
| 12 | odbor | | + | |
| u. i. 19 | 185 | Verts/ALE | | - | |
| 13 | odbor | | + | |
| Glasovanje: spremenjeni predlog | EG | + | 308, 300, 33 |
| Osnutek zakonodajne resolucije |
| po § 3 | 182 | PSE | EG | + | 321, 300, 15 |
| Glasovanje: zakonodajna resolucija | PG | + | 305, 302, 33 |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlog direktive

Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih

1-11

14-17

20-35

37-44

46-55

57-98

100-109

111-122

130-131

145-147

149-156

158-163

169-174

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora - ločeno glasovanje

18

odbor

loč./EG

+

330, 283, 12

19

odbor

loč.

+

36

odbor

loč.

+

157

odbor

loč.

+

164

odbor

loč.

+

165

odbor

loč.

+

166

odbor

PG

+

511, 111, 20

167

odbor

PG

+

507, 103, 28

168

odbor

PG

+

505, 100, 29

Člen 6, § 1

45

odbor

EG

+

335, 290, 16

191

PPE-DE

↓

Člen 9a, § 1

181

GUE/NGL

EG

+

323, 296, 13

Člen 17, § 2

99

odbor

po delih

1

+

2/EG

-

303, 337, 3

180

GUE/NGL

↓

Člen 23, § 4, točka c)

175=

186=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

110

odbor

EG

-

257, 369, 5

Člen 27

176=

187=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

123-129

odbor

+

Člen 30

177=

188=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

132-139

odbor

+

Člen 30a

140=

189=

odbor

Verts/ALE

+

Člen 30b

178=

190=

GUE/NGL

Verts/ALE

-

141

odbor

loč./EG

+

347, 268, 15

143

odbor

loč.

+

144

odbor

loč.

+

Priloga B

179

GUE/NGL

-

u. i. 17

183

Verts/ALE

-

u. i. 18

184

Verts/ALE

-

12

odbor

+

u. i. 19

185

Verts/ALE

-

13

odbor

+

Glasovanje: spremenjeni predlog

EG

+

308, 300, 33

Osnutek zakonodajne resolucije

po § 3

182

PSE

EG

+

321, 300, 15

Glasovanje: zakonodajna resolucija

PG

+

305, 302, 33

Predlog spremembe 56 je bil razveljavljen.

Zahteve za glasovanje po delih

PSE

p.s. 99

1. del: Besedilo kot celota z izjemo besed „Obdobje pridržanja ne presega 6 mesecev. (odst. 3)“

2. del: te besede

Zahteve za poimensko glasovanje

PSE: ps. 166, 167 in 168

PPE-DE: končno glasovanje

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: p.s. 18, 19, 36, 141, 143, 144, 157, 164 in 165

---

PRILOGA II

Izid poimenskega glasovanja

1.   Poročilo Fraga Estevez A6-0260/2005

Resolucija

Za: 473

ALDE: Costa, De Sarnez, Morillon, Pistelli, Prodi, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, de Villiers, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Proti: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Meijer, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 82

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Železný

NI: Baco, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PSE: Bullmann, Hedh, Hedkvist Petersen

UEN: Fotyga

Popravki glasovanja

Za

Etelka Barsi-Pataky, Bárbara Dührkop Dührkop

Proti

Kartika Tamara Liotard, Eva-Britt Svensson

2.   Poročilo Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Predlog spremembe 166

Za: 511

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 111

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berlinguer, Calabuig Rull, Carnero González, Díez González, Douay, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere

Vzdržan: 20

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

UEN: Szymański

Popravki glasovanja

Za

Bárbara Dührkop Dührkop

3.   Poročilo Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Predlog spremembe 167

Za: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 103

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Gruber, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Vzdržan: 28

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Popravki glasovanja

Za

Bárbara Dührkop Dührkop

4.   Poročilo Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Predlog spremembe 168

Za: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 100

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zahradil, Zvěřina

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Díez González, García Pérez, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Obiols i Germà, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Vzdržan: 29

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Corbett, Gill, Honeyball, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

Popravki glasovanja

Za

Bárbara Dührkop Dührkop

5.   Poročilo Kreissl-Dörfler A6-0222/2005

Resolucija

Za: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Strož, Uca, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 302

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Degutis, Deprez

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržan: 33

GUE/NGL: Adamou, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Esteves, Gaubert

PSE: Attard-Montalto, Grech, Mann Erika, Muscat

Popravki glasovanja

Vzdržan

Patrick Gaubert

---

SPREJETA BESEDILA

P6_TA(2005)0342

Popravek Direktive o oddaji javnih naročil ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o popravku Direktive 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (KOM(2005)0214 — C6-0155/2005 — 2005/0100(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0214) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2005)0214) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in členov 47(2), 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0155/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 47(2), 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0155/2005),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0270/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0270/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0343

Sporazum ES-Bolgarija o nekaterih vidikih zračnega prevoza *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Bolgarijo o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0158 — C6-0177/2005 — 2005/0060(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2005)0158) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2005)0158) (1),

| — | ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0177/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0177/2005),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0258/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0258/2005),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Bolgarije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Bolgarije.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0344

Sporazum ES-Hrvaška o nekaterih vidikih zračnega prevoza *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Hrvaško o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2005)0159 — C6-0173/2005 — 2005/0059(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2005)0159) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2005)0159) (1),

| — | ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0173/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0173/2005),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0259/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0259/2005),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Hrvaške. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Hrvaške.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0345

Pristojbine, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 297/95 o pristojbinah, ki se plačujejo Evropski agenciji za vrednotenje zdravil (KOM(2005)0106 — C6-0137/2005 — 2005/0023(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0106) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2005)0106) (1),

| — | ob upoštevanju člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 297/95 z dne 10. februarja 1995 (2), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0137/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 Uredbe Sveta (ES) št. 297/95 z dne 10. februarja 1995 (2), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0137/2005),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano in mnenja Odbora za proračun (A6-0264/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano in mnenja Odbora za proračun (A6-0264/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| (4a) | Zaradi spoštovanja načela sorazmernosti bi se za zdravila z aktivnimi snovmi, ki so v Skupnosti dobro uveljavljene in se uporabljajo že najmanj deset let, morala znižati letna pristojbina. |
| --- | --- |

(4a)

Zaradi spoštovanja načela sorazmernosti bi se za zdravila z aktivnimi snovmi, ki so v Skupnosti dobro uveljavljene in se uporabljajo že najmanj deset let, morala znižati letna pristojbina.

Znižana pristojbina 90 000 evrov se uporablja za vloge za pridobitev dovoljenja za promet, v skladu s členi 10(1), 10(3) in 10c Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Ta pristojbina zajema posamezno jakost, povezano z eno farmacevtsko obliko ter eno predstavitvijo.

Znižana pristojbina 90 000 evrov se uporablja za vloge za pridobitev dovoljenja za promet, v skladu s členi 10(1), 10(3)
  , 10a
  in 10c Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta. Ta pristojbina zajema posamezno jakost, povezano z eno farmacevtsko obliko ter eno predstavitvijo.
  V izjemnih primerih, kjer se poveča delovna obremenitev pri vrednotenju vloge za pridobitev dovoljenja za promet v skladu s členom 10a Direktive 2001/83/ES, se pristojbina v višini do 232 000 evrov določi v skladu s členom 11(2)te uredbe.

Pristojbina za znanstvene storitve se uporablja, če je dana vloga za kateri koli znanstveni nasvet ali mnenje znanstvenega Odbora, ki ni zajet s členi 3 do 7 ali s členom 8(1). To vključuje
  katero koli oceno tradicionalnih zeliščnih zdravil
  , katero koli mnenje o zdravilih za lastno uporabo, katero koli posvetovanje o pomožnih snoveh, vključno s krvnimi pripravki, vključenimi v medicinske pripomočke in katero koli oceno dosjejev plazme ter dosjejev antigenih cepiv.

Pristojbina za znanstvene storitve se uporablja, če je dana vloga za kateri koli znanstveni nasvet ali mnenje znanstvenega odbora, ki ni zajet s členi 3 do 7 ali s členom 8(1). To vključuje katero koli mnenje o zdravilih za lastno uporabo, katero koli posvetovanje o pomožnih snoveh, vključno s krvnimi pripravki, vključenimi v medicinske pripomočke in katero koli oceno dosjejev plazme ter dosjejev antigenih cepiv.

Če se nanaša na zdravila za uporabo v humani medicini, pristojbina znaša 232 000 evrov.

Če se nanaša na zdravila za uporabo v humani medicini, pristojbina znaša
  največ
  232 000 evrov.

Če se nanaša na zdravila za uporabo v veterinarski medicini, pristojbina znaša 116 000 evrov.

Če se nanaša na zdravila za uporabo v veterinarski medicini, pristojbina znaša
  največ
  116 000 evrov.

Če se nanaša na oceno tradicionalnih zeliščnih zdravil, pristojbina znaša največ 25 000 evrov.

Določbe člena 3 se uporabljajo za katero koli znanstveno mnenje, za oceno zdravil za uporabo v humani medicini, namenjenih izključno za trge izven Skupnosti, v skladu s členom 58 Uredbe (ES) št. 726/2004.

Določbe člena 3 se uporabljajo za katero koli znanstveno mnenje, za oceno zdravil za uporabo v humani medicini, namenjenih izključno za trge izven Skupnosti, v skladu s členom 58 Uredbe (ES) št. 726/2004.

Znižana pristojbina za znanstveno storitev v razponu od 2 500 evrov do 200 000 evrov se uporablja za določena znanstvena mnenja ali storitve, ki se nanašajo na zdravila za uporabo v humani medicini.

Znižana pristojbina za znanstveno storitev v razponu od 2 500 evrov do 200 000 evrov se uporablja za določena znanstvena mnenja ali storitve, ki se nanašajo na zdravila za uporabo v humani medicini.

Znižana pristojbina za znanstveno storitev v razponu od 2 500 evrov do 100 000 evrov se uporablja za določena znanstvena mnenja ali storitve, ki se nanašajo na zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Znižana pristojbina za znanstveno storitev v razponu od 2 500 evrov do 100 000 evrov se uporablja za določena znanstvena mnenja ali storitve, ki se nanašajo na zdravila za uporabo v veterinarski medicini.

Znižana pristojbina za znanstveno storitev v razponu od 2 500 evrov do 25 000 evrov se uporablja za nekatera znanstvena mnenja ali storitve, ki se nanašajo na tradicionalna zeliščna zdravila.

Znanstvena mnenja ali storitve, navedene v
  petem in
  šestem pododstavku se vključijo v seznam, ki se sestavi v skladu s členom 11(2).

Znanstvena mnenja ali storitve, navedene v šestem
  , sedmem in osmem
  pododstavku, se vključijo v seznam, ki se sestavi v skladu s členom 11(2).

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL L 35, 15.2.1995, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 494/2003 (UL L 73, 19.3.2003, str. 6).

P6_TA(2005)0346

Protokol k Sporazumu o ribolovu tunov med ES in Zvezo komorskih držav (2005-2010) *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola, ki za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2010 določa možnosti ribolova tunov in finančni prispevek, predvidena s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Zvezo komorskih držav o ribolovu v obalnih vodah Komorov (KOM(2005)0187 — C6-0154/2005 — 2005/0092(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta (KOM(2005)0187) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta (KOM(2005)0187) (1),

| — | ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0154/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0154/2005),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za razvoj (A6-0260/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za razvoj (A6-0260/2005),

| 1. | odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Zveze komorskih držav. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Zveze komorskih držav.

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. julija 2004 o partnerskih sporazumih o ribolovu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. julija 2004 o partnerskih sporazumih o ribolovu,

| (2a) | Pomembno je izboljšati obveščanje Parlamenta. V ta namen naj Komisija pripravi letno poročilo o izvajanju sporazuma
  . |
| --- | --- |

(2a)

Pomembno je izboljšati obveščanje Parlamenta. V ta namen naj Komisija pripravi letno poročilo o izvajanju sporazuma
  .

Člen 3a

V zadnjem letu veljavnosti Protokola in pred sklenitvijo drugega sporazuma o njegovem podaljšanju, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi sporazuma.

Člen 3b

Na podlagi poročila iz člena 3a in po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svet, kjer je to primerno, pooblasti Komisijo za pogajanja za sklenitev novega protokola.

Člen 3c

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje izvod večletnega sektorskega programa in pravil o njegovem izvajanju, ki jih v skladu s členom 7(2) Protokola morajo zagotoviti organi Komorov.

Člen 3d

Na prvem zasedanju Skupnega odbora, predvidenega v členu 7(1) Sporazuma, Komisija organe Komorov obvesti o navzočnosti predstavnikov lastnikov plovil na poznejših zasedanjih Skupnega odbora.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0347

Odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu

Sklep Evropskega parlamenta o zahtevi za odvzem parlamentarne imunitete Mariosu Matsakisu (2004/2194(IMM)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Mariosu Matsakisu, ki jo je predložilo državno tožilstvo Republike Ciper 20. septembra 2004 in je bila objavljena na plenarnem zasedanju dne 13. oktobra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Mariosu Matsakisu, ki jo je predložilo državno tožilstvo Republike Ciper 20. septembra 2004 in je bila objavljena na plenarnem zasedanju dne 13. oktobra 2004,

| — | ob upoštevanju pisma, ki je bilo objavljeno na plenarnem zasedanju dne 14. oktobra 2004, v katerem se je Marios Matsakis pritožil organu državnega tožilstva, ker je zahteval odvzem njegove imunitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki je bilo objavljeno na plenarnem zasedanju dne 14. oktobra 2004, v katerem se je Marios Matsakis pritožil organu državnega tožilstva, ker je zahteval odvzem njegove imunitete,

| — | ob upoštevanju dveh pisem z dne13. oktobra 2004 in 10. februarja 2005, ki potrjujeta, da je organ državnega tožilstva vložil zahtevo za odvzem imunitete ciprskemu poslancu, ki ju je predsedniku Evropskega parlamenta poslal stalni predstavnik Republike Ciper, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh pisem z dne13. oktobra 2004 in 10. februarja 2005, ki potrjujeta, da je organ državnega tožilstva vložil zahtevo za odvzem imunitete ciprskemu poslancu, ki ju je predsedniku Evropskega parlamenta poslal stalni predstavnik Republike Ciper,

| — | ob upoštevanju pisma, ki ga je poslal predsednik Vrhovnega sodišča Republike Ciper z dne 16. junija 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki ga je poslal predsednik Vrhovnega sodišča Republike Ciper z dne 16. junija 2005,

| — | ob upoštevanju zaslišanja Mariosa Matsakisa v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaslišanja Mariosa Matsakisa v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju razsodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razsodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

| — | ob upoštevanju členov 83 in 113 Ustave Republike Ciper, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 83 in 113 Ustave Republike Ciper,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in zlasti odstavka 4 člena 7 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in zlasti odstavka 4 člena 7 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0268/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0268/2005),

| 1. | ugotavlja, da je v skladu s členoma 83 in 113 Ustave Republike Ciper državno tožilstvo Republike Ciper pristojen organ za vložitev zahteve za odvzem imunitete poslancu; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je v skladu s členoma 83 in 113 Ustave Republike Ciper državno tožilstvo Republike Ciper pristojen organ za vložitev zahteve za odvzem imunitete poslancu;

| 2. | sklene odvzeti imuniteto Mariosu Matsakisu s pridržkom, da tak odvzem velja le za kazenski pregon v teku ter da se do pravnomočnosti sodbe v teh kazenskih pregonih Mariosu Matsakisu ne odvzame prostosti ali ga zapre ali zoper njega uvede ukrepe, ki bi mu onemogočali izvrševanje nalog, ki izhajajo iz mandata poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

2.

sklene odvzeti imuniteto Mariosu Matsakisu s pridržkom, da tak odvzem velja le za kazenski pregon v teku ter da se do pravnomočnosti sodbe v teh kazenskih pregonih Mariosu Matsakisu ne odvzame prostosti ali ga zapre ali zoper njega uvede ukrepe, ki bi mu onemogočali izvrševanje nalog, ki izhajajo iz mandata poslanca Evropskega parlamenta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora posreduje državnemu tožilstvu Republike Ciper. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora posreduje državnemu tožilstvu Republike Ciper.

---

(1)  Primer 101/63 M. Albert Wagner proti MM. Jean Fohrmannu in Antoine Krieru [1964] str. 383 in primer 149/85 Roger Wybot proti Edgar Fauru ter drugim [1986] str. 2391.

P6_TA(2005)0348

Hramba podatkov z namenom preprečevanja kaznivih dejanj, vključno s terorizmom *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o pobudi Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva za Okvirni sklep Sveta o hrambi obdelanih in shranjenih podatkov v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali podatkov o javnih komunikacijskih omrežjih za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje in pregon kaznivih dejanj, vključno s terorizmom (8958/2004 — C6-0198/2004 — 2004/0813(CNS))

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pobude Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva (8958/2004) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva (8958/2004) (1),

| — | ob upoštevanju člena 34(2)(b) Pogodbe EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 34(2)(b) Pogodbe EU,

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0198/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0198/2004),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 93, 51 in 35 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 93, 51 in 35 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0174/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0174/2005),

| 1. | zavrne pobudo Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

1.

zavrne pobudo Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva;

| 2. | poziva Francosko republiko, Irsko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo, da umaknejo svojo pobudo; |
| --- | --- |

2.

poziva Francosko republiko, Irsko, Kraljevino Švedsko in Združeno kraljestvo, da umaknejo svojo pobudo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam Francoske republike, Irske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TA(2005)0349

Priznanje in odvzem statusa begunca *

Zakonodajna resolucija vropskega parlamenta o spremenjenem predlogu Direktive Sveta o minimalnih standardih glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v državah članicah (14203/2004 — C6-0200/2004 — 2000/0238(CNS))

(Postopek posvetovanja — ponovno posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (14203/2004) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (14203/2004) (1),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Svetu (KOM(2002)0326) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Svetu (KOM(2002)0326) (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. septembra 2001 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. septembra 2001 (3),

| — | ob upoštevanju člena 63(1)(1)(d) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 63(1)(1)(d) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0200/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0200/2004),

| — | ob upoštevanju členov 51, 41(4) in 55(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51, 41(4) in 55(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A6-0222/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za pravne zadeve (A6-0222/2005),

| 1. | odobri predlog Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | si pridržuje pravico do vložitve tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, da se preveri zakonitost predloga in njegova skladnost s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

4.

si pridržuje pravico do vložitve tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, da se preveri zakonitost predloga in njegova skladnost s temeljnimi pravicami;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| (1a) | Vsaka država članica mora imeti celovit nacionalni pravni okvir o azilu, ki spoštuje vsaj osnovno zaščito, zagotovljeno v skladu z mednarodnim pravom azila. |
| --- | --- |

(1a)

Vsaka država članica mora imeti celovit nacionalni pravni okvir o azilu, ki spoštuje vsaj osnovno zaščito, zagotovljeno v skladu z mednarodnim pravom azila.

| (2) | Evropski svet se je na posebnem zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 odločil za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema, ki bo temeljil na popolni in skupni uporabi Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kot je bila dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967 („Ženevska konvencija“) in s tem potrdil načelo nevračanja ter zagotovil, da ne bo nihče poslan nazaj v
  državo preganjanja
  . |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet se je na posebnem zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 odločil za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema, ki bo temeljil na popolni in skupni uporabi Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kot je bila dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967 („Ženevska konvencija“) in s tem potrdil načelo nevračanja ter zagotovil, da ne bo nihče poslan nazaj v
  državo preganjanja
  .

| (2) | Evropski svet se je na posebnem zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 odločil za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema, ki bo temeljil na popolni in skupni uporabi Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967 („Ženevska konvencija“) in s tem potrdil načelo nevračanja ter zagotovil, da ne bo nihče poslan nazaj v
  države ali na ozemlja, kjer je lahko njegovo življenje ali svoboda ogrožena
  . |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet se je na posebnem zasedanju v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 odločil za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema, ki bo temeljil na popolni in skupni uporabi Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 o statusu beguncev, kakor je bila dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967 („Ženevska konvencija“) in s tem potrdil načelo nevračanja ter zagotovil, da ne bo nihče poslan nazaj v
  države ali na ozemlja, kjer je lahko njegovo življenje ali svoboda ogrožena
  .

| (3a) | Evropski svet je na zasedanju v Haagu 4. in 5. novembra 2004 potrdil pristop, sprejet v Tampereju, in sprejel skupni azilni postopek in enotni status za tiste, ki imajo odobren azil ali pomožno zaščito od leta 2010. |
| --- | --- |

(3a)

Evropski svet je na zasedanju v Haagu 4. in 5. novembra 2004 potrdil pristop, sprejet v Tampereju, in sprejel skupni azilni postopek in enotni status za tiste, ki imajo odobren azil ali pomožno zaščito od leta 2010.

| (5) | Glavni cilj te direktive je določiti minimalni okvir glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v Evropski skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj te direktive je določiti minimalni okvir glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v Evropski skupnosti.

| (5) | Glavni cilj te direktive je določiti minimalni okvir glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v Evropski skupnosti
  z zagotavljanjem, da nobena država članica prosilca na kakršen koli način prisilno ne odstrani ali ne vrne na ozemlje, kjer je njegovo življenje ali svoboda ogrožena zaradi njegove rase, spola, veroizpovedi, državljanstva, jezika, spolne usmerjenosti, pripadnosti posebni družbeni skupini ali manjšini ali političnega prepričanja, v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti z Ženevsko konvencijo in sklepi iz Tampereja o azilu
  . |
| --- | --- |

(5)

Glavni cilj te direktive je določiti minimalni okvir glede postopkov za priznanje ali odvzem statusa begunca v Evropski skupnosti
  z zagotavljanjem, da nobena država članica prosilca na kakršen koli način prisilno ne odstrani ali ne vrne na ozemlje, kjer je njegovo življenje ali svoboda ogrožena zaradi njegove rase, spola, veroizpovedi, državljanstva, jezika, spolne usmerjenosti, pripadnosti posebni družbeni skupini ali manjšini ali političnega prepričanja, v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti z Ženevsko konvencijo in sklepi iz Tampereja o azilu
  .

| (8) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije.

| (8) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije
  kot splošna načela prava Skupnosti, in z vsemi obstoječimi mednarodnimi obveznostmi, zlasti z Ženevsko konvencijo
  . |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije
  kot splošna načela prava Skupnosti, in z vsemi obstoječimi mednarodnimi obveznostmi, zlasti z Ženevsko konvencijo
  .

| (9) | Pri obravnavi oseb, ki sodijo v okvir te direktive, morajo države članice upoštevati pravna sredstva mednarodnega prava, katerega del so in ki prepoveduje diskriminacijo. |
| --- | --- |

(9)

Pri obravnavi oseb, ki sodijo v okvir te direktive, morajo države članice upoštevati pravna sredstva mednarodnega prava, katerega del so in ki prepoveduje diskriminacijo.

| (9) | Pri obravnavi oseb, ki sodijo v okvir te direktive, morajo države članice upoštevati pravna sredstva mednarodnega prava, katerega del so in ki prepoveduje
  vse oblike

  diskriminacije. |
| --- | --- |

(9)

Pri obravnavi oseb, ki sodijo v okvir te direktive, morajo države članice upoštevati pravna sredstva mednarodnega prava, katerega del so in ki prepoveduje
  vse oblike

  diskriminacije.

| (11) | V interesu držav članic in prosilcev za azil je, da se odločitve glede prošenj za azil sprejmejo takoj, ko je mogoče. Države članice obravnavo prošenj za azil organizirajo po lastni presoji, tako da lahko v skladu z nacionalnimi potrebami in ob upoštevanju standardov te direktive dajo prednost posamezni prošnji ali pospešijo postopek v zvezi njo. |
| --- | --- |

(11)

V interesu držav članic in prosilcev za azil je, da se odločitve glede prošenj za azil sprejmejo takoj, ko je mogoče. Države članice obravnavo prošenj za azil organizirajo po lastni presoji, tako da lahko v skladu z nacionalnimi potrebami in ob upoštevanju standardov te direktive dajo prednost posamezni prošnji ali pospešijo postopek v zvezi njo.

| (11) | V interesu držav članic in prosilcev za azil je, da se odločitve glede prošenj za azil sprejmejo takoj, ko je mogoče
  , ter da morajo biti zato vzpostavljeni hitri in učinkoviti postopki, ki ne smejo trajati dlje kot 6 mesecev
  . Države članice obravnavo prošenj za azil organizirajo po lastni presoji, tako da lahko v skladu z nacionalnimi potrebami in ob upoštevanju standardov te direktive dajo prednost posamezni prošnji ali pospešijo postopek v zvezi njo. |
| --- | --- |

(11)

V interesu držav članic in prosilcev za azil je, da se odločitve glede prošenj za azil sprejmejo takoj, ko je mogoče
  , ter da morajo biti zato vzpostavljeni hitri in učinkoviti postopki, ki ne smejo trajati dlje kot 6 mesecev
  . Države članice obravnavo prošenj za azil organizirajo po lastni presoji, tako da lahko v skladu z nacionalnimi potrebami in ob upoštevanju standardov te direktive dajo prednost posamezni prošnji ali pospešijo postopek v zvezi njo.

| (13) | Da bi lahko pravilno določili, katere osebe potrebujejo zaščito kot begunci v skladu s členom 1 Ženevske konvencije, mora imeti vsak prosilec
  , razen nekaterih izjem,
  razpoložljiv dostop do postopkov, možnost sodelovanja in ustreznega stika s pristojnimi organi, da lahko predstavi vsa pomembna dejstva v zvezi s svojim primerom, ter
  zadostna
  postopkovna jamstva, da lahko brani svoj primer v vseh fazah postopka. Razen tega naj bi se v postopku obravnave posamezne prošnje za azil prosilcu zagotovila vsaj pravica do bivanja na ozemlju države v času, ko čaka na odločitev organa za presojo, dostop do storitev tolmačenja pri predstavitvi svojega primera na morebitnem razgovoru s pristojnimi organi, možnost stika s predstavnikom Visokega komisariata za begunce pri Organizaciji združenih narodov (UNHCR) ali s katero drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR, pravica do ustreznega obveščanja o odločitvi ter njeni dejanski in pravni utemeljitvi, možnost posveta s pravnim ali drugim svetovalcem in v odločilnih fazah postopka pravica do obveščenosti glede njegovega pravnega položaja v jeziku,
  za katerega se lahko upravičeno domneva, da je zanj razumljiv
  . |
| --- | --- |

(13)

Da bi lahko pravilno določili, katere osebe potrebujejo zaščito kot begunci v skladu s členom 1 Ženevske konvencije, mora imeti vsak prosilec
  , razen nekaterih izjem,
  razpoložljiv dostop do postopkov, možnost sodelovanja in ustreznega stika s pristojnimi organi, da lahko predstavi vsa pomembna dejstva v zvezi s svojim primerom, ter
  zadostna
  postopkovna jamstva, da lahko brani svoj primer v vseh fazah postopka. Razen tega naj bi se v postopku obravnave posamezne prošnje za azil prosilcu zagotovila vsaj pravica do bivanja na ozemlju države v času, ko čaka na odločitev organa za presojo, dostop do storitev tolmačenja pri predstavitvi svojega primera na morebitnem razgovoru s pristojnimi organi, možnost stika s predstavnikom Visokega komisariata za begunce pri Organizaciji združenih narodov (UNHCR) ali s katero drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR, pravica do ustreznega obveščanja o odločitvi ter njeni dejanski in pravni utemeljitvi, možnost posveta s pravnim ali drugim svetovalcem in v odločilnih fazah postopka pravica do obveščenosti glede njegovega pravnega položaja v jeziku,
  za katerega se lahko upravičeno domneva, da je zanj razumljiv
  .

| (13) | Da bi lahko pravilno določili, katere osebe potrebujejo zaščito kot begunci v skladu s členom 1 Ženevske konvencije, mora imeti vsak prosilec razpoložljiv dostop do postopkov, možnost sodelovanja in ustreznega stika s pristojnimi organi, da lahko predstavi vsa pomembna dejstva v zvezi s svojim primerom, ter postopkovna jamstva, da lahko brani svoj primer v vseh fazah postopka. Razen tega naj bi se v postopku obravnave posamezne prošnje za azil prosilcu zagotovila vsaj pravica do bivanja na ozemlju države v času, ko čaka na odločitev organa za presojo, dostop do storitev tolmačenja pri predstavitvi svojega primera na morebitnem razgovoru s pristojnimi organi, možnost stika s predstavnikom Visokega komisariata za begunce pri Organizaciji združenih narodov (UNHCR) ali s katero drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR, pravica do ustreznega obveščanja o odločitvi ter njeni dejanski in pravni utemeljitvi, možnost posveta s pravnim ali drugim svetovalcem in v odločilnih fazah postopka pravica do obveščenosti glede njegovega pravnega položaja v jeziku,
  ki ga razume
  .

  („Se lahko upravičeno domneva, da je zanj razumljiv“ je črtano v celotnem besedilu.) |
| --- | --- |

(13)

Da bi lahko pravilno določili, katere osebe potrebujejo zaščito kot begunci v skladu s členom 1 Ženevske konvencije, mora imeti vsak prosilec razpoložljiv dostop do postopkov, možnost sodelovanja in ustreznega stika s pristojnimi organi, da lahko predstavi vsa pomembna dejstva v zvezi s svojim primerom, ter postopkovna jamstva, da lahko brani svoj primer v vseh fazah postopka. Razen tega naj bi se v postopku obravnave posamezne prošnje za azil prosilcu zagotovila vsaj pravica do bivanja na ozemlju države v času, ko čaka na odločitev organa za presojo, dostop do storitev tolmačenja pri predstavitvi svojega primera na morebitnem razgovoru s pristojnimi organi, možnost stika s predstavnikom Visokega komisariata za begunce pri Organizaciji združenih narodov (UNHCR) ali s katero drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR, pravica do ustreznega obveščanja o odločitvi ter njeni dejanski in pravni utemeljitvi, možnost posveta s pravnim ali drugim svetovalcem in v odločilnih fazah postopka pravica do obveščenosti glede njegovega pravnega položaja v jeziku,
  ki ga razume
  .

(„Se lahko upravičeno domneva, da je zanj razumljiv“ je črtano v celotnem besedilu.)

| (14) | Poleg tega je treba določiti tudi posebna postopkovna jamstva za
  mladoletne osebe
  brez spremstva, ki so še posebej ranljive. V tem smislu je najpomembnejša naloga držav članic delovati v interesu otroka. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega je treba določiti tudi posebna postopkovna jamstva za
  mladoletne osebe
  brez spremstva, ki so še posebej ranljive. V tem smislu je najpomembnejša naloga držav članic delovati v interesu otroka.

| (14) | Poleg tega je treba določiti tudi posebna postopkovna jamstva za
  otroke
  brez spremstva, ki so še posebej ranljivi. V tem smislu je najpomembnejša naloga držav članic delovati v interesu otroka
  skozi ves azilni postopek, v skladu s členom 3 Konvencije ZN o otrokovih pravicah (CRC)
  . |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega je treba določiti tudi posebna postopkovna jamstva za
  otroke
  brez spremstva, ki so še posebej ranljivi. V tem smislu je najpomembnejša naloga držav članic delovati v interesu otroka
  skozi ves azilni postopek, v skladu s členom 3 Konvencije ZN o otrokovih pravicah (CRC)
  .

(Zamenjava pojma „mladoletna oseba“ ali „mladoletne osebe“ z „otrok“ ali „otroki“ se uporablja v celotnem besedilu.)

| (16) | Številne prošnje za azil so vložene na meji ali na tranzitnem območju države članice, preden je sprejeta odločitev glede vstopa prosilca. Državam članicam je treba omogočiti, da ohranijo obstoječe postopke, prilagojene posebnemu položaju teh prosilcev na meji.
  Treba je določiti splošna pravila v zvezi z možnimi izjemami v teh okoliščinah glede jamstev, do katerih imajo prosilci pravico v normalnih razmerah
  . Postopki na meji naj bi se uporabljali v glavnem za tiste prosilce, ki ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje države članice. |
| --- | --- |

(16)

Številne prošnje za azil so vložene na meji ali na tranzitnem območju države članice, preden je sprejeta odločitev glede vstopa prosilca. Državam članicam je treba omogočiti, da ohranijo obstoječe postopke, prilagojene posebnemu položaju teh prosilcev na meji.
  Treba je določiti splošna pravila v zvezi z možnimi izjemami v teh okoliščinah glede jamstev, do katerih imajo prosilci pravico v normalnih razmerah
  . Postopki na meji naj bi se uporabljali v glavnem za tiste prosilce, ki ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje države članice.

| (16) | Številne prošnje za azil so vložene na meji ali na tranzitnem območju države članice, preden je sprejeta odločitev glede vstopa prosilca. Državam članicam je treba omogočiti, da ohranijo obstoječe postopke, prilagojene posebnemu položaju teh prosilcev na meji. Postopki na meji naj bi se uporabljali v glavnem za tiste prosilce, ki ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje države članice. |
| --- | --- |

(16)

Številne prošnje za azil so vložene na meji ali na tranzitnem območju države članice, preden je sprejeta odločitev glede vstopa prosilca. Državam članicam je treba omogočiti, da ohranijo obstoječe postopke, prilagojene posebnemu položaju teh prosilcev na meji. Postopki na meji naj bi se uporabljali v glavnem za tiste prosilce, ki ne izpolnjujejo pogojev za vstop na ozemlje države članice.

| (17a) | Trgovanje z ljudmi je eden izmed glavnih načinov vstopa prosilcev v države članice. Ob upoštevanju najboljšega interesa prosilcev azila, ti zaradi vstopa v državo članico na tak način ne smejo biti nikakor diskriminirani pri prošnji. |
| --- | --- |

(17a)

Trgovanje z ljudmi je eden izmed glavnih načinov vstopa prosilcev v države članice. Ob upoštevanju najboljšega interesa prosilcev azila, ti zaradi vstopa v državo članico na tak način ne smejo biti nikakor diskriminirani pri prošnji.

| (18) | Ob doseženi uskladitvi pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav in osebe brez državljanstva, da so upravičeni do statusa begunca, je treba določiti skupne kriterije, po katerih se posamezne tretje države označijo za varne izvorne države. |
| --- | --- |

(18)

Ob doseženi uskladitvi pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav in osebe brez državljanstva, da so upravičeni do statusa begunca, je treba določiti skupne kriterije, po katerih se posamezne tretje države označijo za varne izvorne države.

| (18) | Ob doseženi uskladitvi pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav in osebe brez državljanstva, da so upravičeni do statusa begunca, je treba določiti skupna merila, po katerih se posamezne tretje države označijo za varne izvorne države
  , ter zagotoviti pravilno in učinkovito ocenjevanje in izvajanje
  . |
| --- | --- |

(18)

Ob doseženi uskladitvi pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav in osebe brez državljanstva, da so upravičeni do statusa begunca, je treba določiti skupna merila, po katerih se posamezne tretje države označijo za varne izvorne države
  , ter zagotoviti pravilno in učinkovito ocenjevanje in izvajanje
  .

| (19) | Če Svet oceni, da je v zvezi s posamezno izvorno državo omenjenim kriterijem zadoščeno in jo posledično uvrsti na
  minimalno
  skupno listo varnih izvornih držav, ki se določi v skladu s to direktivo,
  je treba zagotoviti, da bodo
  države članice obravnavale prošnje oseb, ki imajo državljanstvo te države, ali osebe brez državljanstva, ki so stalno bivale v tej državi, na osnovi ovrgljive domneve o varnosti te države. Zaradi političnega pomena opredelitve varnih izvornih držav, še posebej glede posledic ocene spoštovanja človekovih pravic v izvorni državi in njenega vpliva na politiko Evropske unije na področju zunanjih zadev, Svet vsako odločitev o oblikovanju in spremembi seznama sprejme
  po posvetovanju z Evropskim parlamentom
  . |
| --- | --- |

(19)

Če Svet oceni, da je v zvezi s posamezno izvorno državo omenjenim kriterijem zadoščeno in jo posledično uvrsti na
  minimalno
  skupno listo varnih izvornih držav, ki se določi v skladu s to direktivo,
  je treba zagotoviti, da bodo
  države članice obravnavale prošnje oseb, ki imajo državljanstvo te države, ali osebe brez državljanstva, ki so stalno bivale v tej državi, na osnovi ovrgljive domneve o varnosti te države. Zaradi političnega pomena opredelitve varnih izvornih držav, še posebej glede posledic ocene spoštovanja človekovih pravic v izvorni državi in njenega vpliva na politiko Evropske unije na področju zunanjih zadev, Svet vsako odločitev o oblikovanju in spremembi seznama sprejme
  po posvetovanju z Evropskim parlamentom
  .

| (19) | Če Svet oceni, da je v zvezi s posamezno izvorno državo omenjenim kriterijem zadoščeno in jo posledično uvrsti na skupno listo varnih izvornih držav, ki se določi v skladu s to direktivo,
  lahko
  države članice obravnavajo prošnje oseb, ki imajo državljanstvo te države, ali osebe brez državljanstva, ki so stalno bivale v tej državi, na osnovi ovrgljive domneve o varnosti te države. Zaradi političnega pomena opredelitve varnih izvornih držav, še posebej glede posledic ocene spoštovanja človekovih pravic v izvorni državi in njenega vpliva na politiko Evropske unije na področju zunanjih zadev, Svet vsako odločitev o oblikovanju in spremembi seznama sprejme
  v postopku soodločanju z Evropskim parlamentom
  . |
| --- | --- |

(19)

Če Svet oceni, da je v zvezi s posamezno izvorno državo omenjenim kriterijem zadoščeno in jo posledično uvrsti na skupno listo varnih izvornih držav, ki se določi v skladu s to direktivo,
  lahko
  države članice obravnavajo prošnje oseb, ki imajo državljanstvo te države, ali osebe brez državljanstva, ki so stalno bivale v tej državi, na osnovi ovrgljive domneve o varnosti te države. Zaradi političnega pomena opredelitve varnih izvornih držav, še posebej glede posledic ocene spoštovanja človekovih pravic v izvorni državi in njenega vpliva na politiko Evropske unije na področju zunanjih zadev, Svet vsako odločitev o oblikovanju in spremembi seznama sprejme
  v postopku soodločanju z Evropskim parlamentom
  .

| (20) | Ker imata Bolgarija in Romunija status držav kandidatk za pristop k Evropski uniji in sta dosegli določen napredek na tem področju, ju je za namene te direktive do njunega pristopa k Evropski uniji treba obravnavati kot varni izvorni državi. |
| --- | --- |

(20)

Ker imata Bolgarija in Romunija status držav kandidatk za pristop k Evropski uniji in sta dosegli določen napredek na tem področju, ju je za namene te direktive do njunega pristopa k Evropski uniji treba obravnavati kot varni izvorni državi.

črtano

| (21) | Označitev tretje države kot varne izvorne države za namene te direktive ne predstavlja absolutnega jamstva za varnost državljanov te države. Ocena, na kateri temelji takšna označitev, lahko že zaradi svoje narave upošteva le splošne državljanske, pravne in politične okoliščine v tej državi ter to, ali so v zadevni državi nosilci preganjanja, mučenja in tisti, ki nehumano ali ponižujoče ravnajo z drugimi ali jih na ta način kaznujejo, kadar so spoznani za krive, tudi v resnici podvrženi sankcijam. Zato je pomembno, da v primeru, ko prosilec dokaže, da v njegovih posebnih okoliščinah obstajajo resni razlogi zoper obravnavanje države kot varne, zanj opredelitev te države kot varne ne velja več. |
| --- | --- |

(21)

Označitev tretje države kot varne izvorne države za namene te direktive ne predstavlja absolutnega jamstva za varnost državljanov te države. Ocena, na kateri temelji takšna označitev, lahko že zaradi svoje narave upošteva le splošne državljanske, pravne in politične okoliščine v tej državi ter to, ali so v zadevni državi nosilci preganjanja, mučenja in tisti, ki nehumano ali ponižujoče ravnajo z drugimi ali jih na ta način kaznujejo, kadar so spoznani za krive, tudi v resnici podvrženi sankcijam. Zato je pomembno, da v primeru, ko prosilec dokaže, da v njegovih posebnih okoliščinah obstajajo resni razlogi zoper obravnavanje države kot varne, zanj opredelitev te države kot varne ne velja več.

| (21) | Označitev tretje države kot varne izvorne države za namene te direktive ne predstavlja absolutnega jamstva za varnost državljanov te države. Ocena, na kateri temelji takšna označitev, lahko že zaradi svoje narave upošteva le splošne državljanske, pravne in politične okoliščine v tej državi
  , vključno z upoštevanjem pravil mednarodnega prava na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in zaščite beguncev,
  ter to, ali so v zadevni državi nosilci preganjanja, mučenja in tisti, ki nehumano ali ponižujoče ravnajo z drugimi ali jih na ta način kaznujejo, kadar so spoznani za krive, tudi v resnici podvrženi sankcijam. Zato je pomembno, da v primeru, ko prosilec dokaže, da v njegovih posebnih okoliščinah obstajajo resni razlogi zoper obravnavanje države kot varne, zanj opredelitev te države kot varne ne velja več. |
| --- | --- |

(21)

Označitev tretje države kot varne izvorne države za namene te direktive ne predstavlja absolutnega jamstva za varnost državljanov te države. Ocena, na kateri temelji takšna označitev, lahko že zaradi svoje narave upošteva le splošne državljanske, pravne in politične okoliščine v tej državi
  , vključno z upoštevanjem pravil mednarodnega prava na področju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in zaščite beguncev,
  ter to, ali so v zadevni državi nosilci preganjanja, mučenja in tisti, ki nehumano ali ponižujoče ravnajo z drugimi ali jih na ta način kaznujejo, kadar so spoznani za krive, tudi v resnici podvrženi sankcijam. Zato je pomembno, da v primeru, ko prosilec dokaže, da v njegovih posebnih okoliščinah obstajajo resni razlogi zoper obravnavanje države kot varne, zanj opredelitev te države kot varne ne velja več.

| (22) | Države članice vsebinsko preverijo vse prošnje, tj. ocenijo, če zadevni prosilec izpolnjuje pogoje za priznanje statusa begunca v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES o minimalnih standardih za izpolnjevanje pogojev in status begunca državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva ali osebam, ki sicer potrebujejo mednarodno zaščito in vsebino zagotovljene zaščite, razen ko

  ta direktiva predvideva drugačno obravnavo, še zlasti kadar se lahko upravičeno predvideva
  , da
  bo
  zadevo
  preučila ali zadostno
  zaščito
  zagotovila
  druga država. Predvsem pa državam članicam ne more biti naložena obveznost vsebinsko obravnavati prošnje za azil, če je pred tem druga država prosilcu že dodelila status begunca ali mu nudila
  ustrezno
  varstvo in bo prosilec ponovno sprejet v to državo. |
| --- | --- |

(22)

Države članice vsebinsko preverijo vse prošnje, tj. ocenijo, če zadevni prosilec izpolnjuje pogoje za priznanje statusa begunca v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES o minimalnih standardih za izpolnjevanje pogojev in status begunca državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva ali osebam, ki sicer potrebujejo mednarodno zaščito in vsebino zagotovljene zaščite, razen ko

  ta direktiva predvideva drugačno obravnavo, še zlasti kadar se lahko upravičeno predvideva
  , da
  bo
  zadevo
  preučila ali zadostno
  zaščito
  zagotovila
  druga država. Predvsem pa državam članicam ne more biti naložena obveznost vsebinsko obravnavati prošnje za azil, če je pred tem druga država prosilcu že dodelila status begunca ali mu nudila
  ustrezno
  varstvo in bo prosilec ponovno sprejet v to državo.

| (22) | Države članice vsebinsko preverijo vse prošnje, tj. ocenijo, ali zadevni prosilec izpolnjuje pogoje za priznanje statusa begunca v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES o minimalnih standardih za izpolnjevanje pogojev in status begunca državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva ali osebam, ki sicer potrebujejo mednarodno zaščito in vsebino zagotovljene zaščite, razen če

  je ugotovljeno,
  da
  lahko
  zadevo
  preuči ter lahko zagotovi enakovredno in ustrezno
  zaščito druga država
  v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 343/2003 za dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (4)

  . Predvsem pa državam članicam ne more biti naložena obveznost vsebinsko obravnavati prošnje za azil, če je pred tem druga država prosilcu že dodelila status begunca ali mu nudila
  učinkovito
  varstvo in bo prosilec ponovno sprejet v to državo.

  (Zamenjava pojma „ustrezno varstvo“ z „učinkovito varstvo“ se uporablja v celotnem besedilu.) |
| --- | --- |

(22)

Države članice vsebinsko preverijo vse prošnje, tj. ocenijo, ali zadevni prosilec izpolnjuje pogoje za priznanje statusa begunca v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES o minimalnih standardih za izpolnjevanje pogojev in status begunca državljanom tretjih držav ali osebam brez državljanstva ali osebam, ki sicer potrebujejo mednarodno zaščito in vsebino zagotovljene zaščite, razen če

  je ugotovljeno,
  da
  lahko
  zadevo
  preuči ter lahko zagotovi enakovredno in ustrezno
  zaščito druga država
  v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 343/2003 za dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (4)

  . Predvsem pa državam članicam ne more biti naložena obveznost vsebinsko obravnavati prošnje za azil, če je pred tem druga država prosilcu že dodelila status begunca ali mu nudila
  učinkovito
  varstvo in bo prosilec ponovno sprejet v to državo.

(Zamenjava pojma „ustrezno varstvo“ z „učinkovito varstvo“ se uporablja v celotnem besedilu.)

| (23) | Prav tako ne more biti obveznost držav članic vsebinsko preučiti prošnjo za azil, če lahko upravičeno predvidevajo, da bo prosilec zaradi povezave s tretjo državo v skladu z nacionalno zakonodajo iskal zaščito v tej tretji državi. Na tej osnovi lahko države članice obravnavajo primer le, če bo prosilec v zadevni tretji državi varen. Da bi se izognili naknadnemu gibanju prosilcev, je treba vzpostaviti skupna načela, na podlagi katerih države članice posamezno tretjo državo obravnavajo ali označijo kot varno. |
| --- | --- |

(23)

Prav tako ne more biti obveznost držav članic vsebinsko preučiti prošnjo za azil, če lahko upravičeno predvidevajo, da bo prosilec zaradi povezave s tretjo državo v skladu z nacionalno zakonodajo iskal zaščito v tej tretji državi. Na tej osnovi lahko države članice obravnavajo primer le, če bo prosilec v zadevni tretji državi varen. Da bi se izognili naknadnemu gibanju prosilcev, je treba vzpostaviti skupna načela, na podlagi katerih države članice posamezno tretjo državo obravnavajo ali označijo kot varno.

črtano

| (24) | Razen tega je treba državam članicam dovoliti, da ne preučijo ali ne preučijo v celoti prošnje za azil tistih prosilcev, ki pridejo na njihovo ozemlje iz evropskih tretjih držav, če te v posebno veliki meri spoštujejo človekove pravice in standarde za zaščito beguncev. Zaradi posledic, ki bi jih za prosilca lahko imela omejena ali neizvedena obravnava, mora biti uporaba pojma varna tretja država omejena na primere tretjih držav, za katere je Svet prepričan, da izpolnjujejo visoke varnostne standarde, kot jih opredeljuje ta direktiva. Svet se o tem odloči po posvetovanju z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

(24)

Razen tega je treba državam članicam dovoliti, da ne preučijo ali ne preučijo v celoti prošnje za azil tistih prosilcev, ki pridejo na njihovo ozemlje iz evropskih tretjih držav, če te v posebno veliki meri spoštujejo človekove pravice in standarde za zaščito beguncev. Zaradi posledic, ki bi jih za prosilca lahko imela omejena ali neizvedena obravnava, mora biti uporaba pojma varna tretja država omejena na primere tretjih držav, za katere je Svet prepričan, da izpolnjujejo visoke varnostne standarde, kot jih opredeljuje ta direktiva. Svet se o tem odloči po posvetovanju z Evropskim parlamentom.

črtano

| (25) | Ker se skupni standardi nanašajo na
  oba koncepta
  varnih tretjih držav, kakor ju določa ta direktiva, je
  njun
  praktični učinek odvisen od tega, ali zadevna tretja država odobri zadevnemu prosilcu vstop na svoje ozemlje. |
| --- | --- |

(25)

Ker se skupni standardi nanašajo na
  oba koncepta
  varnih tretjih držav, kakor ju določa ta direktiva, je
  njun
  praktični učinek odvisen od tega, ali zadevna tretja država odobri zadevnemu prosilcu vstop na svoje ozemlje.

| (25) | Ker se skupni standardi nanašajo na
  koncept
  varnih tretjih držav, kakor ju določa ta direktiva, je praktični učinek
  koncepta
  odvisen od tega, ali zadevna tretja država odobri zadevnemu prosilcu vstop na svoje ozemlje. |
| --- | --- |

(25)

Ker se skupni standardi nanašajo na
  koncept
  varnih tretjih držav, kakor ju določa ta direktiva, je praktični učinek
  koncepta
  odvisen od tega, ali zadevna tretja država odobri zadevnemu prosilcu vstop na svoje ozemlje.

| (26) | Glede odvzema statusa begunca morajo države članice zagotoviti, da bodo osebe, ki imajo ta status, ustrezno obveščene o možnosti ponovne preučitve njihovega statusa in, preden pristojni organi utemeljeno odločijo o odvzemu statusa, tudi imeti možnost predstaviti svoje stališče.
  Vendar pa teh jamstev ni treba upoštevati, kadar razlogi za prekinitev statusa niso povezani s spremembo pogojev, na podlagi katerih je bil status odobren. |
| --- | --- |

(26)

Glede odvzema statusa begunca morajo države članice zagotoviti, da bodo osebe, ki imajo ta status, ustrezno obveščene o možnosti ponovne preučitve njihovega statusa in, preden pristojni organi utemeljeno odločijo o odvzemu statusa, tudi imeti možnost predstaviti svoje stališče.
  Vendar pa teh jamstev ni treba upoštevati, kadar razlogi za prekinitev statusa niso povezani s spremembo pogojev, na podlagi katerih je bil status odobren.

| (26) | Glede odvzema statusa begunca države članice zagotovijo, da so osebe, ki imajo ta status, ustrezno obveščene o možnosti ponovne preučitve njihovega statusa in, preden pristojni organi utemeljeno odločijo o odvzemu statusa, tudi imajo možnost predstaviti svoje stališče. |
| --- | --- |

(26)

Glede odvzema statusa begunca države članice zagotovijo, da so osebe, ki imajo ta status, ustrezno obveščene o možnosti ponovne preučitve njihovega statusa in, preden pristojni organi utemeljeno odločijo o odvzemu statusa, tudi imajo možnost predstaviti svoje stališče.

| (27) | V skladu s temeljnim načelom prava Skupnosti je, da mora zoper odločitve v zvezi s prošnjami za azil in z odvzemom statusa begunca obstajati učinkovito pravno sredstvo na sodišču v smislu člena 234 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
  Učinkovitost pravnega sredstva, tudi v zvezi s preučitvijo pomembnih dejstev, je odvisna od celotnega upravnega in sodnega sistema posamezne države članice. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s temeljnim načelom prava Skupnosti je, da mora zoper odločitve v zvezi s prošnjami za azil in z odvzemom statusa begunca obstajati učinkovito pravno sredstvo na sodišču v smislu člena 234 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
  Učinkovitost pravnega sredstva, tudi v zvezi s preučitvijo pomembnih dejstev, je odvisna od celotnega upravnega in sodnega sistema posamezne države članice.

| (27) | V skladu s temeljnim načelom prava Skupnosti je, da mora zoper odločitve v zvezi s prošnjami za azil in z odvzemom statusa begunca obstajati učinkovito pravno sredstvo na sodišču v smislu člena 234 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
  Zoper odločitve o prošnji za azil mora biti možna pritožba, ki je sestavljena iz ocene dejanskega stanja in pravnih vprašanj s strani sodišča. Prosilec mora imeti do izida te pritožbe pravico do tega, da ga ne izženejo, dokler sodišče ne odloči o pravici bivanja. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s temeljnim načelom prava Skupnosti je, da mora zoper odločitve v zvezi s prošnjami za azil in z odvzemom statusa begunca obstajati učinkovito pravno sredstvo na sodišču v smislu člena 234 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.
  Zoper odločitve o prošnji za azil mora biti možna pritožba, ki je sestavljena iz ocene dejanskega stanja in pravnih vprašanj s strani sodišča. Prosilec mora imeti do izida te pritožbe pravico do tega, da ga ne izženejo, dokler sodišče ne odloči o pravici bivanja.

| (28) | V skladu s členom 64 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta direktiva ne vpliva na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice v zvezi z vzdrževanjem javnega reda in miru ter varovanjem notranje varnosti. |
| --- | --- |

(28)

V skladu s členom 64 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ta direktiva ne vpliva na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice v zvezi z vzdrževanjem javnega reda in miru ter varovanjem notranje varnosti.

črtano

| (29a) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) velja za osebne podatke, ki se obdelujejo pri uporabi te direktive. Direktiva 95/46/ES velja tudi za prenos podatkov iz držav članic UNHCR-ju pri izvajanju njegovega mandata iz Ženevske konvencije. Ta prenos je v skladu z ravnjo varstva osebnih podatkov, ki v UNHCR velja za ustrezno. |
| --- | --- |

(29a)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5) velja za osebne podatke, ki se obdelujejo pri uporabi te direktive. Direktiva 95/46/ES velja tudi za prenos podatkov iz držav članic UNHCR-ju pri izvajanju njegovega mandata iz Ženevske konvencije. Ta prenos je v skladu z ravnjo varstva osebnih podatkov, ki v UNHCR velja za ustrezno.

| (29b) | Države članice določijo kazni v primeru kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(29b)

Države članice določijo kazni v primeru kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo.

Namen te direktive je določiti minimalne standarde glede postopkov v državah članicah za priznanje ali odvzem statusa begunca.

Namen te direktive je določiti minimalne standarde glede postopkov v državah članicah za priznanje ali odvzem statusa begunca
  , ki so v skladu z Ženevsko konvencijo in z Direktivo 2004/83/ES.

Člen 1(a)

Spoštovanje mednarodnih obveznosti in temeljnih pravic

Ta direktiva spoštuje vse obstoječe mednarodne obveznosti držav članic in Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, zlasti njen člen 18, ter splošna načela zakonodaje Skupnosti.

| (e) | pomeni „organ za presojo“ kateri koli sodni ali upravni organ v državi članici, ki je odgovoren za obravnavo prošenj za azil in pristojen, da v takšnih primerih, ob upoštevanju Priloge I, sprejema odločitve na prvi stopnji; |
| --- | --- |

(e)

pomeni „organ za presojo“ kateri koli sodni ali upravni organ v državi članici, ki je odgovoren za obravnavo prošenj za azil in pristojen, da v takšnih primerih, ob upoštevanju Priloge I, sprejema odločitve na prvi stopnji;

| (e) | (Ne vpliva na slovensko različico.) |
| --- | --- |

(e)

(Ne vpliva na slovensko različico.)

| (g) | pomeni „status begunca“, da država članica
  za begunca
  prizna
  državljana tretje države ali osebo brez državljanstva
  ; |
| --- | --- |

(g)

pomeni „status begunca“, da država članica
  za begunca
  prizna
  državljana tretje države ali osebo brez državljanstva
  ;

| (g) | „status begunca“pomeni, da država članica prizna
  takšen prosilcu odobren status
  ; |
| --- | --- |

(g)

„status begunca“pomeni, da država članica prizna
  takšen prosilcu odobren status
  ;

| (h) | pomeni „
  mladoletna oseba
  brez spremstva“ osebo, mlajšo od osemnajst let, ki na ozemlje države članice prispe brez spremstva odrasle osebe, ki je za njo odgovorna po zakonu ali običaju, in to vse dokler ni dejansko predana v skrb takšne osebe; pojem vključuje mladoletno osebo, ki je ostala brez spremstva, ko je vstopila na ozemlje države članice; |
| --- | --- |

(h)

pomeni „
  mladoletna oseba
  brez spremstva“ osebo, mlajšo od osemnajst let, ki na ozemlje države članice prispe brez spremstva odrasle osebe, ki je za njo odgovorna po zakonu ali običaju, in to vse dokler ni dejansko predana v skrb takšne osebe; pojem vključuje mladoletno osebo, ki je ostala brez spremstva, ko je vstopila na ozemlje države članice;

| (h) | „
  otrok
  brez spremstva“
  ali „ločen otrok“

  pomeni osebo, mlajšo od osemnajst let, ki na ozemlje države članice prispe brez spremstva odrasle osebe, ki je za njo odgovorna po zakonu ali običaju, in to vse dokler ni dejansko predana v skrb takšne osebe; pojem vključuje mladoletno osebo, ki je ostala brez spremstva, ko je vstopila na ozemlje države članice;
  „otrok brez spremstva“ pomeni otroka, ki je bil ločen od obeh staršev in drugih sorodnikov ali pravnih ali običajnih skrbnikov; „ločen otrok“ pomeni otroka v spremstvu odraslega, ki ne želi ali ne more prevzeti odgovornosti za dolgoročno skrb za otroka. V tej direktivi „mladoletna oseba brez spremstva“ pomeni „otroka brez spremstva“ in „ločenega otroka“; |
| --- | --- |

(h)

„
  otrok
  brez spremstva“
  ali „ločen otrok“

  pomeni osebo, mlajšo od osemnajst let, ki na ozemlje države članice prispe brez spremstva odrasle osebe, ki je za njo odgovorna po zakonu ali običaju, in to vse dokler ni dejansko predana v skrb takšne osebe; pojem vključuje mladoletno osebo, ki je ostala brez spremstva, ko je vstopila na ozemlje države članice;
  „otrok brez spremstva“ pomeni otroka, ki je bil ločen od obeh staršev in drugih sorodnikov ali pravnih ali običajnih skrbnikov; „ločen otrok“ pomeni otroka v spremstvu odraslega, ki ne želi ali ne more prevzeti odgovornosti za dolgoročno skrb za otroka. V tej direktivi „mladoletna oseba brez spremstva“ pomeni „otroka brez spremstva“ in „ločenega otroka“;

1a.
     
  Ta direktiva se izvrši in prenese v nacionalno pravo z dolžnim spoštovanjem temeljnih človekovih pravic in načel, ki jih zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah priznava kot splošna načela prava Skupnosti, in z upoštevanjem mednarodnega prava in sporazumov Združenih narodov.

1b.
     
  Ta direktiva se izvrši in prenese v nacionalno pravo z dolžnim spoštovanjem obstoječih mednarodnih obveznosti EU in njenih držav članic, zlasti Ženevske konvencije ter sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenih s tretjimi državami.

1c.
     
  Ta direktiva se uporablja brez diskriminacije na kateri koli podlagi v skladu s členom 13 Pogodbe in mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah in zaščiti beguncev.

1.   Države članice za vse postopke imenujejo organ za presojo, ki bo odgovoren za ustrezno obravnavo prošenj v skladu z določbami te direktive, zlasti s členoma 7(2)
  in
  8.

1.   Države članice za vse postopke imenujejo organ za presojo, ki bo odgovoren za ustrezno obravnavo prošenj v skladu z določbami te direktive, zlasti s členi 7(2)
  ,
  8
  in 10(1)
  .

| (b) | sprejemanje odločitve o prošnji ob upoštevanju določb nacionalne varnosti, če se pred sprejetjem odločitve organ za presojo zaprosi za mnenje glede tega, ali ima prosilec pravico do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje odločitve o prošnji ob upoštevanju določb nacionalne varnosti, če se pred sprejetjem odločitve organ za presojo zaprosi za mnenje glede tega, ali ima prosilec pravico do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES;

| (b) | sprejemanje odločitve o prošnji ob upoštevanju določb nacionalne varnosti
  ter hkratnem spoštovanju mednarodnih konvencij, Listine o temeljnih pravicah in osebnih svoboščin
  , če se pred sprejetjem odločitve organ za presojo zaprosi za mnenje glede tega, ali ima prosilec pravico do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; |
| --- | --- |

(b)

sprejemanje odločitve o prošnji ob upoštevanju določb nacionalne varnosti
  ter hkratnem spoštovanju mednarodnih konvencij, Listine o temeljnih pravicah in osebnih svoboščin
  , če se pred sprejetjem odločitve organ za presojo zaprosi za mnenje glede tega, ali ima prosilec pravico do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES;

| (e) | zavrnitev dovoljenja za vstop v okviru postopka, določenega v členu 35
  (2) do (5)
  , pod pogoji in kot je določeno v
  teh odstavkih
  ; |
| --- | --- |

(e)

zavrnitev dovoljenja za vstop v okviru postopka, določenega v členu 35
  (2) do (5)
  , pod pogoji in kot je določeno v
  teh odstavkih
  ;

| (e) | zavrnitev dovoljenja za vstop v okviru postopka, določenega v členu 35, pod pogoji in kot je določeno v
  tem členu
  ; |
| --- | --- |

(e)

zavrnitev dovoljenja za vstop v okviru postopka, določenega v členu 35, pod pogoji in kot je določeno v
  tem členu
  ;

| (f) | ugotavljanje, ali prosilec želi vstopiti ali je vstopil v državo članico iz varne tretje države v skladu s členom 35A, pod pogoji in kot je določeno v tem členu. |
| --- | --- |

(f)

ugotavljanje, ali prosilec želi vstopiti ali je vstopil v državo članico iz varne tretje države v skladu s členom 35A, pod pogoji in kot je določeno v tem členu.

črtano

3.   Države članice poskrbijo, da osebje v organih, imenovanih v skladu z odstavkom 2, razpolaga z ustreznim znanjem
  ali da je deležno potrebnega
  usposabljanja za izpolnjevanje svojih dolžnosti pri izvajanju te direktive.

3.   Države članice poskrbijo, da osebje v organih, imenovanih v skladu z odstavkom 2, razpolaga z ustreznim znanjem
  in

  usposabljanjem za izpolnjevanje svojih dolžnosti pri izvajanju te direktive.

Člen 4a

Zaščita pred odstranitvijo ali vrnitvijo

Nobena država članica ne sme prosilca za azil prisilno odstraniti ali vrniti na ozemlje, kjer sta njegovo ali njeno življenje ali svoboda ogrožena zaradi njegove ali njene rase, spola, veroizpovedi, državljanstva, jezika, spolne usmerjenosti, pripadnosti posebni družbeni skupini ali manjšini ali zaradi političnega mnenja ali kjer mu ali ji grozi resnična nevarnost mučenja ali nečloveškega ali ponižujočega ravnanja.

1.   Države članice lahko zahtevajo, da se prošnje za azil vložijo osebno in/ali na določenem mestu.

1.   Države članice lahko zahtevajo, da se prošnje za azil vložijo osebno in/ali na določenem mestu.
  Države članice dopuščajo, da v posebnih okoliščinah prošnjo v imenu osebe vloži njen pravni zastopnik.

3a.
     
  Prošnje otrok brez spremstva in drugih oseb, ki so v posebno ranljivi situaciji, veljajo za in se obravnavajo kot prednostna naloga in v skladu s formalnimi in materialnimi pogoji. Prednost se da tudi obravnavi in odločanju o očitno dobro utemeljenih zahtevkih.

3b.
     
  V primerih, ko se vzdrževani odrasli strinjajo z vlogo prošnje v njihovem imenu, v skladu s členom 3 Konvencije o otrokovih pravicah, se upošteva prošnja v najboljšem interesu otroka v celotnem postopku azila.

4.   Države članice lahko v nacionalni zakonodaji opredelijo:

4.   Države članice lahko
  , pod pogojem, da ravnajo v skladu s členom 3 Konvencije o otrokovih pravicah,
  v nacionalni zakonodaji opredelijo:

| (c) | primere, v katerih velja, da vložitev prošnje za azil pomeni tudi vložitev prošnje za azil za neporočeno mladoletno osebo. |
| --- | --- |

(c)

primere, v katerih velja, da vložitev prošnje za azil pomeni tudi vložitev prošnje za azil za neporočeno mladoletno osebo.

črtano

5a.
     
  Države članice zagotovijo, da vsaka oseba, ki želi vložiti prošnjo za azil, nemudoma prejme izčrpne informacije o postopku ter o svojih pravicah in obveznostih v jeziku prosilca.

1.   Prosilcem se dovoli, da ostanejo v državi članici
  izključno zaradi postopka, vse dokler organ za presojo ne sprejme odločitve v skladu s postopki na prvi stopnji, določenimi v Poglavju III.
  Ta pravica do bivanja ne pomeni upravičenosti do dovoljenja za bivanje.

1.   Prosilcem se dovoli, da ostanejo v državi članici
  , kjer so vložili prošnjo za azil ali kjer se ta obravnava, dokler se ne sprejme končna odločitev in se izčrpa vse pritožbene postopke.
  Ta pravica do bivanja ne pomeni upravičenosti do dovoljenja za bivanje.

1a.
     
  Države članice lahko odstopajo od odstavka 1 le, če ugotovijo, da je prošnja očitno neutemeljena ali očitno neprimerna. V takšnih primerih mora sodišče ali drug neodvisni organ pregledati in potrditi zavrnitev zadrževanja izvajanja na podlagi pregleda dejstev in verjetnosti uspeha pritožbe.

1.   Brez poseganja v člen 23(4)(i) države članice zagotovijo, da se prošnja za azil ne zavrne niti ne izključi iz obravnave
  zgolj
  zaradi tega, ker ni bila vložena v najkrajšem možnem času.

1.   Brez poseganja v člen 23(4)(i) države članice zagotovijo, da se prošnja za azil ne zavrne niti ne izključi iz obravnave zaradi tega, ker ni bila vložena v najkrajšem možnem času.

| (a) | se prošnje obravnavajo in odločitve sprejemajo posamično, objektivno in nepristransko; |
| --- | --- |

(a)

se prošnje obravnavajo in odločitve sprejemajo posamično, objektivno in nepristransko;

| (a) | se prošnje obravnavajo in odločitve sprejemajo posamično, objektivno in nepristransko
  v skladu s to direktivo ter mednarodnim pravom o človekovih pravicah in beguncih
  ; |
| --- | --- |

(a)

se prošnje obravnavajo in odločitve sprejemajo posamično, objektivno in nepristransko
  v skladu s to direktivo ter mednarodnim pravom o človekovih pravicah in beguncih
  ;

| (b) | se iz različnih virov pridobijo točni in sveži podatki, kot so podatki iz Urada visokega komisariata ZN za begunce (UNHCR) o splošnih razmerah, ki prevladujejo v državah izvora prosilcev za azil
  in, kadar je to potrebno, v državah, skozi katere so prehajali,
  ter da so ti podatki dostopni osebju, odgovornemu za obravnavo prošenj in sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

(b)

se iz različnih virov pridobijo točni in sveži podatki, kot so podatki iz Urada visokega komisariata ZN za begunce (UNHCR) o splošnih razmerah, ki prevladujejo v državah izvora prosilcev za azil
  in, kadar je to potrebno, v državah, skozi katere so prehajali,
  ter da so ti podatki dostopni osebju, odgovornemu za obravnavo prošenj in sprejemanje odločitev;

| (b) | se iz različnih virov pridobijo točni in sveži podatki, kot so podatki iz Urada visokega komisariata ZN za begunce (UNHCR)
  in drugih organizacij civilne družbe, ki delajo v državah izvora prosilcev,
  o splošnih
  civilnih, pravnih in političnih
  razmerah,
  zlasti v zvezi z spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin,
  ki prevladujejo v državah izvora prosilcev za azil, ter da so ti podatki dostopni osebju, odgovornemu za obravnavo prošenj in sprejemanje odločitev; |
| --- | --- |

(b)

se iz različnih virov pridobijo točni in sveži podatki, kot so podatki iz Urada visokega komisariata ZN za begunce (UNHCR)
  in drugih organizacij civilne družbe, ki delajo v državah izvora prosilcev,
  o splošnih
  civilnih, pravnih in političnih
  razmerah,
  zlasti v zvezi z spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin,
  ki prevladujejo v državah izvora prosilcev za azil, ter da so ti podatki dostopni osebju, odgovornemu za obravnavo prošenj in sprejemanje odločitev;

| (c) | osebje, ki obravnava prošnje in sprejema odločitve, razpolaga z znanjem o ustreznih zahtevah, ki veljajo na področju azilnega in begunskega prava. |
| --- | --- |

(c)

osebje, ki obravnava prošnje in sprejema odločitve, razpolaga z znanjem o ustreznih zahtevah, ki veljajo na področju azilnega in begunskega prava.

| (c) | osebje, ki obravnava prošnje in sprejema odločitve, razpolaga z znanjem
  , usposabljanjem in izobraževanjem
  o ustreznih zahtevah, ki veljajo na področju azilnega in begunskega prava. |
| --- | --- |

(c)

osebje, ki obravnava prošnje in sprejema odločitve, razpolaga z znanjem
  , usposabljanjem in izobraževanjem
  o ustreznih zahtevah, ki veljajo na področju azilnega in begunskega prava.

4.   Države članice
  lahko določijo
  pravila o prevajanju dokumentov, potrebnih za obravnavo prošenj.

4.   Države članice
  morajo določiti
  pravila o prevajanju dokumentov, potrebnih za obravnavo prošenj.

1.   Države članice zagotovijo, da se odločitve v zvezi s prošnjami za azil podajo pisno.

1.   Države članice zagotovijo, da se
  vse
  odločitve v zvezi s prošnjami za azil podajo pisno
  v jeziku, ki ga prosilec razume
  .

Državam članicam ni treba opredeliti razlogov za zavrnitev priznanja statusa begunca, kadar se prosilcu prizna status, ki ponuja enake pravice in ugodnosti v okviru nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti kakor status begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES. V teh primerih države članice poskrbijo, da se razlogi za zavrnitev priznanja statusa begunca opredelijo v dokumentaciji prosilca in da ima prosilec na zahtevo dostop do svoje dokumentacije.

Državam članicam ni treba opredeliti razlogov za zavrnitev priznanja statusa begunca, kadar se prosilcu prizna status, ki ponuja enake pravice in ugodnosti v okviru nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti kakor status begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES. V teh primerih države članice poskrbijo, da se razlogi za zavrnitev priznanja statusa begunca opredelijo v dokumentaciji prosilca in da ima prosilec
  ali njegov odvetnik ali pravni zastopnik
  na zahtevo dostop do svoje dokumentacije.

Poleg tega državam članicam
  ni treba
  dajati informacij o tem, kako pisno ugovarjati negativni odločitvi v povezavi z navedeno odločitvijo
  , kadar je bil prosilec bodisi pisno bodisi prek elektronskih sredstev, dostopnih prosilcu, na zgodnejši stopnji že obveščen, kako ugovarjati takšni odločitvi
  .

Poleg tega
  morajo
  države članice dajati informacije o tem, kako pisno ugovarjati negativni odločitvi v povezavi z navedeno odločitvijo.

| (b) | kadar koli je to potrebno, se jim morajo zagotoviti storitve tolmača, da lahko svoj primer predstavijo pristojnim organom. Države članice
  štejejo, da so te storitve nujne, vsaj kadar organ za presojo pokliče prosilca na razgovor
  , kot je opredeljeno v členih 10 in 11
  ,
  in kadar ustrezna komunikacija brez takšnih storitev ne bi bila zagotovljena. V
  tem
  in v drugih primerih, kadar pristojni organi pozovejo prosilca, se storitve plačajo iz javnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

kadar koli je to potrebno, se jim morajo zagotoviti storitve tolmača, da lahko svoj primer predstavijo pristojnim organom. Države članice
  štejejo, da so te storitve nujne, vsaj kadar organ za presojo pokliče prosilca na razgovor
  , kot je opredeljeno v členih 10 in 11
  ,
  in kadar ustrezna komunikacija brez takšnih storitev ne bi bila zagotovljena. V
  tem
  in v drugih primerih, kadar pristojni organi pozovejo prosilca, se storitve plačajo iz javnih sredstev;

| (b) | kadar koli je to potrebno, se jim morajo zagotoviti storitve
  usposobljenega in nepristranskega
  tolmača, da lahko svoj primer predstavijo pristojnim organom. Države članice
  to storitev zagotovijo med vsemi osebnimi razgovori, pritožbenimi zaslišanji in drugim ustnim sporazumevanjem s pristojnimi organi, zlasti
  kot je opredeljeno v členih 10 in 11 in kadar ustrezna komunikacija brez takšnih storitev ne bi bila zagotovljena. V
  teh
  in v drugih primerih, kadar pristojni organi pozovejo prosilca, se storitve plačajo iz javnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

kadar koli je to potrebno, se jim morajo zagotoviti storitve
  usposobljenega in nepristranskega
  tolmača, da lahko svoj primer predstavijo pristojnim organom. Države članice
  to storitev zagotovijo med vsemi osebnimi razgovori, pritožbenimi zaslišanji in drugim ustnim sporazumevanjem s pristojnimi organi, zlasti
  kot je opredeljeno v členih 10 in 11 in kadar ustrezna komunikacija brez takšnih storitev ne bi bila zagotovljena. V
  teh
  in v drugih primerih, kadar pristojni organi pozovejo prosilca, se storitve plačajo iz javnih sredstev;

| (c) | ne sme se
  jim
  odreči
  možnost stika z UNHCR ali katero koli drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR na ozemlju države članice
  na podlagi sporazuma z navedeno državo članico
  ; |
| --- | --- |

(c)

ne sme se
  jim
  odreči
  možnost stika z UNHCR ali katero koli drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR na ozemlju države članice
  na podlagi sporazuma z navedeno državo članico
  ;

| (c) | mora
  se jim
  zagotoviti učinkovito
  možnost stika z UNHCR ali katero koli drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR
  ali neodvisno s prosilci za azil
  na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(c)

mora
  se jim
  zagotoviti učinkovito
  možnost stika z UNHCR ali katero koli drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR
  ali neodvisno s prosilci za azil
  na ozemlju države članice.

| (d) | organ za presojo jih mora v
  primernem
  roku obvestiti o odločitvi v zvezi z njihovo prošnjo za azil. Če prosilca po zakonu zastopa pravni svetovalec, se lahko države članice odločijo, da o odločitvi namesto prosilca za azil obvestijo njega; |
| --- | --- |

(d)

organ za presojo jih mora v
  primernem
  roku obvestiti o odločitvi v zvezi z njihovo prošnjo za azil. Če prosilca po zakonu zastopa pravni svetovalec, se lahko države članice odločijo, da o odločitvi namesto prosilca za azil obvestijo njega;

| (d) | organ za presojo jih mora v roku
  , ki ni daljši od 6 mesecev,
  obvestiti o odločitvi v zvezi z njihovo prošnjo za azil. Če prosilca po zakonu zastopa pravni svetovalec, se lahko države članice odločijo, da o odločitvi namesto prosilca za azil obvestijo njega; |
| --- | --- |

(d)

organ za presojo jih mora v roku
  , ki ni daljši od 6 mesecev,
  obvestiti o odločitvi v zvezi z njihovo prošnjo za azil. Če prosilca po zakonu zastopa pravni svetovalec, se lahko države članice odločijo, da o odločitvi namesto prosilca za azil obvestijo njega;

1.   Države članice lahko prosilcem za azil naložijo obveznost sodelovanja s pristojnimi organi, če so te obveznosti potrebne za obravnavo prošnje.

1.   Države članice lahko prosilcem za azil naložijo obveznost sodelovanja s pristojnimi organi, če so te obveznosti potrebne za obravnavo prošnje.
  Vseeno pa za preverjanje državljanstva prosilca v nobenem primeru ni dovoljeno uporabiti konzularnih ali diplomatskih predstavništev, ki zastopajo tretje države, katerih državljani prosilci trdijo, da so, ali je ugotovljeno, da so.

| (d) | lahko pristojni organi
  pregledajo
  prosilca in predmete, ki jih ima pri sebi; |
| --- | --- |

(d)

lahko pristojni organi
  pregledajo
  prosilca in predmete, ki jih ima pri sebi;

| (d) | se
  lahko pristojni organi
  prepričajo,
  da prosilec
  ni nevaren,
  in
  preverijo
  predmete, ki jih ima pri sebi; |
| --- | --- |

(d)

se
  lahko pristojni organi
  prepričajo,
  da prosilec
  ni nevaren,
  in
  preverijo
  predmete, ki jih ima pri sebi;

1.   Preden organ za presojo sprejme odločitev, se prosilcu za azil ponudi možnost osebnega razgovora o njegovi prošnji za azil z osebo, ki je v okviru nacionalne zakonodaje
  pristojna
  za vodenje takšnega razgovora.

1.   Preden organ za presojo sprejme odločitev, se prosilcu za azil ponudi možnost osebnega razgovora
  , če je potrebno v prisotnosti tolmača in odvetnika ali pravnega zastopnika,
  o njegovi prošnji za azil z osebo, ki je v okviru nacionalne
  in mednarodne
  zakonodaje
  , ki ureja postopke v zvezi s pravico do azila in begunci, strokovno ustrezna in usposobljena
  za vodenje takšnega razgovora.
  V primeru otrok in oseb s telesnimi ali duševnimi omejitvami ter nosečnic ali žrtev spolnega nasilja se zagotovijo posebna postopkovna jamstva in, če je potrebno, sodelujejo posebno usposobljeni strokovnjaki.

Države članice lahko ponudijo možnost osebnega razgovora tudi vsaki odrasli osebi med
  vzdrževanci iz člena 5(3).

Vzdrževanci iz člena 5(3)
  imajo tudi pravico do osebnega razgovora
  .

Države članice lahko v nacionalni zakonodaji opredelijo primere, v katerih se možnost osebnega razgovora ponudi mladoletni osebi.

Države članice lahko v nacionalni zakonodaji opredelijo primere, v katerih se možnost osebnega razgovora ponudi
  otroku ob upoštevanju stopnje zrelosti posameznika in psiholoških travm, ki jih je pretrpel/a
  .
  Spraševalec mora upoštevati, da je zaradi let otrokovo poznavanje razmer v državi izvora lahko omejeno.

| (aa) | pristojni organ ne more opraviti pogovora, ker se prosilec brez utemeljenih razlogov ni odzval na vabilo; |
| --- | --- |

(aa)

pristojni organ ne more opraviti pogovora, ker se prosilec brez utemeljenih razlogov ni odzval na vabilo;

| (ab) | ima oseba duševne ali čustvene motnje, ki ovirajo normalno preverjanje njegovega/njenega primera; |
| --- | --- |

(ab)

ima oseba duševne ali čustvene motnje, ki ovirajo normalno preverjanje njegovega/njenega primera;

| (b) | se je pristojni organ že sestal s prosilcem, da bi mu pomagal pri izpolnjevanju njegove prošnje in predložitvi bistvenih podatkov v zvezi s prošnjo v smislu člena 4(2) Direktive Sveta 2004/83/ES; ali |
| --- | --- |

(b)

se je pristojni organ že sestal s prosilcem, da bi mu pomagal pri izpolnjevanju njegove prošnje in predložitvi bistvenih podatkov v zvezi s prošnjo v smislu člena 4(2) Direktive Sveta 2004/83/ES; ali

črtano

| (c) | organ za presojo na podlagi zaključene obravnave podatkov, ki jih poda prosilec, meni, da je prošnja neutemeljena, kadar veljajo okoliščine iz člena 23(4)(a), (c), (g), (h) in (j). |
| --- | --- |

(c)

organ za presojo na podlagi zaključene obravnave podatkov, ki jih poda prosilec, meni, da je prošnja neutemeljena, kadar veljajo okoliščine iz člena 23(4)(a), (c), (g), (h) in (j).

črtano

3.
     
  Osebni razgovor se opusti tudi, kadar iz upravičenih razlogov ni izvedljiv, zlasti kadar pristojni organ meni, da je prosilec nezmožen za osebni razgovor ali ga ne more opraviti zaradi trajnih okoliščin, na katere ne more vplivati. Kadar obstaja dvom, lahko države članice zahtevajo potrdilo zdravnika ali psihologa.

črtano

Kadar države članice vzdrževancu ne ponudijo možnosti osebnega razgovora v skladu s tem odstavkom ali kjer je to izvedljivo, se je treba ustrezno potruditi, da se prosilcu ali vzdrževancu omogoči, da predloži dodatne podatke.

3a.
     
  Države članice zagotovijo, da so prosilci, ki se ne morejo udeležiti ali zaključiti osebnega razgovora zaradi stanja fizičnega ali psihološkega zdravja, fizične ali duševne motnje ali posebne čustvene motnje, deležni posebne pozornosti, da se zagotovi poštenost postopkov.

4.   Če se osebni razgovor v skladu s tem členom ne opravi, to organu za presojo ne prepreči, da sprejme odločitev o prošnji za azil.

4.   Če se osebni razgovor v skladu s tem členom ne opravi, to organu za presojo ne prepreči, da sprejme odločitev o prošnji za azil
  , če je razlog za to povezan z odstavkoma 2(aa) in (ab) ter 3a tega člena in členoma 20(1), in 23(4)(a), (c), (h) in (j)
  .

5.   Če se osebni razgovor
  v skladu z odstavkom 2(b) in (c) ter odstavkom 3
  ne opravi, to ne vpliva negativno na odločitev organa za presojo.

5.   Če se osebni razgovor ne opravi, to ne vpliva negativno na odločitev organa za presojo.
  V takšnih primerih mora biti vsaki osebi dana možnost, da jo zastopa skrbnik ali pravni zastopnik v primeru otrok ali svetovalec ali pravni svetovalec, kot je ustrezno.

6.   Ne glede na člen 20(1) lahko države članice, kadar odločajo o prošnji za azil, upoštevajo dejstvo, da se prosilec ni pojavil na osebnem razgovoru, razen kadar je za to imel dobre razloge.

6.   Ne glede na člen 20(1) lahko države članice, kadar odločajo o prošnji za azil, upoštevajo dejstvo, da se prosilec ni pojavil na osebnem razgovoru, razen kadar je za to imel dobre razloge
  ali kadar do razgovora ni prišlo ali je bil prekinjen zaradi prosilčevega psihološkega in/ali zdravstvenega stanja
  .

| (a) | zagotovijo, da je oseba, ki opravlja razgovor,
  ustrezno usposobljena, da kolikor je mogoče upošteva
  osebne in splošne okoliščine v zvezi s prošnjo, vključno s poreklom ali ranljivostjo prosilca,
  kolikor je to mogoče,
  in da |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da je oseba, ki opravlja razgovor,
  ustrezno usposobljena, da kolikor je mogoče upošteva
  osebne in splošne okoliščine v zvezi s prošnjo, vključno s poreklom ali ranljivostjo prosilca,
  kolikor je to mogoče,
  in da

| (a) | zagotovijo, da
  sta bila
  oseba, ki opravlja razgovor,
  in tolmač deležna ustreznega strokovnega usposabljanja in sta zmožna pravično in točno oceniti
  osebne in splošne okoliščine v zvezi s prošnjo, vključno s poreklom ali ranljivostjo prosilca, in da |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da
  sta bila
  oseba, ki opravlja razgovor,
  in tolmač deležna ustreznega strokovnega usposabljanja in sta zmožna pravično in točno oceniti
  osebne in splošne okoliščine v zvezi s prošnjo, vključno s poreklom ali ranljivostjo prosilca, in da

| (b) | izberejo tolmača, ki lahko zagotovi ustrezno komunikacijo med prosilcem in osebo, ki vodi razgovor. Ni nujno, da razgovor poteka v jeziku, ki ga izbere prosilec za azil, če je na razpolago še en jezik,
  za katerega se upravičeno meni, da
  ga prosilec razume in se v njem
  lahko
  sporazumeva. |
| --- | --- |

(b)

izberejo tolmača, ki lahko zagotovi ustrezno komunikacijo med prosilcem in osebo, ki vodi razgovor. Ni nujno, da razgovor poteka v jeziku, ki ga izbere prosilec za azil, če je na razpolago še en jezik,
  za katerega se upravičeno meni, da
  ga prosilec razume in se v njem
  lahko
  sporazumeva.

| (b) | izberejo tolmača, ki lahko zagotovi ustrezno komunikacijo med prosilcem in osebo, ki vodi razgovor. Ni nujno, da razgovor poteka v jeziku, ki ga izbere prosilec za azil, če je na razpolago še en jezik,
  ki
  ga prosilec razume in se v njem lahko sporazumeva. |
| --- | --- |

(b)

izberejo tolmača, ki lahko zagotovi ustrezno komunikacijo med prosilcem in osebo, ki vodi razgovor. Ni nujno, da razgovor poteka v jeziku, ki ga izbere prosilec za azil, če je na razpolago še en jezik,
  ki
  ga prosilec razume in se v njem lahko sporazumeva.

4.   Države članice
  lahko
  določijo pravila, ki zadevajo prisotnost tretjih strank na osebnem razgovoru.

4.   Države članice določijo pravila, ki zadevajo prisotnost tretjih strank na osebnem razgovoru
  , pod pogojem, da so ta pravila v skladu z mednarodnimi standardi
  .

1.   Države članice zagotovijo, da se o vsakem osebnem razgovoru sestavi pisno poročilo, ki vsebuje
  vsaj bistvene
  podatke v zvezi s prošnjo, kot jih navede prosilec, v smislu člena 4(2) Direktive Sveta 2004/83/ES.

1.   Države članice zagotovijo, da se o vsakem osebnem razgovoru sestavi pisno poročilo, ki vsebuje podatke v zvezi s prošnjo, kot jih navede prosilec, v smislu člena 4(2) Direktive Sveta 2004/83/ES.

2.   Države članice zagotovijo prosilcu pravočasen dostop do poročila o osebnem razgovoru. Kadar se dostop omogoči šele po tem, ko organ za presojo sprejme odločitev, države članice zagotovijo, da je dostop možen takoj, ko je to potrebno, da bi se omogočila pravočasna priprava in vložitev pritožbe.

2.   Države članice zagotovijo prosilcu pravočasen dostop do poročila o osebnem razgovoru
  v jeziku, ki ga prosilec razume, ali v drugi ustrezni obliki
  . Kadar se dostop omogoči šele po tem, ko organ za presojo sprejme odločitev, države članice zagotovijo, da odložena razpoložljivost poročila ne prepreči pravočasne priprave in vložitve pritožbe.

3.   Države članice
  lahko zahtevajo prosilčevo potrditev vsebine
  poročila o osebnem razgovoru.

3.   Države članice zahtevajo
  , da prosilec preveri in potrdi vsebino
  poročila o osebnem razgovoru
  , da se izognejo poznejšim nesporazumom ali protislovjem ali razveljavitvi prošnje
  .

Kadar prosilec ne želi
  potrditi
  vsebine poročila, se razlogi za to vnesejo v njegovo dokumentacijo.

Kadar prosilec ne želi
  preveriti in potrditi
  vsebine poročila, se razlogi za to vnesejo v njegovo dokumentacijo.

Odklonitev prosilca, da potrdi vsebino poročila o osebnem razgovoru, ne
  prepreči
  , da bi organ za presojo sprejel odločitev o njegovi prošnji.

Zahteva se odobritev prosilca za azil.
  Odklonitev prosilca, da potrdi vsebino poročila o osebnem razgovoru, ne
  more preprečiti
  , da bi organ za presojo sprejel odločitev o njegovi prošnji
  ; vendar se bo odklonitev prosilca, da potrdi vsebino, upoštevala pri obravnavi vsebine poročila.

1.   
  Države članice prosilcem za azil na njihove lastne stroške omogočijo
  učinkovito posvetovanje s pravnim ali drugim svetovalcem, ki ga kot takšnega priznava in dopušča nacionalno pravo, o zadevah v zvezi z njihovimi prošnjami za azil.

1.   
  Prosilcem za azil se omogoči
  učinkovito posvetovanje s pravnim ali drugim svetovalcem, ki ga kot takšnega priznava in dopušča nacionalno pravo, o zadevah v zvezi z njihovimi prošnjami za azil
  na vseh stopnjah postopka, vključno po prejemu negativne odločitve
  .

3.   
  Države članice določijo v svoji nacionalni zakonodaji, da se brezplačna pravna pomoč in/ali zastopanje dodeli:

3.   
  Države članice morajo zagotoviti, da je pomoč brezplačna ali vsaj v skladu s predpisi držav članic o pravni ali finančni pomoči, ki je enaka tisti, ki je v pravnih ali upravnih postopkih na voljo državljanom, če prosilec nima zadostnih sredstev, da bi pravno pomoč, kot je opredeljena v odstavku 1, plačal sam.

| (a) | samo za postopke pred sodiščem v skladu s Poglavjem V in ne za katere koli naknadne pritožbe ali preverjanja, ki jih predvideva nacionalna zakonodaja, vključno s ponovno obravnavo pritožbe, ki sledi naknadni pritožbi ali presoji; in/ali |
| --- | --- |

(a)

samo za postopke pred sodiščem v skladu s Poglavjem V in ne za katere koli naknadne pritožbe ali preverjanja, ki jih predvideva nacionalna zakonodaja, vključno s ponovno obravnavo pritožbe, ki sledi naknadni pritožbi ali presoji; in/ali

črtano

| (b) | samo tistim, ki nimajo zadosti sredstev; in/ali |
| --- | --- |

(b)

samo tistim, ki nimajo zadosti sredstev; in/ali

črtano

| (c) | samo pravnim in drugim svetovalcem, ki jih nacionalna zakonodaja izrecno imenuje za pomoč in/ali zastopanje prosilcev za azil; in/ali |
| --- | --- |

(c)

samo pravnim in drugim svetovalcem, ki jih nacionalna zakonodaja izrecno imenuje za pomoč in/ali zastopanje prosilcev za azil; in/ali

črtano

| (d) s | amo kadar je verjetno, da bo pritožba ali presoja uspešna. |
| --- | --- |

(d) s

amo kadar je verjetno, da bo pritožba ali presoja uspešna.

črtano

Države članice zagotovijo, da se pravna pomoč in/ali zastopanje, dodeljeno v okviru pododstavka (d), ne omejuje samovoljno

4.
     
  Države članice lahko določijo pravila, ki zadevajo podrobnosti dokumentiranja in obravnavanja takšnih zahtev.

črtano

| (a) | odredijo denarne in/ali časovne omejitve o zagotavljanju brezplačne
  pravne pomoči
  in/ali zastopanja
  , pod pogoji, da takšne omejitve ne omejujejo samovoljno dostopa do pravne pomoči in/ali zastopanja. |
| --- | --- |

(a)

odredijo denarne in/ali časovne omejitve o zagotavljanju brezplačne
  pravne pomoči
  in/ali zastopanja
  , pod pogoji, da takšne omejitve ne omejujejo samovoljno dostopa do pravne pomoči in/ali zastopanja.

| (a) | omejijo obseg
  pravne pomoči
  na povprečne stroške pravne pomoči za vsak pomemben korak v azilnem postopku
  , pod pogoji, da takšne omejitve ne omejujejo samovoljno dostopa do pravne pomoči in/ali zastopanja; |
| --- | --- |

(a)

omejijo obseg
  pravne pomoči
  na povprečne stroške pravne pomoči za vsak pomemben korak v azilnem postopku
  , pod pogoji, da takšne omejitve ne omejujejo samovoljno dostopa do pravne pomoči in/ali zastopanja;

1.   Države članice zagotovijo pravnemu ali drugemu svetovalcu, ki ga kot takega priznava in dopušča nacionalna zakonodaja in ki v okviru nacionalne zakonodaje zastopa prosilca za azil, dostop do tistih podatkov iz prosilčeve dokumentacije
  , ki bi jih lahko obravnavali organi iz Poglavja V, če so ti podatki potrebni za obravnavo prošnje
  .

1.   Države članice zagotovijo pravnemu ali drugemu svetovalcu, ki ga kot takega priznava in dopušča nacionalna zakonodaja in ki v okviru nacionalne zakonodaje zastopa prosilca za azil, dostop do tistih podatkov iz prosilčeve dokumentacije.

Države članice lahko naredijo izjemo, kadar bi razkritje podatkov ali virov lahko ogrozilo nacionalno varnost, varnost organizacij ali oseb, ki podatke posredujejo, ali varnost oseb(e), ki jih/jo ti podatki zadevajo, ali kadar bi bili ogroženi interesi raziskave, ki zadevajo obravnavo prošenj za azil s strani pristojnih organov držav članic ali mednarodni odnosi držav članic. V teh primerih mora biti dostop do podatkov ali virov na razpolago organom iz Poglavja V, razen kadar je tak dostop izključen zaradi nacionalne varnosti.

Države članice lahko naredijo izjemo, kadar bi razkritje podatkov ali virov lahko ogrozilo nacionalno varnost, varnost organizacij ali oseb, ki podatke posredujejo, ali varnost oseb(e), ki jih/jo ti podatki zadevajo, ali kadar bi bili ogroženi interesi raziskave, ki zadevajo obravnavo prošenj za azil s strani pristojnih organov držav članic ali mednarodni odnosi držav članic. V teh primerih mora biti dostop do podatkov ali virov na razpolago organom iz Poglavja V, razen kadar je tak dostop izključen zaradi
  jasno opredeljenih primerov
  nacionalne varnosti.

2.   Države članice zagotovijo, da ima pravni ali drugi svetovalec, ki pomaga ali zastopa prosilca za azil, za posvetovanje s prosilcem dostop do zaprtih področij, kot so prostori za pridržanje in tranzitna območja. Države članice lahko omejijo možnost obiskov prosilca v zaprtih območjih samo, kadar je, v skladu z nacionalno zakonodajo, takšna omejitev objektivno potrebna za varnost, javni red
  ali administrativno upravljanje območja ali da bi se zagotovila učinkovita obravnava prošnje
  , če dostop pravnega ali drugega svetovalca s tem ni resno omejen ali onemogočen.

2.   Države članice zagotovijo, da ima pravni ali drugi svetovalec, ki pomaga ali zastopa prosilca za azil, za posvetovanje s prosilcem
  neomejen
  dostop do zaprtih področij, kot so prostori za pridržanje in tranzitna območja. Države članice lahko omejijo možnost obiskov prosilca v zaprtih območjih samo, kadar je, v skladu z nacionalno zakonodajo, takšna omejitev objektivno potrebna za varnost, javni red, če dostop pravnega ali drugega svetovalca s tem ni resno omejen ali onemogočen
  ter v vsakem primeru ob polnem upoštevanju sodne prakse, izhajajoče iz Evropske konvencije o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, in njenega besedila
  .

| (b) | zagotovijo, da je zastopniku dana možnost, da
  mladoletno osebo
  brez spremstva obvesti o pomenu ali možnih posledicah osebnega razgovora in, kjer je primerno, kako se na osebni razgovor pripraviti. Države članice zastopniku dovolijo, da je na razgovoru prisoten in da postavlja vprašanja ali podaja mnenje,
  v okviru, ki ga določi oseba, ki opravlja razgovor. |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da je zastopniku dana možnost, da
  mladoletno osebo
  brez spremstva obvesti o pomenu ali možnih posledicah osebnega razgovora in, kjer je primerno, kako se na osebni razgovor pripraviti. Države članice zastopniku dovolijo, da je na razgovoru prisoten in da postavlja vprašanja ali podaja mnenje,
  v okviru, ki ga določi oseba, ki opravlja razgovor.

| (b) | zagotovijo, da je zastopniku dana možnost, da
  otroka
  brez spremstva obvesti o pomenu ali možnih posledicah osebnega razgovora in, kjer je primerno, kako se na osebni razgovor pripraviti. Države članice zastopniku dovolijo, da je na razgovoru prisoten in da postavlja vprašanja ali podaja mnenje. |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da je zastopniku dana možnost, da
  otroka
  brez spremstva obvesti o pomenu ali možnih posledicah osebnega razgovora in, kjer je primerno, kako se na osebni razgovor pripraviti. Države članice zastopniku dovolijo, da je na razgovoru prisoten in da postavlja vprašanja ali podaja mnenje.

| (a) | bo mladoletna oseba brez spremstva najverjetneje postala polnoletna še pred sprejemom odločitve na prvi stopnji; ali |
| --- | --- |

(a)

bo mladoletna oseba brez spremstva najverjetneje postala polnoletna še pred sprejemom odločitve na prvi stopnji; ali

črtano

| (c) | mladoletna oseba brez spremstva je ali je bila poročena. |
| --- | --- |

(c)

mladoletna oseba brez spremstva je ali je bila poročena.

črtano

3.
     
  Države članice se lahko v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v času sprejetja te direktive, vzdržijo imenovanja zastopnika tudi, kadar je mladoletna oseba brez spremstva stara 16 let ali več, razen če ta oseba ne zmore uveljavljati svoje prošnje brez zastopnika.

črtano

5a.
     
  Osebe, ki se sklicujejo na to, da so otroci, je treba začasno obravnavati kot take, dokler se ne ugotovi njihove starosti.

6.   Glavna naloga držav članic pri izvajanju določb
  tega člena
  je delovati v interesu otroka.

6.   Glavna naloga držav članic pri izvajanju določb
  te direktive
  je delovati v interesu otroka.

1.   Države članice ne pridržijo
  določene osebe zgolj zaradi tega, ker je ta oseba prosilec za azil
  .

1.   
  Načeloma
  države članice ne pridržijo
  prosilcev za azil niti jih ne nastanijo v zaprte sprejemne centre
  .
  Pred pridržanjem je vedno treba preučiti druge možnosti in ukrepe, ki niso povezani z odvzemom prostosti.

2.   
  Kadar je prosilec pridržan, države članice zagotovijo možnost pospešenega sodnega postopka.

2.   
  Noben prosilec za azil ne sme biti pridržan, razen če se ugotovi, da je pridržanje potrebno, pravno utemeljeno in upravičeno z enim od razlogov, ki jih mednarodni standardi priznavajo kot zakonite. Prosilci za azil so lahko pridržani le v prostorih, ki so jasno ločeni od zaporov.

2a.
     
  Dostop do učinkovite pravne pomoči, dostop do storitev pristojnih, usposobljenih in nepristranskih tolmačev ter dostop do usposobljenega zdravstvenega osebja se prosilcem za azil zagotovijo sistematično.

2b.
     
  Osebam, katerim je bila odvzeta prostost, se ustrezno omogoči, da se preuči pravnost in nujnost njihovega pridržanja s hitro, pošteno, posamezno obravnavo pred sodnim ali drugim podobnim organom, katerega status in položaj dajeta najboljša jamstva usposobljenosti, nepristranskosti in neodvisnosti.

2c.
     
  Otroci brez spremstva ne smejo biti nikoli pridržani zaradi njihovega priseljenskega statusa. Druge možnosti namesto pridržanja je treba upoštevati v primeru oseb iz ranljivih skupin, kot so starejše osebe brez spremstva, žrtve mučenja in travm, in oseb z duševnimi ali telesnimi motnjami. Na splošno se morajo države članice izogniti pridržanju žensk v zadnjih mesecih nosečnosti in doječih mater.

1.   Kadar obstaja upravičen razlog za mnenje, da je prosilec za azil implicitno umaknil svojo prošnjo za azil ali od nje odstopil, države članice zagotovijo, da organ za presojo sprejme odločitev
  bodisi
  o prekinitvi obravnave
  bodisi o zavrnitvi prošnje na temelju dejstva, da prosilec ni vzpostavil pravice do statusa begunca v skladu z Direktivo Sveta 2004/83/ES
  .

1.   Kadar obstaja upravičen razlog za mnenje, da je prosilec za azil implicitno umaknil svojo prošnjo za azil ali od nje odstopil, države članice zagotovijo, da organ za presojo sprejme odločitev o prekinitvi obravnave
  in tako zaključi dokumentacijo o prosilcu
  .

Države članice lahko določijo rok, po katerem prosilčevega primera ni mogoče ponovno odpreti.

črtano

1.   Države članice
  omogočijo
  UNHCR:

(a)   dostop do prosilcev za azil, vključno s tistimi v priporu ter na letaliških in pristaniških tranzitnih območjih;

| (b) | dostop do podatkov o posameznih prošnjah za azil, o poteku postopka in o sprejetih odločitvah, če soglaša s tem prosilec za azil; |
| --- | --- |

(b)

dostop do podatkov o posameznih prošnjah za azil, o poteku postopka in o sprejetih odločitvah, če soglaša s tem prosilec za azil;

| (c) | pri izvajanju svojih nadzornih pristojnosti v okviru člena 35 Ženevske konvencije predstavi svoje poglede v zvezi s posameznimi prošnjami za azil vsem pristojnim organom na kateri koli stopnji postopka. |
| --- | --- |

(c)

pri izvajanju svojih nadzornih pristojnosti v okviru člena 35 Ženevske konvencije predstavi svoje poglede v zvezi s posameznimi prošnjami za azil vsem pristojnim organom na kateri koli stopnji postopka.

| 1. | Države članice
  morajo omogočiti
  UNHCR: |
| --- | --- |

1.

Države članice
  morajo omogočiti
  UNHCR:

| (a) | dostop do prosilcev za azil, vključno s tistimi v priporu ter na letaliških in pristaniških tranzitnih območjih; |
| --- | --- |

(a)

dostop do prosilcev za azil, vključno s tistimi v priporu ter na letaliških in pristaniških tranzitnih območjih;

| (b) | dostop do podatkov o posameznih prošnjah za azil, o poteku postopka in o sprejetih odločitvah, če soglaša s tem prosilec za azil; |
| --- | --- |

(b)

dostop do podatkov o posameznih prošnjah za azil, o poteku postopka in o sprejetih odločitvah, če soglaša s tem prosilec za azil;

| (c) | pri izvajanju svojih nadzornih pristojnosti v okviru člena 35 Ženevske konvencije predstavi svoje poglede v zvezi s posameznimi prošnjami za azil vsem pristojnim organom na kateri koli stopnji postopka. |
| --- | --- |

(c)

pri izvajanju svojih nadzornih pristojnosti v okviru člena 35 Ženevske konvencije predstavi svoje poglede v zvezi s posameznimi prošnjami za azil vsem pristojnim organom na kateri koli stopnji postopka.

2.   Odstavek 1 velja tudi za vsako drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR
  na ozemlju države članice na podlagi sporazuma s to državo članico.

2.   Odstavek 1 velja tudi za vsako drugo organizacijo, ki deluje v imenu UNHCR
  , s privolitvijo države članice.

| (a) | domnevnim nosilcem preganjanja prosilca za azil
  neposredno
  ne razkrijejo podatkov o posameznih prošnjah za azil ali dejstva, da je bila prošnja vložena. |
| --- | --- |

(a)

domnevnim nosilcem preganjanja prosilca za azil
  neposredno
  ne razkrijejo podatkov o posameznih prošnjah za azil ali dejstva, da je bila prošnja vložena.

| (a) | domnevnim nosilcem preganjanja prosilca za azil ne razkrijejo podatkov o posameznih prošnjah za azil ali dejstva, da je bila prošnja vložena; |
| --- | --- |

(a)

domnevnim nosilcem preganjanja prosilca za azil ne razkrijejo podatkov o posameznih prošnjah za azil ali dejstva, da je bila prošnja vložena;

| (b) | ne pridobivajo nikakršnih podatkov od domnevnih izvajalcev pregona
  na način, ki bi povzročil, da bi bili ti izvajalci obveščeni, da je zadevni prosilec vložil prošnjo za azil, s čimer bi se ogrozilo fizično integriteto prosilca in njegovih vzdrževancev ali svobodo in varnost njegovih družinskih članov, ki še vedno živijo v izvorni državi
  . |
| --- | --- |

(b)

ne pridobivajo nikakršnih podatkov od domnevnih izvajalcev pregona
  na način, ki bi povzročil, da bi bili ti izvajalci obveščeni, da je zadevni prosilec vložil prošnjo za azil, s čimer bi se ogrozilo fizično integriteto prosilca in njegovih vzdrževancev ali svobodo in varnost njegovih družinskih članov, ki še vedno živijo v izvorni državi
  .

| (b) | ne pridobivajo nikakršnih podatkov od domnevnih izvajalcev pregona. |
| --- | --- |

(b)

ne pridobivajo nikakršnih podatkov od domnevnih izvajalcev pregona.

2.   Države članice zagotovijo, da se takšen postopek zaključi v najkrajšem možnem času, ne da bi to vplivalo na ustreznost in celovitost obravnave.

2.   Države članice zagotovijo, da se takšen postopek zaključi v najkrajšem možnem času
  in najpozneje v šestih mesecih
  , ne da bi to vplivalo na ustreznost in celovitost obravnave.

| (b) | je na njegovo zahtevo obveščen o roku, v katerem lahko pričakuje odločitev o svoji prošnji.
  Takšno obvestilo ne obvezuje države članice, da sprejme odločitev v zvezi z zadevnim prosilcem v tem roku
  . |
| --- | --- |

(b)

je na njegovo zahtevo obveščen o roku, v katerem lahko pričakuje odločitev o svoji prošnji.
  Takšno obvestilo ne obvezuje države članice, da sprejme odločitev v zvezi z zadevnim prosilcem v tem roku
  .

| (b) | je na njegovo zahtevo obveščen o roku, v katerem lahko pričakuje odločitev o svoji prošnji
  , ki ne presega treh mesecev
  . |
| --- | --- |

(b)

je na njegovo zahtevo obveščen o roku, v katerem lahko pričakuje odločitev o svoji prošnji
  , ki ne presega treh mesecev
  .

3a.
     
  Države članice uporabljajo navaden postopek v primeru posebno občutljivih oseb, vključno z razvezanimi otroki in osebami, ki so morda doživele travmo ali spolno nasilje.

| (a) | prosilec pri oddaji svoje prošnje in predstavljanju dejstev sproži samo tista vprašanja, ki niso pomembna
  ali pa le minimalno pomembna
  za obravnavo vprašanja, ali je prosilec upravičen do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; ali |
| --- | --- |

(a)

prosilec pri oddaji svoje prošnje in predstavljanju dejstev sproži samo tista vprašanja, ki niso pomembna
  ali pa le minimalno pomembna
  za obravnavo vprašanja, ali je prosilec upravičen do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; ali

| (a) | prosilec pri oddaji svoje prošnje in predstavljanju dejstev sproži samo tista vprašanja, ki niso pomembna za obravnavo vprašanja, ali je prosilec upravičen do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; ali |
| --- | --- |

(a)

prosilec pri oddaji svoje prošnje in predstavljanju dejstev sproži samo tista vprašanja, ki niso pomembna za obravnavo vprašanja, ali je prosilec upravičen do statusa begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; ali

| (d) | je prosilec zavajal organe tako, da je dajal napačne
  podatke ali
  dokumente
  ali zadrževal pomembne podatke ali dokumente
  o svoji identiteti in/ali državljanstvu
  , ki bi lahko negativno vplivali na odločitev
  ; ali |
| --- | --- |

(d)

je prosilec zavajal organe tako, da je dajal napačne
  podatke ali
  dokumente
  ali zadrževal pomembne podatke ali dokumente
  o svoji identiteti in/ali državljanstvu
  , ki bi lahko negativno vplivali na odločitev
  ; ali

| (d) | je prosilec
  z namenom goljufije
  zavajal organe tako, da je dajal napačne dokumente o svoji identiteti in/ali državljanstvu; ali |
| --- | --- |

(d)

je prosilec
  z namenom goljufije
  zavajal organe tako, da je dajal napačne dokumente o svoji identiteti in/ali državljanstvu; ali

| (e) | je prosilec vložil drugo prošnjo za azil, v kateri je navedel druge osebne podatke; ali |
| --- | --- |

(e)

je prosilec vložil drugo prošnjo za azil, v kateri je navedel druge osebne podatke; ali

| (e) | je prosilec
  z namenom goljufije
  vložil drugo prošnjo za azil, v kateri je navedel druge osebne podatke; ali |
| --- | --- |

(e)

je prosilec
  z namenom goljufije
  vložil drugo prošnjo za azil, v kateri je navedel druge osebne podatke; ali

| (f) | prosilec ni priskrbel podatkov, s katerimi bi z razumno stopnjo gotovosti opredelil svojo identiteto ali državljanstvo, ali, če se zdi, da je zlonamerno uničil ali odstranil osebni dokument ali potno listino, ki bi pomagala pri ugotavljanju njegove identitete ali državljanstva; ali |
| --- | --- |

(f)

prosilec ni priskrbel podatkov, s katerimi bi z razumno stopnjo gotovosti opredelil svojo identiteto ali državljanstvo, ali, če se zdi, da je zlonamerno uničil ali odstranil osebni dokument ali potno listino, ki bi pomagala pri ugotavljanju njegove identitete ali državljanstva; ali

| (f) | prosilec
  z namenom goljufije
  ni priskrbel podatkov, s katerimi bi z razumno stopnjo gotovosti opredelil svojo identiteto ali državljanstvo, ali, če se zdi, da je zlonamerno uničil ali odstranil osebni dokument ali potno listino, ki bi pomagala pri ugotavljanju njegove identitete ali državljanstva; ali |
| --- | --- |

(f)

prosilec
  z namenom goljufije
  ni priskrbel podatkov, s katerimi bi z razumno stopnjo gotovosti opredelil svojo identiteto ali državljanstvo, ali, če se zdi, da je zlonamerno uničil ali odstranil osebni dokument ali potno listino, ki bi pomagala pri ugotavljanju njegove identitete ali državljanstva; ali

| (g) | je prosilec svoj položaj predstavil neskladno, protislovno, malo verjetno ali nezadostno predstavitev, zaradi katere je njegova prošnja jasno neprepričljiva v zvezi s tem, da je prosilec žrtev pregona na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; ali |
| --- | --- |

(g)

je prosilec svoj položaj predstavil neskladno, protislovno, malo verjetno ali nezadostno predstavitev, zaradi katere je njegova prošnja jasno neprepričljiva v zvezi s tem, da je prosilec žrtev pregona na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES; ali

črtano

| (o) | je prošnjo vložila
  neporočena
  mladoletna oseba, za katero velja člen 5(4)(c), potem ko je bila prošnja staršev ali starša, ki zanjo odgovarja(ta), zavrnjena na podlagi odločitve in ni bilo posredovanih nikakršnih novih elementov v zvezi z njenimi posebnimi okoliščinami ali položajem v njeni izvorni državi. |
| --- | --- |

(o)

je prošnjo vložila
  neporočena
  mladoletna oseba, za katero velja člen 5(4)(c), potem ko je bila prošnja staršev ali starša, ki zanjo odgovarja(ta), zavrnjena na podlagi odločitve in ni bilo posredovanih nikakršnih novih elementov v zvezi z njenimi posebnimi okoliščinami ali položajem v njeni izvorni državi.

| (o) | je prošnjo vložil

  otrok
  , za katerega velja člen 5(4)(c), potem ko je bila prošnja staršev ali starša, ki zanjo odgovarja(ta), zavrnjena na podlagi odločitve in ni bilo posredovanih nikakršnih novih elementov v zvezi z njenimi posebnimi okoliščinami ali položajem v njeni izvorni državi. |
| --- | --- |

(o)

je prošnjo vložil

  otrok
  , za katerega velja člen 5(4)(c), potem ko je bila prošnja staršev ali starša, ki zanjo odgovarja(ta), zavrnjena na podlagi odločitve in ni bilo posredovanih nikakršnih novih elementov v zvezi z njenimi posebnimi okoliščinami ali položajem v njeni izvorni državi.

4a.
     
  Države članice upoštevajo potrebe po dopolnilni/pomožni zaščiti, ko se postopek razvrsti prednostno ali pospeši glede na odstavek 4(a) do (o).

Posebni postopki:

črtano

1.
     
  Države članice lahko poleg tega predvidijo naslednje posebne postopke, ki odstopajo od osnovnih načel in jamstev iz Poglavja II:

| (a) | predhodno presojo za obravnavanje primerov, ki se rešujejo v okviru določb iz Oddelka IV; |
| --- | --- |

(a)

predhodno presojo za obravnavanje primerov, ki se rešujejo v okviru določb iz Oddelka IV;

| (b) | postopke za obravnavanje primerov, ki se rešujejo v okviru določb iz Oddelka V. |
| --- | --- |

(b)

postopke za obravnavanje primerov, ki se rešujejo v okviru določb iz Oddelka V.

2.
     
  Države članice lahko predvidijo tudi odstopanje, upoštevajoč Oddelek VI.

1a.
     
  Vse prošnje za mednarodno zaščito bodo najprej ocenjene na podlagi opredelitve izraza begunec iz Ženevske konvencije in, če ta merila ne bodo izpolnjena, na podlagi zahtev za pomožno zaščito.

2.   Države članice lahko štejejo, da je prošnja za azil nesprejemljiva v skladu s tem členom, če:

2.   Države članice lahko
  brez poseganja v odstavek 1a
  štejejo, da je prošnja za azil nesprejemljiva v skladu s tem členom, če:

| (c) | država, ki ni država članica, velja za prosilcu varno tretjo državo na podlagi člena 27; |
| --- | --- |

(c)

država, ki ni država članica, velja za prosilcu varno tretjo državo na podlagi člena 27;

črtano

| (f) | je prosilec po končni odločitvi vložil enako prošnjo; |
| --- | --- |

(f)

je prosilec po končni odločitvi vložil enako prošnjo;

črtano

| (fa) | prosilec, ki bo odstranjen z ozemlja, kjer nezakonito prebiva, vloži prošnjo za pridobitev azila

  ; |
| --- | --- |

(fa)

prosilec, ki bo odstranjen z ozemlja, kjer nezakonito prebiva, vloži prošnjo za pridobitev azila

  ;

1.   Države članice lahko uporabljajo pojem varne tretje države samo, kadar
  so pristojni organi prepričani, da se bo z osebo, ki išče azil, v zadevni tretji državi ravnalo v skladu z naslednjimi načeli:

1.   Države članice lahko uporabljajo pojem varne tretje države samo, kadar
  tretja država izpolni naslednja merila
  :

| (a) | življenje in svoboda nista ogroženi zaradi rase, vere, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali političnega prepričanja
  ; in da |
| --- | --- |

(a)

življenje in svoboda nista ogroženi zaradi rase, vere, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali političnega prepričanja
  ; in da

| (a) | ratifikacija in izvajanje Ženevske konvencije in drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah v praksi, zlasti v zvezi z načelom nevračanja;
  in da |
| --- | --- |

(a)

ratifikacija in izvajanje Ženevske konvencije in drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah v praksi, zlasti v zvezi z načelom nevračanja;
  in da

| (b) | v skladu z Ženevsko konvencijo se spoštuje načelo nevračanja; prav tako |
| --- | --- |

(b)

v skladu z Ženevsko konvencijo se spoštuje načelo nevračanja; prav tako

| (b) | v skladu z Ženevsko konvencijo se
  zlasti
  spoštuje načelo nevračanja; prav tako |
| --- | --- |

(b)

v skladu z Ženevsko konvencijo se
  zlasti
  spoštuje načelo nevračanja; prav tako

| (a) | pravili, ki zahtevajo
  povezavo
  med osebo, ki išče azil, in zadevno tretjo državo, na podlagi katerih bi bilo upravičeno, da ta oseba odide v to državo; |
| --- | --- |

(a)

pravili, ki zahtevajo
  povezavo
  med osebo, ki išče azil, in zadevno tretjo državo, na podlagi katerih bi bilo upravičeno, da ta oseba odide v to državo;

| (a) | pravili, ki zahtevajo
  smiselno povezavo
  med osebo, ki išče azil, in zadevno tretjo državo, na podlagi katerih bi bilo upravičeno, da ta oseba odide v to državo; |
| --- | --- |

(a)

pravili, ki zahtevajo
  smiselno povezavo
  med osebo, ki išče azil, in zadevno tretjo državo, na podlagi katerih bi bilo upravičeno, da ta oseba odide v to državo;

| (c) | pravili, ki v skladu z mednarodno zakonodajo dopuščajo posamično preučitev, ali je zadevna tretja država za določenega prosilca varna
  , in ki omogočajo vsaj, da prosilec ugovarja uporabi pojma varne tretje države na podlagi dejstva, da bo podvržen mučenju, krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju. |
| --- | --- |

(c)

pravili, ki v skladu z mednarodno zakonodajo dopuščajo posamično preučitev, ali je zadevna tretja država za določenega prosilca varna
  , in ki omogočajo vsaj, da prosilec ugovarja uporabi pojma varne tretje države na podlagi dejstva, da bo podvržen mučenju, krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju.

| (c) | pravili, ki v skladu z mednarodno zakonodajo
  in zlasti Ženevsko konvencijo
  dopuščajo posamično preučitev, ali je zadevna tretja država za določenega prosilca varna. |
| --- | --- |

(c)

pravili, ki v skladu z mednarodno zakonodajo
  in zlasti Ženevsko konvencijo
  dopuščajo posamično preučitev, ali je zadevna tretja država za določenega prosilca varna.

| (ca) | pravil, ki dopuščajo prosilcem za azil izpodbijanje domnev o varnosti, vključno na prvi stopnji, četudi je prosilec za azil predmet prednostnega ali pospešenega postopka. |
| --- | --- |

(ca)

pravil, ki dopuščajo prosilcem za azil izpodbijanje domnev o varnosti, vključno na prvi stopnji, četudi je prosilec za azil predmet prednostnega ali pospešenega postopka.

4.   Kadar tretja država zadevnemu prosilcu za azil ne dovoli vstopa na njeno ozemlje, države članice zagotovijo dostop do postopka v skladu z osnovnimi načeli in jamstvi iz Poglavja II.

4.   Kadar tretja država zadevnemu prosilcu za azil ne dovoli vstopa na njeno ozemlje, države članice zagotovijo dostop do
  azilnega
  postopka v skladu z osnovnimi načeli in jamstvi iz Poglavja II.

| –1. | Države članice lahko zavrnejo prošnjo za azil kot očitno neutemeljeno, če je pristojni organ dokazal, da je prosilec pri predložitvi prošnje in predstavitvi dejstev sprožil le vprašanja, ki očitno niso utemeljena z Ženevsko konvencijo. |
| --- | --- |

–1.

2.
     
  V primerih iz člena 23(4)(b) in v primerih neutemeljenih prošenj za azil, za katere velja katera koli od okoliščin, navedenih v členu 23(4)(a) in (c) do (o), lahko države članice prošnjo tudi štejejo kot očitno neutemeljeno, če je tako opredeljeno v nacionalni zakonodaji.

črtano

Minimalni
  skupni seznam tretjih držav kot varnih izvornih držav

Skupni seznam tretjih držav kot varnih izvornih držav

1.   Svet lahko na predlog Komisije
  in po posvetu z Evropskim parlamentom
  s kvalificirano večino sprejme
  minimalni
  skupni seznam tretjih držav, ki jih
  bodo
  države članice štele za varne države v skladu s
  Prilogo II
  .

1.   Svet lahko na p
  odlagi postopka iz člena 251 Pogodbe
  s kvalificirano večino sprejme skupni seznam tretjih držav, ki jih
  lahko
  države članice
  štejejo
  za varne države v skladu s
  Prilogo B
  .

2.   Svet lahko na predlog Komisije
  in po posvetu z Evropskim parlamentom
  s kvalificirano večino spremeni
  minimalni
  skupni seznam tako, da doda ali odstrani tretje države v skladu s
  Prilogo II
  . Komisija preuči vsako zahtevo Sveta ali države članice za pripravo predloga za spremembo
  minimalnega
  skupnega seznama.

2.   Svet lahko
  na podlagi postopka iz člena 251 Pogodbe
  spremeni skupni seznam tako, da doda ali odstrani tretje države v skladu s
  Prilogo B
  . Komisija preuči vsako zahtevo
  Evropskega parlamenta,
  Sveta ali države članice za pripravo predloga za spremembo skupnega seznama.

3.   Pri pripravi predloga po odstavkih 1 ali 2, Komisija uporabi podatke držav članic, svoje lastne podatke in,
  kadar je potrebno,
  podatke UNHCR, Sveta Evrope in drugih ustreznih mednarodnih organizacij.

3.   Pri pripravi predloga po odstavkih 1 ali 2, Komisija uporabi podatke
  Evropskega parlamenta in
  držav članic, svoje lastne podatke in, kadar je potrebno, podatke Visokega komisariata Združenih narodov za begunce (UNHCR), Sveta Evrope in drugih ustreznih mednarodnih organizacij.

4.   Kadar Svet od Komisije
  zahteva
  pripravo predloga za odstranitev tretje države
  z minimalnega
  skupnega seznama, se
  obveznost
  držav članic v zvezi s to tretjo državo v skladu s členom 30 B(2) prekine z dnem, ki sledi odločitvi, s katero Svet
  zahteva
  , da se pripravi takšen predlog.

4.   Kadar
  Evropski parlament ali
  Svet od Komisije
  zahtevata
  pripravo predloga za odstranitev tretje države s skupnega seznama, se
  pravica
  držav članic v zvezi s to tretjo državo v skladu s členom 30 B(2) prekine z dnem, ki sledi odločitvi, s katero
  Evropski parlament ali
  Svet
  zahtevata
  , da se pripravi takšen predlog.

5.   Kadar država članica od Komisije
  zahteva
  , naj Svetu predloži predlog za odstranitev tretje države
  z minimalnega
  skupnega seznama, ta država članica pisno
  obvesti
  Svet o zahtevi, naslovljeni na Komisijo.
  Obveznost
  te države članice v skladu s členom 30 B(2) se v zvezi s tretjo državo prekine z dnem, ki sledi obvestilu o zahtevi, naslovljenem na Svet.

5.   Kadar
  Evropski parlament ali
  država članica od Komisije
  zahtevata
  , da Svetu predloži predlog za odstranitev tretje države
  s
  skupnega seznama,
  Evropski parlament ali
  ta država članica pisno obvestita Svet o zahtevi, naslovljeni na Komisijo.
  Pravica
  te države članice v skladu s členom 30 B(2) se v zvezi s tretjo državo prekine z dnem, ki sledi obvestilu o zahtevi, naslovljenem na Svet.

7.   Prekinitve iz odstavkov 4 in 5 se zaključijo po treh mesecih, razen če Komisija pred koncem tega obdobja predlaga umik tretje države
  z minimalnega
  skupnega seznama. Prekinitve se v vsakem primeru zaključijo, če Svet
  zavrne
  predlog Komisije za umik tretje države s seznama.

7.   Prekinitve iz odstavkov 4 in 5 se zaključijo po treh mesecih, razen če Komisija pred koncem tega obdobja predlaga umik tretje države s skupnega seznama. Prekinitve se v vsakem primeru zaključijo, če
  Evropski parlament ali
  Svet
  zavrne
  predlog Komisije za umik tretje države s seznama.

8.   Komisija na zahtevo Sveta poroča Svetu in Evropskemu parlamentu, ali so razmere v državi, ki je na
  minimalnem
  skupnem seznamu, še vedno v skladu s
  Prilogo II
  . Pri predstavitvi svojega poročila Svetu in Evropskemu parlamentu Komisija lahko poda priporočila in predloge, za katere meni, da so ustrezni.

8.   Komisija na zahtevo
  Evropskega parlamenta ali
  Sveta poroča Svetu in Evropskemu parlamentu, ali so razmere v državi, ki je na skupnem seznamu, še vedno v skladu s
  Prilogo B
  . Pri predstavitvi svojega poročila Svetu in Evropskemu parlamentu Komisija lahko poda priporočila in predloge, za katere meni, da so ustrezni.

Člen 30A

črtano

Nacionalna določitev tretjih držav kot varnih izvornih držav

1.
     
  Ne glede na člen 30 lahko države članice ohranijo ali uvedejo zakonodajo, ki v skladu s Prilogo II dopušča nacionalno določitev tretjih držav, ki se ne pojavljajo na minimalnem skupnem seznamu, kot varnih izvornih držav za obravnavo prošenj za azil. To lahko vključuje določitev dela države kot varnega, kadar so v zvezi s tem delom izpolnjeni pogoji iz Priloge II.

2.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice ob sprejetju te direktive ohranijo ali uvedejo zakonodajo, ki v skladu s Prilogo II dopušča nacionalno določitev tretjih držav, ki se ne pojavljajo na minimalnem skupnem seznamu, kot varnih izvornih držav za obravnavo prošenj za azil, kadar so prepričane, da osebe v zadevnih tretjih državah na splošno niso podvržene:

| (a) | preganjanju, kot je opredeljen v členu 9 Direktive Sveta 2004/83/ES; niti |
| --- | --- |

(a)

preganjanju, kot je opredeljen v členu 9 Direktive Sveta 2004/83/ES; niti

| (b) | mučenju ali nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju. |
| --- | --- |

(b)

mučenju ali nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju.

3.
     
  Države članice lahko tudi ohranijo zakonodajo, veljavno ob sprejetju te direktive, ki dopušča nacionalno določitev dela države kot varnega ali državo ali del države kot varna za določeno skupino ljudi v tej državi tudi, če so pogoji iz odstavka 2 izpolnjeni za ta del ali skupino.

4.
     
  Pri ocenjevanju, ali je država varna izvorna država v skladu z odstavkoma 2 in 3, države članice upoštevajo pravne okoliščine, uporaba prava in splošne politične okoliščine v zadevni tretji državi.

5.
     
  Ocenjevanje, ali je država varna izvorna država v skladu s tem členom, temelji na različnih virih podatkov, vključujoč zlasti podatke iz drugih držav članic, UNHCR, Sveta Evrope in drugih ustreznih mednarodnih organizacij.

6.
     
  Države članice obveščajo Komisijo o državah, ki so v skladu z določbami tega člena določene kot varne izvorne države.

1.   Tretja država, ki je v skladu z določbami člena 30
  ali 30A
  določena kot varna izvorna država, se po posamezni obravnavi prošnje obvelja za določenega prosilca za azil kot varna izvorna država, samo če:

1.   Tretja država, ki je v skladu z določbami člena 30 določena kot varna izvorna država, po posamezni obravnavi prošnje obvelja za določenega prosilca za azil kot varna izvorna država, samo če:

2.   Države članice v skladu z odstavkom 1 štejejo prošnjo za azil nesprejemljivo, kadar je tretja država določena kot varna
  v skladu s členom 30
  .

2.   Države članice
  lahko
  v skladu z odstavkom 1 štejejo prošnjo za azil nesprejemljivo, kadar je tretja država določena kot varna
  za nekega prosilca
  .

3.   Države članice v nacionalni zakonodaji določijo nadaljnja pravila in podrobnosti o načinu uporabe pojma varne izvorne države.

3.   Države članice v nacionalni zakonodaji določijo nadaljnja pravila in podrobnosti o načinu uporabe pojma varne izvorne države
  , in sicer v skladu z mednarodnim pravom, ter Komisijo nemudoma obvestijo o morebitnih dodatnih pravilih in podrobnostih
  .

1.   Kadar oseba, ki je prosila za azil v državi članici, poda naknadne navedbe ali vloži naknadno prošnjo v isti državi članici,
  lahko
  ta država članica obravnava te naknadne navedbe ali elemente naknadne prošnje v okviru obravnave predhodne prošnje ali v okviru obravnave odločitve, ki se jo preverja ali zoper katero je bila vložena pritožba, če lahko pristojni organi upoštevajo in obravnavajo vse elemente, ki so podlaga za naknadne navedbe ali naknadne prošnje v tem okviru.

1.   Kadar oseba, ki je prosila za azil v državi članici, poda naknadne navedbe ali vloži naknadno prošnjo v isti državi članici, ta država članica obravnava te naknadne navedbe ali elemente naknadne prošnje v okviru obravnave predhodne prošnje ali v okviru obravnave odločitve, ki se jo preverja ali zoper katero je bila vložena pritožba, če lahko pristojni organi upoštevajo in obravnavajo vse elemente, ki so podlaga za naknadne navedbe ali naknadne prošnje v tem okviru.

2.   Poleg tega lahko države članice uporabijo poseben postopek iz odstavka 3, kadar oseba vloži naknadno prošnjo za azil:

2.   Razen tega lahko države članice uporabijo poseben postopek iz odstavka 3, kadar oseba vloži naknadno prošnjo za azil
  , če prvotna prošnja takrat ni predmet pritožbe
  :

1.   Države članice zagotovijo, da so vsem prosilcem za azil, katerih prošnja je predmet predhodne obravnave v skladu s členom 33, dana jamstva, navedena v členu 9(1).

1.   Države članice zagotovijo, da so vsem prosilcem za azil, katerih prošnja je predmet predhodne obravnave v skladu s členom 33, dana jamstva, navedena v členu 9(1)
  , in da za postopek načeloma veljajo minimalni postopkovni standardi iz te direktive.

1.   Države članice lahko v skladu z osnovnimi načeli in jamstvi iz Poglavja II določijo postopke, s katerimi bi se na mejah ali tranzitnih področjih države članice odločilo o prošnjah, vloženih na teh krajih.

1.   Države članice lahko
  ob upoštevanju mednarodnih konvencij in
  v skladu z osnovnimi načeli in jamstvi iz Poglavja II določijo postopke, s katerimi bi se na mejah ali tranzitnih področjih države članice odločilo o prošnjah, vloženih na teh krajih.

1a.
     
  Države članice zagotovijo, da je sklep o zavrnitvi vstopa na ozemlje države članice zaradi razloga, ki izhaja iz prošnje za azil, sprejet v dveh tednih, ob upoštevanju podaljšanja roka za največ dva tedna, o čemer se je dogovoril ustrezen sodni organ v postopku, ki je predpisan z zakonom.

1b.
     
  Posledica neupoštevanja rokov iz odstavka 1(a) je, da je prosilcu za azil odobren vstop na ozemlje države članice z namenom, da bo ta prošnja obravnavana v skladu z ustreznimi določbami te direktive. Države članice zagotovijo, da imajo prosilci za azil, ki se jim zavrne vstop v skladu s tem postopkom, ugodnosti iz poglavja V.

1c.
     
  Zavrnitev vstopa na ozemlje ne more ovreči sklepa o prošnji za azil po pregledu na podlagi dejstev primera s strani oblasti, pristojnih za področje azilnega prava in prava o beguncih.

2.
     
  Kadar pa postopki, ki jih določa odstavek 1, ne obstajajo, lahko države članice, na podlagi določb tega člena in v skladu z zakoni in drugimi predpisi, veljavnimi v času sprejetja te direktive, ohranijo postopke, ki odstopajo od splošnih načel in jamstev iz Poglavja II, s katerimi se na meji ali na tranzitnih območjih odločili o tem, ali se prosilcem za azil, ki so prispeli in prošnjo za azil vložili na teh krajih, dovoli vstop na njihovo ozemlje.

črtano

3.
     
  S postopki iz odstavka 2 se poskrbi, da se zadevnim osebam:

črtano

| – | dovoli, da ostanejo na meji ali tranzitnih območjih države članice ne glede na člen 6; in |
| --- | --- |

–

dovoli, da ostanejo na meji ali tranzitnih območjih države članice ne glede na člen 6; in

| – | takoj dajo informacije o njihovih pravicah in obveznostih, opisanih v členu 9(1)(a); in |
| --- | --- |

–

takoj dajo informacije o njihovih pravicah in obveznostih, opisanih v členu 9(1)(a); in

| – | omogoči dostop, če je to potrebno, do storitev tolmača, kot je opisano v členu 9(1)(b); in |
| --- | --- |

–

omogoči dostop, če je to potrebno, do storitev tolmača, kot je opisano v členu 9(1)(b); in

| – | preden pristojni organ sprejme odločitev v takšnih postopkih omogoči osebni razgovor v zvezi z njihovo prošnjo za azil, ki ga vodijo osebe s primernim znanjem o ustreznih standardih, ki veljajo na področju azilnega in begunskega prava, kot je opisano v členih 10 do 12; in |
| --- | --- |

–

preden pristojni organ sprejme odločitev v takšnih postopkih omogoči osebni razgovor v zvezi z njihovo prošnjo za azil, ki ga vodijo osebe s primernim znanjem o ustreznih standardih, ki veljajo na področju azilnega in begunskega prava, kot je opisano v členih 10 do 12; in

| – | omogoči posvetovanje s pravnim ali drugim svetovalcem, ki ga kot takega priznava nacionalna zakonodaja, kot je opisano v členu 13(1); in |
| --- | --- |

–

omogoči posvetovanje s pravnim ali drugim svetovalcem, ki ga kot takega priznava nacionalna zakonodaja, kot je opisano v členu 13(1); in

| – | omogoči predstavnik, imenovan v primerih mladoletnih oseb brez spremstva, kot je opisano v členu 15(1), razen če velja člen 15(2) ali (3). |
| --- | --- |

–

omogoči predstavnik, imenovan v primerih mladoletnih oseb brez spremstva, kot je opisano v členu 15(1), razen če velja člen 15(2) ali (3).

Poleg tega, kadar pristojni organ ne dovoli vstopa, ta pristojni organ navede dejanske in pravne razloge, zakaj se prosilčeva prošnja za azil šteje za neutemeljeno ali nesprejemljivo.

4.
     
  Države članice zagotovijo, da se odločitev v okviru postopkov iz odstavka 2 sprejme v razumnem roku. Kadar se odločitev ne sprejme v štirih tednih, se prosilcu za azil dovoli vstop na ozemlje države članice, da bi se njegovo prošnjo začelo obravnavati v skladu z drugimi določbami te direktive.

črtano

5.
     
  V primeru posebnih vrst prihodov ali prihodov, pri katerih gre za veliko število državljanov tretje države ali oseb brez državljanstva, ki vložijo prošnje za azil na meji ali na tranzitnih območjih, zaradi česar je praktično nemogoče izvajati določbe iz odstavka 1 ali poseben postopek, določen v odstavkih 2 in 3, je navedene postopke mogoče izvajati tudi kadar in kolikor časa so ti državljani tretje države in osebe brez državljanstva normalno nastanjeni v bližini meje ali tranzitnega območja.

črtano

Člen 35a

črtano

1.
     
  Države članice lahko, kadar pristojni organ na podlagi dejstev ugotovi, da prosilec poskuša nelegalno vstopiti ali je nelegalno vstopil na ozemlje države članice iz varne tretje države v skladu z odstavkom 2, določijo, da ne bo nikakršne obravnave ali nikakršne celovite obravnave prošnje za azil in zaščite prosilca v njegovih posebnih okoliščinah, kot je opisano v Poglavju II.

2.
     
  Tretja država za namene odstavka 1 velja za varno tretjo državo, kadar:

| (a) | je ratificirala in upošteva določbe Ženevske konvencije brez geografskih omejitev; in |
| --- | --- |

(a)

je ratificirala in upošteva določbe Ženevske konvencije brez geografskih omejitev; in

| (b) | je vzpostavila azilni postopek, kakor je predpisan z zakonodajo; in |
| --- | --- |

(b)

je vzpostavila azilni postopek, kakor je predpisan z zakonodajo; in

| (c) | je ratificirala Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter upošteva njene določbe, vključno s standardi, ki veljajo za učinkovita pravna sredstva; in |
| --- | --- |

(c)

je ratificirala Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter upošteva njene določbe, vključno s standardi, ki veljajo za učinkovita pravna sredstva; in

| (d) | tako določi Svet v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

(d)

tako določi Svet v skladu z odstavkom 3.

3.
     
  Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z Evropskim parlamentom s kvalificirano večino sprejme ali spremeni skupen seznam tretjih držav, ki veljajo za varne tretje države, za namen odstavka 1.

4.
     
  Zadevne države članice v nacionalni zakonodaji določijo načine izvajanja določb odstavka 1 in rezultatov odločitev po določbah v skladu z načelom nevračanja v okviru Ženevske konvencije, vključno z določitvijo izjem pri izvajanju tega člena zaradi humanitarnih ali političnih razlogov ali razlogov v zvezi z mednarodnim javnim pravom.

5.
     
  Pri izvajanju odločitve, ki temelji izključno na tem členu, zadevne države članice:

| (a) | ustrezno obvestijo prosilca; in |
| --- | --- |

(a)

ustrezno obvestijo prosilca; in

| (b) | posredujejo prosilcu dokument, s katerim oblastem tretje države v jeziku te države sporočajo, da prošnja vsebinsko ni bila obravnavana. |
| --- | --- |

(b)

posredujejo prosilcu dokument, s katerim oblastem tretje države v jeziku te države sporočajo, da prošnja vsebinsko ni bila obravnavana.

6.
     
  Kadar varna tretja država zadevnega prosilca za azil ne sprejme nazaj, države članice zagotovijo dostop do postopka v skladu z osnovnimi načeli in jamstvi iz Poglavja II.

7.
     
  Države članice, ki so tretje države označile kot varne tretje države v skladu z nacionalno zakonodajo, veljavno na dan sprejema te direktive, in na podlagi meril iz odstavka 2(a) do (c), lahko odstavek 1 uporabljajo za te tretje države, dokler Svet ne sprejme skupnega seznama v skladu z odstavkom 3.

Države članice
  zagotovijo, da se lahko obravnava za odvzem
  statusa begunca določeni osebi
  začne, kadar se pojavijo novi elementi ali ugotovitve, ki kažejo na razloge za ponovno presojo veljavnosti statusa begunca
  .

Države članice
  lahko začnejo z odvzemom
  statusa begunca določeni osebi
  , če:

| (a) | prosilec prostovoljno ponovno uživa varstvo države, katere državljanstvo ima; ali |
| --- | --- |

(a)

prosilec prostovoljno ponovno uživa varstvo države, katere državljanstvo ima; ali

| (b) | prosilec, potem, ko ga je izgubil, prostovoljno znova pridobi svoje državljanstvo; ali |
| --- | --- |

(b)

prosilec, potem, ko ga je izgubil, prostovoljno znova pridobi svoje državljanstvo; ali

| (c) | prosilec pridobi novo državljanstvo in uživa varstvo države, katere državljanstvo je pridobil; ali |
| --- | --- |

(c)

prosilec pridobi novo državljanstvo in uživa varstvo države, katere državljanstvo je pridobil; ali

| (d) | prosilec prostovoljno spet nastanil v državi, katero je zapustil ali izven katere je živel zaradi strahu pred preganjanjem. |
| --- | --- |

(d)

prosilec prostovoljno spet nastanil v državi, katero je zapustil ali izven katere je živel zaradi strahu pred preganjanjem.

4.
     
  Ne glede na odstavke 1, 2 in 3 se države članice lahko odločijo, da status begunca zastara v primeru prenehanja v skladu s pododstavki (a), (b), (c) in (d) člena 11(1) Direktive Sveta 2004/83/ES ali če se je begunec nedvoumno odpovedal temu, da bi mu bil priznan status.

črtano

| (iii) | o tem, da se v skladu s členom 35A obravnava ne opravi; |
| --- | --- |

(iii)

o tem, da se v skladu s členom 35A obravnava ne opravi;

črtano

| (d) | odločitev o prepovedi vstopa v okviru postopkov, določenih v členu 35
  (2); |
| --- | --- |

(d)

odločitev o prepovedi vstopa v okviru postopkov, določenih v členu 35
  (2);

| (d) | odločitev o prepovedi vstopa v okviru postopkov, določenih v členu 35; |
| --- | --- |

(d)

odločitev o prepovedi vstopa v okviru postopkov, določenih v členu 35;

3.   Države članice
  , kadar je to primerno, določijo pravila v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, ki obravnavajo:

3.   Države članice
  zagotovijo, da prosilci ostanejo v državi članici do izida pravnega postopka iz odstavka 1.

| (a) | vprašanje, ali naj pravno sredstvo v skladu z odstavkom 1 prosilcu omogoči, da ostane v zadevni državi članici do njegovega izida; in |
| --- | --- |

(a)

vprašanje, ali naj pravno sredstvo v skladu z odstavkom 1 prosilcu omogoči, da ostane v zadevni državi članici do njegovega izida; in

črtano

| (b) | možnostjo zakonitega pravnega sredstva ali zaščitnih ukrepov, kadar pravno sredstvo v skladu z odstavkom 1 prosilcu ne omogoči, da ostane v zadevni državi članici do njegovega izida. Države članice lahko priskrbijo tudi pravno sredstvo po uradni dolžnosti; in |
| --- | --- |

(b)

možnostjo zakonitega pravnega sredstva ali zaščitnih ukrepov, kadar pravno sredstvo v skladu z odstavkom 1 prosilcu ne omogoči, da ostane v zadevni državi članici do njegovega izida. Države članice lahko priskrbijo tudi pravno sredstvo po uradni dolžnosti; in

črtano

| (c) | temeljev za ugovor zoper odločitev iz člena 25(2)(c) v skladu z metodologijo, ki se uporablja po členu 27(2)(b) in (c). |
| --- | --- |

(c)

temeljev za ugovor zoper odločitev iz člena 25(2)(c) v skladu z metodologijo, ki se uporablja po členu 27(2)(b) in (c).

črtano

5.
     
  Kadar se prosilcu prizna status, ki ponuja enake pravice in ugodnosti v okviru nacionalne zakonodaje in zakonodaje Skupnosti kot status begunca na podlagi Direktive Sveta 2004/83/ES, se lahko za prosilca šteje, da ima učinkovito pravno sredstvo, kadar sodišče na podlagi nezadostnega interesa prosilca za nadaljevanje postopkov odloči, da je pravno sredstvo iz odstavka 1 nesprejemljivo ali da bo najverjetneje neuspešno.

črtano

6.
     
  Države članice lahko v nacionalni zakonodaji določijo tudi pogoje, na podlagi katerih se lahko domneva, da je prosilec implicitno umaknil ali odstopil od svoje prošnje za azil v skladu z odstavkom 1, skupaj s pravili o postopku, ki jih je treba upoštevati.

črtano

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v roku [24 mesecev po dnevu njenega sprejetja].
  Kar zadeva člen 13, države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v roku [36 mesecev po dnevu njenega sprejetja].
  O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, v roku [24 mesecev po dnevu njenega sprejetja]. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Država velja za varno izvorno državo, kadar se na podlagi pravnega stanja, uporaba prava znotraj demokratičnega sistema in splošnih političnih okoliščin lahko pokaže, da tam na splošno in dosledno ni nikakršnega preganjanja, kakor je opredeljeno v členu 9 Direktive Sveta 2004/83/ES; ni mučenja ali nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja;
  in
  ni ogroženosti zaradi vsesplošnega nasilja v okoliščinah mednarodnega ali notranjega oboroženega spopada.

Država velja za varno izvorno državo, kadar se na podlagi pravnega stanja, uporaba prava znotraj demokratičnega sistema in splošnih političnih okoliščin lahko pokaže, da tam na splošno in dosledno ni nikakršnega preganjanja, kakor je opredeljeno v členu 9 Direktive Sveta 2004/83/ES; ni mučenja ali nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja; in ni ogroženosti zaradi vsesplošnega nasilja v okoliščinah mednarodnega ali notranjega oboroženega spopada
  ; ter ni znakov diskriminacije zaradi rase, spola, veroizpovedi, narodnosti, jezika, spolne usmeritve, pripadnosti določeni družbeni skupini ali manjšini ali zaradi političnega prepričanja
  .

| (da) | dostopnimi in posodobljenimi poročili UNHCR in drugih organizacij, ki delajo na področju človekovih pravic in varstva posameznikovih pravic. |
| --- | --- |

(da)

dostopnimi in posodobljenimi poročili UNHCR in drugih organizacij, ki delajo na področju človekovih pravic in varstva posameznikovih pravic.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 291 E, 26.11.2002, str. 143.

(3)  UL C 77 E, 28.3.2002, str. 115.

(4)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

(5)  

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31

  .

---

Sreda, 28. september 2005

| 21.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 227/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 227/83

---

ZAPISNIK

(2006/C 227 E/03)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Josep BORRELL FONTELLES

predsednik

1.   Otvoritev seje

Seja se je pričela ob 09.05.

2.   Prerazporeditev sredstev

Odbor za proračun je preučil predlog prerazporeditve proračunskih sredstev DEC 27/2005 Evropske komisije (C6-0231/2005 — SEC(2005)0923).

Po seznanitvi z mnenjem Sveta je odbor v skladu s členom 24(3) Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 odobril sprostitev rezervnih sredstev za nujno pomoč v višini 70 milijonov evrov in njihov prenos v proračunsko postavko 23 02 01 proračuna za leto 2005 za financiranje pomoči pri sanaciji in obnovi držav, ki jih je prizadel tsunami.

3.   Začetek pogajanj s Turčijo — Pridružitveni sporazum ES-Turčija *** (razprava)

(razprava)

Izjave Sveta in Komisije: Začetek pogajanj s Turčijo

Priporočilo: Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo po širitvi Evropske unije (9617/2005 — COM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalec: Elmar Brok (A6-0241/2005)

Douglas Alexander (predsedujoči Svetu) in Olli Rehn (član Komisije) sta podala izjavi.

Elmar Brok je predstavil priporočilo.

Govorili so Hans-Gert Poettering v imenu skupine PPE-DE, Martin Schulz v imenu skupine PSE (ob več prekinitvah Wernerja Langena brez vklopljenega mikrofona), Emma Bonino v imenu skupine ALDE, Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE, Elmar Brok, ki je podal osebno izjavo v zvezi z govorom g. Cohn-Bendita, Philippe de Villiers prav tako o tem govoru, Francis Wurtz v imenu skupine GUE/NGL, Roger Knapman v imenu skupine IND/DEM, Konrad Szymański v imenu skupine UEN, Philip Claeys samostojni poslanec, Camiel Eurlings, Jan Marinus Wiersma, Andrew Duff, Joost Lagendijk, Adamos Adamou, Bastiaan Belder, Roberta Angelilli, Jan Tadeusz Masiel, Ioannis Kasoulides, Hannes Swoboda, Marielle De Sarnez, Cem Özdemir, Vittorio Agnoletto in Georgios Karatzaferis.

PREDSEDSTVO: Pierre MOSCOVICI

podpredsednik

Govorili so Sebastiano (Nello) Musumeci, Hans-Peter Martin, Renate Sommer, Véronique De Keyser, Silvana Koch-Mehrin, Mirosław Mariusz Piotrowski, Mogens N.J. Camre, Andreas Mölzer, Jacques Toubon, Michel Rocard, Karin Riis-Jørgensen, Francesco Enrico Speroni, Roger Helmer, Geoffrey Van Orden, Vural Öger, Marios Matsakis, Philippe de Villiers, Ville Itälä, Emine Bozkurt, Karin Resetarits, Françoise Grossetête, Stavros Lambrinidis, Giorgos Dimitrakopoulos, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Libor Rouček, Zbigniew Zaleski, Nicola Zingaretti, György Schöpflin, Douglas Alexander in Olli Rehn.

Govorili so Bernd Posselt, ki je podal osebno izjavo v zvezi z govorom Daniela Marca Cohn-Bendita, in Werner Langen, ki je podal osebno izjavo o govoru Martina Schulza.

Vloženi predlogi resolucije, s katero se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključi razprava:

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk in Cem Özdemir v imenu skupine Verts/ALE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0484/2005), |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Joost Lagendijk in Cem Özdemir v imenu skupine Verts/ALE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0484/2005),

| — | Andrew Duff v imenu skupine ALDE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0487/2005), |
| --- | --- |

—

Andrew Duff v imenu skupine ALDE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0487/2005),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma in Hannes Swoboda v imenu skupine PSE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0496/2005), |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma in Hannes Swoboda v imenu skupine PSE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0496/2005),

| — | Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański in Inese Vaidere v imenu skupine UEN o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0498/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański in Inese Vaidere v imenu skupine UEN o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0498/2005),

| — | Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca in Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0502/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, André Brie, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Feleknas Uca in Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0502/2005),

| — | Elmar Brok, João de Deus Pinheiro in Camiel Eurlings v imenu skupine PPE-DE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0505/2005). |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, João de Deus Pinheiro in Camiel Eurlings v imenu skupine PPE-DE o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo (B6-0505/2005).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 5.1, Zapisnik z dne 28.09.2005 in točka 5.2, Zapisnik z dne 28.09.2005.

(Seja, ki se je prekinila ob 11.50 za čas za glasovanje, se je nadaljevala ob 12.05.)

(Seja, ki se je prekinila ob 11.50 za čas za glasovanje, se je nadaljevala ob 12.05.)

PREDSEDSTVO: Josep BORRELL FONTELLES

predsednik

4.   Dobrodošlica

Predsednik je v imenu Parlamenta izrekel dobrodošlico delegaciji mehiškega kongresa pod vodstvom Fernanda Margaína, predsednika odbora za zunanje zadeve v senatu Mehike, ki se je nahajala na častni galeriji.

5.   Čas glasovanja

Izidi posameznih glasovanj (predlogi sprememb, ločeno glasovanje, glasovanje po delih itd.) so vsebovani v Prilogi 1 k temu zapisniku.

5.1.   Pridružitveni sporazum ES-Turčija *** (člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

(člen 131 Poslovnika) (glasovanje)

Priporočilo: Predlog Sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo po širitvi Evropske unije (9617/2005 — COM(2005)0191 — C6-0194/2005 — 2005/0091(AVC)) — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalec: Elmar Brok (A6-0241/2005).

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 1)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 1)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Govorila sta Hans-Gert Poettering v imenu skupine PPE-DE, ki je zahteval, da se glasovanje v skladu s členom 170(4) Poslovnika preloži, in Martin Schulz v imenu skupine PSE o tej zahtevi.

Parlament je odobril zahtevo (EG) (311 glasov za, 285 glasov proti, 63 vzdržani).

5.2.   Začetek pogajanj s Turčijo (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 in B6-0505/2005.

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 2)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 2)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0484/2005

(ki nadomešča B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005 in B6-0505/2005):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok in João de Deus Pinheiro v imenu skupine PPE-DE |
| --- | --- |

Hans-Gert Poettering, Camiel Eurlings, Elmar Brok in João de Deus Pinheiro v imenu skupine PPE-DE

| | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma in Hannes Swoboda v imenu skupine PSE |
| --- | --- |

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma in Hannes Swoboda v imenu skupine PSE

| | Graham Watson, Andrew Duff in Emma Bonino v imenu skupine ALDE |
| --- | --- |

Graham Watson, Andrew Duff in Emma Bonino v imenu skupine ALDE

| | Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk in Cem Özdemir v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Daniel Marc Cohn-Bendit, Joost Lagendijk in Cem Özdemir v imenu skupine Verts/ALE,

| | Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger in Vittorio Agnoletto v imenu skupine GUE/NGL |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Adamos Adamou, Kyriacos Triantaphyllides, Tobias Pflüger in Vittorio Agnoletto v imenu skupine GUE/NGL

| | Brian Crowley in Inese Vaidere v imenu skupine UEN. |
| --- | --- |

Brian Crowley in Inese Vaidere v imenu skupine UEN.

Sprejeto (P6_TA(2005)0350)

(P6_TA(2005)0350)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Giorgos Dimitrakopoulos, v imenu skupine PPE-DE, je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 5, ki je bil upoštevan; |
| --- | --- |

—

Giorgos Dimitrakopoulos, v imenu skupine PPE-DE, je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 5, ki je bil upoštevan;

| — | Jan Marinus Wiersma, v imenu skupine PSE, je podal ustni predlog spremembe k odstavkoma 6 in 16, ki ni bil upoštevan, poleg tega pa je 37 poslancev nasprotovalo njegovi obravnavi; |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, v imenu skupine PSE, je podal ustni predlog spremembe k odstavkoma 6 in 16, ki ni bil upoštevan, poleg tega pa je 37 poslancev nasprotovalo njegovi obravnavi;

| — | Andrew Duff je govoril o poteku glasovanja. |
| --- | --- |

—

Andrew Duff je govoril o poteku glasovanja.

PREDSEDSTVO: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

podpredsednik

6.   Dobrodošlica

Predsednik je v imenu Parlamenta izrekel dobrodošlico Gustavu Pachecu, predsedniku odbora za zunanje zadeve perujskega kongresa, ki se je nahajal na častni galeriji.

7.   Čas glasovanja (nadaljevanje)

(nadaljevanje)

7.1.   1. Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, 2. Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo:

| 1. | Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)] |
| --- | --- |

1.

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD)]

| 2. | Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15 marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve. |
| --- | --- |

2.

Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15 marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij [KOM(2004)0486 — C6 0144/2004 — 2004/0159(COD)] — Odbor za ekonomske in monetarne zadeve.

Poročevalec: Alexander Radwan (A6-0257/2005).

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 3)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 3)

1. PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0351)

(P6_TA(2005)0351)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0351)

(P6_TA(2005)0351)

2. PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0352)

(P6_TA(2005)0352)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0352)

(P6_TA(2005)0352)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Alexander Radwan v imenu skupine PPE-DE, ki je podal ustni predlog spremembe k predlogoma 778 in 782 ter ustni predlog spremembe k predlogoma sprememb 781 in 785 (oba ustna predloga sprememb sta bila upoštevana). |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan v imenu skupine PPE-DE, ki je podal ustni predlog spremembe k predlogoma 778 in 782 ter ustni predlog spremembe k predlogoma sprememb 781 in 785 (oba ustna predloga sprememb sta bila upoštevana).

7.2.   Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze in spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (COM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD)) — Odbor za pravne zadeve.

Poročevalec: Bert Doorn (A6-0224/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 4)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 4)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0353)

(P6_TA(2005)0353)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0353)

(P6_TA(2005)0353)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Bert Doorn (poročevalec) pred glasovanjem. |
| --- | --- |

—

Bert Doorn (poročevalec) pred glasovanjem.

7.3.   Razvoj železnic Skupnosti ***I (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti (COM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Georg Jarzembowski (A6-0143/2005).

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 5)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 5)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0354)

(P6_TA(2005)0354)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0354)

(P6_TA(2005)0354)

7.4.   Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti (COM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Gilles Savary (A6-0133/2005).

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 6)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 6)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0355)

(P6_TA(2005)0355)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0355)

(P6_TA(2005)0355)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Erik Meijer v imenu skupine GUE/NGL je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 50. |
| --- | --- |

—

Erik Meijer v imenu skupine GUE/NGL je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 50.

7.5.   Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu (COM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Dirk Sterckx (A6-0123/2005).

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 7)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 7)

PREDLOG KOMISIJE

odobren v spremenjeni različici (P6_TA(2005)0356)

(P6_TA(2005)0356)

OSNUTEK ZAKONODAJNE RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0356)

(P6_TA(2005)0356)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Michael Cramer v imenu skupine Verts/ALE je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 138/rev, ki je bil upoštevan, in predlagal, da se predlog spremembe 138/rev tudi sprememeni in uvrsti na glasovanje pred predlogom spremembe 32 (Parlament se je s tem strinjal). |
| --- | --- |

—

Michael Cramer v imenu skupine Verts/ALE je podal ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 138/rev, ki je bil upoštevan, in predlagal, da se predlog spremembe 138/rev tudi sprememeni in uvrsti na glasovanje pred predlogom spremembe 32 (Parlament se je s tem strinjal).

7.6.   Pogodbena kakovost železniškega tovornega prometa ***I (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninah v primerih neizpolnjevanja s pogodbo določenih zahtev o kakovosti za železniški tovorni promet (COM(2004)0144 — C6-0004/2004 — 2004/0050(COD)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Roberts Zīle (A6-0171/2005).

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 8)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 8)

PREDLOG KOMISIJE

Zavrnjeno

Govoril je Olli Rehn (član Komisije) ki je izjavil, da se je Komisija seznanila s stališčem Parlamenta.

Zadeva se v skladu s členom 52(3) Poslovnika vrne pristojnemu odboru.

7.7.   25. obletnica „Solidarnosti“ in njeno sporočilo Evropi (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0485/2005, B6-0495/2005, B6-0500/2005 in B6-0504/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 9)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 9)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0485/2005

(ki nadomešča B6-0485/2005, B6-0495/2005 in B6-0504/2005):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski in Jacek Emil Saryusz-Wolski v imenu skupine PPE-DE |
| --- | --- |

Jerzy Buzek, Janusz Lewandowski in Jacek Emil Saryusz-Wolski v imenu skupine PPE-DE

| | Dariusz Rosati, Józef Pinior in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE |
| --- | --- |

Dariusz Rosati, Józef Pinior in Jan Marinus Wiersma v imenu skupine PSE

| | Bronisław Geremek in Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE |
| --- | --- |

Bronisław Geremek in Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE

| | Milan Horáček, Joost Lagendijk in Angelika Beer v imenu skupine Verts/ALE |
| --- | --- |

Milan Horáček, Joost Lagendijk in Angelika Beer v imenu skupine Verts/ALE

| | Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis in Cristiana Muscardini v imenu skupine UEN. |
| --- | --- |

Wojciech Roszkowski, Brian Crowley, Guntars Krasts, Ģirts Valdis Kristovskis in Cristiana Muscardini v imenu skupine UEN.

Sprejeto (P6_TA(2005)0357)

(P6_TA(2005)0357)

(Predlog resolucije B6-0500/2005 je brezpredmeten.)

7.8.   Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (2004/2256(INI)) — Odbor za regionalni razvoj.

Poročevalec: Ambroise Guellec (A6-0251/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 10)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 10)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0358)

(P6_TA(2005)0358)

7.9.   Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije (2004/2253(INI)) — Odbor za regionalni razvoj.

Poročevalec: Sérgio Marques (A6-0246/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 11)

(Izid glasovanja: Priloga I, točka 11)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0359)

(P6_TA(2005)0359)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Carl Schlyter je opozoril na napako v švedski različici predloga spremembe 5. |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter je opozoril na napako v švedski različici predloga spremembe 5.

8.   Obrazložitve glasovanja

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja v skladu s členom 163(3) Poslovnika so vsebovane v dobesednem zapisu seje.

Ustne obrazložitve glasovanja:

Ustne obrazložitve glasovanja:

Začetek pogajanj s Turčijo — RC-B6-0484/2005

| — | Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß |
| --- | --- |

—

Bernat Joan i Marí, Carlo Fatuzzo, Richard Seeber, Bernd Posselt, Mario Borghezio, Luca Romagnoli, Frank Vanhecke, Albert Deß

Poročilo: Roberts Zīle — A6-0171/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Poročilo: Ambroise Guellec — A6-0251/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Poročilo: Sérgio Marques — A6-0246/2005

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

9.   Popravki glasovanja

Popravki glasovanj se nahajajo na spletni strani „Séance en direct“, v Prilogi II „Izidi poimenskih glasovanj“.

Elektronsko inačico na spletni strani Europarl se bo redno posodabljalo najdlje dva tedna po dnevu glasovanja.

Seznam popravkov glasovanj bo nato zaključen zaradi prevajanja in objave v UL.

Izjava o nesodelovanju pri glasovanju:

Izjava o nesodelovanju pri glasovanju:

Daniel Caspary je sporočil, da je bil navzoč, vendar ni sodeloval pri celotnem glasovanju.

(Seja, ki se je prekinila ob 13.40, se je nadaljevala ob 15.05.)

(Seja, ki se je prekinila ob 13.40, se je nadaljevala ob 15.05.)

PREDSEDSTVO: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

podpredsednik

10.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

11.   Zaščita imunitete (nadaljevanje)

(nadaljevanje)

Po sklepu Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2005 o zaščiti imunitete Umberta Bossija v okviru kazenskega postopka pred sodiščem v Brescii je predsednik v skladu s členom 7(9) Poslovnika od pristojnih italijanskih oblasti prejel sodbo v zvezi s to zadevo, ki jo je prizivno sodišče v Brescii izdalo 6. junija 2005.

Sporočilo se v vednost posreduje odboru za pravne zadeve.

12.   Surova nafta (razprava)

(razprava)

Izjave Sveta in Komisije: Povišanje cen surove nafte in odvisnost od nafte

Douglas Alexander (predsedujoči Svetu) in Andris Piebalgs (član Komisije) so podali izjave.

Govorili so Giles Chichester v imenu skupine PPE-DE, Hannes Swoboda v imenu skupine PSE, Fiona Hall v imenu skupine ALDE, Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE, Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL, Guntars Krasts v imenu skupine UEN, Sergej Kozlík samostojni poslanec, Robert Goebbels, Vittorio Prodi, Satu Hassi, Dimitrios Papadimoulis, Liam Aylward, Luca Romagnoli, Christoph Konrad, Reino Paasilinna, Roberto Musacchio, Luis de Grandes Pascual, Ewa Hedkvist Petersen, Carmen Fraga Estévez, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Riitta Myller, Ján Hudacký, Mia De Vits, Alejo Vidal-Quadras Roca, Antolín Sánchez Presedo, Peter Liese, Péter Olajos, Ivo Belet, Ivo Strejček in Douglas Alexander.

PREDSEDSTVO: Antonios TRAKATELLIS

podpredsednik

Govoril je Andris Piebalgs.

Vloženi predlogi resolucije, s katero se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključi razprava:

| — | Fiona Hall, Sophia in 't Veld in Vittorio Prodi v imenu skupine ALDE o odvisnosti od nafte (B6-0481/2005), |
| --- | --- |

—

Fiona Hall, Sophia in 't Veld in Vittorio Prodi v imenu skupine ALDE o odvisnosti od nafte (B6-0481/2005),

| — | Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE o višini cene surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0482/2005), |
| --- | --- |

—

Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE o višini cene surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0482/2005),

| — | Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts in Roberts Zīle v imenu skupine UEN o povišanju cen surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0491/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Guntars Krasts in Roberts Zīle v imenu skupine UEN o povišanju cen surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0491/2005),

| — | Umberto Guidoni in Ilda Figueiredo v imenu skupine GUE/NGL o nafti (B6-0499/2005), |
| --- | --- |

—

Umberto Guidoni in Ilda Figueiredo v imenu skupine GUE/NGL o nafti (B6-0499/2005),

| — | Alexander Radwan, Giles Chichester in Paul Rübig v imenu skupine PPE-DE o višini cene surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0506/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Radwan, Giles Chichester in Paul Rübig v imenu skupine PPE-DE o višini cene surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0506/2005),

| — | Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe in Mia De Vits v imenu skupine PSE o povišanju cene surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0509/2005). |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda, Robert Goebbels, Mechtild Rothe in Mia De Vits v imenu skupine PSE o povišanju cene surove nafte in odvisnosti od nafte (B6-0509/2005).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.2, Zapisnik z dne 29.09.2005

13.   Reforma Združenih narodov in razvojni cilji tisočletja (razprava)

(razprava)

Izjave Sveta in Komisije: Reforma Združenih narodov in razvojni cilji tisočletja.

Douglas Alexander (predsedujoči Svetu) in Benita Ferrero-Waldner (članica Komisije) sta podala izjavi.

Govorili so Francisco José Millán Mon v imenu skupine PPE-DE, Glenys Kinnock v imenu skupine PSE, Alexander Lambsdorff v imenu skupine ALDE, Frithjof Schmidt v imenu skupine Verts/ALE, Miguel Portas v imenu skupine GUE/NGL, Hélène Goudin v imenu skupine IND/DEM, Inese Vaidere v imenu skupine UEN, Irena Belohorská samostojna poslanka, Nirj Deva, Jo Leinen, Lapo Pistelli, Raül Romeva i Rueda, Tobias Pflüger, Kathy Sinnott, Koenraad Dillen, Enrique Barón Crespo, Paul Marie Coûteaux, Miguel Angel Martínez Martínez, Inger Segelström, Manuel António dos Santos, Douglas Alexander, Benita Ferrero-Waldner in Alexander Lambsdorff, ki je postavil vprašanje Komisiji, na katerega je odgovorila Benita Ferrero-Waldner.

Vloženi predlogi resolucije, s katero se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključi razprava:

| — | Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre in Marie Anne Isler Béguin v imenu skupine Verts/ALE o reformi Združenih narodov (B6-0483/2005), |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Frithjof Schmidt, Hélène Flautre in Marie Anne Isler Béguin v imenu skupine Verts/ALE o reformi Združenih narodov (B6-0483/2005),

| — | Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis in Guntars Krasts v imenu skupine UEN o reformi Združenih narodov (B6-0492/2005), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis in Guntars Krasts v imenu skupine UEN o reformi Združenih narodov (B6-0492/2005),

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon in Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE o zaključkih Svetovnega vrha Združenih narodov in razvojnih ciljih tisočletja (14. - 16. september 2005) (B6-0493/2005), |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Elmar Brok, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon in Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE o zaključkih Svetovnega vrha Združenih narodov in razvojnih ciljih tisočletja (14. - 16. september 2005) (B6-0493/2005),

| — | André Brie in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL o izidih Svetovnega vrha 2005 Združenih narodov (B6-0501/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL o izidih Svetovnega vrha 2005 Združenih narodov (B6-0501/2005),

| — | Alexander Lambsdorff in Lapo Pistelli v imenu skupine ALDE o Svetovnem vrhu Organizacije združenih narodov (B6-0507/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff in Lapo Pistelli v imenu skupine ALDE o Svetovnem vrhu Organizacije združenih narodov (B6-0507/2005),

| — | Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen in Miguel Angel Martínez Martínez v imenu skupine PSE o reformi Združenih narodov (B6-0510/2005). |
| --- | --- |

—

Glenys Kinnock, Michel Rocard, Pasqualina Napoletano, Jo Leinen in Miguel Angel Martínez Martínez v imenu skupine PSE o reformi Združenih narodov (B6-0510/2005).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.3, Zapisnik z dne 29.09.2005

(Seja, ki se je prekinila ob 18.10 v pričakovanju zčetka časa za vprašanja, se je nadaljevala ob 18.25.)

(Seja, ki se je prekinila ob 18.10 v pričakovanju zčetka časa za vprašanja, se je nadaljevala ob 18.25.)

PREDSEDSTVO: Manuel António dos SANTOS

podpredsednik

14.   Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)

(vprašanja Svetu)

Parlament je obravnaval vrsto vprašanj Svetu (B6-0331/2005).

Vprašanje 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Problem odpadkov in njegova rešitev.

Douglas Alexander (predsedujoči Svetu) je odgovoril na vprašanje in dodatno vprašanje, ki ju je postavila Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Vprašanje 2 (Sajjad Karim): Uskladitev pristopa držav članic k boju proti terorizmu.

Douglas Alexander je odgovoril na vprašanje in dodatni vprašanji, ki sta jih postavila Sajjad Karim in David Martin.

Vprašanje 3 (Chris Davies): Spletna stran Sveta ministrov.

Douglas Alexander je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Chris Davies, David Martin in Bill Newton Dunn.

Vprašanje 4 (Sarah Ludford): Ovire v zvezi s pravico o dostopu do dokumentov Sveta.

Douglas Alexander je odgovoril na vprašanje in dodatno vprašanje, ki ju je postavila Sarah Ludford.

Vprašanje 5 (Nigel Farage): Partnerski sporazumi o ribolovu.

Douglas Alexander je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Nigel Farage, Christopher Beazley in Catherine Stihler.

Vprašanje 6 (Bernd Posselt): Pravice manjšin v Srbiji.

Douglas Alexander je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili Bernd Posselt, Zsolt László Becsey in Paul Rübig.

Vprašanje 7 (Dimitrios Papadimoulis): Lastniške pravice verskih manjšin v Turčiji.

Douglas Alexander je odgovoril na vprašanje in dodatni vprašanji, ki sta jih postavila Dimitrios Papadimoulis in Catherine Stihler.

Vprašanje 8 (James Hugh Allister): Teroristi IRA.

Douglas Alexander (predsedujoči Svetu) je odgovoril na vprašanje in dodatna vprašanja, ki so jih postavili James Hugh Allister, James Nicholson in Proinsias De Rossa.

Govoril je Christopher Beazley.

Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno.

Čas za vprašanja Svetu se je zaključil.

(Seja, ki se je prekinila ob 19.05, se je nadaljevala ob 21.05.)

(Seja, ki se je prekinila ob 19.05, se je nadaljevala ob 21.05.)

PREDSEDSTVO: Pierre MOSCOVICI

podpredsednik

15.   Belorusija (razprava)

(razprava)

Izjava Komisije: Belorusija

Olli Rehn (član Komisije) je podal izjavo.

Govorili so Bogdan Klich v imenu skupine PPE-DE, Joseph Muscat v imenu skupine PSE, Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE, Elisabeth Schroedter v imenu skupine Verts/ALE, Jonas Sjöstedt v imenu skupine GUE/NGL, Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM, Konrad Szymański v imenu skupine UEN, Bernd Posselt, Józef Pinior, Věra Flasarová, Mirosław Mariusz Piotrowski, Inese Vaidere, Barbara Kudrycka, Bogusław Sonik in Olli Rehn.

Vloženi predlogi resolucije, s katero se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključi razprava:

| — | Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE o razmerah v Belorusiji (B6-0486/2005), |
| --- | --- |

—

Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE o razmerah v Belorusiji (B6-0486/2005),

| — | Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock in Karl von Wogau v imenu skupine PPE-DE o položaju manjšin v Belorusiji (B6-0488/2005), |
| --- | --- |

—

Laima Liucija Andrikienė, Árpád Duka-Zólyomi, James Elles, Alfred Gomolka, Tunne Kelam, Bogdan Klich, Barbara Kudrycka, Aldis Kušķis, Rihards Pīks, Bernd Posselt, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Charles Tannock in Karl von Wogau v imenu skupine PPE-DE o položaju manjšin v Belorusiji (B6-0488/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma in Joseph Muscat v imenu skupine PSE o Belorusiji (B6-0490/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma in Joseph Muscat v imenu skupine PSE o Belorusiji (B6-0490/2005),

| — | Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM o položaju manjšin v Belorusiji (B6-0494/2005), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM o položaju manjšin v Belorusiji (B6-0494/2005),

| — | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański in Inese Vaidere v imenu skupine UEN o političnih razmerah v Belorusiji (B6-0497/2005), |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański in Inese Vaidere v imenu skupine UEN o političnih razmerah v Belorusiji (B6-0497/2005),

| — | Eva-Britt Svensson v imenu skupine GUE/NGL o Belorusiji (B6-0503/2005), |
| --- | --- |

—

Eva-Britt Svensson v imenu skupine GUE/NGL o Belorusiji (B6-0503/2005),

| — | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček in Marie Anne Isler Béguin v imenu skupine Verts/ALE o neodvisnih medijih in političnih razmerah v Belorusiji (B6-0508/2005). |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček in Marie Anne Isler Béguin v imenu skupine Verts/ALE o neodvisnih medijih in političnih razmerah v Belorusiji (B6-0508/2005).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.4, Zapisnik z dne 29.09.2005

16.   Strateško partnerstvo EU-Indija (razprava)

(razprava)

Poročilo: Odnosi med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (2004/2169(INI)) — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalec: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005).

Emilio Menéndez del Valle je predstavil poročilo.

Govoril je Olli Rehn (član Komisije).

Govorili so Georgios Papastamkos (pripravljalec mnenja Odbora INTA), Marcello Vernola v imenu skupine PPE-DE, Neena Gill v imenu skupine PSE, Sajjad Karim v imenu skupine ALDE, Derek Roland Clark v imenu skupine IND/DEM, Ryszard Czarnecki samostojni poslanec, Charles Tannock, Jo Leinen, Eija-Riitta Korhola in Libor Rouček.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.5, Zapisnik z dne 29.09.2005

17.   Vloga obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov (razprava)

(razprava)

Poročilo: Delež obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalec: Claude Turmes (A6-0227/2005).

Claude Turmes je predstavil poročilo.

Govoril je Andris Piebalgs (član Komisije).

Govorili so Dimitrios Papadimoulis (pripravljalec mnenja Odbora ENVI), Mairead McGuinness (pripravljalka mnenja Odbora AGRI), Peter Liese v imenu skupine PPE-DE, Mechtild Rothe v imenu skupine PSE, Vittorio Prodi v imenu skupine ALDE, Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL, Mieczysław Edmund Janowski v imenu skupine UEN, Sergej Kozlík samostojni poslanec, Nikolaos Vakalis, Adam Gierek, Esko Seppänen, Avril Doyle, Andres Tarand in Andris Piebalgs.

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.6, Zapisnik z dne 29.09.2005

18.   Položaj manjšin na Kosovu z vidika človekovih pravic (razprava)

(razprava)

Izjava Komisije: Položaj manjšin na Kosovu z vidika človekovih pravic.

Olli Rehn (član Komisije) je podal izjavo.

Govorili so Bernd Posselt v imenu skupine PPE-DE, Panagiotis Beglitis v imenu skupine PSE, Viktória Mohácsi v imenu skupine ALDE, Elly de Groen-Kouwenhoven v imenu skupine Verts/ALE, Gisela Kallenbach in Olli Rehn.

Razprava se je zaključila.

19.   Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v EU do leta 2010 (razprava)

(razprava)

Poročilo: Sporočilo Komisije „Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost“ (2004/2162(INI)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Ari Vatanen (A6-0225/2005).

Ari Vatanen je predstavil poročilo.

Govoril je Jacques Barrot (podpredsednik Komisije)

Govorili so Dieter-Lebrecht Koch v imenu skupine PPE-DE, Inés Ayala Sender v imenu skupine PSE, Hannu Takkula v imenu skupine ALDE, Margrete Auken v imenu skupine Verts/ALE, Ewa Hedkvist Petersen in Jacques Barrot

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.7, Zapisnik z dne 29.09.2005

20.   Dnevni red naslednje seje

Določen je bil dnevni red za jutrišnjo sejo (dokument „Dnevni red“ PE 361.877/OJJE).

21.   Zaključek seje

Seja se je zaključila ob 23.50.

Julian Priestley

generalni sekretar

Manuel António dos Santos

podpredsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Opazovalci:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Dimitrov Martin, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Christova Christina Velcheva, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PRILOGA I

IZIDI GLASOVANJ

Pomen kratic in znakov

| + | sprejeto |
| --- | --- |
| - | zavrnjeno |
| ↓ | brezpredmetno |
| U | umaknjeno |
| PG (..., ..., ...) | poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| EG (..., ..., ...) | elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| po delih | glasovanje po delih |
| loč. | ločeno glasovanje |
| p.s. | predlog spremembe |
| SPS | sporazumni predlog spremembe |
| UD | ustrezni del |
| D | predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje |
| = | identični predlogi sprememb |
| § | odstavek |
| čl. | člen |
| u.i. | uvodna izjava |
| PR | predlog resolucije |
| SPR | skupni predlog resolucije |
| TG | tajno glasovanje |

+

sprejeto

-

zavrnjeno

↓

brezpredmetno

U

umaknjeno

PG (..., ..., ...)

poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani)

EG (..., ..., ...)

elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani)

po delih

glasovanje po delih

loč.

ločeno glasovanje

p.s.

predlog spremembe

SPS

sporazumni predlog spremembe

UD

ustrezni del

D

predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje

=

identični predlogi sprememb

§

odstavek

čl.

člen

u.i.

uvodna izjava

PR

predlog resolucije

SPR

skupni predlog resolucije

TG

tajno glasovanje

1.   Dodatni protokol k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Turčijo po širitvi Evropske unije ***

Poročilo: Elmar BROK (A6-0241/2005)

| Predmet | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno samo glasovanje | | Preloženo | |

Predmet

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Eno samo glasovanje

Preloženo

Glasovanje je preloženo na osnovi člena 170(4) Poslovnika.

2.   Začetek pogajanj s Turčijo

Predlogi resolucij: B6-0484/2005, B6-0487/2005, B6-0496/2005, B6-0498/2005, B6-0502/2005, B6-0505/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog skupne resolucije RC-B6-0484/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN) |
| § 1 | 2 | PPE-DE | PG | + | 322, 282, 61 |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| Po § 2 | 5 | Lambrinidis idr. | | + | spremenjen z ustnim predlogom |
| Po § 3 | 1 | Moscovici idr. | po delih/PG | | |
| 1 | + | 542, 74, 46 |
| 2 | + | 304, 294, 57 |
| Po § 4 | 6 | Lambrinidis idr. | EG | - | 184, 272, 213 |
| § 5 | 7 | Lambrinidis idr. | EG | - | 175, 273, 217 |
| § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Po § 10 | 3 | PPE-DE | PG | - | 235, 291, 129 |
| § 15 | | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 16 | | originalno besedilo | loč. | + | |
| u.i. D | | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Po u.i. I | 4 | Moscovici idr. | | + | |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 356, 181, 125 |
| Predlogi resolucije političnih skupin |
| B6-0484/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0487/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0496/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0498/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0502/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0505/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlog skupne resolucije RC-B6-0484/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL+UEN)

§ 1

2

PPE-DE

PG

+

322, 282, 61

§

originalno besedilo

↓

Po § 2

5

Lambrinidis idr.

+

spremenjen z ustnim predlogom

Po § 3

1

Moscovici idr.

po delih/PG

1

+

542, 74, 46

2

+

304, 294, 57

Po § 4

6

Lambrinidis idr.

EG

-

184, 272, 213

§ 5

7

Lambrinidis idr.

EG

-

175, 273, 217

§

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

Po § 10

3

PPE-DE

PG

-

235, 291, 129

§ 15

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 16

originalno besedilo

loč.

+

u.i. D

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

Po u.i. I

4

Moscovici idr.

+

Glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

356, 181, 125

Predlogi resolucije političnih skupin

B6-0484/2005

Verts/ALE

↓

B6-0487/2005

ALDE

↓

B6-0496/2005

PSE

↓

B6-0498/2005

UEN

↓

B6-0502/2005

GUE/NGL

↓

B6-0505/2005

PPE-DE

↓

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM p.s. 3 in končno glasovanje

PPE-DE p.s. 1, 3

Verts/ALE p.s. 1

Zahteve za ločeno glasovanje

UEN § 16

PPE-DE § 16

Zahteve za glasovanje po delih

Verts/ALE

P.s. 1

1. del:„poziva Turčijo naj prizna genocid nad Armenci;“

2. del:„šteje to dejanje ... k Evropski uniji;“

PSE

§ 15

1. del:„poudarja, da bo začetek pogajanj ... samodejno k pristopu;“

2. del:„vendar poudarja ... začetka pogajanj;“

PPE-DE

§ 5

1. del: celotno besedilo brez besed „na osnovi Annanovega načrta“

2. del: te besede

D

1. del: celotno besedilo brez besed „na osnovi Ananovega načrta“

2. del: te besede

Razno

Jan Marinus Wiersma je v imenu skupine PSE predstavil ustni predlog spremembe na § 6 in §16.

Giorgos Dimitrakopoulos je v imenu skupine PPE-DE predstavil naslednji ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 5:

| 2a. | poudarja, da takšna enostranska izjava Turčije ni sestavni del Protokola in nima nikakršnih pravnih učinkov na obveznosti Turčije v skladu s tem Protokolom; in ne bi smela biti poslana v ratifikacijo s strani Velike narodne skupščine; |
| --- | --- |

2a.

poudarja, da takšna enostranska izjava Turčije ni sestavni del Protokola in nima nikakršnih pravnih učinkov na obveznosti Turčije v skladu s tem Protokolom; in ne bi smela biti poslana v ratifikacijo s strani Velike narodne skupščine;

3.   1. Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, 2. Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I

Poročilo: Alexander RADWAN (A6-0257/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

1.

Sklop št. 1A

1-2

4-5

8

10-11

15-17

19-22

24-26

28-29

31-39

41-49

50

52-53

54-57

60-64

67, 69, 71

73-74

76-78

81-86

88-92

94-100

102-107

109

111-115

117

119-126

128

130-139

141-151

154-159

161-165

168-170

172

174-208

211-218

223

227-248

250-255

256-262

264

266-269

271-275

277, 278

280-285

288-290

292-295

297-298

300-305

307-309

312-313

315-316

319-320

322-338

340-347

349-369

373-383

385-386

390-392

394-401

403-407

409-414

416-426

428

430-431

433-434

436-448

523-673

675-691

727

odbor

PPE-DE, AE

+

Sklop št. 1B

13

18

27

30

65

77

93

101

110

118

129

167

222

249

265

270

286-287

291

306

310-311

314

317

321

348

370-372

384

387-389

393

402

427

429

435

odbor

-

Priloga 7

674

PPE-DE, PSE + ALDE

+

276

odbor

↓

Sklop št. 2

728-748

750-772

779

780

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Sklop št. 3

3

6-7

9

12

23

40

51

58-59

66

68

70

72

75

79-80

87

108

116

127

152

160

166

171

173

209-210

219-221

224-226

263

279

296

299

318

339

408

415

432

odbor

↓

Čl. 145, po § 3

749

PPE-DE, PSE + ALDE

+

140

odbor

↓

Po čl. 150

781

PPE-DE, PSE + ALDE

+

spremenjen z ustnim predlogom

153

odbor

↓

Po u.i. 57

778

PPE-DE, PSE + ALDE

+

spremenjen z ustnim predlogom

14

odbor

↓

Glasovanje: spremenjeni predlog

+

Glasovanje: zakonodajna resolucija

+

| 2. | Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij |
| --- | --- |

2.

Sklop št. 1A

449-451

455-488

491-492

496-497

499-511

515-520

522

692

695-712

714-726

odbor

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Sklop št. 1B

498

521

odbor

-

Sklop št. 1B

453

odbor

PG

-

43, 546, 78

Priloga 1, § 14

693

PPE-DE, PSE + ALDE

+

512

odbor

↓

513

odbor

↓

Priloga 1, § 15

694

PPE-DE, PSE + ALDE

+

514

odbor

↓

Sklop št. 2

773-777

783-784

PPE-DE, PSE + ALDE

+

Sklop št. 3

452

489

493-495

odbor

↓

Čl. 43, po § 2

785

PPE-DE, PSE + ALDE

PG

+

spremenjen z ustnim predlogom

613, 35, 11

490

odbor

↓

Po u.i. 32

782

PPE-DE, PSE + ALDE

+

spremenjen z ustnim predlogom

454

odbor

↓

Glasovanje: spremenjeni predlog

+

Glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Predloge sprememb od 753 do vključno 777 je v imenu skupine PSE podpisal Ieke van den Burg in ne Margrietus van den Berg.

Alexander Radwan je v imenu skupine EPP-ED predlagala ustni predlog spremembe k predlogoma sprememb 778 in 782, da naj se na začetku dodajo besede „Evropski parlament meni, da“.

Alexander Radwan je v imenu skupine EPP-ED predlagala ustni predlog spremembe k predlogoma sprememb 781 in 785, da naj se nadomestita z naslednjim besedilom:

Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe po izteku dveletnega obdobja po sprejetju te direktive in najpozneje 1. aprila 2008, se uporaba določb, ki zahtevajo sprejem tehničnih pravil, sprememb in sklepov v skladu z odstavkom 2, opusti. Na predlog Komisije lahko Evropski parlament in Svet obnovita zadevne določbe v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, in jih v ta namen pregledata pred iztekom zgoraj opredeljenega obdobja ali dneva.

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM: p.s. 453 in 785

Zahteve za ločeno glasovanje

IND/DEM: p.s. 140

4.   Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I

Poročilo: Bert DOORN (A6-0224/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih | 1-4
  6-14
  16-17
  19
  20
  24-41
  43-54
  56-64
  66-78
  80-87
  89-91
  97-98 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora | 92 | odbor | loč. | - | |
| Člen 23 | 104/rev | PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE | | + | |
| 55 | odbor | | ↓ | |
| Po čl. 30 | 105/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 65 | odbor | | ↓ | |
| Čl. 39, §§ 1-4 | 79UD | PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE | | + | |
| Člen 39, § 5 | 106/rev | PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE | | + | |
| 79UD | odbor | | ↓ | |
| Člen 39, § 6 | 79UD | odbor | | + | |
| Člen 47, § 1, točka d | 88 | odbor | | - | |
| 107/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| Čl. 49, po § 2 | 110 | PPE-DE, PSE+Verts/ALE | | + | |
| Člen 50 | 108/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 93-96 | odbor | | ↓ | |
| u. i. 10 | 99/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 5 | odbor | | ↓ | |
| u. i. 20 | 100/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 15 | odbor | | ↓ | |
| Po u.i. 20 | 101/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 18 | odbor | | ↓ | |
| Po u.i. 22 | 102/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 21 | odbor | | ↓ | |
| Po u.i. 23 | 109 | PPE-DE+PSE | | + | |
| 22 | odbor | | ↓ | |
| Po u.i. 27 | 103/rev | PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE | | + | |
| 23 | odbor | | ↓ | |
| Glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| Glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih

1-4

6-14

16-17

19

20

24-41

43-54

56-64

66-78

80-87

89-91

97-98

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora

92

odbor

loč.

-

Člen 23

104/rev

PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE

+

55

odbor

↓

Po čl. 30

105/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

65

odbor

↓

Čl. 39, §§ 1-4

79UD

PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE

+

Člen 39, § 5

106/rev

PPE-DE, PSE, ALDE+Verts/ALE

+

79UD

odbor

↓

Člen 39, § 6

79UD

odbor

+

Člen 47, § 1, točka d

88

odbor

-

107/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

Čl. 49, po § 2

110

PPE-DE, PSE+Verts/ALE

+

Člen 50

108/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

93-96

odbor

↓

u. i. 10

99/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

5

odbor

↓

u. i. 20

100/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

15

odbor

↓

Po u.i. 20

101/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

18

odbor

↓

Po u.i. 22

102/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

21

odbor

↓

Po u.i. 23

109

PPE-DE+PSE

+

22

odbor

↓

Po u.i. 27

103/rev

PPE-DE, PSE, ALDE + Verts/ALE

+

23

odbor

↓

Glasovanje: spremenjeni predlog

+

Glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Predlog spremembe 42 ne zadeva vseh jezikovnih oddelkov in se zato o njem ni glasovalo (člen 151(1) Poslovnika).

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE p.s. 92

5.   Razvoj železnic Skupnosti ***I

Poročilo: Georg JARZEMBOWSKI (A6-0143/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog direktive |
| Predlog zavrnitve predloga odbora | 14 | GUE/NGL | PG | - | 135, 491, 35 |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora | 2 | odbor | PG | + | 352, 291, 19 |
| 3 | odbor | loč. | + | |
| 4 | odbor | loč. | + | |
| 5 | odbor | loč. | + | |
| 6 | odbor | loč. | + | |
| 7 | odbor | loč. | + | |
| 8 | odbor | PG | + | 368, 258, 38 |
| 9 | odbor | po delih/PG | | |
| 1 | + | 393, 255, 14 |
| 2 | + | 347, 290, 15 |
| 3 | + | 350, 298, 10 |
| 10 | odbor | loč. | + | |
| 11 | odbor | loč. | + | |
| 12 | odbor | PG | + | 553, 79, 32 |
| 13 | odbor | loč. | + | |
| Glasovanje: spremenjeni predlog | PG | + | 402, 203, 60 |
| Osnutek zakonodajne resolucije |
| Po § 1 | 15 | Verts/ALE | PG | - | 157, 483, 23 |
| Glasovanje: zakonodajna resolucija | PG | + | 401, 211, 51 |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlog direktive

Predlog zavrnitve predloga odbora

14

GUE/NGL

PG

-

135, 491, 35

Predlogi sprememb pristojnega odbora

2

odbor

PG

+

352, 291, 19

3

odbor

loč.

+

4

odbor

loč.

+

5

odbor

loč.

+

6

odbor

loč.

+

7

odbor

loč.

+

8

odbor

PG

+

368, 258, 38

9

odbor

po delih/PG

1

+

393, 255, 14

2

+

347, 290, 15

3

+

350, 298, 10

10

odbor

loč.

+

11

odbor

loč.

+

12

odbor

PG

+

553, 79, 32

13

odbor

loč.

+

Glasovanje: spremenjeni predlog

PG

+

402, 203, 60

Osnutek zakonodajne resolucije

Po § 1

15

Verts/ALE

PG

-

157, 483, 23

Glasovanje: zakonodajna resolucija

PG

+

401, 211, 51

Zahteve za poimensko glasovanje

GUE/NGL p.s. 2, 9, 12, 14, spremenjeni predlogi in končno glasovanje

Verts/ALE p.s. 15

PSE p.s. 2, 8, 9

Zahteve za ločeno glasovanje

GUE/NGL p.s. 3, 4, 6, 8, 10, 11

PPE-DE p.s. 2, 9

Verts/ALE p. s. 2-13

PSE p.s. 10

Zahteve za glasovanja po delih

PSE

§ 9

1. del: celotno besedilo brez besed „do 1. januarja 2008“ in „do 1. januarja 2012“

2. del:„do 1. januarja 2008“

3. del:„do 1. januarja 2012“

Razno

Predlog spremembe1 je bil umaknjen.

6.   Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I

Poročilo: Gilles SAVARY (A6-0133/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih | 1-13
  18-19
  22-34
  36
  38-44 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora | 15 | odbor | loč. | + | |
| 17 | odbor | loč. | + | |
| 21 | odbor | loč. | + | |
| Člen 10 | 50 | GUE/NGL | | - | |
| 14 | odbor | | + | |
| 45 | PSE | | + | |
| Člen 14, § 1 | 16 | odbor | EG | - | 265, 375, 10 |
| 46 | PSE | EG | + | 347, 299, 10 |
| 47 | PSE | | + | |
| Člen 16, § 1 | 20 | odbor | | - | |
| 48 | PSE | | - | |
| Člen 25 | 49/rev | IND/DEM | | - | |
| 35 | odbor | | + | |
| Člen 29 | 37 | odbor | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 51 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| Glasovanje: zakonodajna resolucija | PG | + | 603, 24, 40 |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih

1-13

18-19

22-34

36

38-44

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora

15

odbor

loč.

+

17

odbor

loč.

+

21

odbor

loč.

+

Člen 10

50

GUE/NGL

-

14

odbor

+

45

PSE

+

Člen 14, § 1

16

odbor

EG

-

265, 375, 10

46

PSE

EG

+

347, 299, 10

47

PSE

+

Člen 16, § 1

20

odbor

-

48

PSE

-

Člen 25

49/rev

IND/DEM

-

35

odbor

+

Člen 29

37

odbor

po delih

1

+

2

+

51

GUE/NGL

↓

Glasovanje: spremenjeni predlog

+

Glasovanje: zakonodajna resolucija

PG

+

603, 24, 40

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: končno glasovanje

Zahteve za glasovanja po delih

ALDE

p.s. 37

1. del:„Priloge se prilagodijo ... členov 3, 4, 6, 12 in 17 Uredbe.“

2. del:„Socialni partnerji so vključeni ... z dne 20. maja 1998.“

Zahteve za ločeno glasovanje

ALDE: p.s. 21

PSE p.s. 15, 17

Razno

Erik Meijer je v imenu skupine GUE/NGL predstavil ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 50(2).

7.   Pravice in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I

Poročilo: Dirk STERCKX (A6-0123/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih | 1
  3-4
  6-8
  10
  12
  14-20
  24-27
  30-31
  33
  35-36
  39-40
  42-53
  55-62
  64-65
  68-70
  72-78
  80-87
  90
  92
  95-100
  102
  104-107
  110-121 | odbor | | + | |
| Predlogi sprememb pristojnega odbora | 2 | odbor | loč. | + | |
| 5 | odbor | loč. | + | |
| 9 | odbor | loč. | + | |
| 11 | odbor | PG | + | 502, 146, 9 |
| 23 | odbor | loč. | + | |
| 28 | odbor | loč. | + | |
| 29 | odbor | loč. | + | |
| 34 | odbor | loč. | + | |
| 38 | odbor | PG | + | 530, 106, 17 |
| 66 | odbor | loč. | + | |
| 67 | odbor | loč. | + | |
| 71 | odbor | loč. | + | |
| 79 | odbor | loč. | + | |
| 91 | odbor | loč. | + | |
| 103 | odbor | PG | + | 533, 116, 9 |
| Čl. 1, § 2, pododstavek 1 | 13 | odbor | PG | + | 519, 119, 6 |
| 122 | Bradbourn idr. | | ↓ | |
| Čl. 2, točka 15 | 131 | GUE/NGL | | - | |
| 21 | odbor | | + | |
| Čl. 2, točka 16 | 132 | GUE/NGL | | - | |
| 22 | odbor | | + | |
| Čl. 3, po pododstavku 3 | 133 | GUE/NGL | | - | |
| 138/rev | Verts/ALE
  El Hadraoui | PG | + | Spremenjen z ustnim predlogom


  550, 87, 16 |
| 32 | odbor | | + | |
| Čl. 6, § 1 | 37 | odbor | | + | |
| 134 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Čl. 6, § 4 | 123 | ALDE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 41 | odbor | | ↓ | |
| Čl. 11, pododstavek 2 | 54 | odbor | | + | |
| 135 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Čl. 15, § 2 | 124 | ALDE | | + | |
| 63 | odbor | | ↓ | |
| Po čl. 27 | 88 | odbor | | - | |
| 89 | odbor | | - | |
| 125 | ALDE | | + | |
| Čl. 28, po § 3 | 127 | PSE | | + | |
| Člen 29 | 93 | odbor | | - | |
| 128 | PSE | | + | |
| Čl. 30 | 94 | odbor | | - | |
| 126 | ALDE | | + | |
| Čl. 33, § 2 | 101 | odbor | | + | |
| 136 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Čl. 36 | 108 | odbor | EG | + | 416, 199, 21 |
| 129 | PSE | | ↓ | |
| Čl. 37 | 109 | odbor | | + | |
| 137 | GUE/NGL | | ↓ | |
| Po u.i. 2 | 130 | GUE/NGL | | - | |
| Glasovanje: spremenjeni predlog | | + | |
| Glasovanje: zakonodajna resolucija | | + | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlogi sprememb pristojnega odbora - glasovanje po sklopih

1

3-4

6-8

10

12

14-20

24-27

30-31

33

35-36

39-40

42-53

55-62

64-65

68-70

72-78

80-87

90

92

95-100

102

104-107

110-121

odbor

+

Predlogi sprememb pristojnega odbora

2

odbor

loč.

+

5

odbor

loč.

+

9

odbor

loč.

+

11

odbor

PG

+

502, 146, 9

23

odbor

loč.

+

28

odbor

loč.

+

29

odbor

loč.

+

34

odbor

loč.

+

38

odbor

PG

+

530, 106, 17

66

odbor

loč.

+

67

odbor

loč.

+

71

odbor

loč.

+

79

odbor

loč.

+

91

odbor

loč.

+

103

odbor

PG

+

533, 116, 9

Čl. 1, § 2, pododstavek 1

13

odbor

PG

+

519, 119, 6

122

Bradbourn idr.

↓

Čl. 2, točka 15

131

GUE/NGL

-

21

odbor

+

Čl. 2, točka 16

132

GUE/NGL

-

22

odbor

+

Čl. 3, po pododstavku 3

133

GUE/NGL

-

138/rev

Verts/ALE

El Hadraoui

PG

+

Spremenjen z ustnim predlogom

550, 87, 16

32

odbor

+

Čl. 6, § 1

37

odbor

+

134

GUE/NGL

↓

Čl. 6, § 4

123

ALDE

po delih

1

+

2

+

41

odbor

↓

Čl. 11, pododstavek 2

54

odbor

+

135

GUE/NGL

↓

Čl. 15, § 2

124

ALDE

+

63

odbor

↓

Po čl. 27

88

odbor

-

89

odbor

-

125

ALDE

+

Čl. 28, po § 3

127

PSE

+

Člen 29

93

odbor

-

128

PSE

+

Čl. 30

94

odbor

-

126

ALDE

+

Čl. 33, § 2

101

odbor

+

136

GUE/NGL

↓

Čl. 36

108

odbor

EG

+

416, 199, 21

129

PSE

↓

Čl. 37

109

odbor

+

137

GUE/NGL

↓

Po u.i. 2

130

GUE/NGL

-

Glasovanje: spremenjeni predlog

+

Glasovanje: zakonodajna resolucija

+

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE p.s. 2, 5, 9, 22, 41, 66, 67, 79

PSE p.s. 23, 28, 29, 34, 54, 71, 91

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE p.s. 11, 13, 38, 103

Verts/ALE p.s. 138/rev

Zahteve za glasovanja po delih

PSE

p.s. 123

1. del: celotno besedilo brez besed „boja proti goljufijam“

2. del: te besede

Razno

Michael Cramer je v imenu skupine Verts/ALE predstavil naslednji ustni predlog spremembe k predlogu spremembe 138/rev:

| „1. | Po prevozni pogodbi mora prevoznik ali prevozniki v železniškem prometu v namembni kraj prepeljati tako potnike kot tudi ročno prtljago in prtljago.
  Kolesa potnikov se prevažajo na vseh vlakih, vključno na čezmejnih vlakih in vlakih za visoke hitrosti, proti morebitnemu plačilu
  . Pogodbo je treba potrditi z izdajo ene ali več vozovnic potniku. Vozovnice štejejo kot očiten dokaz sklenjene pogodbe.“ |
| --- | --- |

„1.

Po prevozni pogodbi mora prevoznik ali prevozniki v železniškem prometu v namembni kraj prepeljati tako potnike kot tudi ročno prtljago in prtljago.
  Kolesa potnikov se prevažajo na vseh vlakih, vključno na čezmejnih vlakih in vlakih za visoke hitrosti, proti morebitnemu plačilu
  . Pogodbo je treba potrditi z izdajo ene ali več vozovnic potniku. Vozovnice štejejo kot očiten dokaz sklenjene pogodbe.“

8.   Pogodbena kakovost železniškega tovornega prometa ***I

Poročilo: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

Poročilo: Roberts ZILE (A6-0171/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Glasovanje: Predlog uredbe | | - | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Glasovanje: Predlog uredbe

Glasovanje: Predlog uredbe

-

-

Odbor ni umaknil svojega predloga, vprašanje je bilo v skladu s členom 52(3) Poslovnika poslano pristojnemu odboru (TRANS).

9.   25. obletnica „Solidarnosti“ in njeno sporočilo Evropi

Predlogi resolucij: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 et 0504/2005

Predlogi resolucij: B6-0485/2005, 0495/2005, 0500/2005 et 0504/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog skupne resolucije RC-B6-0485/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE et UEN) |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucije političnih skupin |
| B6-0485/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0495/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0500/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0504/2005 | | PPE-DE, PSE, ALDE + UEN | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlog skupne resolucije RC-B6-0485/2005

Predlog skupne resolucije RC-B6-0485/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE et UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE et UEN)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucije političnih skupin

Predlogi resolucije političnih skupin

B6-0485/2005

Verts/ALE

↓

B6-0495/2005

PSE

↓

B6-0500/2005

GUE/NGL

↓

B6-0504/2005

PPE-DE, PSE, ALDE + UEN

↓

10.   Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju *

Poročilo: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

Poročilo: Ambroise GUELLEC (A6-0251/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 3 | 5 | GUE/NGL | | - | |
| § 4 | 6 | GUE/NGL | | - | |
| § 8 | 7 | GUE/NGL | | - | |
| § 12 | § | originalno besedilo | PG | + | 487, 83, 38 |
| § 13 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 14 | 2 | PPE-DE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| U.i. A | 3 | GUE/NGL | | - | |
| u.i. D | 4 | GUE/NGL | | - | |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

§ 3

5

GUE/NGL

-

§ 4

6

GUE/NGL

-

§ 8

7

GUE/NGL

-

§ 12

§

originalno besedilo

originalno besedilo

PG

+

487, 83, 38

§ 13

1

PPE-DE

+

§ 14

2

PPE-DE

po delih

1

+

2

+

U.i. A

3

GUE/NGL

-

u.i. D

4

GUE/NGL

-

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Zahteve za glasovanja po delih

Zahteve za glasovanja po delih

PSE

p.s. 2

p.s. 2

1. del: celotno besedilo brez besed „prek sredstev EOOPN“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE § 12

11.   Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije *

Poročilo: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

Poročilo: Sérgio MARQUES (A6-0246/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 6 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 7 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| § 8 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| po § 8 | 5 | GUE/NGL | PG | - | 44, 547, 10 |
| § 9 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 10 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § 17 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 300, 285, 15 |
| 3 | + | |
| po § 21 | 6 | GUE/NGL | PG | - | 52, 547, 5 |
| § 22 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 23 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 24 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 25 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 27 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 29 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 30 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 33 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 34 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EG | - | 237, 333, 13 |
| 4 | + | |
| § 36 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| § 39 | 7 | GUE/NGL | PG | - | 84, 490, 3 |
| § 40 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 41 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| § 42 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 49 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| U.i. A | 3 | GUE/NGL | PG | - | 165, 391, 9 |
| u.i. M | § | originalno besedilo | loč. | - | |
| Po u.i. N | 4 | GUE/NGL | PG | - | 46, 500, 5 |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

§ 6

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 7

1

Verts/ALE

-

§ 8

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

po § 8

5

GUE/NGL

PG

-

44, 547, 10

§ 9

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 10

2

Verts/ALE

-

§ 17

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2/EG

+

300, 285, 15

3

+

po § 21

6

GUE/NGL

PG

-

52, 547, 5

§ 22

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 23

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 24

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 25

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 27

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 29

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 30

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 33

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 34

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

3/EG

-

237, 333, 13

4

+

§ 36

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

3

+

§ 39

7

GUE/NGL

PG

-

84, 490, 3

§ 40

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 41

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

-

§ 42

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 49

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

U.i. A

3

GUE/NGL

PG

-

165, 391, 9

u.i. M

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

-

Po u.i. N

4

GUE/NGL

PG

-

46, 500, 5

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

+

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

GUE/NGL: p.s. 5, 6, 7, 3, 4

Zahteve za ločeno glasovanje

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: u.i. M in § 41

Verts/ALE: 6, 8, 9, 17, 24, 27, 29, 30, 33, 40, 41, 42

Zahteve za glasovanje po delih

Zahteve za glasovanje po delih

PPE-DE:

§ 17

§ 17

1. del:„obžaluje ukinitev pomoči za prodajo v sektorju sladkorja“

1. del:

2. del:„zahteva vzpostavitev tega mehanizma ... pomanjkljivosti najbolj obrobnih regij“

2. del:

3. del:„kar zadeva ... teh dejavnosti v regiji;“

3. del:

§ 36

§ 36

1. del:„poziva Komisijo ... z vidika bele knjige,“

1. del:

2. del:„tako v okviru sektorja ... s pomočjo okvirne zakonodaje,“

2. del:

3. del:„nameni primerno pozornost ... njihovim posebnim razmeram;“

3. del:

Verts/ALE

§ 22

§ 22

1. del:„opozarja ... dovoljenih praks“

1. del:

2. del:„kot tudi glede dostopa do obdajajočih in sosednjih voda;“

2. del:

§ 23

§ 23

1. del:„besedilo v celoti z izjemo besed'načelo preventive in stabilnosti“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

§ 25

§ 25

1. del: besedilo v celoti z izjemo besed „oziroma na višji ravni“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

§ 49

§ 49

1. del: besedilo v celoti z izjemo besed „poziva k sofinanciranju dodatnih stroškov v prometu in“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

ALDE

§ 41

§ 41

1. del: besedilo v celoti z izjemo besed „kot prednostne in jih sofinancira“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

PPE-DE, Verts/ALE

§ 34

§ 34

1. del:„poziva Komisijo, ... v teh regijah“

1. del:

2. del:„bodisi s posebnimi ukrepi ... novim modelom konkurenčnosti;“

2. del:

3. del:„za nadomestitev dodatnih stroškov...z njihovo dejavnostjo, in“

3. del:

4. del:„prav tako se zavzema za podporo ... podjetniškemu duhu“

4. del:

---

PRILOGA II

IZID POIMENSKEGA GLASOVANJA

1.   RC B6-0484/2005 — Turčija

Predlog spremembe 2

Za: 322

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Zapałowski, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, del Castillo Vera, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Berger, Bösch, Bono, Dührkop Dührkop, Ettl, Hänsch, Haug, Leichtfried, Scheele

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Proti: 282

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Bowis, Buzek, Cederschiöld, Chmielewski, Deß, De Veyrac, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Podkański, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Ventre, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, La Russa, Muscardini, Musumeci

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Vzdržan: 61

ALDE: Savi, Toia

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Wohlin

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ayuso González, Busuttil, Casa, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Iturgaiz Angulo, Landsbergis, López-Istúriz White, Millán Mon, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Berès, Bourzai, Carlotti, Cottigny, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Ilves, Laignel, Lienemann, Moscovici, Navarro, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud

Verts/ALE: Lichtenberger, Voggenhuber, Ždanoka

Popravki glasovanja

Za

Françoise Castex

Proti

Catherine Guy-Quint

Vzdržan

Guy Bono

2.   RC B6-0484/2005 — Turčija

Predlog spremembe 1/1

Za: 542

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 74

ALDE: Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Kułakowski, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hybášková, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Millán Mon, Ouzký, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Strejček, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Lagendijk

Vzdržan: 46

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Berend, Bradbourn, Brejc, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, De Veyrac, Evans Jonathan, Goepel, Hoppenstedt, Kamall, McMillan-Scott, Matsis, Parish, Schröder, Thyssen, Van Orden, Ventre, Zieleniec

PSE: Hasse Ferreira, Haug, Ilves, Jöns, Kuhne

Popravki glasovanja

Za

Claude Turmes, Othmar Karas

Proti

Robert Sturdy

3.   RC B6-0484/2005 — Turčija

Predlog spremembe 1/2

Za: 304

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Chiesa, Costa, Degutis, Deprez, Duquesne, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Lax, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Barsi-Pataky, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Buzek, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Falbr, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Lambrinidis, Lienemann, Matsouka, Moscovici, Muscat, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Sifunakis, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Whitehead, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias, Jonckheer, Ždanoka

Proti: 294

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Cesa, Demetriou, Descamps, Duchoň, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Grossetête, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kamall, Karas, Lamassoure, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Marques, Mathieu, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Schnellhardt, Seeberg, Strejček, Stubb, Thyssen, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Záborská, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gruber, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Vzdržan: 57

GUE/NGL: Krarup, Portas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Helmer, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bauer, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Busuttil, Callanan, Casa, Chichester, Coveney, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doyle, Evans Jonathan, Fajmon, Goepel, Hoppenstedt, Landsbergis, Lombardo, Matsis, Schröder, Ventre, Wijkman, Zieleniec

PSE: D'Alema, Dobolyi, Golik, Grech, Hegyi, Ilves, Pahor, Rocard, Rosati, Scheele

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Isler Béguin, Voggenhuber

Popravki glasovanja

Za

Othmar Karas, Claude Turmes, Gérard Onesta, Marie Anne Isler Béguin

Proti

Robert Sturdy, Britta Thomsen

4.   RC B6-0484/2005 — Turčija

Predlog spremembe 3

Za: 235

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lax, Matsakis, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Starkevičiūtė, Takkula, Toia, Virrankoski

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Cesa, Cirino Pomicino, Coelho, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ferreira Anne, Gebhardt, Hänsch, Haug, Krehl, Leichtfried, Lienemann, Patrie, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Proti: 291

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Busk, Chiesa, Cocilovo, Davies, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Cederschiöld, Daul, Descamps, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 129

ALDE: Krahmer, Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bauer, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kudrycka, Langendries, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mantovani, Millán Mon, Nicholson, Ouzký, Parish, Podestà, Podkański, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Bono, Carlotti, Castex, Dobolyi, Douay, Fruteau, Guy-Quint, Ilves, Laignel, Le Foll, Muscat, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Schapira, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Kusstatscher, Lichtenberger

Popravki glasovanja

Za

Alexander Lambsdorff

Proti

Simon Coveney

5.   RC B6-0484/2005 — Turčija

Resolucija

Za: 356

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Belet, Bonsignore, Bowis, Brok, Buzek, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Goepel, de Grandes Pascual, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Stubb, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Bennahmias

Proti: 181

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Virrankoski

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Cesa, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Dionisi, Ebner, Elles, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Itälä, Járóka, Jeggle, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Mathieu, Mauro, Mayer, Mikolášik, Nassauer, Niebler, Olajos, Pack, Pálfi, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Sommer, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Hänsch, Haug, Jöns, Kuhne, Laignel, Leichtfried, Lienemann, Piecyk, Prets, Scheele

UEN: Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Roszkowski

Verts/ALE: Staes

Vzdržan: 125

ALDE: Degutis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Manders, Oviir, Resetarits, Takkula

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Chichester, Deva, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Higgins, Hoppenstedt, Kamall, Klich, Landsbergis, Lombardo, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Nicholson, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Schröder, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

PSE: Dobolyi, Gebhardt, Ilves, Krehl, Muscat, Patrie, Poignant, Roth-Behrendt, Sakalas, Savary, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Popravki glasovanja

Za

Mairead McGuinness, Joseph Muscat, Ria Oomen-Ruijten

Vzdržan

Claude Turmes, Henri Weber

6.   Poročilo Radwan A6-0257/2005

Predlog spremembe 453

Za: 43

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Cirino Pomicino, Jałowiecki

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Proti: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Krarup, Morgantini, Sjöstedt

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Vzdržan: 78

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Popravki glasovanja

Za

Claude Turmes

Proti

Rainer Wieland

7.   Poročilo Radwan A6-0257/2005

Predlog spremembe 785

Za: 613

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 35

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

UEN: Aylward, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Ó Neachtain, Ryan

Vzdržan: 11

GUE/NGL: Agnoletto, Pafilis, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Popravki glasovanja

Za

Claude Turmes

8.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 14

Za: 135

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Cirino Pomicino, Mikolášik, Varvitsiotis, Wijkman, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: Arif, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Golik, Hamon, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Maňka, Moscovici, Navarro, Patrie, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Proti: 491

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Lichtenberger, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Ždanoka

Vzdržan: 35

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Chmielewski, Handzlik, Harbour, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Őry, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Joan i Marí, Lagendijk, Özdemir, Voggenhuber

Popravki glasovanja

Za

Kathalijne Maria Buitenweg, Joost Lagendijk

Proti

Othmar Karas, Anders Wijkman, Malcolm Harbour, Luís Queiró, Monica Frassoni

9.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 2

Za: 352

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McCarthy, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Roth-Behrendt, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Proti: 291

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Kilroy-Silk, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Sudre, Szájer, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Glante, Goebbels, Gomes, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 19

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Klich, Roithová, Thyssen

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund, Whitehead

Verts/ALE: Joan i Marí

Popravki glasovanja

Za

Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou

Proti

Edith Mastenbroek

10.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 8

Za: 368

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Bullmann, D'Alema, Dobolyi, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 258

ALDE: Beaupuy, Bonino, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Pannella, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Mote

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Daul, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olbrycht, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Vzdržan: 38

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Pálfi, Roithová, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Segelström, Westlund

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Joan i Marí

Popravki glasovanja

Proti

Katerina Batzeli

11.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 9/1

Za: 393

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin

NI: Claeys, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Olajos, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Bullmann, Christensen, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber

Proti: 255

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Cirino Pomicino, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Eurlings, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Langen, Langendries, Lewandowski, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Mikolášik, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pīks, Piskorski, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Toubon, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 14

NI: Allister, Baco, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Roithová

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: Joan i Marí

Popravki glasovanja

Za

Othmar Karas, Richard Corbett

Proti

Claude Turmes

12.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 9/2

Za: 347

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 290

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Manders, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Polfer, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lulling, Maat, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mikolášik, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jørgensen, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes

Vzdržan: 15

ALDE: Kułakowski

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski, Podkański, Szájer

PSE: Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Swoboda

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Popravki glasovanja

Proti

Claude Turmes, Pedro Guerreiro

13.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 9/3

Za: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tajani, Tannock, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Corbett, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lavarra, Lehtinen, Lévai, McAvan, McCarthy, Mann Erika, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 298

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Maaten, Morillon, Polfer, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Buzek, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fontaine, Gál, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Langendries, Lewandowski, Maat, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Podkański, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Sonik, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Golik, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Navarro, Paasilinna, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Smith, Staes, Turmes

Vzdržan: 10

IND/DEM: Borghezio, Speroni

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Grech, Gruber

Verts/ALE: Frassoni, Joan i Marí

Popravki glasovanja

Proti

Claude Turmes

14.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 12

Za: 553

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 79

GUE/NGL: Kohlíček

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lulling, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Christensen, Corbey, Díez González, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Jørgensen, Kristensen, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Vzdržan: 32

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Landsbergis, Olajos, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Szájer

PSE: Andersson, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Popravki glasovanja

Za

Othmar Karas

15.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog Komisije

Za: 402

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Batzeli, Berman, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 203

ALDE: Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Gibault, Griesbeck, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Siekierski, Sonik, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Paasilinna, Pahor, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Swoboda, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Smith, Staes, Turmes

Vzdržan: 60

ALDE: Fourtou, Hennis-Plasschaert, Ries, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Doorn, Duka-Zólyomi, Eurlings, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Maat, Martens, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schöpflin, Surján, Szájer, Ventre, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, van den Burg, Busquin, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Kósáné Kovács, Sousa Pinto, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach, Schroedter

Popravki glasovanja

Proti

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt

16.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Predlog spremembe 15

Za: 157

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Louis, Salvini, Speroni, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková

PPE-DE: Bonsignore, Brepoels, Hudacký, Korhola, Mikolášik, Schierhuber, Ventre

PSE: Arif, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Castex, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Koterec, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Maňka, Mastenbroek, Moscovici, Navarro, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, D'Alema, Díez González, Dobolyi, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vzdržan: 23

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Manders, Toia

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli

PSE: Estrela, Fernandes, Grech, Gruber, Hegyi, Myller

17.   Poročilo Jarzembowski A6-0143/2005

Resolucija

Za: 401

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Berlinguer, Bozkurt, Bullmann, Casaca, Corbett, Correia, D'Alema, Dobolyi, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Gröner, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schulz, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 211

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Onyszkiewicz, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olajos, Olbrycht, Piskorski, Podkański, Roithová, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wojciechowski, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Ettl, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Goebbels, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hutchinson, Koterec, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Patrie, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Evans Jillian, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Vzdržan: 51

ALDE: Cavada, Hennis-Plasschaert, Ries

IND/DEM: Bonde, Borghezio

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Grosch, Gyürk, Járóka, Lulling, Martens, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Schmitt Pál, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Andersson, van den Burg, Christensen, Estrela, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kósáné Kovács, Kristensen, Paasilinna, Segelström, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Joan i Marí, Kallenbach

Popravki glasovanja

Za

Anders Wijkman

Proti

Edith Mastenbroek, Emine Bozkurt, Thijs Berman

Vzdržan

Janelly Fourtou

18.   Poročilo Savary A6-0133/2005

Resolucija

Za: 603

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 24

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Podkański

Vzdržan: 40

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Reul, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

19.   Poročilo Sterckx A6-0123/2005

Predlog spremembe 11

Za: 502

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Sumberg, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 146

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Berlato, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržan: 9

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Wojciechowski

UEN: Tatarella

Popravki glasovanja

Proti

Gitte Seeberg

20.   Poročilo Sterckx A6-0123/2005

Predlog spremembe 38

Za: 530

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 106

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Clark, Farage, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Podkański, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Pahor, Rouček

UEN: Foglietta, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržan: 17

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Krupa, Louis, Lundgren, Salvini, Speroni, de Villiers, Wohlin

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Didžiokas

Popravki glasovanja

Proti

Gitte Seeberg

21.   Poročilo Sterckx A6-0123/2005

Predlog spremembe 103

Za: 533

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 116

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kamall, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Liese, Lombardo, McGuinness, McMillan-Scott, Mayor Oreja, Mitchell, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Parish, Piskorski, Purvis, Roithová, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schöpflin, Siekierski, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Falbr, Paasilinna, Rouček

UEN: Angelilli, Didžiokas, Musumeci, Poli Bortone

Vzdržan: 9

IND/DEM: Borghezio, Krupa

NI: Bobošíková, Kozlík, Rivera

UEN: Berlato, Muscardini, Tatarella

Verts/ALE: Schlyter

Popravki glasovanja

Za

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

Proti

Gitte Seeberg

22.   Poročilo Sterckx A6-0123/2005

Predlog spremembe 13

Za: 519

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 119

GUE/NGL: Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Evans Jonathan, Fjellner, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Matsis, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Purvis, Schmitt Pál, Schöpflin, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Paasilinna

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržan: 6

GUE/NGL: Flasarová

IND/DEM: Krupa

NI: Baco, Rivera

UEN: Muscardini, Tatarella

Popravki glasovanja

Proti

Gitte Seeberg

23.   Poročilo Sterckx A6-0123/2005

Predlog spremembe 138/rev.

Za: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 87

ALDE: Morillon, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Florenz, Gaubert, Gauzès, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Jeggle, Kamall, Klamt, Lehne, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Pack, Parish, Purvis, Reul, Roithová, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zvěřina

PSE: Stockmann

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Vzdržan: 16

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: Krarup, Portas, Sjöstedt

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Niebler, Wortmann-Kool

PSE: Falbr, Rouček

UEN: Vaidere, Zīle

24.   Poročilo Guellec A6-0251/2005

Odstavek 12

Za: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Karatzaferis, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Romagnoli

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms, Smith, Staes

Proti: 83

ALDE: Ek, Geremek, Onyszkiewicz, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Booth, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Březina, Buzek, Cabrnoch, Fajmon, Gyürk, Handzlik, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Olajos, Olbrycht, Őry, Pálfi, Saryusz-Wolski, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Strejček, Szájer, Vlasák, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek, Jöns, Pinior, Rosati, Siwiec, Szejna, Tabajdi

UEN: Fotyga, Janowski, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Turmes

Vzdržan: 38

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Landsbergis

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Jonckheer, Rühle, Schmidt

25.   Poročilo Marques A6-0256/2005

Predlog spremembe 5

Za: 44

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PSE: Berlinguer, Castex

Proti: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Vzdržan: 10

GUE/NGL: Liotard, McDonald, Seppänen, Svensson

NI: Baco, Rivera

Verts/ALE: Bennahmias, Joan i Marí, Jonckheer, Turmes

26.   Poročilo Marques A6-0256/2005

Predlog spremembe 6

Za: 52

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Pinheiro

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Castex, Herczog, Paasilinna

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Proti: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 5

NI: Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PSE: Ferreira Anne

27.   Poročilo Marques A6-0256/2005

Predlog spremembe 7

Za: 84

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PSE: Castex, Ferreira Anne

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Proti: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Vzdržan: 3

NI: Belohorská, Rivera

Verts/ALE: Schlyter

28.   Poročilo Marques A6-0256/2005

Predlog spremembe 3

Za: 165

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski, Železný

NI: Lang, Martinez, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Daul, Descamps, De Veyrac, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Attard-Montalto, Castex, Fruteau, Golik, Grech, Ilves, Muscat, Paasilinna

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Proti: 391

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Sinnott, Speroni, Titford, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Vzdržan: 9

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Bullmann, Ferreira Anne

Verts/ALE: Joan i Marí

29.   Poročilo Marques A6-0256/2005

Predlog spremembe 4

Za: 46

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Paasilinna

Proti: 500

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Morgan, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 5

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio

PSE: Ferreira Anne

UEN: Vaidere, Zīle

---

SPREJETA BESEDILA

P6_TA(2005)0350

Turčija

Resolucija Evropskega parlamenta o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2004 o rednem poročilu za leto 2004 in priporočilu Komisije o napredku Turčije pri pripravah za članstvo (1) in svojih predhodnih resolucij v zvezi s tem, sprejetih med 18. junijem 1987 in 15. decembrom 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2004 o rednem poročilu za leto 2004 in priporočilu Komisije o napredku Turčije pri pripravah za članstvo (1) in svojih predhodnih resolucij v zvezi s tem, sprejetih med 18. junijem 1987 in 15. decembrom 2004,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2005 o vlogi žensk v turškem družbenem, gospodarskem in političnem življenju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2005 o vlogi žensk v turškem družbenem, gospodarskem in političnem življenju (2),

| — | ob upoštevanju sklepov zasedanja Evropskega sveta 17. decembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov zasedanja Evropskega sveta 17. decembra 2004,

| — | ob upoštevanju okvirnega osnutka pristopnih pogajanj s Turčijo, kot jih je predstavila Komisija 29. junija 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega osnutka pristopnih pogajanj s Turčijo, kot jih je predstavila Komisija 29. junija 2005,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega sveta o začetku pristopnih pogajanj s Turčijo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. aprila 2004 o Cipru (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. aprila 2004 o Cipru (3),

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker po ugotovitvah Komisije Turčija zadovoljivo izpolnjuje politična merila iz Kobenhavna, zaradi česar je Komisija priporočila začetek pristopnih pogajanj, |
| --- | --- |

A.

ker po ugotovitvah Komisije Turčija zadovoljivo izpolnjuje politična merila iz Kobenhavna, zaradi česar je Komisija priporočila začetek pristopnih pogajanj,

| B. | ker je Evropski svet leta 2002 sklenil, da bo Evropska unija v primeru izpolnitve kopenhagenskih političnih meril s strani Turčije takoj začela pristopna pogajanja, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski svet leta 2002 sklenil, da bo Evropska unija v primeru izpolnitve kopenhagenskih političnih meril s strani Turčije takoj začela pristopna pogajanja,

| C. | ker je Evropski parlament 15. decembra 2004 izrazil mnenje, da je začetek pristopnih pogajanj priporočljiv pod pogojem, da ima v prvi fazi pogajanj prednost popolno uresničevanje političnih meril; da se bodo potemtakem pogajanja na ministrski ravni začela z oceno izpolnjevanja političnih meril, še posebej na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin tako v teoriji kot v praksi, z odprto možnostjo, da se v vmesnem času na dnevni red pogajanj uvrstijo tudi druga poglavja, |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski parlament 15. decembra 2004 izrazil mnenje, da je začetek pristopnih pogajanj priporočljiv pod pogojem, da ima v prvi fazi pogajanj prednost popolno uresničevanje političnih meril; da se bodo potemtakem pogajanja na ministrski ravni začela z oceno izpolnjevanja političnih meril, še posebej na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin tako v teoriji kot v praksi, z odprto možnostjo, da se v vmesnem času na dnevni red pogajanj uvrstijo tudi druga poglavja,

| D. | ker je Evropski parlament ob tej priložnosti poudaril, da sicer spoštuje demokratično voljo grške ciprske skupnosti, a je hkrati izrazil obžalovanje, da slednja ni uspela doseči rešitve problema, zato je turške oblasti pozval, naj ohranijo svojo konstruktivno držo pri iskanju nepristranskega odgovora na ciprsko vprašanje na osnovi Ananovega načrta in temeljnih načel EU in naj v skladu z zadevnimi resolucijami OZN čim prej po določenem časovnem razporedu umakne svoje sile; ker je izrazil prepričanje, da je umik turških sil nujen korak na poti k nadaljnjemu umirjanju razmer, ponovne vzpostavitve dialoga med vpletenimi stranmi in priprave trajne rešitve; ker je turške oblasti pozval, naj priznajo Republiko Ciper; ker je turške oblasti opozoril na dejstvo, da so pogajanja o pristopu dejansko medvladna pogajanja med Turčijo na eni strani in 25 državami članicami EU na drugi, torej tudi Republiko Ciper kot eno od teh držav članic; ker je opozoril, da začetek pogajanj predpostavlja priznanje Cipra s strani Turčije, |
| --- | --- |

D.

ker je Evropski parlament ob tej priložnosti poudaril, da sicer spoštuje demokratično voljo grške ciprske skupnosti, a je hkrati izrazil obžalovanje, da slednja ni uspela doseči rešitve problema, zato je turške oblasti pozval, naj ohranijo svojo konstruktivno držo pri iskanju nepristranskega odgovora na ciprsko vprašanje na osnovi Ananovega načrta in temeljnih načel EU in naj v skladu z zadevnimi resolucijami OZN čim prej po določenem časovnem razporedu umakne svoje sile; ker je izrazil prepričanje, da je umik turških sil nujen korak na poti k nadaljnjemu umirjanju razmer, ponovne vzpostavitve dialoga med vpletenimi stranmi in priprave trajne rešitve; ker je turške oblasti pozval, naj priznajo Republiko Ciper; ker je turške oblasti opozoril na dejstvo, da so pogajanja o pristopu dejansko medvladna pogajanja med Turčijo na eni strani in 25 državami članicami EU na drugi, torej tudi Republiko Ciper kot eno od teh držav članic; ker je opozoril, da začetek pogajanj predpostavlja priznanje Cipra s strani Turčije,

| E. | ker je Evropski parlament pozval turške oblasti, naj odpravijo vse obstoječe omejitve, ki se nanašajo na ladje pod ciprsko zastavo, ki trgujejo s katero od držav članic EU, |
| --- | --- |

E.

ker je Evropski parlament pozval turške oblasti, naj odpravijo vse obstoječe omejitve, ki se nanašajo na ladje pod ciprsko zastavo, ki trgujejo s katero od držav članic EU,

| F. | ker je Evropski svet 17. decembra 2004 sklenil, da Turčija zadovoljivo izpolnjuje kopenhagenska politična merila, potrebna za začetek pristopnih pogajanj 3. oktobra 2005, pod pogojem, da zagotovi uveljavitev šestih pomembnih zakonodajnih predpisov in v skladu z lastno obvezo podpiše protokol, ki sporazum iz Ankare razširja na deset novih držav članic; ker mora Evropska unija upoštevati predhodno izražene obveze, |
| --- | --- |

F.

ker je Evropski svet 17. decembra 2004 sklenil, da Turčija zadovoljivo izpolnjuje kopenhagenska politična merila, potrebna za začetek pristopnih pogajanj 3. oktobra 2005, pod pogojem, da zagotovi uveljavitev šestih pomembnih zakonodajnih predpisov in v skladu z lastno obvezo podpiše protokol, ki sporazum iz Ankare razširja na deset novih držav članic; ker mora Evropska unija upoštevati predhodno izražene obveze,

| G. | ker je Turčija 1. junija 2005 sprejela šest pomembnih zakonodajnih predpisov, za katere je bila pozvana, naj jih sprejme, |
| --- | --- |

G.

ker je Turčija 1. junija 2005 sprejela šest pomembnih zakonodajnih predpisov, za katere je bila pozvana, naj jih sprejme,

| H. | ker je Turčija 29. julija 2005 podpisala protokol, ki sporazum iz Ankare razširja na deset novih držav članic, vendar je skupaj s protokolom objavila izjavo, da podpis, ratifikacija in izvajanje tega protokola nikakor ne pomeni priznanja Republike Ciper, predvidenega v protokolu, |
| --- | --- |

H.

ker je Turčija 29. julija 2005 podpisala protokol, ki sporazum iz Ankare razširja na deset novih držav članic, vendar je skupaj s protokolom objavila izjavo, da podpis, ratifikacija in izvajanje tega protokola nikakor ne pomeni priznanja Republike Ciper, predvidenega v protokolu,

| I. | ker Turčija hkrati nadaljuje z embargom na plovila, ki plujejo pod ciprsko zastavo oz. prihajajo iz pristanišč Republike Cipra in jim onemogoča dostop do turških pristanišč; ker ciprskim letalom še vedno odreka pravico do preleta in pristanka na turških letališčih, |
| --- | --- |

I.

ker Turčija hkrati nadaljuje z embargom na plovila, ki plujejo pod ciprsko zastavo oz. prihajajo iz pristanišč Republike Cipra in jim onemogoča dostop do turških pristanišč; ker ciprskim letalom še vedno odreka pravico do preleta in pristanka na turških letališčih,

| J. | ker se turške oblasti še vedno niso zadovoljivo odzvale na zahteve, povezane z armenskimi vprašanji, ki jih je izpostavil Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 18. junija 1987 o politični rešitvi armenskega vprašanja (4), |
| --- | --- |

J.

ker se turške oblasti še vedno niso zadovoljivo odzvale na zahteve, povezane z armenskimi vprašanji, ki jih je izpostavil Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 18. junija 1987 o politični rešitvi armenskega vprašanja (4),

| K. | ker bi bila demokratična in gospodarsko stabilna Turčija v veliko korist celotni Evropi, |
| --- | --- |

K.

ker bi bila demokratična in gospodarsko stabilna Turčija v veliko korist celotni Evropi,

| L. | ker lahko Turčija zagotovi nepovratnost procesa reform in pridobi potrebno podporo javnega mnenja v EU samo tako, da svojo pripravljenost na prevzem vrednot EU izkaže z odločnim izvajanjem in nadaljevanjem reform, |
| --- | --- |

L.

ker lahko Turčija zagotovi nepovratnost procesa reform in pridobi potrebno podporo javnega mnenja v EU samo tako, da svojo pripravljenost na prevzem vrednot EU izkaže z odločnim izvajanjem in nadaljevanjem reform,

| M. | ker se sposobnost Evropske unije za obvladovanje širitve šteje kot predpogoj, kot del kopenhagenskih meril, in ker mora zato Evropska unija s svoje strani pokazati, da je sposobna izvesti politično in strukturno reformo, |
| --- | --- |

M.

ker se sposobnost Evropske unije za obvladovanje širitve šteje kot predpogoj, kot del kopenhagenskih meril, in ker mora zato Evropska unija s svoje strani pokazati, da je sposobna izvesti politično in strukturno reformo,

| 1. | ugotavlja, da Komisija in Svet zavzemata stališče, da je Turčija formalno izpolnila zadnje pogoje za začetek pristopnih pogajanj 3. oktobra 2005, in sicer uveljavljanje šestih preostalih zakonov ter, v skladu z njeno lastno zavezanostjo, podpis protokola o razširitvi sporazuma iz Ankare na deset novih držav; meni, da izvajanje v zvezi s tem in tudi na drugih področjih še ni končano; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da Komisija in Svet zavzemata stališče, da je Turčija formalno izpolnila zadnje pogoje za začetek pristopnih pogajanj 3. oktobra 2005, in sicer uveljavljanje šestih preostalih zakonov ter, v skladu z njeno lastno zavezanostjo, podpis protokola o razširitvi sporazuma iz Ankare na deset novih držav; meni, da izvajanje v zvezi s tem in tudi na drugih področjih še ni končano;

| 2. | iskreno obžaluje, da je Turčija vzbudila dvome o pripravljenosti, da v celoti izvede vse določbe protokola, ko je skupaj z njim objavila izjavo, da podpis, ratifikacija in izvajanje tega protokola nikakor ne pomenijo priznanja Republike Cipra, predvidenega v protokolu; opominja Komisijo, da Parlamentu posreduje odgovor turške vlade, ali je enostranska izjava del postopka ratifikacije v turškem parlamentu; |
| --- | --- |

2.

iskreno obžaluje, da je Turčija vzbudila dvome o pripravljenosti, da v celoti izvede vse določbe protokola, ko je skupaj z njim objavila izjavo, da podpis, ratifikacija in izvajanje tega protokola nikakor ne pomenijo priznanja Republike Cipra, predvidenega v protokolu; opominja Komisijo, da Parlamentu posreduje odgovor turške vlade, ali je enostranska izjava del postopka ratifikacije v turškem parlamentu;

| 3. | poudarja, da takšna enostranska izjava s strani Turčije ni sestavni del Protokola in nima nikakršnih pravnih učinkov na obveznosti Turčije v skladu s tem Protokolom, in ne bi smela biti poslana v ratifikacijo s strani Velike narodne skupščine; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da takšna enostranska izjava s strani Turčije ni sestavni del Protokola in nima nikakršnih pravnih učinkov na obveznosti Turčije v skladu s tem Protokolom, in ne bi smela biti poslana v ratifikacijo s strani Velike narodne skupščine;

| 4. | opominja Turčijo, da z ohranjanjem omejitev za plovila, ki plujejo pod ciprsko zastavo oz. prihajajo iz pristanišč Republike Cipra, prek onemogočanja dostopa do turških pristanišč, ter omejitev za ciprska letala, prek odrekanja pravico do preleta in pristanka na turških letališčih, krši sporazum iz Ankare in z njim povezano carinsko unijo ne glede na protokol, saj krši načelo prostega pretoka blaga; zato poziva Turčijo, naj v celoti izvaja vse določbe protokola; |
| --- | --- |

4.

opominja Turčijo, da z ohranjanjem omejitev za plovila, ki plujejo pod ciprsko zastavo oz. prihajajo iz pristanišč Republike Cipra, prek onemogočanja dostopa do turških pristanišč, ter omejitev za ciprska letala, prek odrekanja pravico do preleta in pristanka na turških letališčih, krši sporazum iz Ankare in z njim povezano carinsko unijo ne glede na protokol, saj krši načelo prostega pretoka blaga; zato poziva Turčijo, naj v celoti izvaja vse določbe protokola;

| 5. | poziva Turčijo, da prizna genocid nad Armenci; šteje to dejanje kot predpogoj za pristop Evropski uniji; |
| --- | --- |

5.

poziva Turčijo, da prizna genocid nad Armenci; šteje to dejanje kot predpogoj za pristop Evropski uniji;

| 6. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2006 opravi popolno oceno izvajanja razširjenega sporazuma iz Ankare, in poudarja, da bo neizpolnjevanje tega sporazuma imelo resne posledice za pogajanja, lahko bi celo povzročilo njihovo ustavitev; zato zahteva, da je izvajanje predpisov s področja carinske unije med prvimi poglavji, ki se bodo obravnavala na pogajanjih leta 2006; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2006 opravi popolno oceno izvajanja razširjenega sporazuma iz Ankare, in poudarja, da bo neizpolnjevanje tega sporazuma imelo resne posledice za pogajanja, lahko bi celo povzročilo njihovo ustavitev; zato zahteva, da je izvajanje predpisov s področja carinske unije med prvimi poglavji, ki se bodo obravnavala na pogajanjih leta 2006;

| 7. | ob spoštovanju demokratične volje grške skupnosti na Cipru znova izraža obžalovanje, da ni bilo mogoče doseči rešitve problema, in poziva turške oblasti, naj ohranijo svojo konstruktivno držo pri iskanju odgovora na ciprsko vprašanje, ki bi vodil k nepristranski rešitvi, na osnovi Annanovega načrta in načel, na katerih temelji EU, in naj v skladu z zadevnimi resolucijami OZN čim prej po določenem časovnem razporedu umakne svoje sile; meni, da je umik turških sil nujen korak na poti k nadaljnjemu umirjanju razmer, ponovni vzpostavitvi dialoga med stranema in pripravi trajne rešitve; znova poziva obe strani na Cipru, naj ponovno začneta pogovore pod vodstvom OZN o celoviti rešitvi spora; |
| --- | --- |

7.

ob spoštovanju demokratične volje grške skupnosti na Cipru znova izraža obžalovanje, da ni bilo mogoče doseči rešitve problema, in poziva turške oblasti, naj ohranijo svojo konstruktivno držo pri iskanju odgovora na ciprsko vprašanje, ki bi vodil k nepristranski rešitvi, na osnovi Annanovega načrta in načel, na katerih temelji EU, in naj v skladu z zadevnimi resolucijami OZN čim prej po določenem časovnem razporedu umakne svoje sile; meni, da je umik turških sil nujen korak na poti k nadaljnjemu umirjanju razmer, ponovni vzpostavitvi dialoga med stranema in pripravi trajne rešitve; znova poziva obe strani na Cipru, naj ponovno začneta pogovore pod vodstvom OZN o celoviti rešitvi spora;

| 8. | poudarja, da je hitra normalizacija odnosov med Turčijo in vsemi državami članicami EU, vključno s turškim priznanjem Republike Cipra, nujen sestavni del pristopnega procesa; poudarja, da se o turškem priznanju Republike Cipra nikakor ni moč pogajati; poziva turške oblasti, naj normalizirajo odnose med Turčijo in vsemi državami članicami EU in čim prej priznajo Republiko Ciper, ter poudarja, da bi neizpolnjevanje tega imelo resne posledice za pogajanja, lahko pa bi celo povzročilo njihovo ustavitev; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je hitra normalizacija odnosov med Turčijo in vsemi državami članicami EU, vključno s turškim priznanjem Republike Cipra, nujen sestavni del pristopnega procesa; poudarja, da se o turškem priznanju Republike Cipra nikakor ni moč pogajati; poziva turške oblasti, naj normalizirajo odnose med Turčijo in vsemi državami članicami EU in čim prej priznajo Republiko Ciper, ter poudarja, da bi neizpolnjevanje tega imelo resne posledice za pogajanja, lahko pa bi celo povzročilo njihovo ustavitev;

| 9. | poziva tudi Svet, naj uresniči svoje obljube in konča izolacijo turške skupnosti na Cipru; poziva Svet, naj si pod britanskim predsedstvom ponovno prizadeva za dosego sporazuma o paketu finančne pomoči ter o predpisih za olajšanje trgovine v zvezi s severnim delom Cipra, da bi EU upoštevala svojo zavezanost do turške skupnosti na Cipru; |
| --- | --- |

9.

poziva tudi Svet, naj uresniči svoje obljube in konča izolacijo turške skupnosti na Cipru; poziva Svet, naj si pod britanskim predsedstvom ponovno prizadeva za dosego sporazuma o paketu finančne pomoči ter o predpisih za olajšanje trgovine v zvezi s severnim delom Cipra, da bi EU upoštevala svojo zavezanost do turške skupnosti na Cipru;

| 10. | pozdravlja sprejetje in uveljavitev šestih pomembnih zakonov 1. junija 2005, kar je Evropski svet decembra 2004 postavil kot pogoj za začetek pogajanj; je še vedno zaskrbljen zaradi nekaterih delov sprejetih zakonov; je posebej zaskrbljen glede obtožb javnega tožilca proti Orhanu Pamuku, ki kršijo Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter poziva turško vlado, da zagotovi svobodo mišljenja in da izvede nadaljnje reforme kazenskega zakonika, še posebej člena 301(1); prav tako izraža zaskrbljenost zaradi člena 305 turškega kazenskega zakonika, ki kriminalizira „dejanja proti temeljnim nacionalnim interesom“ in uredbe o izvajanju zakona o društvih, ki vsebuje številne omejitve, med drugim predhodno odobritev tujega financiranja; resni pomisleki ostajajo tudi o nezadostnih zakonskih predlogih glede delovanja verskih skupnosti (zakon o ustanovah); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja sprejetje in uveljavitev šestih pomembnih zakonov 1. junija 2005, kar je Evropski svet decembra 2004 postavil kot pogoj za začetek pogajanj; je še vedno zaskrbljen zaradi nekaterih delov sprejetih zakonov; je posebej zaskrbljen glede obtožb javnega tožilca proti Orhanu Pamuku, ki kršijo Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter poziva turško vlado, da zagotovi svobodo mišljenja in da izvede nadaljnje reforme kazenskega zakonika, še posebej člena 301(1); prav tako izraža zaskrbljenost zaradi člena 305 turškega kazenskega zakonika, ki kriminalizira „dejanja proti temeljnim nacionalnim interesom“ in uredbe o izvajanju zakona o društvih, ki vsebuje številne omejitve, med drugim predhodno odobritev tujega financiranja; resni pomisleki ostajajo tudi o nezadostnih zakonskih predlogih glede delovanja verskih skupnosti (zakon o ustanovah);

| 11. | vztraja, da bi moral pogajalski okvir odražati politične prednostne naloge, ki jih je Evropski parlament omenil v številnih resolucijah, v katerih Turčijo poziva k izpolnjevanju vseh političnih meril: stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo in človekove pravice ter spoštovanje in varstvo pravic manjšin; zato poziva, da se pred vsakim krogom pogajanj na ministrski ravni poda ocena političnih meril tako v teoriji kot praksi, s čimer se izvaja stalni pritisk na turške oblasti, da ohranjajo hitrost sprejemanja potrebnih reform; nadalje meni, da je za izpolnitev političnih meril treba določiti celoten program jasnih ciljev, časovni okvir in roke; |
| --- | --- |

11.

vztraja, da bi moral pogajalski okvir odražati politične prednostne naloge, ki jih je Evropski parlament omenil v številnih resolucijah, v katerih Turčijo poziva k izpolnjevanju vseh političnih meril: stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo in človekove pravice ter spoštovanje in varstvo pravic manjšin; zato poziva, da se pred vsakim krogom pogajanj na ministrski ravni poda ocena političnih meril tako v teoriji kot praksi, s čimer se izvaja stalni pritisk na turške oblasti, da ohranjajo hitrost sprejemanja potrebnih reform; nadalje meni, da je za izpolnitev političnih meril treba določiti celoten program jasnih ciljev, časovni okvir in roke;

| 12. | poziva Svet, da v celoti spoštuje vse dele pogajalskega okvira, ki je določen v sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 17. decembra 2004; v tem okviru zlasti poudarja, da je skupni cilj pogajanj pristop in da so pogajanja odprt proces, katerega izida ni mogoče zagotoviti vnaprej; ob upoštevanju vseh kopenhagenskih meril velja, da je treba v primeru, ko država kandidatka ni sposobna prevzeti vseh obveznosti, ki izhajajo iz članstva, zagotoviti, da je ta država kandidatka kar najtesneje in v celoti zasidrana v evropskih strukturah; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, da v celoti spoštuje vse dele pogajalskega okvira, ki je določen v sklepih z zasedanja Evropskega sveta z dne 17. decembra 2004; v tem okviru zlasti poudarja, da je skupni cilj pogajanj pristop in da so pogajanja odprt proces, katerega izida ni mogoče zagotoviti vnaprej; ob upoštevanju vseh kopenhagenskih meril velja, da je treba v primeru, ko država kandidatka ni sposobna prevzeti vseh obveznosti, ki izhajajo iz članstva, zagotoviti, da je ta država kandidatka kar najtesneje in v celoti zasidrana v evropskih strukturah;

| 13. | v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom držav članic EU letno poročata o napredku Turčije pri izpolnjevanju političnih meril, v to poročilo pa vključita vse preverjene primere mučenja, prijavljene v tem letu, ter število turških prosilcev za azil, ki so jih v tem letu sprejele države članice EU; |
| --- | --- |

13.

v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj Evropskemu parlamentu in nacionalnim parlamentom držav članic EU letno poročata o napredku Turčije pri izpolnjevanju političnih meril, v to poročilo pa vključita vse preverjene primere mučenja, prijavljene v tem letu, ter število turških prosilcev za azil, ki so jih v tem letu sprejele države članice EU;

| 14. | poziva Komisijo, naj v primeru hudega in stalnega kršenja načel svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravic manjšin ter pravne države, ki bi se zgodilo po začetku pogajanj o posameznih poglavjih, po posvetu z Evropskim parlamentom v skladu s Pogodbo o Evropski uniji priporoči začasno prekinitev pogajanj; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj v primeru hudega in stalnega kršenja načel svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, pravic manjšin ter pravne države, ki bi se zgodilo po začetku pogajanj o posameznih poglavjih, po posvetu z Evropskim parlamentom v skladu s Pogodbo o Evropski uniji priporoči začasno prekinitev pogajanj;

| 15. | ugotavlja, da je mogoče vpliv turškega pristopa k EU na proračun v celoti oceniti šele po opredelitvi parametrov za finančna pogajanja s Turčijo v okviru finančne perspektive od leta 2014 dalje; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je mogoče vpliv turškega pristopa k EU na proračun v celoti oceniti šele po opredelitvi parametrov za finančna pogajanja s Turčijo v okviru finančne perspektive od leta 2014 dalje;

| 16. | poudarja, da priporočilo Komisije, da se izpogajajo dolga prehodna obdobja, posebne ureditve na področjih, kot so strukturne politike in kmetijstvo, ter trajna varovala za prost pretok delavcev ne bi smela negativno vplivati na prizadevanja Turčije za uskladitev s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da priporočilo Komisije, da se izpogajajo dolga prehodna obdobja, posebne ureditve na področjih, kot so strukturne politike in kmetijstvo, ter trajna varovala za prost pretok delavcev ne bi smela negativno vplivati na prizadevanja Turčije za uskladitev s pravnim redom EU;

| 17. | poudarja, da bo začetek pogajanj prvi korak v dolgotrajnem procesu, ki je že po svoji naravi odprt proces in ki ne vodi „a priori“ in samodejno k pristopu; vendar poudarja, da je cilj pogajanj članstvo Turčije v EU, uresničevanje te ambicije pa je odvisno od prizadevanj na obeh straneh; tako pristop ni samodejna posledica začetka pogajanj; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bo začetek pogajanj prvi korak v dolgotrajnem procesu, ki je že po svoji naravi odprt proces in ki ne vodi „a priori“ in samodejno k pristopu; vendar poudarja, da je cilj pogajanj članstvo Turčije v EU, uresničevanje te ambicije pa je odvisno od prizadevanj na obeh straneh; tako pristop ni samodejna posledica začetka pogajanj;

| 18. | poudarja, da Pogodba iz Nice ni sprejemljiva osnova za nadaljnje odločitve o pristopu novih držav članic in zato vztraja, da je treba nujne reforme uveljaviti v okviru ustavnega postopka; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da Pogodba iz Nice ni sprejemljiva osnova za nadaljnje odločitve o pristopu novih držav članic in zato vztraja, da je treba nujne reforme uveljaviti v okviru ustavnega postopka;

| 19. | opozarja, da je v skladu s sklepi Evropskega sveta v Kopenhagnu leta 1993 sposobnost Unije, da sprejme Turčijo ob ohranjanju zagona evropske integracije pomembno vprašanje v splošnem interesu Unije in Turčije; med pogajanji podpira Komisijo pri nadzorovanju sposobnosti Unije, da sprejme Turčijo, in zato opozarja Komisijo na zahtevo, vključeno v zadnji resoluciji Evropskega parlamenta o napredku Turčije glede pristopa, ki je bila sprejeta 15. decembra 2004, naj nadaljuje študijo vplivov v letu 2005, kar bo zagotovilo koristne podatke o tem pomembnem vidiku; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je v skladu s sklepi Evropskega sveta v Kopenhagnu leta 1993 sposobnost Unije, da sprejme Turčijo ob ohranjanju zagona evropske integracije pomembno vprašanje v splošnem interesu Unije in Turčije; med pogajanji podpira Komisijo pri nadzorovanju sposobnosti Unije, da sprejme Turčijo, in zato opozarja Komisijo na zahtevo, vključeno v zadnji resoluciji Evropskega parlamenta o napredku Turčije glede pristopa, ki je bila sprejeta 15. decembra 2004, naj nadaljuje študijo vplivov v letu 2005, kar bo zagotovilo koristne podatke o tem pomembnem vidiku;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice in vladi ter parlamentu Turčije. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice in vladi ter parlamentu Turčije.

---

(1)  UL C 226 E, 15.9.2005, str. 189.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0287.

(3)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 720.

(4)  UL C 190, 20.7.1987, str. 119.

P6_TA(2005)0351

Začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (KOM(2004)0486 — C6-0141/2004 — 2004/0155(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0486) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0486) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0141/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0141/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0257/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0257/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0155

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega in tretjega stavka člena 47(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker je treba navedeni direktivi dodati nadaljnje spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti preoblikovati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (4) je bila večkrat bistveno spremenjena. Ker je treba navedeni direktivi dodati nadaljnje spremembe, bi jo bilo treba zaradi jasnosti preoblikovati.

| (2) | Da bi olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, je treba odstraniti najbolj moteče razlike med zakonodajami posameznih držav članic glede pravil, ki jih morajo te institucije upoštevati. |
| --- | --- |

(2)

Da bi olajšali začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij, je treba odstraniti najbolj moteče razlike med zakonodajami posameznih držav članic glede pravil, ki jih morajo te institucije upoštevati.

| (3) | Ta direktiva predstavlja osnovni instrument za vzpostavitev notranjega trga z vidika svobode ustanavljanja in svobode opravljanja finančnih storitev na področju delovanja kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva predstavlja osnovni instrument za vzpostavitev notranjega trga z vidika svobode ustanavljanja in svobode opravljanja finančnih storitev na področju delovanja kreditnih institucij.

| (4) | V sporočilu Komisije z dne 11. maja 1999 z naslovom „Izvajanje okvira za finančni trg: Akcijski načrt“ so navedeni različni cilji, ki jih je treba doseči za dokončno vzpostavitev notranjega trga finančnih storitev. Na Evropskem svetu v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000 se je določil cilj, da je treba Akcijski načrt izvesti do leta 2005. Preoblikovanje določb o lastnih sredstvih je bistvena sestavina Akcijskega načrta. |
| --- | --- |

(4)

V sporočilu Komisije z dne 11. maja 1999 z naslovom „Izvajanje okvira za finančni trg: Akcijski načrt“ so navedeni različni cilji, ki jih je treba doseči za dokončno vzpostavitev notranjega trga finančnih storitev. Na Evropskem svetu v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000 se je določil cilj, da je treba Akcijski načrt izvesti do leta 2005. Preoblikovanje določb o lastnih sredstvih je bistvena sestavina Akcijskega načrta.

| (5) | Ukrepe za usklajevanje kreditnih institucij je treba uporabljati za vse kreditne institucije, da bi tako lahko zaščitili prihranke in ustvarili enake konkurenčne pogoje za te institucije. Vendar pa bi bilo treba ustrezno upoštevati njihove objektivne statutarne razlike in njihove lastne cilje, kakor jih določajo nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepe za usklajevanje kreditnih institucij je treba uporabljati za vse kreditne institucije, da bi tako lahko zaščitili prihranke in ustvarili enake konkurenčne pogoje za te institucije. Vendar pa bi bilo treba ustrezno upoštevati njihove objektivne statutarne razlike in njihove lastne cilje, kakor jih določajo nacionalne zakonodaje.

| (6) | Iz navedenih razlogov bi moral biti obseg uporabe teh ukrepov čim širši in pokrivati vse institucije, katerih dejavnost je sprejemanje vračljivih sredstev od javnosti, ali v obliki depozitov ali v kakšni drugi obliki, kakor so na primer stalne izdaje obveznic in drugih primerljivih vrednostnih papirjev ter odobravanje kreditov za lasten račun. Predvideti bi bilo treba izjeme za nekatere kreditne institucije, za katere se ta direktiva ne more uporabljati. Določbe te direktive ne bi smele posegati v uporabo nacionalne zakonodaje, ki določa posebna dodatna dovoljenja, s katerimi kreditnim institucijam omogočijo, da izvajajo posebne dejavnosti ali začnejo opravljati posebne vrste poslov. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih razlogov bi moral biti obseg uporabe teh ukrepov čim širši in pokrivati vse institucije, katerih dejavnost je sprejemanje vračljivih sredstev od javnosti, ali v obliki depozitov ali v kakšni drugi obliki, kakor so na primer stalne izdaje obveznic in drugih primerljivih vrednostnih papirjev ter odobravanje kreditov za lasten račun. Predvideti bi bilo treba izjeme za nekatere kreditne institucije, za katere se ta direktiva ne more uporabljati. Določbe te direktive ne bi smele posegati v uporabo nacionalne zakonodaje, ki določa posebna dodatna dovoljenja, s katerimi kreditnim institucijam omogočijo, da izvajajo posebne dejavnosti ali začnejo opravljati posebne vrste poslov.

| (7) | Primerno je izvesti le osnovno uskladitev, ki je potrebna in zadostna za zagotavljanje medsebojnega priznavanja dovoljenj in sistemov bonitetnega nadzora, kar omogoča izdajo enotne licence, priznane na celotnem ozemlju Skupnosti, pa tudi uporabo načela bonitetnega nadzora matične države članice. Zato je treba na zahtevo po izdelavi programa poslovanja gledati le kot na dejavnik, ki pristojnim organom omogoča sprejemanje odločitev na podlagi natančnejših informacij in objektivnih meril. Možen bi moral biti tudi ukrep prilagodljivosti pri zahtevah, povezanih s pravno obliko kreditnih institucij, v zvezi z zaščito nazivov bank. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je izvesti le osnovno uskladitev, ki je potrebna in zadostna za zagotavljanje medsebojnega priznavanja dovoljenj in sistemov bonitetnega nadzora, kar omogoča izdajo enotne licence, priznane na celotnem ozemlju Skupnosti, pa tudi uporabo načela bonitetnega nadzora matične države članice. Zato je treba na zahtevo po izdelavi programa poslovanja gledati le kot na dejavnik, ki pristojnim organom omogoča sprejemanje odločitev na podlagi natančnejših informacij in objektivnih meril. Možen bi moral biti tudi ukrep prilagodljivosti pri zahtevah, povezanih s pravno obliko kreditnih institucij, v zvezi z zaščito nazivov bank.

| (8) | Ker ciljev te direktive, torej določitve pravil za začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij ter za njihov bonitetni nadzor, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči, ampak jih je mogoče zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(8)

Ker ciljev te direktive, torej določitve pravil za začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij ter za njihov bonitetni nadzor, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči, ampak jih je mogoče zaradi obsega in učinkov te direktive lažje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev.

| (9) | Za zagotavljanje izenačene zaščite varčevalcev in pravičnih konkurenčnih pogojev med primerljivimi skupinami kreditnih institucij so potrebne enakovredne finančne zahteve za kreditne institucije. Pred nadaljnjim usklajevanjem bi bilo treba oblikovati ustrezna strukturna razmerja, ki v okviru sodelovanja med nacionalnimi organi omogočajo spremljanje položaja primerljivih vrst kreditnih institucij v skladu z običajnimi metodami. Ta postopek naj bi pripomogel k postopnemu približevanju sistemov koeficientov, ki so vzpostavljeni in se uporabljajo v državah članicah. Kljub temu pa je treba razlikovati med koeficienti, ki se uporabljajo za zagotavljanje dobrega upravljanja kreditnih institucij, in koeficienti, ki so določeni za ekonomsko in monetarno politiko. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotavljanje izenačene zaščite varčevalcev in pravičnih konkurenčnih pogojev med primerljivimi skupinami kreditnih institucij so potrebne enakovredne finančne zahteve za kreditne institucije. Pred nadaljnjim usklajevanjem bi bilo treba oblikovati ustrezna strukturna razmerja, ki v okviru sodelovanja med nacionalnimi organi omogočajo spremljanje položaja primerljivih vrst kreditnih institucij v skladu z običajnimi metodami. Ta postopek naj bi pripomogel k postopnemu približevanju sistemov koeficientov, ki so vzpostavljeni in se uporabljajo v državah članicah. Kljub temu pa je treba razlikovati med koeficienti, ki se uporabljajo za zagotavljanje dobrega upravljanja kreditnih institucij, in koeficienti, ki so določeni za ekonomsko in monetarno politiko.

| (10) | Načela medsebojnega priznavanja in nadzora matične države članice zahtevajo, da pristojni organi države ne smejo izdati ali morajo odvzeti dovoljenja, če dejavniki, kot na primer vsebina programov dejavnosti in geografska porazdelitev dejavnosti ali dejavnosti, ki se dejansko izvajajo, jasno kažejo na to, da je kreditna institucija izbrala pravni sistem neke države članice, zato da bi se izognila strožjim standardom, ki so v veljavi v drugi državi članici, na ozemlju katere opravlja ali namerava opravljati večji del svojih dejavnosti. Kadar to ni jasno razvidno iz dejavnikov, večina vseh sredstev podjetij ene bančne skupine pa je v drugi državi članici, katere pristojni organi izvajajo nadzor na konsolidirani osnovi, se lahko pristojnost za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi v smislu členov 125 in 126 spremeni le s privolitvijo omenjenih pristojnih organov. Kreditna institucija, ki je pravna oseba, bi morala pridobiti dovoljenje v državi, v kateri ima sedež. Kreditna institucija, ki ni pravna oseba, bi morala imeti sedež v državi, v kateri je pridobila dovoljenje. Poleg tega pa bi morale države članice zahtevati, da je sedež kreditnih institucij vedno v matični državi članici in da tam tudi dejansko posluje. |
| --- | --- |

(10)

Načela medsebojnega priznavanja in nadzora matične države članice zahtevajo, da pristojni organi države ne smejo izdati ali morajo odvzeti dovoljenja, če dejavniki, kot na primer vsebina programov dejavnosti in geografska porazdelitev dejavnosti ali dejavnosti, ki se dejansko izvajajo, jasno kažejo na to, da je kreditna institucija izbrala pravni sistem neke države članice, zato da bi se izognila strožjim standardom, ki so v veljavi v drugi državi članici, na ozemlju katere opravlja ali namerava opravljati večji del svojih dejavnosti. Kadar to ni jasno razvidno iz dejavnikov, večina vseh sredstev podjetij ene bančne skupine pa je v drugi državi članici, katere pristojni organi izvajajo nadzor na konsolidirani osnovi, se lahko pristojnost za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi v smislu členov 125 in 126 spremeni le s privolitvijo omenjenih pristojnih organov. Kreditna institucija, ki je pravna oseba, bi morala pridobiti dovoljenje v državi, v kateri ima sedež. Kreditna institucija, ki ni pravna oseba, bi morala imeti sedež v državi, v kateri je pridobila dovoljenje. Poleg tega pa bi morale države članice zahtevati, da je sedež kreditnih institucij vedno v matični državi članici in da tam tudi dejansko posluje.

| (11) | Pristojni organi ne bi smeli izdati ali podaljšati dovoljenja za poslovanje kreditne institucije, kadar obstaja možnost, da ne bodo mogli učinkovito izvajati nadzornih funkcij zaradi tesnih povezav med to institucijo in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami. To velja tudi za kreditne institucije, ki že imajo dovoljenje za poslovanje. |
| --- | --- |

(11)

Pristojni organi ne bi smeli izdati ali podaljšati dovoljenja za poslovanje kreditne institucije, kadar obstaja možnost, da ne bodo mogli učinkovito izvajati nadzornih funkcij zaradi tesnih povezav med to institucijo in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami. To velja tudi za kreditne institucije, ki že imajo dovoljenje za poslovanje.

| (12) | Obseg učinkovitega izvajanja nadzornih funkcij nadzornih organov vključuje nadzor na konsolidirani osnovi, ki ga je treba izvajati nad kreditno institucijo, če tako določa zakonodaja Skupnosti. V takih primerih bi morali organi, ki so prejeli prošnjo za dovoljenje, biti zmožni ugotoviti, kateri organi so pristojni za izvajanje konsolidiranega nadzora nad to kreditno institucijo. |
| --- | --- |

(12)

Obseg učinkovitega izvajanja nadzornih funkcij nadzornih organov vključuje nadzor na konsolidirani osnovi, ki ga je treba izvajati nad kreditno institucijo, če tako določa zakonodaja Skupnosti. V takih primerih bi morali organi, ki so prejeli prošnjo za dovoljenje, biti zmožni ugotoviti, kateri organi so pristojni za izvajanje konsolidiranega nadzora nad to kreditno institucijo.

| (13) | Ta direktiva omogoča državam članicam in/ali pristojnim organom uporabo kapitalskih zahtev na individualni in konsolidirani osnovi ter njihovo neuporabo, kadar menijo, da je to potrebno. Nadzor na individualni, konsolidirani in čezmejni osnovi je uporabno sredstvo za nadzorovanje kreditnih institucij. Ta direktiva omogoča pristojnim organom, da podpirajo čezmejne institucije tako, da pospešujejo sodelovanje med njimi. Za usklajevanje njihovih dejavnosti in zahtev po podatkih bi morali pristojni organi še nadalje zlasti uporabljati člene 42, 131 in 141. |
| --- | --- |

(13)

Ta direktiva omogoča državam članicam in/ali pristojnim organom uporabo kapitalskih zahtev na individualni in konsolidirani osnovi ter njihovo neuporabo, kadar menijo, da je to potrebno. Nadzor na individualni, konsolidirani in čezmejni osnovi je uporabno sredstvo za nadzorovanje kreditnih institucij. Ta direktiva omogoča pristojnim organom, da podpirajo čezmejne institucije tako, da pospešujejo sodelovanje med njimi. Za usklajevanje njihovih dejavnosti in zahtev po podatkih bi morali pristojni organi še nadalje zlasti uporabljati člene 42, 131 in 141.

| (14) | Kreditnim institucijam z dovoljenjem za poslovanje v njihovih matičnih državah članicah bi moralo biti dovoljeno, da na celotnem ozemlju Skupnosti izvajajo katere koli ali vse dejavnosti, navedene v Prilogi I, z ustanavljanjem podružnic ali opravljanjem storitev. |
| --- | --- |

(14)

Kreditnim institucijam z dovoljenjem za poslovanje v njihovih matičnih državah članicah bi moralo biti dovoljeno, da na celotnem ozemlju Skupnosti izvajajo katere koli ali vse dejavnosti, navedene v Prilogi I, z ustanavljanjem podružnic ali opravljanjem storitev.

| (15) | Države članice lahko za kreditne institucije, ki jih je odobril pristojni organ, določijo tudi pravila, ki so strožja od pravil, določenih v prvem pododstavku člena 9(1), v členu 9(2) ter v členih 12, 19 do 21, 44 do 52, 75 in 120 do 122. Poleg tega lahko države članice zahtevajo, da se člen 123 upošteva na individualni ali drugi osnovi in da se delna konsolidacija, opisana v členu 73(2), uporabi na drugih ravneh znotraj skupine. |
| --- | --- |

(15)

Države članice lahko za kreditne institucije, ki jih je odobril pristojni organ, določijo tudi pravila, ki so strožja od pravil, določenih v prvem pododstavku člena 9(1), v členu 9(2) ter v členih 12, 19 do 21, 44 do 52, 75 in 120 do 122. Poleg tega lahko države članice zahtevajo, da se člen 123 upošteva na individualni ali drugi osnovi in da se delna konsolidacija, opisana v členu 73(2), uporabi na drugih ravneh znotraj skupine.

| (16) | Medsebojno priznavanje dejavnosti, naštetih v Prilogi I, je primerno razširiti na dejavnosti, ki jih izvajajo finančne institucije kot podrejene družbe kreditnih institucij, kadar za te podrejene družbe velja konsolidiran nadzor njihovih nadrejenih družb in izpolnjujejo nekatere stroge pogoje. |
| --- | --- |

(16)

Medsebojno priznavanje dejavnosti, naštetih v Prilogi I, je primerno razširiti na dejavnosti, ki jih izvajajo finančne institucije kot podrejene družbe kreditnih institucij, kadar za te podrejene družbe velja konsolidiran nadzor njihovih nadrejenih družb in izpolnjujejo nekatere stroge pogoje.

| (17) | V povezavi z uveljavljanjem pravice do ustanavljanja in svobode opravljanja storitev bi država članica gostiteljica morala imeti možnost zahtevati izpolnjevanje posebnih določb nacionalnih zakonov ali predpisov za institucije, ki nimajo dovoljenja za poslovanje kot kreditna institucija v matičnih državah, in za tiste dejavnosti, ki niso navedene v Prilogi I, pod pogojem, da so take določbe združljive z zakonodajo Skupnosti in so namenjene zaščiti splošnega interesa ter da za take institucije ali dejavnosti ne veljajo enakovredna pravila v skladu s to zakonodajo ali predpisi matičnih držav članic. |
| --- | --- |

(17)

V povezavi z uveljavljanjem pravice do ustanavljanja in svobode opravljanja storitev bi država članica gostiteljica morala imeti možnost zahtevati izpolnjevanje posebnih določb nacionalnih zakonov ali predpisov za institucije, ki nimajo dovoljenja za poslovanje kot kreditna institucija v matičnih državah, in za tiste dejavnosti, ki niso navedene v Prilogi I, pod pogojem, da so take določbe združljive z zakonodajo Skupnosti in so namenjene zaščiti splošnega interesa ter da za take institucije ali dejavnosti ne veljajo enakovredna pravila v skladu s to zakonodajo ali predpisi matičnih držav članic.

| (18) | Države članice bi morale zagotoviti, da ni nobenih ovir za enako opravljanje medsebojno priznanih storitev, kakor to poteka v matični državi članici, če slednje ni v nasprotju s pravnimi predpisi, ki ščitijo splošne interese v državi članici gostiteljici. |
| --- | --- |

(18)

Države članice bi morale zagotoviti, da ni nobenih ovir za enako opravljanje medsebojno priznanih storitev, kakor to poteka v matični državi članici, če slednje ni v nasprotju s pravnimi predpisi, ki ščitijo splošne interese v državi članici gostiteljici.

| (19) | Pravila, ki urejajo podružnice kreditnih institucij s sedeži zunaj Skupnosti, bi morala biti analogna v vseh državah članicah. Pomembno je zagotoviti, da ti predpisi ne bodo ugodnejši od tistih, ki veljajo za podružnice kreditnih institucij iz drugih držav članic. Skupnost bi morala imeti možnost skleniti sporazume s tretjimi državami, ki predvidijo uporabo predpisov, ki bodo takim podružnicam zagotavljali enako obravnavanje na celotnem ozemlju Skupnosti. Za podružnice kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v tretjih državah, ne bi smela veljati svoboda opravljanja storitev v skladu z drugim odstavkom člena 49 Pogodbe, niti svoboda ustanavljanja v drugih državah članicah, razen v tistih, v katerih so bile ustanovljene. |
| --- | --- |

(19)

Pravila, ki urejajo podružnice kreditnih institucij s sedeži zunaj Skupnosti, bi morala biti analogna v vseh državah članicah. Pomembno je zagotoviti, da ti predpisi ne bodo ugodnejši od tistih, ki veljajo za podružnice kreditnih institucij iz drugih držav članic. Skupnost bi morala imeti možnost skleniti sporazume s tretjimi državami, ki predvidijo uporabo predpisov, ki bodo takim podružnicam zagotavljali enako obravnavanje na celotnem ozemlju Skupnosti. Za podružnice kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v tretjih državah, ne bi smela veljati svoboda opravljanja storitev v skladu z drugim odstavkom člena 49 Pogodbe, niti svoboda ustanavljanja v drugih državah članicah, razen v tistih, v katerih so bile ustanovljene.

| (20) | Na podlagi vzajemnosti naj Skupnost in tretje države sklenejo sporazum, s katerim bi omogočili praktično izvajanje konsolidiranega nadzora nad največjim možnim geografskim območjem. |
| --- | --- |

(20)

Na podlagi vzajemnosti naj Skupnost in tretje države sklenejo sporazum, s katerim bi omogočili praktično izvajanje konsolidiranega nadzora nad največjim možnim geografskim območjem.

| (21) | Za nadzor finančne stabilnosti kreditne institucije in zlasti njene solventnosti bi morala biti odgovorna njena matična država članica. Pristojni organi države članice gostiteljice bi morali biti odgovorni za nadzor nad likvidnostjo podružnic in monetarnimi politikami. Nadzor tržnega tveganja bi moral potekati na podlagi tesnega sodelovanja med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic. |
| --- | --- |

(21)

Za nadzor finančne stabilnosti kreditne institucije in zlasti njene solventnosti bi morala biti odgovorna njena matična država članica. Pristojni organi države članice gostiteljice bi morali biti odgovorni za nadzor nad likvidnostjo podružnic in monetarnimi politikami. Nadzor tržnega tveganja bi moral potekati na podlagi tesnega sodelovanja med pristojnimi organi matičnih držav članic in držav članic gostiteljic.

| (22) | Nemoteno delovanje notranjega bančnega trga poleg zakonskih pravil zahteva tudi tesno in stalno sodelovanje ter znatno okrepljeno konvergenco regulatornih in nadzornih praks med pristojnimi organi držav članic. Zlasti v ta namen bi moralo potekati preučevanje problemov posameznih kreditnih institucij in medsebojna izmenjava podatkov znotraj Odbora Evropskih bančnih nadzornikov ustanovljenega s Sklepom Komisije 2004/5/ES (5). Tak postopek medsebojne izmenjave informacij pa naj nikakor ne nadomesti dvostranskega sodelovanja. Brez poseganja v lastna pooblastila za izvajanje kontrole naj bodo pristojni organi države članice gostiteljice zmožni v nujnih primerih ali na lastno pobudo ali na pobudo pristojnih organov matične države članice preverjati, ali so dejavnosti kreditne institucije, ustanovljene na njihovem ozemlju, v skladu z ustrezno zakonodajo in načeli dobro premišljenih upravnih in računovodskih postopkov ter ustreznimi notranjimi kontrolami. |
| --- | --- |

(22)

Nemoteno delovanje notranjega bančnega trga poleg zakonskih pravil zahteva tudi tesno in stalno sodelovanje ter znatno okrepljeno konvergenco regulatornih in nadzornih praks med pristojnimi organi držav članic. Zlasti v ta namen bi moralo potekati preučevanje problemov posameznih kreditnih institucij in medsebojna izmenjava podatkov znotraj Odbora Evropskih bančnih nadzornikov ustanovljenega s Sklepom Komisije 2004/5/ES (5). Tak postopek medsebojne izmenjave informacij pa naj nikakor ne nadomesti dvostranskega sodelovanja. Brez poseganja v lastna pooblastila za izvajanje kontrole naj bodo pristojni organi države članice gostiteljice zmožni v nujnih primerih ali na lastno pobudo ali na pobudo pristojnih organov matične države članice preverjati, ali so dejavnosti kreditne institucije, ustanovljene na njihovem ozemlju, v skladu z ustrezno zakonodajo in načeli dobro premišljenih upravnih in računovodskih postopkov ter ustreznimi notranjimi kontrolami.

| (23) | Primerno je, da se omogoči izmenjava informacij med pristojnimi organi ter organi ali telesi, ki na podlagi svoje funkcije pomagajo krepiti stabilnost finančnega sistema. Da bi ohranili zaupno naravo posredovanih informacij, bi moral seznam naslovnikov ostati znotraj strogih omejitev. |
| --- | --- |

(23)

Primerno je, da se omogoči izmenjava informacij med pristojnimi organi ter organi ali telesi, ki na podlagi svoje funkcije pomagajo krepiti stabilnost finančnega sistema. Da bi ohranili zaupno naravo posredovanih informacij, bi moral seznam naslovnikov ostati znotraj strogih omejitev.

| (24) | Nekatera ravnanja, na primer goljufije in razkrivanje notranjih informacij, lahko vplivajo na stabilnost in integriteto finančnega sistema, tudi kadar zadevajo institucije, ki niso kreditne institucije. Treba je določiti pogoje, pod katerimi se v takih primerih dovoli taka izmenjava informacij. |
| --- | --- |

(24)

Nekatera ravnanja, na primer goljufije in razkrivanje notranjih informacij, lahko vplivajo na stabilnost in integriteto finančnega sistema, tudi kadar zadevajo institucije, ki niso kreditne institucije. Treba je določiti pogoje, pod katerimi se v takih primerih dovoli taka izmenjava informacij.

| (25) | Kjer je določeno, da se lahko neke informacije razkrijejo le, če se s tem izrecno strinjajo pristojni organi, bi morali slednji, če je ustrezno, imeti možnost svoje strinjanje pogojevati z upoštevanjem strogih pogojev za razkrivanje informacij. |
| --- | --- |

(25)

Kjer je določeno, da se lahko neke informacije razkrijejo le, če se s tem izrecno strinjajo pristojni organi, bi morali slednji, če je ustrezno, imeti možnost svoje strinjanje pogojevati z upoštevanjem strogih pogojev za razkrivanje informacij.

| (26) | Treba bi bilo dovoliti tudi izmenjavo informacij med pristojnimi organi na eni strani ter centralnimi bankami in drugimi organi s podobno funkcijo v vlogi monetarnih oblasti, in če je ustrezno, tudi drugimi javnimi organi, odgovornimi za nadzor nad plačilnimi sistemi, na drugi strani. |
| --- | --- |

(26)

Treba bi bilo dovoliti tudi izmenjavo informacij med pristojnimi organi na eni strani ter centralnimi bankami in drugimi organi s podobno funkcijo v vlogi monetarnih oblasti, in če je ustrezno, tudi drugimi javnimi organi, odgovornimi za nadzor nad plačilnimi sistemi, na drugi strani.

| (27) | Za krepitev bonitetnega nadzora kreditnih institucij ter zaščito strank kreditnih institucij bi morali biti revizorji obvezani nemudoma poročati pristojnim organom, kadar koli med opravljanjem svojih nalog ugotovijo, da obstajajo dejavniki, ki bi lahko resno vplivali na finančni položaj ali upravno in računovodsko organizacijo kreditne institucije. Iz istega razloga bi morale države članice tudi zagotoviti izvajanje te obveznosti v vseh okoliščinah, v katerih revizorji odkrijejo taka dejstva med opravljanjem svojih nalog v podjetju, ki je tesno povezano s kreditno institucijo. Obveza revizorjev, da pristojnim organom po potrebi sporočajo nekatera dejstva in odločitve, povezane s kreditno institucijo, ki jih odkrijejo med opravljanjem svojih nalog v nefinančnem podjetju, naj sama po sebi ne spremeni narave njihovih nalog v tem podjetju, niti načina opravljanja teh nalog v istem podjetju. |
| --- | --- |

(27)

Za krepitev bonitetnega nadzora kreditnih institucij ter zaščito strank kreditnih institucij bi morali biti revizorji obvezani nemudoma poročati pristojnim organom, kadar koli med opravljanjem svojih nalog ugotovijo, da obstajajo dejavniki, ki bi lahko resno vplivali na finančni položaj ali upravno in računovodsko organizacijo kreditne institucije. Iz istega razloga bi morale države članice tudi zagotoviti izvajanje te obveznosti v vseh okoliščinah, v katerih revizorji odkrijejo taka dejstva med opravljanjem svojih nalog v podjetju, ki je tesno povezano s kreditno institucijo. Obveza revizorjev, da pristojnim organom po potrebi sporočajo nekatera dejstva in odločitve, povezane s kreditno institucijo, ki jih odkrijejo med opravljanjem svojih nalog v nefinančnem podjetju, naj sama po sebi ne spremeni narave njihovih nalog v tem podjetju, niti načina opravljanja teh nalog v istem podjetju.

| (28) | Ta direktiva določa, da bi bilo treba določiti izbirna merila za nekatere postavke lastnih sredstev, brez poseganja v možnost držav članic za uporabo strožjih določb. |
| --- | --- |

(28)

Ta direktiva določa, da bi bilo treba določiti izbirna merila za nekatere postavke lastnih sredstev, brez poseganja v možnost držav članic za uporabo strožjih določb.

| (29) | V skladu z naravo postavk, ki sestavljajo lastna sredstva, ta direktiva razlikuje med postavkami, ki predstavljajo temeljna lastna sredstva na eni strani, in tistimi, ki predstavljajo dodatna lastna sredstva na drugi. |
| --- | --- |

(29)

V skladu z naravo postavk, ki sestavljajo lastna sredstva, ta direktiva razlikuje med postavkami, ki predstavljajo temeljna lastna sredstva na eni strani, in tistimi, ki predstavljajo dodatna lastna sredstva na drugi.

| (30) | Da bi bilo razvidno, da postavke, ki predstavljajo dodatna lastna sredstva, po naravi niso enake tistim, ki predstavljajo temeljna lastna sredstva, znesek prvih, vključenih v lastna sredstva, ne bi smel presegati vrednosti temeljnih lastnih sredstev. Poleg tega pa znesek nekaterih postavk vključenih dodatnih lastnih sredstev ne bi smel presegati polovice temeljnih lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(30)

Da bi bilo razvidno, da postavke, ki predstavljajo dodatna lastna sredstva, po naravi niso enake tistim, ki predstavljajo temeljna lastna sredstva, znesek prvih, vključenih v lastna sredstva, ne bi smel presegati vrednosti temeljnih lastnih sredstev. Poleg tega pa znesek nekaterih postavk vključenih dodatnih lastnih sredstev ne bi smel presegati polovice temeljnih lastnih sredstev.

| (31) | Da bi se izognile izkrivljanju konkurence, javne kreditne institucije v svoja lastna sredstva ne bi smele vključiti osebnih jamstev, ki jim jih izdajo države članice ali lokalni organi. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se izognile izkrivljanju konkurence, javne kreditne institucije v svoja lastna sredstva ne bi smele vključiti osebnih jamstev, ki jim jih izdajo države članice ali lokalni organi.

| (32) | Kadar se med izvajanjem nadzora izkaže, da je treba določiti znesek konsolidiranih lastnih sredstev skupine kreditnih institucij, bi se izračun moral narediti v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(32)

Kadar se med izvajanjem nadzora izkaže, da je treba določiti znesek konsolidiranih lastnih sredstev skupine kreditnih institucij, bi se izračun moral narediti v skladu s to direktivo.

| (33) | Natančna računovodska metodologija, ki se uporablja za izračun lastnih sredstev, njihove primernosti za tveganja, katerim je izpostavljena kreditna institucija, in za oceno koncentracije kreditne izpostavljenosti, bi morala biti določena v skladu z določbami Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (6), ki vključuje nekatere prilagoditve določb Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (7) ali Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (8) glede na to, katera od njih ureja računovodstvo kreditnih institucij v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

(33)

Natančna računovodska metodologija, ki se uporablja za izračun lastnih sredstev, njihove primernosti za tveganja, katerim je izpostavljena kreditna institucija, in za oceno koncentracije kreditne izpostavljenosti, bi morala biti določena v skladu z določbami Direktive Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (6), ki vključuje nekatere prilagoditve določb Sedme direktive Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih (7) ali Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (8) glede na to, katera od njih ureja računovodstvo kreditnih institucij v nacionalni zakonodaji.

| (34) | Minimalne kapitalske zahteve imajo osrednjo vlogo pri nadzoru kreditnih institucij in medsebojnem priznavanju nadzornih tehnik. S tega vidika bi bilo treba določbe o minimalnih kapitalskih zahtevah upoštevati v povezavi z drugimi posebnimi instrumenti, ki so prav tako namenjeni usklajevanju osnovnih tehnik nadzora kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(34)

Minimalne kapitalske zahteve imajo osrednjo vlogo pri nadzoru kreditnih institucij in medsebojnem priznavanju nadzornih tehnik. S tega vidika bi bilo treba določbe o minimalnih kapitalskih zahtevah upoštevati v povezavi z drugimi posebnimi instrumenti, ki so prav tako namenjeni usklajevanju osnovnih tehnik nadzora kreditnih institucij.

| (35) | Zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence in krepitve bančnega sistema na notranjem trgu je primerno določiti skupne minimalne kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi preprečevanja izkrivljanja konkurence in krepitve bančnega sistema na notranjem trgu je primerno določiti skupne minimalne kapitalske zahteve.

| (36) | Za namen zagotavljanja primerne stopnje solventnosti je pomembno določiti minimalne kapitalske zahteve, ki tehtajo aktivo in zunajbilančne postavke v skladu s stopnjo tveganja. |
| --- | --- |

(36)

Za namen zagotavljanja primerne stopnje solventnosti je pomembno določiti minimalne kapitalske zahteve, ki tehtajo aktivo in zunajbilančne postavke v skladu s stopnjo tveganja.

| (37) | Baselski odbor za bančni nadzor je 26. junija 2004 o tej zadevi sprejel okvirni sporazum o mednarodnem približevanju merjenja kapitalske ustreznosti in kapitalskih zahtev. Določbe te direktive glede minimalnih kapitalskih zahtev kreditnih institucij in določbe glede minimalnih kapitalskih zahtev v Direktivi 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (9), so enakovredne določbam Baselskega okvirnega sporazuma. |
| --- | --- |

(37)

Baselski odbor za bančni nadzor je 26. junija 2004 o tej zadevi sprejel okvirni sporazum o mednarodnem približevanju merjenja kapitalske ustreznosti in kapitalskih zahtev. Določbe te direktive glede minimalnih kapitalskih zahtev kreditnih institucij in določbe glede minimalnih kapitalskih zahtev v Direktivi 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (9), so enakovredne določbam Baselskega okvirnega sporazuma.

| (38) | Nujno je treba upoštevati raznolikost kreditnih institucij v Skupnosti tako, da se zagotovijo različni pristopi za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za kreditna tveganja, ki vsebujejo različne stopnje občutljivosti na tveganja in zahtevajo različne stopnje izpopolnjenosti. Uporaba zunanjih bonitetnih ocen in lastnih ocen kreditnih institucij za posamezne parametre kreditnega tveganja predstavlja pomembno izboljšavo občutljivosti na tveganja in bonitetne trdnosti pravil o kreditnih tveganjih. Kreditne institucije bi morale imeti primerne spodbude za prehod k pristopom, ki so bolj občutljivi na tveganja. Kadar kreditne institucije pri uporabi pristopov te direktive k izračunu kreditnega tveganja predložijo svoje ocene, morajo svoje zahteve po obdelavi podatkov uskladiti z legitimnim interesom za varstvo podatkov svojih strank v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti o varstvu podatkov; pri tem je treba izboljšati postopke kreditnih institucij za merjenje in upravljanje kreditnega tveganja, da se razvijejo metode za določanje bonitetnih kapitalskih zahtev za kreditne institucije, ki upoštevajo različen postopek posameznih kreditnih institucij. Obdelava podatkov bi se morala izvajati v skladu s predpisi za posredovanje osebnih podatkov, ki so določeni v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10). V zvezi s tem bi bilo treba šteti, da zajema obdelava podatkov na področju kreditnih dejavnosti in upravljanja izpostavljenosti do strank tudi razvoj in preverjanje sistemov za upravljanje in merjenje kreditnega tveganja. To ni namenjeno samo upravičenem interesom kreditnih institucij temveč tudi namenu te direktive, da se uporabijo boljši načini merjenja in upravljanja tveganja, in se jih uporabi tudi za urejanje lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(38)

Nujno je treba upoštevati raznolikost kreditnih institucij v Skupnosti tako, da se zagotovijo različni pristopi za izračun minimalnih kapitalskih zahtev za kreditna tveganja, ki vsebujejo različne stopnje občutljivosti na tveganja in zahtevajo različne stopnje izpopolnjenosti. Uporaba zunanjih bonitetnih ocen in lastnih ocen kreditnih institucij za posamezne parametre kreditnega tveganja predstavlja pomembno izboljšavo občutljivosti na tveganja in bonitetne trdnosti pravil o kreditnih tveganjih. Kreditne institucije bi morale imeti primerne spodbude za prehod k pristopom, ki so bolj občutljivi na tveganja. Kadar kreditne institucije pri uporabi pristopov te direktive k izračunu kreditnega tveganja predložijo svoje ocene, morajo svoje zahteve po obdelavi podatkov uskladiti z legitimnim interesom za varstvo podatkov svojih strank v skladu z veljavnimi predpisi Skupnosti o varstvu podatkov; pri tem je treba izboljšati postopke kreditnih institucij za merjenje in upravljanje kreditnega tveganja, da se razvijejo metode za določanje bonitetnih kapitalskih zahtev za kreditne institucije, ki upoštevajo različen postopek posameznih kreditnih institucij. Obdelava podatkov bi se morala izvajati v skladu s predpisi za posredovanje osebnih podatkov, ki so določeni v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10). V zvezi s tem bi bilo treba šteti, da zajema obdelava podatkov na področju kreditnih dejavnosti in upravljanja izpostavljenosti do strank tudi razvoj in preverjanje sistemov za upravljanje in merjenje kreditnega tveganja. To ni namenjeno samo upravičenem interesom kreditnih institucij temveč tudi namenu te direktive, da se uporabijo boljši načini merjenja in upravljanja tveganja, in se jih uporabi tudi za urejanje lastnih sredstev.

| (39) | Pri uporabi zunanjih ocen in lastnih ocen ter notranjih bonitetnih ocen kreditnih institucij je treba upoštevati, da le slednje izdela subjekt – finančna institucija sama –, za katerega velja postopek odobritve Skupnosti. V primeru zunanjih bonitetnih ocen se uporabijo izdelki tako imenovanih priznanih bonitetnih institucij, za katere trenutno v Skupnosti ne velja takšen postopek odobritve. Zaradi velikega pomena zunanjih bonitetnih ocen za izračun kapitalskih zahtev v okviru te direktive, bo treba vseskozi pregledovati ustrezne bodoče postopke odobritve in nadzora omenjenih bonitetnih institucij. |
| --- | --- |

(39)

Pri uporabi zunanjih ocen in lastnih ocen ter notranjih bonitetnih ocen kreditnih institucij je treba upoštevati, da le slednje izdela subjekt – finančna institucija sama –, za katerega velja postopek odobritve Skupnosti. V primeru zunanjih bonitetnih ocen se uporabijo izdelki tako imenovanih priznanih bonitetnih institucij, za katere trenutno v Skupnosti ne velja takšen postopek odobritve. Zaradi velikega pomena zunanjih bonitetnih ocen za izračun kapitalskih zahtev v okviru te direktive, bo treba vseskozi pregledovati ustrezne bodoče postopke odobritve in nadzora omenjenih bonitetnih institucij.

| (40) | Minimalne kapitalske zahteve bi morale biti sorazmerne s tveganji, ki jih obravnavajo. V zahtevah bi se moralo obravnavati zlasti zmanjševanje ravni tveganja, ki je posledica velikega števila sorazmerno majhnih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(40)

Minimalne kapitalske zahteve bi morale biti sorazmerne s tveganji, ki jih obravnavajo. V zahtevah bi se moralo obravnavati zlasti zmanjševanje ravni tveganja, ki je posledica velikega števila sorazmerno majhnih izpostavljenosti.

| (41) | Določbe te direktive spoštujejo načelo sorazmernosti, ker upoštevajo zlasti razlike med kreditnimi institucijami glede njihove velikosti, obsega opravljenih poslov in njihovega področja dejavnosti. Spoštovanje načela sorazmernosti pomeni tudi, da so za ugotavljanje izpostavljenosti majhnih dolžnikov priznani najenostavnejši možni bonitetni postopki, tudi v okviru pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen („pristop IRB“). |
| --- | --- |

(41)

Določbe te direktive spoštujejo načelo sorazmernosti, ker upoštevajo zlasti razlike med kreditnimi institucijami glede njihove velikosti, obsega opravljenih poslov in njihovega področja dejavnosti. Spoštovanje načela sorazmernosti pomeni tudi, da so za ugotavljanje izpostavljenosti majhnih dolžnikov priznani najenostavnejši možni bonitetni postopki, tudi v okviru pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen („pristop IRB“).

| (42) | „Razvojni“ značaj te direktive omogoča kreditnim institucijam, da izbirajo med tremi pristopi z različno kompleksnostjo. Da bi zlasti manjšim kreditnim institucijam omogočili odločitev za bolj tvegan pristop IRB, bi morali pristojni organi izvajati določbe iz člena 89(1)(a) in (b), kadar koli je to ustrezno. Te določbe bi si bilo treba v celotni direktivi razlagati tako, da kategorije izpostavljenosti iz člena 86(1)(a) in (b) vključujejo vse izpostavljenosti, ki so jim neposredno ali posredno enakovredne. Na splošno velja, da pristojni organi ne bi smeli razlikovati med tremi pristopi glede regulativnega nadzora, to pomeni, da za kreditne institucije, ki so se odločile za standardizirani pristop, ne smejo veljati strožja pravila samo zaradi tega razloga. |
| --- | --- |

(42)

„Razvojni“ značaj te direktive omogoča kreditnim institucijam, da izbirajo med tremi pristopi z različno kompleksnostjo. Da bi zlasti manjšim kreditnim institucijam omogočili odločitev za bolj tvegan pristop IRB, bi morali pristojni organi izvajati določbe iz člena 89(1)(a) in (b), kadar koli je to ustrezno. Te določbe bi si bilo treba v celotni direktivi razlagati tako, da kategorije izpostavljenosti iz člena 86(1)(a) in (b) vključujejo vse izpostavljenosti, ki so jim neposredno ali posredno enakovredne. Na splošno velja, da pristojni organi ne bi smeli razlikovati med tremi pristopi glede regulativnega nadzora, to pomeni, da za kreditne institucije, ki so se odločile za standardizirani pristop, ne smejo veljati strožja pravila samo zaradi tega razloga.

| (43) | Večje priznavanje bi moralo biti namenjeno tehnikam zmanjševanja kreditnega tveganja v okviru pravil, pripravljenih z namenom, da neprimerno priznavanje ne bi ogrozilo solventnosti. Kadar koli je to mogoče, bi bilo treba pri standardiziranem pristopu, pa tudi pri drugih pristopih, upoštevati relevantne običajne bančne garancije za zmanjševanje kreditnih tveganj, ki so trenutno uveljavljene v državah članicah. |
| --- | --- |

(43)

Večje priznavanje bi moralo biti namenjeno tehnikam zmanjševanja kreditnega tveganja v okviru pravil, pripravljenih z namenom, da neprimerno priznavanje ne bi ogrozilo solventnosti. Kadar koli je to mogoče, bi bilo treba pri standardiziranem pristopu, pa tudi pri drugih pristopih, upoštevati relevantne običajne bančne garancije za zmanjševanje kreditnih tveganj, ki so trenutno uveljavljene v državah članicah.

| (44) | Da bi zagotovili, da se tveganja in zmanjševanja tveganj, ki so posledica dejavnosti listinjenja in naložb kreditnih institucij, ustrezno prikazujejo v minimalnih kapitalskih zahtevah kreditnih institucij, je treba vključiti pravila, ki predvidevajo obravnavo takih dejavnosti in naložb, ki je občutljiva na tveganja in bonitetno trdna. |
| --- | --- |

(44)

Da bi zagotovili, da se tveganja in zmanjševanja tveganj, ki so posledica dejavnosti listinjenja in naložb kreditnih institucij, ustrezno prikazujejo v minimalnih kapitalskih zahtevah kreditnih institucij, je treba vključiti pravila, ki predvidevajo obravnavo takih dejavnosti in naložb, ki je občutljiva na tveganja in bonitetno trdna.

| (45) | Operativno tveganje je pomembno tveganje, s katerim se soočajo kreditne institucije, in zahteva kritje z lastnimi sredstvi. Nujno je treba upoštevati raznolikost kreditnih institucij v Skupnosti tako, da se zagotovijo različni pristopi za izračun zahtev za operativno tveganje, ki vsebujejo različne stopnje občutljivosti na tveganja in zahtevajo različne stopnje izpopolnjenosti. Kreditne institucije bi morale imeti primerne spodbude za prehod k pristopom, ki so bolj občutljivi na tveganja. Glede na nastajajoče najnovejše tehnike za merjenje in upravljanje z operativnimi tveganji, bi se morala pravila pregledovati in ustrezno posodabljati, vključno v zvezi s stroški za različna poslovna področja in priznavanjem tehnik za zmanjševanje tveganja. V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti upoštevanju zavarovanj v posameznih pristopih za izračun kapitalskih zahtev za operativno tveganje. |
| --- | --- |

(45)

Operativno tveganje je pomembno tveganje, s katerim se soočajo kreditne institucije, in zahteva kritje z lastnimi sredstvi. Nujno je treba upoštevati raznolikost kreditnih institucij v Skupnosti tako, da se zagotovijo različni pristopi za izračun zahtev za operativno tveganje, ki vsebujejo različne stopnje občutljivosti na tveganja in zahtevajo različne stopnje izpopolnjenosti. Kreditne institucije bi morale imeti primerne spodbude za prehod k pristopom, ki so bolj občutljivi na tveganja. Glede na nastajajoče najnovejše tehnike za merjenje in upravljanje z operativnimi tveganji, bi se morala pravila pregledovati in ustrezno posodabljati, vključno v zvezi s stroški za različna poslovna področja in priznavanjem tehnik za zmanjševanje tveganja. V tem smislu bi bilo treba posebno pozornost nameniti upoštevanju zavarovanj v posameznih pristopih za izračun kapitalskih zahtev za operativno tveganje.

| (46) | Da bi zagotovili ustrezno solventnost kreditnih institucij v skupini, je nujno potrebno, da se minimalne kapitalske zahteve uporabljajo na podlagi konsolidiranega finančnega stanja skupine. Da bi zagotovili primerno razporeditev lastnih sredstev znotraj skupine in njihovo razpoložljivost za varovanje prihrankov, kjer je potrebno, bi se minimalne kapitalske zahteve morale uporabljati za posamezne kreditne institucije v skupini, razen če je ta cilj mogoče učinkovito doseči drugače. |
| --- | --- |

(46)

Da bi zagotovili ustrezno solventnost kreditnih institucij v skupini, je nujno potrebno, da se minimalne kapitalske zahteve uporabljajo na podlagi konsolidiranega finančnega stanja skupine. Da bi zagotovili primerno razporeditev lastnih sredstev znotraj skupine in njihovo razpoložljivost za varovanje prihrankov, kjer je potrebno, bi se minimalne kapitalske zahteve morale uporabljati za posamezne kreditne institucije v skupini, razen če je ta cilj mogoče učinkovito doseči drugače.

| (47) | Osnovna pravila za spremljanje velikih izpostavljenosti kreditnih institucij bi bilo treba uskladiti. Države članice bi morale kljub vsemu imeti možnost sprejeti strožje določbe od teh, ki jih predvideva ta direktiva. |
| --- | --- |

(47)

Osnovna pravila za spremljanje velikih izpostavljenosti kreditnih institucij bi bilo treba uskladiti. Države članice bi morale kljub vsemu imeti možnost sprejeti strožje določbe od teh, ki jih predvideva ta direktiva.

| (48) | Spremljanje in kontrola izpostavljenosti kreditne institucije bi morala biti sestavni del nadzora nad njo. Zato lahko čezmerne koncentracije izpostavljenosti do posamezne osebe ali skupine povezanih oseb povzročijo nesprejemljivo tveganje nastanka izgub. Za tako stanje velja, da lahko neugodno vpliva na solventnost kreditne institucije. |
| --- | --- |

(48)

Spremljanje in kontrola izpostavljenosti kreditne institucije bi morala biti sestavni del nadzora nad njo. Zato lahko čezmerne koncentracije izpostavljenosti do posamezne osebe ali skupine povezanih oseb povzročijo nesprejemljivo tveganje nastanka izgub. Za tako stanje velja, da lahko neugodno vpliva na solventnost kreditne institucije.

| (49) | Ker kreditne institucije na notranjem trgu neposredno konkurirajo, bi morale biti zahteve glede spremljanja enake po vsej Skupnosti. |
| --- | --- |

(49)

Ker kreditne institucije na notranjem trgu neposredno konkurirajo, bi morale biti zahteve glede spremljanja enake po vsej Skupnosti.

| (50) | Medtem ko je primerno, da opredelitev izpostavljenosti za namene omejevanja velikih izpostavljenosti temelji na opredelitvi, navedeni za namene zahtev po minimalnih lastnih sredstvih za kreditna tveganja, pa načelno ni primerno sklicevanje na uteži ali stopnje tveganja. Te uteži in stopnje tveganja so bile postavljene zaradi določitve splošnih zahtev po stopnjah solventnosti, potrebnih za pokrivanje kreditnega tveganja kreditnih institucij. Da bi omejili največjo izgubo, ki jo lahko utrpi kreditna institucija v povezavi z eno samo osebo ali skupino povezanih oseb je primerno sprejeti pravila za določanje velikih izpostavljenosti, ki upoštevajo nominalno vrednost izpostavljenosti brez uporabe uteži ali stopnje tveganja. |
| --- | --- |

(50)

Medtem ko je primerno, da opredelitev izpostavljenosti za namene omejevanja velikih izpostavljenosti temelji na opredelitvi, navedeni za namene zahtev po minimalnih lastnih sredstvih za kreditna tveganja, pa načelno ni primerno sklicevanje na uteži ali stopnje tveganja. Te uteži in stopnje tveganja so bile postavljene zaradi določitve splošnih zahtev po stopnjah solventnosti, potrebnih za pokrivanje kreditnega tveganja kreditnih institucij. Da bi omejili največjo izgubo, ki jo lahko utrpi kreditna institucija v povezavi z eno samo osebo ali skupino povezanih oseb je primerno sprejeti pravila za določanje velikih izpostavljenosti, ki upoštevajo nominalno vrednost izpostavljenosti brez uporabe uteži ali stopnje tveganja.

| (51) | Medtem ko je zaželeno, da se v pričakovanju nadaljnjega pregleda določb o velikih izpostavljenostih, dovoli priznavanje učinkov zmanjševanja kreditnega tveganja na način, podoben tistemu, ki je za namene minimalnih kapitalskih zahtev dovoljen za omejevanje zahtev za izračun, so bila pravila za zmanjševanje kreditnega tveganja oblikovana v okviru splošnega raznovrstnega kreditnega tveganja, ki je posledica izpostavljenosti do velikega števila nasprotnih strank. V skladu s tem bi bilo treba za priznavanje učinkov takih tehnik za namene omejitev velikih izpostavljenosti, namenjenih omejevanju največje izgube, ki lahko nastane zaradi ene same osebeali skupine povezanih oseb, uporabljati bonitetne zaščite. |
| --- | --- |

(51)

Medtem ko je zaželeno, da se v pričakovanju nadaljnjega pregleda določb o velikih izpostavljenostih, dovoli priznavanje učinkov zmanjševanja kreditnega tveganja na način, podoben tistemu, ki je za namene minimalnih kapitalskih zahtev dovoljen za omejevanje zahtev za izračun, so bila pravila za zmanjševanje kreditnega tveganja oblikovana v okviru splošnega raznovrstnega kreditnega tveganja, ki je posledica izpostavljenosti do velikega števila nasprotnih strank. V skladu s tem bi bilo treba za priznavanje učinkov takih tehnik za namene omejitev velikih izpostavljenosti, namenjenih omejevanju največje izgube, ki lahko nastane zaradi ene same osebeali skupine povezanih oseb, uporabljati bonitetne zaščite.

| (52) | Kadar v kreditni instituciji nastopi izpostavljenost do njene nadrejene družbe ali do drugih podrejenih družb njene nadrejene družbe, je potrebna še posebna preudarnost. Upravljanje izpostavljenosti, ki nastanejo v kreditnih institucijah, bi moralo potekati popolnoma avtonomno in v skladu z načeli dobro premišljenega bančnega upravljanja, ne glede na katera koli druga načela. Če osebe, ki imajo neposreden ali posreden kvalificiran delež v kreditni instituciji, izvajajo svoj vpliv tako, da škoduje dobro premišljenemu in preudarnemu upravljanju te institucije, bi morali pristojni organi sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi prekinejo tako stanje. Na področju velikih izpostavljenosti bi bilo treba določiti posebne standarde, vključno s strožjimi omejitvami, za izpostavljenosti, ki jih ima kreditna institucija do drugih v svoji skupini. Takih standardov pa ni treba izvajati, če je nadrejena družba finančni holding ali kreditna institucija ali kadar so druge podrejene družbe kreditne institucije ali finančne institucije ali podjetja, ki ponujajo pomožne storitve, pod pogojem, da v vseh takih podjetjih poteka nadzor kreditnih institucij na konsolidirani osnovi. |
| --- | --- |

(52)

Kadar v kreditni instituciji nastopi izpostavljenost do njene nadrejene družbe ali do drugih podrejenih družb njene nadrejene družbe, je potrebna še posebna preudarnost. Upravljanje izpostavljenosti, ki nastanejo v kreditnih institucijah, bi moralo potekati popolnoma avtonomno in v skladu z načeli dobro premišljenega bančnega upravljanja, ne glede na katera koli druga načela. Če osebe, ki imajo neposreden ali posreden kvalificiran delež v kreditni instituciji, izvajajo svoj vpliv tako, da škoduje dobro premišljenemu in preudarnemu upravljanju te institucije, bi morali pristojni organi sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi prekinejo tako stanje. Na področju velikih izpostavljenosti bi bilo treba določiti posebne standarde, vključno s strožjimi omejitvami, za izpostavljenosti, ki jih ima kreditna institucija do drugih v svoji skupini. Takih standardov pa ni treba izvajati, če je nadrejena družba finančni holding ali kreditna institucija ali kadar so druge podrejene družbe kreditne institucije ali finančne institucije ali podjetja, ki ponujajo pomožne storitve, pod pogojem, da v vseh takih podjetjih poteka nadzor kreditnih institucij na konsolidirani osnovi.

| (53) | Kreditne institucije bi morale zagotoviti notranji kapital, ki je glede na tveganja, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene, primeren po količini, kvaliteti in razporeditvi. V skladu s tem bi morale kreditne institucije vzpostaviti strategije in procese za ocenjevanje in vzdrževanje ustreznosti svojega notranjega kapitala. |
| --- | --- |

(53)

Kreditne institucije bi morale zagotoviti notranji kapital, ki je glede na tveganja, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene, primeren po količini, kvaliteti in razporeditvi. V skladu s tem bi morale kreditne institucije vzpostaviti strategije in procese za ocenjevanje in vzdrževanje ustreznosti svojega notranjega kapitala.

| (54) | Pristojni organi so se dolžni prepričati, da imajo kreditne institucije dobro organizacijo in ustrezne lastna sredstva, ob upoštevanju tveganj, katerim so ali bi lahko bile kreditne institucije izpostavljene. |
| --- | --- |

(54)

Pristojni organi so se dolžni prepričati, da imajo kreditne institucije dobro organizacijo in ustrezne lastna sredstva, ob upoštevanju tveganj, katerim so ali bi lahko bile kreditne institucije izpostavljene.

| (55) | Da bi notranji bančni trg učinkovito deloval, bi moral Odbor evropskih bančnih nadzornikov prispevati k dosledni uporabi te direktive in zbliževanju nadzornih praks na celotnem ozemlju Skupnosti, ter vsako leto poročati institucijam Skupnosti o doseženem napredku. |
| --- | --- |

(55)

Da bi notranji bančni trg učinkovito deloval, bi moral Odbor evropskih bančnih nadzornikov prispevati k dosledni uporabi te direktive in zbliževanju nadzornih praks na celotnem ozemlju Skupnosti, ter vsako leto poročati institucijam Skupnosti o doseženem napredku.

| (56) | Iz istega razloga ter zato, da se zagotovi, da kreditne institucije Skupnosti, ki so dejavne v več državah članicah, niso nesorazmerno obremenjene zaradi neprekinjenih pristojnosti pristojnih organov posameznih držav članic za izdajanje dovoljenj in za nadzor, je nujno, da se znatno okrepi sodelovanje med pristojnimi organi. V tem okviru bi bilo treba okrepiti vlogo konsolidacijskega nadzornika. Odbor evropskih bančnih nadzornikov bi moral podpirati in spodbujati tako sodelovanje. |
| --- | --- |

(56)

Iz istega razloga ter zato, da se zagotovi, da kreditne institucije Skupnosti, ki so dejavne v več državah članicah, niso nesorazmerno obremenjene zaradi neprekinjenih pristojnosti pristojnih organov posameznih držav članic za izdajanje dovoljenj in za nadzor, je nujno, da se znatno okrepi sodelovanje med pristojnimi organi. V tem okviru bi bilo treba okrepiti vlogo konsolidacijskega nadzornika. Odbor evropskih bančnih nadzornikov bi moral podpirati in spodbujati tako sodelovanje.

| (57) | Nadzor kreditnih institucij na konsolidirani osnovi je usmerjen predvsem v zaščito interesov vlagateljev kreditnih institucij in v zagotavljanje stabilnosti finančnega sistema. |
| --- | --- |

(57)

Nadzor kreditnih institucij na konsolidirani osnovi je usmerjen predvsem v zaščito interesov vlagateljev kreditnih institucij in v zagotavljanje stabilnosti finančnega sistema.

| (58) | Da bi bil nadzor na konsolidirani osnovi učinkovit, bi torej moral veljati za vse bančne skupine, vključno s tistimi, katerih nadrejene družbe niso kreditne institucije. Pristojni organi bi morali razpolagati s potrebnimi pravnimi instrumenti, da lahko izvajajo tak nadzor. |
| --- | --- |

(58)

Da bi bil nadzor na konsolidirani osnovi učinkovit, bi torej moral veljati za vse bančne skupine, vključno s tistimi, katerih nadrejene družbe niso kreditne institucije. Pristojni organi bi morali razpolagati s potrebnimi pravnimi instrumenti, da lahko izvajajo tak nadzor.

| (59) | Pri skupinah z različnimi dejavnostmi, v katerih nadrejene družbe obvladujejo vsaj eno podrejeno družbo, ki je kreditna institucija, bi morali biti pristojni organi sposobni oceniti finančno stanje kreditne institucije v taki skupini. Pristojni organi bi morali imeti na voljo vsaj način, s katerim lahko od vseh podjetij v skupini pridobijo informacije, potrebne za opravljanje svoje funkcije. Vzpostaviti bi bilo treba sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor raznih finančnih sektorjev pri skupinah podjetij, ki opravljajo več različnih finančnih dejavnosti. Do nadaljnje uskladitve bi morale biti države članice zmožne določiti ustrezne metode konsolidacije za doseganje cilja te direktive. |
| --- | --- |

(59)

Pri skupinah z različnimi dejavnostmi, v katerih nadrejene družbe obvladujejo vsaj eno podrejeno družbo, ki je kreditna institucija, bi morali biti pristojni organi sposobni oceniti finančno stanje kreditne institucije v taki skupini. Pristojni organi bi morali imeti na voljo vsaj način, s katerim lahko od vseh podjetij v skupini pridobijo informacije, potrebne za opravljanje svoje funkcije. Vzpostaviti bi bilo treba sodelovanje med organi, odgovornimi za nadzor raznih finančnih sektorjev pri skupinah podjetij, ki opravljajo več različnih finančnih dejavnosti. Do nadaljnje uskladitve bi morale biti države članice zmožne določiti ustrezne metode konsolidacije za doseganje cilja te direktive.

| (60) | Države članice naj imajo možnost, da zavrnejo ali odvzamejo dovoljenje za opravljanje bančnih storitev pri nekaterih strukturah skupin, ki štejejo za neprimerne za opravljanje bančnih dejavnosti, predvsem zato, ker takih struktur ni mogoče učinkovito nadzorovati. Pri tem naj imajo pristojni organi potrebna pooblastila, da bi zagotovili varno in skrbno upravljanje kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(60)

Države članice naj imajo možnost, da zavrnejo ali odvzamejo dovoljenje za opravljanje bančnih storitev pri nekaterih strukturah skupin, ki štejejo za neprimerne za opravljanje bančnih dejavnosti, predvsem zato, ker takih struktur ni mogoče učinkovito nadzorovati. Pri tem naj imajo pristojni organi potrebna pooblastila, da bi zagotovili varno in skrbno upravljanje kreditnih institucij.

| (61) | Da bi notranji bančni trg deloval vedno bolj učinkovito, in da bi bile državljanom Skupnosti zagotovljene ustrezne stopnje preglednosti, je potrebno, da pristojni organi javno in na način, ki omogoča smiselno primerjavo, razkrijejo način izvajanja te direktive. |
| --- | --- |

(61)

Da bi notranji bančni trg deloval vedno bolj učinkovito, in da bi bile državljanom Skupnosti zagotovljene ustrezne stopnje preglednosti, je potrebno, da pristojni organi javno in na način, ki omogoča smiselno primerjavo, razkrijejo način izvajanja te direktive.

| (62) | Da bi okrepili tržno disciplino in spodbujali kreditne institucije, naj izboljšujejo svojo tržno strategijo, kontrolo tveganj in notranjo organizacijo uprave, bi bilo treba predvideti primerno javno razkritje kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(62)

Da bi okrepili tržno disciplino in spodbujali kreditne institucije, naj izboljšujejo svojo tržno strategijo, kontrolo tveganj in notranjo organizacijo uprave, bi bilo treba predvideti primerno javno razkritje kreditnih institucij.

| (63) | Preučitev problemov, povezanih z vprašanji, ki jih ureja ta direktiva in druge direktive o poslovanju kreditnih institucij, zahteva sodelovanje med pristojnimi organi in Komisijo, predvsem kadar poteka zaradi tesnejšega sodelovanja. |
| --- | --- |

(63)

Preučitev problemov, povezanih z vprašanji, ki jih ureja ta direktiva in druge direktive o poslovanju kreditnih institucij, zahteva sodelovanje med pristojnimi organi in Komisijo, predvsem kadar poteka zaradi tesnejšega sodelovanja.

| (64) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (11). |
| --- | --- |

(64)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (11).

| (65) | V resoluciji o izvajanju zakonodaje o finančnih storitvah z dne 5. februarja 2002 (12) je Evropski parlament izrazil željo, da bi skupaj s Svetom imela enakovredno vlogo pri nadzoru načina delovanja Komisije kot izvršilnega organa, s čemer bi se odražale zakonodajne pristojnosti Evropskega parlamenta, opredeljene v členu 251 Pogodbe. V slovesni izjavi, ki jo je istega dne pred Evropskim parlamentom podal njegov predsednik, je Komisija podprla izraženo željo Evropskega parlamenta. Dne 11. decembra 2002 je Komisija predlagala spremembe Sklepa 1999/468/ES, nato pa predložila spremenjen predlog dne 22. aprila 2004. Evropski parlament meni, da njegova zakonodajna pooblastila v tem predlogu niso zagotovljena. Evropski parlament meni, da bi skupaj s Svetom morala imeti možnost, da v opredeljenem obdobju opravita oceno prenosa izvedbenih pooblastil na Komisijo. V tem smislu je primerno, da se omeji obdobje, v katerem Komisija lahko sprejema izvedbene ukrepe. |
| --- | --- |

(65)

V resoluciji o izvajanju zakonodaje o finančnih storitvah z dne 5. februarja 2002 (12) je Evropski parlament izrazil željo, da bi skupaj s Svetom imela enakovredno vlogo pri nadzoru načina delovanja Komisije kot izvršilnega organa, s čemer bi se odražale zakonodajne pristojnosti Evropskega parlamenta, opredeljene v členu 251 Pogodbe. V slovesni izjavi, ki jo je istega dne pred Evropskim parlamentom podal njegov predsednik, je Komisija podprla izraženo željo Evropskega parlamenta. Dne 11. decembra 2002 je Komisija predlagala spremembe Sklepa 1999/468/ES, nato pa predložila spremenjen predlog dne 22. aprila 2004. Evropski parlament meni, da njegova zakonodajna pooblastila v tem predlogu niso zagotovljena. Evropski parlament meni, da bi skupaj s Svetom morala imeti možnost, da v opredeljenem obdobju opravita oceno prenosa izvedbenih pooblastil na Komisijo. V tem smislu je primerno, da se omeji obdobje, v katerem Komisija lahko sprejema izvedbene ukrepe.

| (66) | Evropski parlament bi moral imeti tri mesece časa od prvega prejema osnutka predlogov sprememb in izvedbenih ukrepov za njihovo preučitev in oblikovanje mnenja. V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih bi bilo možno ta čas skrajšati. Če pa Evropski parlament v tem času sprejme resolucijo, bi morala Komisija predloge sprememb ali ukrepov ponovno preučiti. |
| --- | --- |

(66)

Evropski parlament bi moral imeti tri mesece časa od prvega prejema osnutka predlogov sprememb in izvedbenih ukrepov za njihovo preučitev in oblikovanje mnenja. V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih bi bilo možno ta čas skrajšati. Če pa Evropski parlament v tem času sprejme resolucijo, bi morala Komisija predloge sprememb ali ukrepov ponovno preučiti.

| (67) | Za preprečevanje motenj na trgih in zagotavljanje kontinuitete v skupnih stopnjah lastnih sredstev je primerno, da se predvidijo posebne prehodne ureditve. |
| --- | --- |

(67)

Za preprečevanje motenj na trgih in zagotavljanje kontinuitete v skupnih stopnjah lastnih sredstev je primerno, da se predvidijo posebne prehodne ureditve.

| (68) | Glede na občutljivost pravil o minimalnih kapitalskih zahtevah na tveganja je zaželeno, da se pregleduje, ali imajo znatne vplive na gospodarski cikel. Komisija bi morala, ob upoštevanju prispevka Evropske centralne banke, poročati o teh vidikih Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(68)

Glede na občutljivost pravil o minimalnih kapitalskih zahtevah na tveganja je zaželeno, da se pregleduje, ali imajo znatne vplive na gospodarski cikel. Komisija bi morala, ob upoštevanju prispevka Evropske centralne banke, poročati o teh vidikih Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (69) | Prav tako je treba uskladiti dogovore, potrebne za nadzor likvidnostnih tveganj. |
| --- | --- |

(69)

Prav tako je treba uskladiti dogovore, potrebne za nadzor likvidnostnih tveganj.

| (70) | Ta direktiva upošteva temeljne pravice in spoštuje načela, priznana zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, kot splošna načela zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(70)

Ta direktiva upošteva temeljne pravice in spoštuje načela, priznana zlasti z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije, kot splošna načela zakonodaje Skupnosti.

| (71) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv. |
| --- | --- |

(71)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

| (72) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo, določenih v delu B Priloge XIII — |
| --- | --- |

(72)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo, določenih v delu B Priloge XIII —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

NASLOV I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

1.   Ta direktiva določa pravila za začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti kreditnih institucij ter za njihov bonitetni nadzor.

2.   Člen 39 in oddelek 1 poglavja 4 naslova V se uporabljajo za finančne holdinge in mešane holdinge, katerih sedeži so v Skupnosti.

3.   Institucije, ki so trajno izključene na podlagi člena 2, z izjemo centralnih bank držav članic, se štejejo za finančne institucije za namene člena 39 in oddelka 1 poglavja 4 naslova V.

Člen 2

Ta direktiva se ne uporablja za:

| — | centralne banke držav članic, |
| --- | --- |

—

centralne banke držav članic,

| — | poštne institucije, ki opravljajo storitev brezgotovinskega nakazovanja, |
| --- | --- |

—

poštne institucije, ki opravljajo storitev brezgotovinskega nakazovanja,

| — | v Belgiji za „Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut“, |
| --- | --- |

—

v Belgiji za „Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en Waarborginstituut“,

| — | na Danskem za „Dansk Eksportfinansieringsfond“, „Danmarks Skibskreditfond“, „Dansk Landbrugs Realkreditfond“ in „KommuneKredit“, |
| --- | --- |

—

na Danskem za „Dansk Eksportfinansieringsfond“, „Danmarks Skibskreditfond“, „Dansk Landbrugs Realkreditfond“ in „KommuneKredit“,

| — | v Nemčiji za „Kreditanstalt für Wiederaufbau“, podjetja, ki so v skladu z „Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz“ priznana kot organi državne stanovanjske politike in se večinoma ne ukvarjajo z bančnimi posli, in podjetja, priznana kot neprofitna stanovanjska podjetja v skladu s tem zakonom, |
| --- | --- |

—

v Nemčiji za „Kreditanstalt für Wiederaufbau“, podjetja, ki so v skladu z „Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz“ priznana kot organi državne stanovanjske politike in se večinoma ne ukvarjajo z bančnimi posli, in podjetja, priznana kot neprofitna stanovanjska podjetja v skladu s tem zakonom,

| — | v Grčiji za „Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων“ (Tamio Parakatathikon kai Danion), |
| --- | --- |

—

v Grčiji za „Ταμείο Παρακαταθηκών και Δανείων“ (Tamio Parakatathikon kai Danion),

| — | v Španiji za „Instituto de Crédito Oficial“, |
| --- | --- |

—

v Španiji za „Instituto de Crédito Oficial“,

| — | v Franciji za „Caisse des dépôts et consignations“, |
| --- | --- |

—

v Franciji za „Caisse des dépôts et consignations“,

| — | na Irskem za kreditne zadruge in skupnosti vzajemne pomoči, |
| --- | --- |

—

na Irskem za kreditne zadruge in skupnosti vzajemne pomoči,

| — | v Italiji za „Cassa depositi e prestiti“, |
| --- | --- |

—

v Italiji za „Cassa depositi e prestiti“,

| — | v Latviji za „krājaizdevu sabiedrības“, podjetja priznana po „krājaizdevu sabiedrību likums“ kot zadruge, ki opravljajo finančne storitve izključno za svoje člane, |
| --- | --- |

—

v Latviji za „krājaizdevu sabiedrības“, podjetja priznana po „krājaizdevu sabiedrību likums“ kot zadruge, ki opravljajo finančne storitve izključno za svoje člane,

| — | v Litvi za „kredito unijos“, razen „Centrine kredito unija“, |
| --- | --- |

—

v Litvi za „kredito unijos“, razen „Centrine kredito unija“,

| — | na Madžarskem za „Magyar Fejlesztési Bank Rt.“ in „Magyar Export-Import Bank Rt.“, |
| --- | --- |

—

na Madžarskem za „Magyar Fejlesztési Bank Rt.“ in „Magyar Export-Import Bank Rt.“,

| — | na Nizozemskem za „Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“, „NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“ in „Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV“, |
| --- | --- |

—

na Nizozemskem za „Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“, „NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“ in „Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV“,

| — | v Avstriji za podjetja, priznana kot stanovanjska združenja v interesu javnosti, in „Osterreichische Kontrollbank AG“, |
| --- | --- |

—

v Avstriji za podjetja, priznana kot stanovanjska združenja v interesu javnosti, in „Osterreichische Kontrollbank AG“,

| — | na Poljskem za „Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo - Kredytowe“ in „Bank Gospodarstwa Krajowego“, |
| --- | --- |

—

na Poljskem za „Spółdzielcze Kasy Oszczędnościowo - Kredytowe“ in „Bank Gospodarstwa Krajowego“,

| — | na Portugalskem za „Caixas Económicas“, obstoječe na dan 1. januarja 1986, razen tistih, ki so ustanovljene kot družbe z omejeno odgovornostjo, in „Caixa Económica Montepio Geral“, |
| --- | --- |

—

na Portugalskem za „Caixas Económicas“, obstoječe na dan 1. januarja 1986, razen tistih, ki so ustanovljene kot družbe z omejeno odgovornostjo, in „Caixa Económica Montepio Geral“,

| — | na Finskem za „Teollisen yhteistyon rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB“ in „Finnvera Oyj/Finnvera Abp“, |
| --- | --- |

—

na Finskem za „Teollisen yhteistyon rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB“ in „Finnvera Oyj/Finnvera Abp“,

| — | na Švedskem za „Svenska Skeppshypotekskassan“, |
| --- | --- |

—

na Švedskem za „Svenska Skeppshypotekskassan“,

| — | v Združenem kraljestvu za National Savings Bank, Commonwealth Development Finance Company Ltd, Agricultural Mortgage Corporation Ltd, Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd, Crown Agents for overseas governments and administrations, kreditne zadruge in komunalne banke. |
| --- | --- |

—

v Združenem kraljestvu za National Savings Bank, Commonwealth Development Finance Company Ltd, Agricultural Mortgage Corporation Ltd, Scottish Agricultural Securities Corporation Ltd, Crown Agents for overseas governments and administrations, kreditne zadruge in komunalne banke.

Člen 3

1.   Ena ali več kreditnih institucij, ki so v isti državi članici in ki so od 15. decembra 1977 stalno odvisne od centralnega organa, ki jih nadzoruje in ki je ustanovljen v isti državi članici, so lahko izvzete od zahtev iz členov 7 in 11(1), če najpozneje do 15. decembra 1979 nacionalna zakonodaja predvidi, da:

| a) | so obveznosti centralnega organa in odvisnih institucij skupna in solidarna odgovornost ali da za obveznosti svojih odvisnih institucij centralni organ osebno jamči v celoti, |
| --- | --- |

a)

so obveznosti centralnega organa in odvisnih institucij skupna in solidarna odgovornost ali da za obveznosti svojih odvisnih institucij centralni organ osebno jamči v celoti,

| b) | se solventnost in likvidnost centralnega organa in vseh odvisnih institucij spremljata kot celota na osnovi konsolidiranih računovodskih izkazov, |
| --- | --- |

b)

se solventnost in likvidnost centralnega organa in vseh odvisnih institucij spremljata kot celota na osnovi konsolidiranih računovodskih izkazov,

| c) | je uprava centralnega organa pooblaščena za izdajanje navodil upravi odvisnih institucij. |
| --- | --- |

c)

je uprava centralnega organa pooblaščena za izdajanje navodil upravi odvisnih institucij.

Kreditnim institucijam, ki poslujejo lokalno in so od 15. decembra 1977 stalno odvisne od centralnega organa v smislu prvega pododstavka, lahko pogoji, določeni v tem pododstavku, koristijo, če so same običajen dodatni del mreže tega centralnega organa.

Pri kreditnih institucijah, razen tistih, ki so ustanovljene na območjih, iztrganih morju, ali ki so posledica razdružitve ali združitev obstoječih institucij, odvisnih od centralnega organa ali mu odgovarjajo, lahko Komisija na podlagi postopka iz člena 151(2), določi dodatna pravila za uporabo drugega pododstavka, vključno z razveljavitvijo izvzetij, predvidenih v prvem pododstavku, če je mnenja, da lahko združenje novih institucij, ki imajo korist od ureditve iz drugega pododstavka, neugodno vpliva na konkurenco.

2.   Kreditna institucija iz prvega pododstavka odstavka 1, je lahko prav tako izvzeta iz določb členov 9 in 10 in tudi oddelkov 2, 3, 4, 5 in 6 poglavja 2 ter poglavja 3 naslova V, pod pogojem, da brez poseganja v uporabo teh določb za centralni organ, in sicer za celoto, ki jo predstavlja centralni organ skupaj s svojimi odvisnimi institucijami, veljajo navedene določbe na konsolidirani osnovi.

Pri izvzetju za celoto, ki jo predstavlja centralni organ skupaj s svojimi odvisnimi institucijami, se uporabljajo členi 16, 23, 24, 25, 26(1) do (3) in 28 do 37.

Člen 4

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1) | „kreditna institucija“ pomeni:






  a) | podjetje, katerega dejavnost je sprejemanje depozitov ali drugih vračljivih sredstev od javnosti in dajanje posojil za svoj račun; ali |
| --- | --- | --- |

1)

„kreditna institucija“ pomeni:

a)

podjetje, katerega dejavnost je sprejemanje depozitov ali drugih vračljivih sredstev od javnosti in dajanje posojil za svoj račun; ali

| b) | institucijo za izdajanje elektronskega denarja v smislu Direktive 2000/46/ES (13); |
| --- | --- |

b)

institucijo za izdajanje elektronskega denarja v smislu Direktive 2000/46/ES (13);

| 2) | „dovoljenje“ pomeni instrument, ki ga v kateri koli obliki izdajo pristojni organi in s katerim se kreditni instituciji dodeli pravica do opravljanja dejavnosti; |
| --- | --- |

2)

„dovoljenje“ pomeni instrument, ki ga v kateri koli obliki izdajo pristojni organi in s katerim se kreditni instituciji dodeli pravica do opravljanja dejavnosti;

| 3) | „podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno odvisen del kreditne institucije in neposredno izvaja vse ali nekatere posle, ki so del dejavnosti kreditnih institucij; |
| --- | --- |

3)

„podružnica“ pomeni poslovno enoto, ki je pravno odvisen del kreditne institucije in neposredno izvaja vse ali nekatere posle, ki so del dejavnosti kreditnih institucij;

| 4) | „pristojni organi“ pomeni državne organe, ki so z zakonom ali predpisom pooblaščeni za nadzor kreditnih institucij; |
| --- | --- |

4)

„pristojni organi“ pomeni državne organe, ki so z zakonom ali predpisom pooblaščeni za nadzor kreditnih institucij;

| 5) | „finančna institucija“ pomeni podjetje, razen kreditne institucije, čigar osnovna dejavnost je pridobivati kapitalske deleže ali opravljati eno ali več dejavnosti, ki so naštete v točkah 2 do 12 v Prilogi I; |
| --- | --- |

5)

„finančna institucija“ pomeni podjetje, razen kreditne institucije, čigar osnovna dejavnost je pridobivati kapitalske deleže ali opravljati eno ali več dejavnosti, ki so naštete v točkah 2 do 12 v Prilogi I;

| 6) | „institucije“ za namene oddelkov 2 in 3 poglavja 2 naslova V pomeni institucije, opredeljene v členu 3(1)(c) Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- |

6)

„institucije“ za namene oddelkov 2 in 3 poglavja 2 naslova V pomeni institucije, opredeljene v členu 3(1)(c) Direktive 2006/.../ES;

| 7) | „matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je kreditna institucija pridobila dovoljenje v skladu s členi 6 do 9 in 11 do 14; |
| --- | --- |

7)

„matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je kreditna institucija pridobila dovoljenje v skladu s členi 6 do 9 in 11 do 14;

| 8) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija podružnico ali v kateri opravlja storitve; |
| --- | --- |

8)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri ima kreditna institucija podružnico ali v kateri opravlja storitve;

| 9) | „obvladovanje“ pomeni razmerje med nadrejeno in podrejeno družbo, kakor je opredeljeno v členu 1 Direktive 83/349/EGS, ali podobno razmerje med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem; |
| --- | --- |

9)

„obvladovanje“ pomeni razmerje med nadrejeno in podrejeno družbo, kakor je opredeljeno v členu 1 Direktive 83/349/EGS, ali podobno razmerje med katero koli fizično ali pravno osebo in podjetjem;

| 10) | „udeležba“ za namene točk (o) in (p) člena 57, členov 71 do 73 in poglavja 4 naslova V pomeni udeležbo v smislu prvega stavka člena 17 Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (14), ali lastništvo, neposredno ali posredno, 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala podjetja; |
| --- | --- |

10)

„udeležba“ za namene točk (o) in (p) člena 57, členov 71 do 73 in poglavja 4 naslova V pomeni udeležbo v smislu prvega stavka člena 17 Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (14), ali lastništvo, neposredno ali posredno, 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala podjetja;

| 11) | „kvalificirani delež“ pomeni neposredni ali posredni delež v podjetju, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali ki omogoča pomemben vpliv na upravljanje navedenega podjetja; |
| --- | --- |

11)

„kvalificirani delež“ pomeni neposredni ali posredni delež v podjetju, ki predstavlja 10 % ali več kapitala ali glasovalnih pravic ali ki omogoča pomemben vpliv na upravljanje navedenega podjetja;

| 12) | „nadrejena družba“ pomeni






  a) | nadrejeno družbo, kakor je opredeljena v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS; |
| --- | --- | --- |

12)

„nadrejena družba“ pomeni

a)

nadrejeno družbo, kakor je opredeljena v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS;

| b) | za namene členov 71 do 73 oddelka 5 poglavja 2 naslova V in poglavja 4 nadrejeno družbo iz člena 1(1) Direktive 83/349/EGS in katero koli podjetje, ki po mnenju pristojnih organov učinkovito izvaja prevladujoč vpliv nad drugim podjetjem; |
| --- | --- |

b)

za namene členov 71 do 73 oddelka 5 poglavja 2 naslova V in poglavja 4 nadrejeno družbo iz člena 1(1) Direktive 83/349/EGS in katero koli podjetje, ki po mnenju pristojnih organov učinkovito izvaja prevladujoč vpliv nad drugim podjetjem;

| 13) | „podrejena družba“ pomeni






  a) | podrejeno družbo, kakor je opredeljena v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS; ali |
| --- | --- | --- |

13)

„podrejena družba“ pomeni

a)

podrejeno družbo, kakor je opredeljena v členih 1 in 2 Direktive 83/349/EGS; ali

| b) | za namene členov 71 do 73 oddelka 5 poglavja 2 naslova V in poglavja 4 podrejeno družbo iz člena 1(1) Direktive 83/349/EGS in katero koli podjetje, nad katerim po mnenju pristojnih organov nadrejena družba učinkovito izvaja prevladujoč vpliv. |
| --- | --- |

b)

za namene členov 71 do 73 oddelka 5 poglavja 2 naslova V in poglavja 4 podrejeno družbo iz člena 1(1) Direktive 83/349/EGS in katero koli podjetje, nad katerim po mnenju pristojnih organov nadrejena družba učinkovito izvaja prevladujoč vpliv.

Vse podrejene družbe podrejenih družb se prav tako štejejo za podrejene družbe najvišje nadrejene družbe;

| 14) | „nadrejena kreditna institucija v državi članici“ pomeni kreditno institucijo, ki ima podrejeno družbo, ki je kreditna institucija ali finančna institucija, ali ki je udeležena v taki instituciji, in ki sama ni podrejena družba druge kreditne institucije z dovoljenjem v isti državi članici, ali finančni holding, ustanovljen v isti državi članici; |
| --- | --- |

14)

„nadrejena kreditna institucija v državi članici“ pomeni kreditno institucijo, ki ima podrejeno družbo, ki je kreditna institucija ali finančna institucija, ali ki je udeležena v taki instituciji, in ki sama ni podrejena družba druge kreditne institucije z dovoljenjem v isti državi članici, ali finančni holding, ustanovljen v isti državi članici;

| 15) | „nadrejeni finančni holding v državi članici“ pomeni finančni holding, ki sam ni podrejena družba kreditne institucije z dovoljenjem v isti državi članici, ali finančnega holdinga, ustanovljenega v isti državi članici; |
| --- | --- |

15)

„nadrejeni finančni holding v državi članici“ pomeni finančni holding, ki sam ni podrejena družba kreditne institucije z dovoljenjem v isti državi članici, ali finančnega holdinga, ustanovljenega v isti državi članici;

| 16) | „nadrejena kreditna institucija EU“ pomeni nadrejeno kreditno institucijo v državi članici, ki ni podrejena družba druge kreditne institucije z dovoljenjem v kateri koli državi članici ali finančnega holdinga, ustanovljenega v kateri koli državi članici; |
| --- | --- |

16)

„nadrejena kreditna institucija EU“ pomeni nadrejeno kreditno institucijo v državi članici, ki ni podrejena družba druge kreditne institucije z dovoljenjem v kateri koli državi članici ali finančnega holdinga, ustanovljenega v kateri koli državi članici;

| 17) | „nadrejeni finančni holding EU“ pomeni nadrejeni finančni holding v državi članici, ki ni podrejena družba kreditne institucije z dovoljenjem v kateri koli državi članici ali katerega koli drugega finančnega holdinga, ustanovljenega v kateri koli drugi državi članici; |
| --- | --- |

17)

„nadrejeni finančni holding EU“ pomeni nadrejeni finančni holding v državi članici, ki ni podrejena družba kreditne institucije z dovoljenjem v kateri koli državi članici ali katerega koli drugega finančnega holdinga, ustanovljenega v kateri koli drugi državi članici;

| 18) | „osebe javnega sektorja“ pomeni nekomercialne upravne organe, odgovorne enotam centralne ravni držav, enotam regionalne ali lokalne ravni držav ali organom, ki po mnenju pristojnih organov izvajajo enake pristojnosti kakor organi regionalne in lokalne ravni države, ali nekomercialna podjetja v lasti enot centralne ravni držav, ki imajo izrecne sporazume o jamstvu in lahko vključujejo zakonsko regulirane samoupravne organe, ki so pod javnim nadzorom; |
| --- | --- |

18)

„osebe javnega sektorja“ pomeni nekomercialne upravne organe, odgovorne enotam centralne ravni držav, enotam regionalne ali lokalne ravni držav ali organom, ki po mnenju pristojnih organov izvajajo enake pristojnosti kakor organi regionalne in lokalne ravni države, ali nekomercialna podjetja v lasti enot centralne ravni držav, ki imajo izrecne sporazume o jamstvu in lahko vključujejo zakonsko regulirane samoupravne organe, ki so pod javnim nadzorom;

| 19) | „finančni holding“ pomeni finančno institucijo, katere podrejene družbe so izključno ali pretežno kreditne institucije ali finančne institucije, med katerimi je najmanj ena kreditna institucija, in ki ni mešani finančni holding v smislu člena 2(15) Direktive 2002/87/ES (15), |
| --- | --- |

19)

„finančni holding“ pomeni finančno institucijo, katere podrejene družbe so izključno ali pretežno kreditne institucije ali finančne institucije, med katerimi je najmanj ena kreditna institucija, in ki ni mešani finančni holding v smislu člena 2(15) Direktive 2002/87/ES (15),

| 20) | „mešani poslovni holding“ pomeni nadrejeno družbo, ki ni finančni holding ali kreditna institucija ali mešani finančni holding v smislu člena 2(15) Direktive 2002/87/ES, katerega podrejene družbe zajemajo najmanj eno kreditno institucijo; |
| --- | --- |

20)

„mešani poslovni holding“ pomeni nadrejeno družbo, ki ni finančni holding ali kreditna institucija ali mešani finančni holding v smislu člena 2(15) Direktive 2002/87/ES, katerega podrejene družbe zajemajo najmanj eno kreditno institucijo;

| 21) | „družba za pomožne storitve“, pomeni podjetje, čigar osnovna dejavnost je lastništvo in upravljanje premoženja, izvajanje storitev obdelave podatkov ali katera koli druga podobna dejavnost, ki je pomožna glede na osnovno dejavnost ene ali več kreditnih institucij; |
| --- | --- |

21)

„družba za pomožne storitve“, pomeni podjetje, čigar osnovna dejavnost je lastništvo in upravljanje premoženja, izvajanje storitev obdelave podatkov ali katera koli druga podobna dejavnost, ki je pomožna glede na osnovno dejavnost ene ali več kreditnih institucij;

| 22) | „operativno tveganje“ pomeni tveganje izgube, kot posledice neprimernega ali neuspešnega izvajanja notranjih procesov, ravnanj ljudi ali delovanja sistemov, ali zaradi zunanjih dogodkov, ter vključuje pravno tveganje; |
| --- | --- |

22)

„operativno tveganje“ pomeni tveganje izgube, kot posledice neprimernega ali neuspešnega izvajanja notranjih procesov, ravnanj ljudi ali delovanja sistemov, ali zaradi zunanjih dogodkov, ter vključuje pravno tveganje;

| 23) | „centralne banke“ vključujejo Evropsko centralno banko, če ni navedeno drugače; |
| --- | --- |

23)

„centralne banke“ vključujejo Evropsko centralno banko, če ni navedeno drugače;

| 24) | „tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev“ je tveganje zmanjšanja zneska terjatve zaradi denarnih ali nedenarnih ugovorov dolžnika po tej terjatvi; |
| --- | --- |

24)

„tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev“ je tveganje zmanjšanja zneska terjatve zaradi denarnih ali nedenarnih ugovorov dolžnika po tej terjatvi;

| 25) | „verjetnost neplačila“ pomeni verjetnost neplačila nasprotne stranke v obdobju enega leta; |
| --- | --- |

25)

„verjetnost neplačila“ pomeni verjetnost neplačila nasprotne stranke v obdobju enega leta;

| 26) | „izguba“ je za namen oddelka 3 poglavja 2 naslova V ekonomska izguba, ki vključuje bistvene učinke diskontiranja vključno z materialno pomembnimi neposrednimi in posrednimi stroški, povezanimi z izterjavo vsake posamezne izpostavljenosti.; |
| --- | --- |

26)

„izguba“ je za namen oddelka 3 poglavja 2 naslova V ekonomska izguba, ki vključuje bistvene učinke diskontiranja vključno z materialno pomembnimi neposrednimi in posrednimi stroški, povezanimi z izterjavo vsake posamezne izpostavljenosti.;

| 27) | „izguba ob neplačilu (LGD)“ je razmerje med izgubo na izpostavljenosti, ki je posledica neplačila nasprotne stranke, in vrednostjo izpostavljenosti ob neplačilu; |
| --- | --- |

27)

„izguba ob neplačilu (LGD)“ je razmerje med izgubo na izpostavljenosti, ki je posledica neplačila nasprotne stranke, in vrednostjo izpostavljenosti ob neplačilu;

| 28) | „konverzijski faktor“ je razmerje med trenutno neizkoriščenim zneskom prevzete finančne obveznosti, ki bo črpan in neporavnan ob neplačilu, in trenutno neizkoriščenim zneskom prevzete finančne obveznosti; znesek prevzete finančne obveznosti je enak znesku odobrenega zneska razpolaganja, razen če je črpan znesek večji od odobrenega zneska razpolaganja, je znesek prevzete finančne obveznosti enak temu črpanemu znesku;; |
| --- | --- |

28)

„konverzijski faktor“ je razmerje med trenutno neizkoriščenim zneskom prevzete finančne obveznosti, ki bo črpan in neporavnan ob neplačilu, in trenutno neizkoriščenim zneskom prevzete finančne obveznosti; znesek prevzete finančne obveznosti je enak znesku odobrenega zneska razpolaganja, razen če je črpan znesek večji od odobrenega zneska razpolaganja, je znesek prevzete finančne obveznosti enak temu črpanemu znesku;;

| 29) | „pričakovana izguba (EL)“ je za namen oddelka 3 poglavja 2 naslova V razmerje med zneskom, ki bo po pričakovanjih izgubljen na izpostavljenosti zaradi morebitnega neplačila nasprotne stranke ali zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev v obdobju enega leta, ter vrednostjo izpostavljenosti ob neplačilu; |
| --- | --- |

29)

„pričakovana izguba (EL)“ je za namen oddelka 3 poglavja 2 naslova V razmerje med zneskom, ki bo po pričakovanjih izgubljen na izpostavljenosti zaradi morebitnega neplačila nasprotne stranke ali zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev v obdobju enega leta, ter vrednostjo izpostavljenosti ob neplačilu;

| 30) | „zmanjševanje kreditnega tveganja“ je tehnika, ki jo uporabljajo kreditne institucije za zmanjševanje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostjo ali izpostavljenostmi, ki jih še ima kreditna institucija; |
| --- | --- |

30)

„zmanjševanje kreditnega tveganja“ je tehnika, ki jo uporabljajo kreditne institucije za zmanjševanje kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostjo ali izpostavljenostmi, ki jih še ima kreditna institucija;

| 31) | „stvarno kreditno zavarovanje“ je tehnika zmanjševanja kreditnega tveganja, pri kateri je zmanjševanje kreditnega tveganja zaradi izpostavljenosti kreditne institucije posledica pravice kreditne institucije, da v primeru neplačila nasprotne stranke ali ob nastopu drugega določenega kreditnega dogodka v zvezi z nasprotno stranko unovči, ali pridobi prenos ali prisvojitev, ali da zadrži nekatera sredstva ali zneske, ali da zmanjša znesek izpostavljenosti ali ga nadomesti z zneskom razlike med zneskom izpostavljenosti in zneskom terjatve do kreditne institucije; |
| --- | --- |

31)

„stvarno kreditno zavarovanje“ je tehnika zmanjševanja kreditnega tveganja, pri kateri je zmanjševanje kreditnega tveganja zaradi izpostavljenosti kreditne institucije posledica pravice kreditne institucije, da v primeru neplačila nasprotne stranke ali ob nastopu drugega določenega kreditnega dogodka v zvezi z nasprotno stranko unovči, ali pridobi prenos ali prisvojitev, ali da zadrži nekatera sredstva ali zneske, ali da zmanjša znesek izpostavljenosti ali ga nadomesti z zneskom razlike med zneskom izpostavljenosti in zneskom terjatve do kreditne institucije;

| 32) | „osebno kreditno zavarovanje“ je tehnika zmanjševanja kreditnega tveganja v primerih, ko je zmanjševanje kreditnega tveganja zaradi izpostavljenosti kreditne institucije posledica tega, da se tretja stranka zaveže, da bo plačala določen znesek v primeru neplačila kreditojemalca ali ob nastopu drugih specifičnih kreditnih dogodkov; |
| --- | --- |

32)

„osebno kreditno zavarovanje“ je tehnika zmanjševanja kreditnega tveganja v primerih, ko je zmanjševanje kreditnega tveganja zaradi izpostavljenosti kreditne institucije posledica tega, da se tretja stranka zaveže, da bo plačala določen znesek v primeru neplačila kreditojemalca ali ob nastopu drugih specifičnih kreditnih dogodkov;

| 33) | „posel začasne prodaje/začasnega nakupa“ je vsak posel, ki ga ureja sporazum, ki sodi v obseg uporabe opredelitve „pogodbe o prodaji in povratnem odkupu“ ali „pogodbe o odkupu in povratni prodaji“, kakor je navedena v členu 3(1)(m), Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- |

33)

„posel začasne prodaje/začasnega nakupa“ je vsak posel, ki ga ureja sporazum, ki sodi v obseg uporabe opredelitve „pogodbe o prodaji in povratnem odkupu“ ali „pogodbe o odkupu in povratni prodaji“, kakor je navedena v členu 3(1)(m), Direktive 2006/.../ES;

| 34) | „posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga“ so vsi posli, ki sodijo v obseg uporabe opredelitve „posoje vrednostnih papirjev ali blaga“ ali „izposoje vrednostnih papirjev ali blaga“, kakor je navedena v členu 3(1)(n) Direktive 2006/.../ES (16); |
| --- | --- |

34)

„posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga“ so vsi posli, ki sodijo v obseg uporabe opredelitve „posoje vrednostnih papirjev ali blaga“ ali „izposoje vrednostnih papirjev ali blaga“, kakor je navedena v členu 3(1)(n) Direktive 2006/.../ES (16);

| 35) | „denarju podoben instrument“ je potrdilo o vlogi ali drugi podoben instrument, ki ga je izdala posojilna kreditna institucija; |
| --- | --- |

35)

„denarju podoben instrument“ je potrdilo o vlogi ali drugi podoben instrument, ki ga je izdala posojilna kreditna institucija;

| 36) | „listinjenje“ pomeni posel ali shemo, pri katerih se tranšira kreditno tveganje, povezano z izpostavljenostjo ali paketom izpostavljenosti, z naslednjimi značilnostmi:






  a) | plačila v poslu ali shemi so odvisna od kvalitete izpostavljenosti ali paketa izpostavljenosti; in |
| --- | --- | --- |

36)

„listinjenje“ pomeni posel ali shemo, pri katerih se tranšira kreditno tveganje, povezano z izpostavljenostjo ali paketom izpostavljenosti, z naslednjimi značilnostmi:

a)

plačila v poslu ali shemi so odvisna od kvalitete izpostavljenosti ali paketa izpostavljenosti; in

| b) | podrejenost tranš določa razporeditev izgub med potekom posla ali sheme; |
| --- | --- |

b)

podrejenost tranš določa razporeditev izgub med potekom posla ali sheme;

| 37) | „tradicionalno listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem poteka ekonomski prenos izpostavljenosti, ki se listini, na subjekt s posebnim namenom pri listinjenju, ki izdaja vrednostne papirje. To se opravi s prenosom lastništva listinjenih izpostavljenosti s kreditne institucije v vlogi originatorja ali preko podudeležbe. Izdani vrednostni papirji ne predstavljajo plačilnih obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja; |
| --- | --- |

37)

„tradicionalno listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem poteka ekonomski prenos izpostavljenosti, ki se listini, na subjekt s posebnim namenom pri listinjenju, ki izdaja vrednostne papirje. To se opravi s prenosom lastništva listinjenih izpostavljenosti s kreditne institucije v vlogi originatorja ali preko podudeležbe. Izdani vrednostni papirji ne predstavljajo plačilnih obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja;

| 38) | „sintetično listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se tranširanje doseže z uporabo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali osebnih jamstev, paket izpostavljenosti pa ni odstranjen iz bilance stanja kreditne institucije v vlogi originatorja; |
| --- | --- |

38)

„sintetično listinjenje“ pomeni listinjenje, pri katerem se tranširanje doseže z uporabo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali osebnih jamstev, paket izpostavljenosti pa ni odstranjen iz bilance stanja kreditne institucije v vlogi originatorja;

| 39) | „tranša“ pomeni pogodbeno določeni segment kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostjo ali več izpostavljenostmi, kjer pozicija v segmentu določa tveganje kreditne izgube, ki je večje ali manjše kakor pri poziciji istega zneska v vseh drugih takih segmentih, brez upoštevanja kreditnega zavarovanja, ki ga zagotavljajo tretje stranke neposredno imetnikom pozicij v segmentu ali drugih segmentih; |
| --- | --- |

39)

„tranša“ pomeni pogodbeno določeni segment kreditnega tveganja, povezanega z izpostavljenostjo ali več izpostavljenostmi, kjer pozicija v segmentu določa tveganje kreditne izgube, ki je večje ali manjše kakor pri poziciji istega zneska v vseh drugih takih segmentih, brez upoštevanja kreditnega zavarovanja, ki ga zagotavljajo tretje stranke neposredno imetnikom pozicij v segmentu ali drugih segmentih;

| 40) | „pozicija listinjenja“ pomeni izpostavljenost iz naslova listinjenja; |
| --- | --- |

40)

„pozicija listinjenja“ pomeni izpostavljenost iz naslova listinjenja;

| 41) | „originator“ pomeni naslednje:






  a) | subjekt, ki je sam ali preko povezanih subjektov, neposredno ali posredno sodeloval pri prvotnem dogovoru, s katerim so nastale obveznosti dolžnika ali morebitne obveznosti morebitnega dolžnika, ki predstavljajo listinjenje izpostavljenosti; ali |
| --- | --- | --- |

41)

„originator“ pomeni naslednje:

a)

subjekt, ki je sam ali preko povezanih subjektov, neposredno ali posredno sodeloval pri prvotnem dogovoru, s katerim so nastale obveznosti dolžnika ali morebitne obveznosti morebitnega dolžnika, ki predstavljajo listinjenje izpostavljenosti; ali

| b) | subjekt, ki v okviru svoje bilance stanja kupi izpostavljenosti tretje stranke, nato pa jih listini; |
| --- | --- |

b)

subjekt, ki v okviru svoje bilance stanja kupi izpostavljenosti tretje stranke, nato pa jih listini;

| 42) | „sponzor“ je kreditna institucija, razen kreditne institucije v vlogi originatorja, ki vzpostavi ali upravlja program s premoženjem kritih komercialnih zapisov ali drugo shemo listinjenja, ki odkupi izpostavljenosti od tretjih subjektov; |
| --- | --- |

42)

„sponzor“ je kreditna institucija, razen kreditne institucije v vlogi originatorja, ki vzpostavi ali upravlja program s premoženjem kritih komercialnih zapisov ali drugo shemo listinjenja, ki odkupi izpostavljenosti od tretjih subjektov;

| 43) | „izboljšanje kreditne kvalitete“ je pogodbena ureditev, po kateri se kreditna kvaliteta pozicije v listinjenju izboljša glede na to, kakšna bi bila, če izboljšanja ne bi bilo, vključno z izboljšanjem, ki ga daje več podrejenih tranš v listinjenju in druge vrste kreditnega zavarovanja; |
| --- | --- |

43)

„izboljšanje kreditne kvalitete“ je pogodbena ureditev, po kateri se kreditna kvaliteta pozicije v listinjenju izboljša glede na to, kakšna bi bila, če izboljšanja ne bi bilo, vključno z izboljšanjem, ki ga daje več podrejenih tranš v listinjenju in druge vrste kreditnega zavarovanja;

| 44) | „subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE)“ je korporacijski trust ali drugi subjekt, ki ni kreditna institucija, ustanovljen za opravljanje listinjenja ali listinjenj, katerih aktivnosti so omejene na tiste, ki so primerne za doseganje navedenega cilja, katerih struktura je namenjena izločanju obveznosti SSPE iz obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja, in v katerih imajo upravičenci pravico, da zastavijo ali zamenjajo navedene pravice brez omejitev; |
| --- | --- |

44)

„subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE)“ je korporacijski trust ali drugi subjekt, ki ni kreditna institucija, ustanovljen za opravljanje listinjenja ali listinjenj, katerih aktivnosti so omejene na tiste, ki so primerne za doseganje navedenega cilja, katerih struktura je namenjena izločanju obveznosti SSPE iz obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja, in v katerih imajo upravičenci pravico, da zastavijo ali zamenjajo navedene pravice brez omejitev;

| 45) | „skupina povezanih oseb“ pomeni:






  a) | dve ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki, razen če ni dokazano nasprotno, predstavljajo eno samo tveganje, ker ena izmed njih neposredno ali posredno obvladuje drugo ali druge; ali |
| --- | --- | --- |

45)

„skupina povezanih oseb“ pomeni:

a)

dve ali več fizičnih ali pravnih oseb, ki, razen če ni dokazano nasprotno, predstavljajo eno samo tveganje, ker ena izmed njih neposredno ali posredno obvladuje drugo ali druge; ali

| b) | dve ali več fizičnih ali pravnih oseb, med katerimi ni razmerja, ki predstavlja obvladovanje, navedeno v točki (a), vendar je treba šteti, da predstavljajo eno samo tveganje, ker so med seboj tako povezane, da je takrat, ko ima ena izmed njih finančne težave, verjetno, da bo imela druga ali vse druge težave z odplačilom; |
| --- | --- |

b)

dve ali več fizičnih ali pravnih oseb, med katerimi ni razmerja, ki predstavlja obvladovanje, navedeno v točki (a), vendar je treba šteti, da predstavljajo eno samo tveganje, ker so med seboj tako povezane, da je takrat, ko ima ena izmed njih finančne težave, verjetno, da bo imela druga ali vse druge težave z odplačilom;

| 46) | „tesna povezanost“ pomeni stanje, ko sta dve ali več fizičnih ali pravnih oseb povezani na enega od naslednjih načinov:






  a) | udeležba v obliki lastništva, neposredno ali z obvladovanjem, 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala podjetja; |
| --- | --- | --- |

46)

„tesna povezanost“ pomeni stanje, ko sta dve ali več fizičnih ali pravnih oseb povezani na enega od naslednjih načinov:

a)

udeležba v obliki lastništva, neposredno ali z obvladovanjem, 20 % ali več glasovalnih pravic ali kapitala podjetja;

| b) | obvladovanje; ali |
| --- | --- |

b)

obvladovanje; ali

| c) | dejstvo, da sta obe ali vse stalno povezane z isto tretjo osebo in z njo v razmerju, ki predstavlja obvladovanje; |
| --- | --- |

c)

dejstvo, da sta obe ali vse stalno povezane z isto tretjo osebo in z njo v razmerju, ki predstavlja obvladovanje;

| 47) | „priznane borze“ pomeni borze, ki jih kot take priznajo pristojni organi in ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  a) | delujejo redno, |
| --- | --- | --- |

47)

„priznane borze“ pomeni borze, ki jih kot take priznajo pristojni organi in ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

a)

delujejo redno,

| b) | imajo poslovnik, ki ga izdajo ali odobrijo ustrezni organi države, v kateri je borza, ki opredeljujejo pogoje delovanja borze, pogoje dostopa do borze in prav tako pogoje, ki jih je treba izpolniti s pogodbo, preden se lahko z njo dejansko trguje na borzi, in |
| --- | --- |

b)

imajo poslovnik, ki ga izdajo ali odobrijo ustrezni organi države, v kateri je borza, ki opredeljujejo pogoje delovanja borze, pogoje dostopa do borze in prav tako pogoje, ki jih je treba izpolniti s pogodbo, preden se lahko z njo dejansko trguje na borzi, in

| c) | imajo klirinške mehanizme, po katerih za pogodbe, naštete v Prilogi IV, veljajo predpisane dnevne marže, ki po mnenju pristojnih organov predstavljajo ustrezno zaščito. |
| --- | --- |

c)

imajo klirinške mehanizme, po katerih za pogodbe, naštete v Prilogi IV, veljajo predpisane dnevne marže, ki po mnenju pristojnih organov predstavljajo ustrezno zaščito.

Člen 5

Države članice osebam ali podjetjem, ki niso kreditne institucije, prepovejo nadaljnje opravljanje poslov sprejemanja depozitov ali drugih vračljivih sredstev od javnosti.

Prvi odstavek se ne uporablja za sprejemanje depozitov ali drugih sredstev, ki jih vrača država članica ali enote regionalne ali lokalne ravni države članice ali javni mednarodni organi, katerih članica je ena ali več držav članic, ali za primere, za katere izrecno velja nacionalna zakonodaja ali zakonodaja Skupnosti, pod pogojem, da so te dejavnosti v skladu s predpisi in z nadzori, namenjenimi zaščiti vlagateljev in investitorjev ter veljajo za te primere.

NASLOV II

POGOJI ZA DOSTOP DO ZAČETKA OPRAVLJANJA IN OPRAVLJANJE DEJAVNOSTI KREDITNIH INSTITUCIJ

Člen 6

Države članice od kreditnih institucij zahtevajo, da pridobijo dovoljenje pred začetkom opravljanja dejavnosti. Brez poseganja v člene 7 do 12 določijo pogoje za pridobitev takega dovoljenja ter o njih obvestijo Komisijo.

Člen 7

Države članice zahtevajo, da se vlogi za izdajo dovoljenja priloži program poslovanja, ki med drugim določa vrste predvidenih poslov ter organizacijsko strukturo kreditne institucije.

Člen 8

Države članice ne smejo zahtevati, da se vloga za izdajo dovoljenja preverja glede na gospodarske potrebe trga.

Člen 9

1.   Brez poseganja v druge splošne pogoje, ki jih določa nacionalna zakonodaja, pristojni organi ne izdajo dovoljenja, če kreditna institucija nima lastnih ločenih sredstev ali če ustanovni kapital znaša manj kakor 5 milijonov evrov.

„Ustanovni kapital“ obsega kapital in rezerve iz člena 57(a) in (b).

Države članice lahko odločijo, da kreditne institucije, ki ne izpolnjujejo pogojev v zvezi z ločenimi lastnimi sredstvi in ki so obstajale 15. decembra 1979, lahko še naprej poslujejo. Take kreditne institucije lahko izvzamejo iz zahtev prvega pododstavka člena 11(1).

2.   Države članice lahko ob upoštevanju naslednjih pogojev izdajo dovoljenje za določene kategorije kreditnih institucij, katerih ustanovni kapital znaša manj, kakor je navedeno v odstavku 1:

| a) | ustanovni kapital ne znaša manj kakor 1 milijon evrov; |
| --- | --- |

a)

ustanovni kapital ne znaša manj kakor 1 milijon evrov;

| b) | zadevne države članice obvestijo Komisijo o svojih razlogih za uporabo te možnosti; in |
| --- | --- |

b)

zadevne države članice obvestijo Komisijo o svojih razlogih za uporabo te možnosti; in

| c) | k nazivu vsake kreditne institucije, ki nima minimalnega kapitala iz odstavka 1, se to tudi dopiše v seznamu iz člena 14. |
| --- | --- |

c)

k nazivu vsake kreditne institucije, ki nima minimalnega kapitala iz odstavka 1, se to tudi dopiše v seznamu iz člena 14.

Člen 10

1.   Lastna sredstva kreditne institucije v času izdaje dovoljenja ne smejo znašati manj kakor ustanovni kapital, zahtevan po členu 9.

2.   Države članice lahko odločijo, da že obstoječe kreditne institucije na dan 1. januarja 1993, katerih lastna sredstva so manjša od ustanovnega kapitala, predpisanega v členu 9, lahko še naprej opravljajo svoje dejavnosti. V tem primeru njihova lastna sredstva ne smejo znašati manj, kakor je bila njihova največja vrednost z učinkom od vključno 22. decembra 1989.

3.   Če obvladovanje kreditne institucije, ki spada v kategorijo iz odstavka 2, prevzame fizična ali pravna oseba, razen osebe, ki je institucijo obvladovala pred tem, morajo lastna sredstva te kreditne institucije znašati vsaj toliko, koliko znaša ustanovni kapital, kakor je navedeno v členu 9.

4.   V nekaterih specifičnih okoliščinah in s soglasjem pristojnih organov, kadar se združita dve ali več kreditnih institucij, ki spadajo v kategorijo iz odstavka 2, lastna sredstva kreditne institucije, ki nastane z združitvijo, ne smejo znašati manj kakor skupna lastna sredstva združenih kreditnih institucij v času združitve, dokler ni dosežena primerna raven iz člena 9.

5.   Če se v primerih iz odstavkov 1, 2 in 4 lastna sredstva zmanjšajo, lahko pristojni organi, kadar okoliščine to upravičujejo, omogočijo kreditni instituciji, da v navedenem obdobju popravi nastale razmere ali preneha opravljati dejavnosti.

Člen 11

1.   Pristojni organi kreditni instituciji izdajo dovoljenje le, če vsaj dve osebi učinkovito usmerjata opravljanje dejavnosti kreditne institucije.

Dovoljenja ne izdajo, če ti osebi nimata zadostnega ugleda ali nimata dovolj izkušenj za opravljanje takih nalog.

2.   Vsaka država članica zahteva, da:

| a) | ima kreditna institucija, ki je pravna oseba in ki ima statutarni sedež v skladu z nacionalno zakonodajo, sedež v isti državi članici kakor statutarni sedež; in |
| --- | --- |

a)

ima kreditna institucija, ki je pravna oseba in ki ima statutarni sedež v skladu z nacionalno zakonodajo, sedež v isti državi članici kakor statutarni sedež; in

| b) | ima katera koli druga kreditna institucija sedež v državi članici, ki je izdala dovoljenje in v kateri dejansko opravlja svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

b)

ima katera koli druga kreditna institucija sedež v državi članici, ki je izdala dovoljenje in v kateri dejansko opravlja svoje dejavnosti.

Člen 12

1.   Pristojni organi ne izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditnih institucij, če niso obveščeni o identiteti delničarjev ali družbenikov, bodisi neposrednih ali posrednih, fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo kvalificirane deleže, in o velikosti teh deležev.

Pri ugotavljanju kvalificiranega deleža v kontekstu tega člena se upoštevajo glasovalne pravice iz člena 92 Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (17).

2.   Pristojni organi ne izdajo dovoljenja, če se jim ob upoštevanju potrebe po varnem in skrbnem upravljanju kreditnih institucij, delničarji ali družbeniki ne zdijo primerni.

3.   Če obstajajo tesne povezave med kreditnimi institucijami in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, pristojni organi izdajo dovoljenje le, če te povezave ne preprečujejo učinkovitega izvajanja njihovih nadzornih funkcij.

Pristojni organi prav tako ne izdajo dovoljenja, če zakoni in drugi predpisi v tretji državi, ki veljajo za eno ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi je kreditna institucija tesno povezana, ali težave pri izvrševanju navedenih zakonov in drugih predpisov preprečujejo učinkovito izvajanje nadzornih funkcij pristojnih organov.

Pristojni organi zahtevajo, da jim kreditne institucije posredujejo informacije, potrebne za stalno spremljanje skladnosti s pogoji iz tega odstavka.

Člen 13

Kadar koli se dovoljenje ne izda, se za to navedejo razlogi, vlagatelj pa je o tem obveščen v šestih mesecih od prejema vloge ali, če je nepopolna, v šestih mesecih od dne, ko vlagatelj pošlje informacije, potrebne za sprejem sklepa. Sklep se v vsakem primeru sprejme v 12 mesecih od prejema vloge.

Člen 14

Vsako dovoljenje se priglasi Komisiji.

Naziv vsake kreditne institucije, kateri je bilo izdano dovoljenje, se vpiše na seznam. Komisija objavi navedeni seznam v Uradnem listu Evropske Unije in ga sproti dopolnjuje.

Člen 15

1.   Preden pristojni organi izdajo kreditni instituciji dovoljenje, se posvetujejo s sodelujočimi pristojnimi organi drugih držav članic, sodelujočih v naslednjih primerih:

| a) | zadevna kreditna institucija je podrejena družba kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

a)

zadevna kreditna institucija je podrejena družba kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici;

| b) | zadevna kreditna institucija je podrejena družba nadrejene družbe kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici; ali |
| --- | --- |

b)

zadevna kreditna institucija je podrejena družba nadrejene družbe kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici; ali

| c) | zadevno kreditno institucijo obvladujejo iste osebe, bodisi fizične ali pravne, kakor kreditno institucijo, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici. |
| --- | --- |

c)

zadevno kreditno institucijo obvladujejo iste osebe, bodisi fizične ali pravne, kakor kreditno institucijo, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici.

2.   Preden pristojni organ izda kreditni instituciji dovoljenje, se posvetujejo s pristojnimi organi vključene države članice, ki so pooblaščeni za nadzor zavarovalnic ali investicijskih podjetij, v naslednjih primerih:

| a) | zadevna kreditna institucija je podrejena družba zavarovalnice ali investicijskega podjetja z dovoljenjem za opravljanje poslov v Skupnosti; |
| --- | --- |

a)

zadevna kreditna institucija je podrejena družba zavarovalnice ali investicijskega podjetja z dovoljenjem za opravljanje poslov v Skupnosti;

| b) | zadevna kreditna institucija je podrejena družba nadrejene družbe zavarovalnice ali investicijskega podjetja z dovoljenjem za opravljanje poslov v Skupnosti; ali |
| --- | --- |

b)

zadevna kreditna institucija je podrejena družba nadrejene družbe zavarovalnice ali investicijskega podjetja z dovoljenjem za opravljanje poslov v Skupnosti; ali

| c) | zadevno kreditno institucijo obvladuje ista oseba, fizična ali pravna, kakor obvladuje zavarovalnico ali investicijsko podjetje z dovoljenjem za opravljanje poslov v Skupnosti. |
| --- | --- |

c)

zadevno kreditno institucijo obvladuje ista oseba, fizična ali pravna, kakor obvladuje zavarovalnico ali investicijsko podjetje z dovoljenjem za opravljanje poslov v Skupnosti.

3.   Pristojni nadzorni organi iz odstavkov 1 in 2 se med seboj posvetujejo predvsem glede ocenjevanja primernosti delničarjev ter dobrega imena in izkušenj direktorjev, ki so vključeni v upravljanje druge osebe iste skupine. Izmenjajo si podatke o primernosti delničarjev ter dobrem imenu in izkušnjah direktorjev, ki so pomembni pri izdajanju dovoljenj za opravljanje poslov kakor tudi pri rednem ocenjevanju izpolnjevanja pogojev poslovanja.

Člen 16

Država članica gostiteljica ne sme zahtevati dovoljenja ali dotacijskega kapitala za podružnice kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v drugi državi članici. Ustanovitev in nadzor takih podružnic se opravi v skladu s členi 22, 25, 26(1) do (3), 29 do 37 in 40.

Člen 17

1.   Pristojni organi lahko odvzamejo dovoljenje, izdano kreditni instituciji, le, če ta institucija:

| a) | v 12 mesecih dovoljenja ne uporabi, dovoljenje izrecno odkloni ali se za več kakor šest mesecev preneha ukvarjati s posli, če zadevna država članica ne sprejme določbe, da v takih primerih dovoljenje poteče; |
| --- | --- |

a)

v 12 mesecih dovoljenja ne uporabi, dovoljenje izrecno odkloni ali se za več kakor šest mesecev preneha ukvarjati s posli, če zadevna država članica ne sprejme določbe, da v takih primerih dovoljenje poteče;

| b) | pridobi dovoljenje na podlagi netočnih izjav ali kakor koli drugače nepravilno; |
| --- | --- |

b)

pridobi dovoljenje na podlagi netočnih izjav ali kakor koli drugače nepravilno;

| c) | ne izpolnjuje več pogojev, v skladu s katerimi je dovoljenje pridobila; |
| --- | --- |

c)

ne izpolnjuje več pogojev, v skladu s katerimi je dovoljenje pridobila;

| d) | nima več dovolj lastnih sredstev ali ni več mogoče računati, da bo izpolnila svoje obveznosti do upnikov, in zlasti nič več ne zagotavlja zavarovanja za sredstva, ki so ji bila zaupana; ali |
| --- | --- |

d)

nima več dovolj lastnih sredstev ali ni več mogoče računati, da bo izpolnila svoje obveznosti do upnikov, in zlasti nič več ne zagotavlja zavarovanja za sredstva, ki so ji bila zaupana; ali

| e) | predstavlja enega od drugih primerov, za katere nacionalna zakonodaja predpisuje odvzem dovoljenja. |
| --- | --- |

e)

predstavlja enega od drugih primerov, za katere nacionalna zakonodaja predpisuje odvzem dovoljenja.

2.   Za vsak odvzem dovoljenja se navedejo razlogi in o njih obvestijo zadevne osebe. Tak odvzem se priglasi Komisiji.

Člen 18

Za izvajanje svojih dejavnosti lahko kreditne institucije ne glede na določbe v državi članici gostiteljici o uporabi besed „banka“, „hranilnica“ ali drugih bančnih nazivov, na celotnem ozemlju Skupnosti uporabljajo isti naziv kakor v državi članici, v kateri imajo sedež. Če obstaja nevarnost zamenjave, lahko država članica gostiteljica zaradi razjasnitve zahteva, da se nazivu dodajo določeni drugi podatki zaradi obrazložitve.

Člen 19

1.   Države članice zahtevajo, da vsaka fizična ali pravna oseba, ki namerava neposredno ali posredno imeti kvalificirani delež v kreditni instituciji, pred tem pristojne organe o tem obvesti in jim sporoči, kolikšen je ta nameravani delež. Taka oseba pristojne organe tudi obvesti, če namerava povečati svoj kvalificirani delež, tako da bi bil njen delež glasovalnih pravic ali deleža v kapitalu podjetja enak ali večji od 20 %, 33 % ali 50 % ali da bi kreditna institucija postala njena podrejena družba.

Brez poseganja v odstavek 2 lahko pristojni organi v največ treh mesecih od dneva priglasitve, predvidene v prvem in drugem pododstavku, nasprotujejo takemu načrtu, če zadevna oseba ni primerna, glede na to, da je treba zagotoviti varno in skrbno upravljanje kreditne institucije. Če ne nasprotujejo načrtu, lahko določijo najdaljši rok za njegovo izvedbo.

2.   Če je oseba, ki namerava kupiti deleže iz odstavka 1, kreditna institucija, zavarovalnica ali investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje za poslovanje v drugi državi članici, ali nadrejena družba kreditne institucije, zavarovalnice ali investicijskega podjetja, ki ima dovoljenje za poslovanje v drugi državi članici, ali fizična ali pravna oseba, ki obvladuje kreditno institucijo, zavarovalnico ali investicijsko podjetje, ki ima dovoljenje za poslovanje v drugi državi članici, in če bi kot posledica take pridobitve kreditna institucija, v kateri kupec želi imeti delež, postala podrejena ali predmet obvladovanja s strani kupca, je pogoj za oceno pridobitve predhodni posvet, predviden v členu 15.

Člen 20

Države članice zahtevajo, da katera koli fizična ali pravna oseba, ki namerava neposredno ali posredno prodati kvalificirani delež v kreditni instituciji, pred tem pristojne organe o tem obvesti in jim sporoči, kolikšen je ta nameravani delež. Taka oseba pristojne organe tudi obvesti, če namerava zmanjšati svoj kvalificirani delež, tako da bi bil njen delež glasovalnih pravic ali delež v kapitalu podjetja manjši od 20 %, 33 % ali 50 % ali da bi kreditna institucija prenehala biti njena podrejena družba.

Člen 21

1.   Ko kreditne institucije zvejo za kakršno koli pridobitev ali prodajo deležev v njihovem kapitalu, zaradi katere deleži presežejo ali padejo pod enega izmed pragov iz člena 19(1) in člena 20, o navedenih pridobitvah in prodajah obvestijo pristojne organe.

Prav tako pristojnim organom vsaj enkrat na leto posredujejo imena delničarjev in družbenikov, ki imajo v lasti kvalificirane deleže, ter velikost teh deležev, kakor je na primer izkazana iz informacij na letnih skupščinah delničarjev ali družbenikov ali podana zaradi skladnosti s predpisi za družbe, ki kotirajo na borzah.

2.   Države članice zahtevajo, da takrat ko obstaja možnost, da bi vpliv oseb iz člena 19(1) škodil varnemu in skrbnemu upravljanju institucije, pristojni organi izvedejo ustrezne ukrepe za končanje takega stanja. Taki ukrepi so lahko sestavljeni iz sodnih odredb, sankcij proti direktorjem in poslovodnim delavcem ali začasne prepovedi uveljavitve glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deleža v lasti zadevnih delničarjev ali družbenikov.

Podobni ukrepi se uporabljajo za fizične ali pravne osebe, ki ne izpolnijo svojih obveznosti glede predložitve predhodnih informacij, kakor je določeno v členu 19(1).

Če se kapitalski delež pridobi kljub nasprotovanju pristojnih organov, države članice ne glede na katere koli druge sankcije, ki bodo sprejete, predpišejo bodisi začasno prepoved uveljavljanja ustreznih glasovalnih pravic bodisi ničnost glasov ali predpišejo možnost njihove razveljavitve.

3.   Pri ugotavljanju kvalificiranega deleža in drugih stopenj deleža iz tega člena, se upoštevajo glasovalne pravice iz člena 92 Direktive 2001/34/ES.

Člen 22

1.   Pristojni organi matične države članice zahtevajo, da ima vsaka kreditna institucija zanesljivo ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi, učinkovitimi procesi za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, katerim je ali bi lahko bila izpostavljena, ter primerne mehanizme za notranjo kontrolo, vključno z zanesljivimi upravnimi in računovodskimi postopki.

2.   Ureditve, procesi in mehanizmi iz odstavka 1 so izčrpni in sorazmerni z naravo, obsegom in kompleksnostjo dejavnosti kreditne institucije. Upoštevajo se tehnična merila iz Priloge V.

NASLOV III

DOLOČBE O SVOBODI USTANAVLJANJA IN SVOBODI OPRAVLJANJA STORITEV

Oddelek 1

Kreditne institucije

Člen 23

Države članice predvidijo, da lahko, bodisi z ustanovitvijo podružnice ali z neposrednim opravljanjem storitev, opravlja dejavnosti iz Priloge I na njihovem ozemlju v skladu s členi 25, 26(1) do (3), 28(1) in (2) ter 29 do 37 katera koli kreditna institucija, ki ima dovoljenje in je pod nadzorom pristojnih organov druge države članice, pod pogojem, da dovoljenje velja za te dejavnosti.

Oddelek 2

Finančne institucije

Člen 24

1.   Države članice predpišejo, da lahko v skladu s členi 25, 26(1) do (3), 28(1) in (2) ter 29 do 37 opravlja dejavnosti iz Priloge I na njihovem ozemlju, bodisi z ustanovitvijo podružnice ali z neposrednim opravljanjem storitev, katera koli finančna institucija iz druge države članice, bodisi podrejena družba kreditne institucije ali podrejena družba v skupni lasti dveh ali več kreditnih institucij, katerih ustanovna pogodba in statut dovoljujeta nadaljnje opravljanje teh dejavnosti in ki izpolnjuje vse spodaj naštete pogoje:

| a) | nadrejena družba ali družbe pridobijo dovoljenje kot kreditne institucije v državi članici, katere zakonodaja velja za finančno institucijo; |
| --- | --- |

a)

nadrejena družba ali družbe pridobijo dovoljenje kot kreditne institucije v državi članici, katere zakonodaja velja za finančno institucijo;

| b) | zadevne dejavnosti se dejansko opravljajo na ozemlju iste države članice; |
| --- | --- |

b)

zadevne dejavnosti se dejansko opravljajo na ozemlju iste države članice;

| c) | nadrejena družba ali družbe imajo v lasti 90 % ali več glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deleža finančne institucije; |
| --- | --- |

c)

nadrejena družba ali družbe imajo v lasti 90 % ali več glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deleža finančne institucije;

| d) | nadrejena družba ali družbe izpolnjujejo zahteve pristojnih organov glede skrbnega upravljanja finančne institucije in s soglasjem pristojnih organov zadevne matične države članice javno objavijo, da so skupno in solidarno odgovorna za obveznosti, ki jih je prevzela finančna institucija; in |
| --- | --- |

d)

nadrejena družba ali družbe izpolnjujejo zahteve pristojnih organov glede skrbnega upravljanja finančne institucije in s soglasjem pristojnih organov zadevne matične države članice javno objavijo, da so skupno in solidarno odgovorna za obveznosti, ki jih je prevzela finančna institucija; in

| e) | finančna institucija se učinkovito vključi v zadevne dejavnosti, zlasti v konsolidirani nadzor nadrejene družbe ali vseh nadrejenih družb v skladu z oddelkom 1 poglavja 4 naslova V, zlasti za namene minimalnih kapitalskih zahtev, določenih v členu 75, kontrolo velikih izpostavljenosti in omejitve kapitalskih deležev, kakor je predvideno v členih 120 do 122. |
| --- | --- |

e)

finančna institucija se učinkovito vključi v zadevne dejavnosti, zlasti v konsolidirani nadzor nadrejene družbe ali vseh nadrejenih družb v skladu z oddelkom 1 poglavja 4 naslova V, zlasti za namene minimalnih kapitalskih zahtev, določenih v členu 75, kontrolo velikih izpostavljenosti in omejitve kapitalskih deležev, kakor je predvideno v členih 120 do 122.

Skladnost s temi pogoji potrdijo pristojni organi matične države članice, katera finančni instituciji izda certifikat ustreznosti, ki mora biti del priglasitve iz členov 25 in 28.

Pristojni organi matične države članice zagotovijo nadzor finančne institucije v skladu s členi 10(1), 19 do 22, 40, 42 do 52 in 54.

2.   Če finančna institucija, kakor je navedena v prvem pododstavku odstavka 1, preneha izpolnjevati katerega koli od predpisanih pogojev, matična država članica o tem obvesti pristojne organe države članice gostiteljice, in se za dejavnosti, ki jih ta finančna institucija izvaja v državi članici gostiteljici, začne uporabljati zakonodaja države članice gostiteljice.

3.   Odstavka 1 in 2 se smiselno in s potrebnimi spremembami uporabljata za podrejene družbe finančne institucije iz prvega pododstavka odstavka 1.

Oddelek 3

Uveljavljanje pravice do ustanavljanja

Člen 25

1.   Kreditna institucija, ki želi ustanoviti podružnico na ozemlju druge države članice, to priglasi pristojnim organom svoje matične države članice.

2.   Države članice zahtevajo, da vsaka kreditna institucija, ki želi ustanoviti podružnico v drugi državi članici, pri priglasitvi iz odstavka 1 posreduje naslednje informacije:

| a) | državo članico, na katere ozemlju načrtuje ustanoviti podružnico; |
| --- | --- |

a)

državo članico, na katere ozemlju načrtuje ustanoviti podružnico;

| b) | program poslovanja, ki med drugim določa vrste predvidenih poslov ter organizacijsko strukturo podružnice; |
| --- | --- |

b)

program poslovanja, ki med drugim določa vrste predvidenih poslov ter organizacijsko strukturo podružnice;

| c) | naslov v državi članici gostiteljici, v kateri je mogoče pridobiti dokumente; in |
| --- | --- |

c)

naslov v državi članici gostiteljici, v kateri je mogoče pridobiti dokumente; in

| d) | imena oseb, ki bodo odgovorne za upravljanje podružnice. |
| --- | --- |

d)

imena oseb, ki bodo odgovorne za upravljanje podružnice.

3.   Razen če pristojni organi matične države članice nimajo razloga, da bi dvomili o primernosti upravne strukture ali finančnega stanja kreditne institucije, v treh mesecih od prejema informacij iz odstavka 2, ob upoštevanju predvidene dejavnosti, te informacije posredujejo pristojnim organom države članice gostiteljice in v skladu s tem obvestijo kreditno institucijo.

Pristojni organi matične države članice sporočijo tudi znesek lastnih sredstev in v skladu s členom 75 vsoto kapitalskih zahtev kreditne institucije.

Z odstopanjem od drugega pododstavka, v primeru iz člena 24, pristojni organi matične države članice sporočijo višino lastnih sredstev finančne institucije in vsoto konsolidiranih lastnih sredstev ter konsolidiranih kapitalskih zahtev v skladu s členom 75, kreditne institucije, ki je nadrejena družba.

4.   Če pristojni organi matične države članice zavrnejo posredovanje informacij iz odstavka 2 pristojnim organom države članice gostiteljice, zadevni kreditni instituciji v treh mesecih od prejema vseh informacij navedejo razloge za zavrnitev.

Ob zavrnitvi ali če pristojni organi ne odgovorijo, lahko zadevna institucija vloži pritožbo na sodiščih matične države članice.

Člen 26

1.   Preden podružnica kreditne institucije začne opravljati svoje dejavnosti, se pristojni organi države članice gostiteljice v dveh mesecih po prejemu informacij iz člena 25 pripravijo na nadzor kreditne institucije v skladu z oddelkom 5 in, če je treba, navedejo pogoje, pod katerimi se treba v interesu javnega dobra nadaljuje s temi dejavnostmi v državi članici gostiteljici.

2.   Ob prejemu obvestila od pristojnih organov države članice gostiteljice ali ob poteku obdobja, predpisanega v odstavku 1, brez prejema kakršnega koli sporočila države članice gostiteljice, se lahko podružnica ustanovi in lahko začne dejavnosti.

3.   Pri spremembi katerih koli drugih podrobnih podatkov, posredovanih v skladu s točkami (b), (c) ali (d) člena 25(2), kreditna institucija o spremembi pisno obvesti pristojne organe matične države članice in države članice gostiteljice vsaj en mesec pred spremembo, da pristojnim organom matične države članice omogoči sprejetje sklepa v skladu s členom 25 ter pristojnim organom države članice gostiteljice sprejetje sklepa o spremembi v skladu z odstavkom 1 tega člena.

4.   Za podružnice, ki so začele svoje dejavnosti pred 1. januarja 1993, se v skladu z določbami, ki veljajo v državah članicah gostiteljicah, domneva, da je zanje veljal postopek, določen v členu 25 in v odstavkih 1 in 2 tega člena. Od 1. januarja 1993 zanje velja odstavek 3 tega člena, člen 23 in člen 43 ter oddelka 2 in 5.

Člen 27

Poslovne enote, ki jih v eni sami državi članici ustanovi kreditna institucija s sedežem v drugi državi članici, se ne glede na število štejejo kot ena sama podružnica.

Oddelek 4

Uveljavljanje svobode opravljanja storitev

Člen 28

1.   Vsaka kreditna institucija, ki želi uveljavljati svobodo opravljanja storitev z nadaljnjimi dejavnostmi na ozemlju druge države članice, pred tem pristojnim organom matične države članice predloži priglasitev o dejavnostih na seznamu v Prilogi I, ki jih namerava opravljati.

2.   Pristojni organi matične države članice v enem mesecu od prejema priglasitve, predvidene v odstavku 1, to priglasitev pošljejo pristojnim organom države članice gostiteljice.

3.   Ta člen ne vpliva na pravice opravljanja storitev, ki so jih kreditne institucije pridobile pred 1. januarja 1993.

Oddelek 5

Pooblastila pristojnih organov držav članic gostiteljic

Člen 29

Države članice gostiteljice lahko za statistične namene zahtevajo, da vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, pristojnim organom teh držav članic gostiteljic redno poročajo o svojih dejavnostih v teh državah članicah.

Pri izpolnjevanju dolžnosti, ki jim jih nalaga člen 41, lahko države članice gostiteljice zahtevajo, da jim podružnice kreditnih institucij iz drugih držav članic posredujejo enake informacije, kakor jih zahtevajo od nacionalnih kreditnih institucij za ta namen.

Člen 30

1.   Če pristojni organi države članice gostiteljice ugotovijo, da kreditna institucija, ki ima podružnico ali neposredno opravlja storitve na njihovem ozemlju, ne upošteva pravnih predpisov, sprejetih v tej državi v skladu z določbami te direktive o pooblastilih pristojnih organov države članice gostiteljice, ti pristojni organi zahtevajo, da zadevna kreditna institucija zagotovi, da se to nepravilno stanje konča.

2.   Če zadevna kreditna institucija ne sprejme potrebnih ukrepov, pristojni organi države članice gostiteljice o tem obvestijo pristojne organe matične države članice.

Pristojni organi države članice gostiteljice čim prej sprejmejo vse ustrezne ukrepe, s čimer zadevna kreditna institucija zagotovi, da se nepravilno stanje konča. Narava teh ukrepov se sporoči pristojnim organom države članice gostiteljice.

3.   Če kljub ukrepom, ki jih sprejme matična država članica, ali ker se ti ukrepi izkažejo za neustrezne ali pa niso izvedljivi v zadevni državi članici, kreditna institucija še naprej krši pravne predpise iz odstavka 1, ki veljajo v državi članici gostiteljici, lahko ta, potem ko obvesti pristojne organe matične države članice, sprejme ustrezne ukrepe, da bi preprečila ali kaznovala nadaljnje nepravilnosti in, če je treba, da prepreči zadevni kreditni instituciji nadaljnje poslovanje na svojem ozemlju. Države članice zagotovijo, da je na njihovem ozemlju kreditnim institucijam mogoče vročiti potrebne pravne dokumente v zvezi s temi ukrepi.

Člen 31

Člena 29 in 30 ne vplivata na pooblastila držav članic gostiteljic za sprejetje ustreznih ukrepov, s katerimi bi preprečile ali kaznovale nepravilnosti na njihovem ozemlju, ki so v nasprotju s pravnimi predpisi, sprejetimi v javnem interesu. Ta pooblastila vključujejo možnost, da se kreditnim institucijam kršiteljicam prepreči nadaljnje poslovanje na njihovem ozemlju.

Člen 32

Kateri koli ukrep, sprejet v skladu s členom 30(2) in (3) ali členom 31, ki vključuje kazni ali omejitve uveljavljanja svobode opravljanja storitev, se ustrezno utemelji in sporoči zadevni kreditni instituciji. Za vsak tak ukrep velja pravica do pritožbe na sodiščih države članice, v kateri je ukrep bil sprejet.

Člen 33

Preden ukrepajo v skladu s postopkom, predvidenem v členu 30, lahko v nujnih primerih pristojni organi države članice gostiteljice sprejmejo kakršne koli previdnostne ukrepe, potrebne za zaščito interesov vlagateljev, investitorjev in drugih, za katere se storitve opravljajo. Komisijo in pristojne organe drugih zadevnih držav članic se o takih ukrepih obvesti čim prej.

Komisija lahko po posvetu s pristojnimi organi zadevnih držav članic sklene, da zadevna država članica spremeni ali razveljavi navedene ukrepe.

Člen 34

Države članice gostiteljice lahko izvajajo pooblastila, ki so jim bila dodeljena v skladu s to direktivo, tako da izvedejo ustrezne ukrepe, da bi preprečile ali kaznovale nepravilnosti, storjene na njihovem ozemlju. Ta pooblastila vključujejo možnost, da se kreditnim institucijam kršiteljicam prepreči nadaljnje poslovanje na njihovem ozemlju.

Člen 35

Pri odvzemu dovoljenja se pristojne organe držav članic gostiteljic o tem obvesti, ti pa izvedejo ustrezne ukrepe, da bi preprečili nadaljnje poslovanje kreditne institucije kršiteljice na svojem ozemlju in zaščitili interese vlagateljev.

Člen 36

Države članice Komisijo obvestijo o številu in vrsti primerov zavrnitve v skladu s členoma 25 in 26(1) do (3) ali primerov, v katerih so bili sprejeti ukrepi v skladu s členom 30(3).

Člen 37

Ta oddelek ne preprečuje kreditnim institucijam s sedeži v drugih državah članicah oglaševanja storitev v državi članici gostiteljici z vsemi komunikacijskimi sredstvi, ki so jim na voljo, v skladu s katerimi koli predpisi o obliki in vsebini takega oglaševanja, sprejetimi zaradi javnega interesa.

NASLOV IV

ODNOSI S TRETJIMI DRŽAVAMI

Oddelek 1

Priglasitev podjetij iz tretjih držav in pogoji dostopa do trgov v teh državah

Člen 38

1.   Ko podružnice kreditnih institucij s sedeži zunaj Skupnosti začenjajo ali nadaljujejo z opravljanjem dejavnosti, države članice zanje ne uporabljajo določb, ki tem institucijam omogočajo ugodnejše obravnavanje kot podružnicam kreditnih institucij s sedeži v Skupnosti.

2.   Pristojni organi Komisiji in Evropskemu odboru za bančništvo priglasijo vsa dovoljenja, izdana podružnicam kreditnih institucij s sedeži zunaj Skupnosti.

3.   Brez poseganja v odstavek 1 se lahko Skupnost na podlagi sporazumov, sklenjenih z eno ali več tretjimi državami, dogovori, da uporablja določbe, v skladu s katerimi bodo podružnice kreditnih institucij s sedeži zunaj Skupnosti deležne enake obravnave na celotnem ozemlju Skupnosti.

Oddelek 2

Sodelovanje s pristojnimi organi tretjih držav pri nadzoru na konsolidirani osnovi

Člen 39

1.   Komisija lahko sama ali na zahtevo države članice Svetu predloži predloge za pogajanje o sporazumih z eno ali več tretjimi državami o načinu izvajanja nadzora na konsolidirani osnovi nad naslednjim:

| a) | kreditnimi institucijami, katerih nadrejene družbe imajo sedeže v tretji državi; ali |
| --- | --- |

a)

kreditnimi institucijami, katerih nadrejene družbe imajo sedeže v tretji državi; ali

| b) | kreditnimi institucijami v tretjih državah, katerih nadrejene družbe, bodisi da gre za kreditne institucije ali finančne holdinge, imajo sedeže v Skupnosti. |
| --- | --- |

b)

kreditnimi institucijami v tretjih državah, katerih nadrejene družbe, bodisi da gre za kreditne institucije ali finančne holdinge, imajo sedeže v Skupnosti.

2.   Sporazumi iz odstavka 1 morajo zlasti zagotoviti naslednje:

| a) | da lahko pristojni organi držav članic pridobijo informacije, potrebne za nadzor na osnovi konsolidiranega finančnega stanja kreditnih institucij ali finančnih holdingov, ki so v Skupnosti in imajo podrejene družbe, ki so kreditne institucije ali finančne institucije zunaj Skupnosti ali, če imajo kapitalske udeležbe v takih institucijah; in |
| --- | --- |

a)

da lahko pristojni organi držav članic pridobijo informacije, potrebne za nadzor na osnovi konsolidiranega finančnega stanja kreditnih institucij ali finančnih holdingov, ki so v Skupnosti in imajo podrejene družbe, ki so kreditne institucije ali finančne institucije zunaj Skupnosti ali, če imajo kapitalske udeležbe v takih institucijah; in

| b) | da lahko pristojni organi tretjih držav pridobijo informacije, potrebne za nadzor nadrejenih družb, ki imajo sedeže na njihovih ozemljih in imajo podrejene družbe, ki so kreditne institucije ali finančne institucije v eni ali več državah članicah ali, če imajo kapitalske udeležbe v takih institucijah. |
| --- | --- |

b)

da lahko pristojni organi tretjih držav pridobijo informacije, potrebne za nadzor nadrejenih družb, ki imajo sedeže na njihovih ozemljih in imajo podrejene družbe, ki so kreditne institucije ali finančne institucije v eni ali več državah članicah ali, če imajo kapitalske udeležbe v takih institucijah.

3.   Brez poseganja v člen 300(1) in (2) Pogodbe, Komisija s pomočjo Evropskega odbora za bančništvo preuči rezultat pogajanj iz odstavka 1 in nastale razmere.

NASLOV V

NAČELA IN TEHNIČNI INSTRUMENTI ZA BONITETNI NADZOR IN RAZKRITJE

Poglavje 1

Načela bonitetnega nadzora

Oddelek 1

Pristojnosti matične države članice in države članice gostiteljice

Člen 40

1.   Za bonitetni nadzor kreditne institucije, vključno z dejavnostmi, ki jih opravlja v skladu s členoma 23 in 24, so odgovorni pristojni organi matične države članice, brez poseganja v tiste določbe te direktive, ki to odgovornost nalagajo pristojnim organom države članice gostiteljice.

2.   Odstavek 1 ne preprečuje nadzora na konsolidirani osnovi v skladu s to direktivo.

Člen 41

Države članice gostiteljice do nadaljnjega usklajevanja ostanejo odgovorne za nadzor likvidnosti podružnic kreditnih institucij v sodelovanju s pristojnimi organi matične države članice.

Brez poseganja v ukrepe, potrebne za okrepitev Evropskega monetarnega sistema, države članice gostiteljice ostanejo v celoti odgovorne za ukrepe, ki so potrebni za izvajanje njihovih monetarnih politik.

Ti ukrepi ne smejo predpisovati diskriminatorne ali omejevalne obravnave na osnovi dejstva, da je kreditna institucija pridobila dovoljenje v drugi državi članici.

Člen 42

Pristojni organi zadevnih držav članic tesno sodelujejo pri nadzoru dejavnosti kreditnih institucij, še zlasti tistih, ki poslujejo prek podružnic v eni ali več drugih državah članicah, v katerih nimajo sedeža. Medsebojno si izmenjujejo vse informacije o upravljanju in lastništvu takih kreditnih institucij, zato da bi se olajšala nadzor in preučitev pogojev za izdajo dovoljenja, in vse informacije, ki jim lahko olajšajo spremljanje in nadzor poslovanja takih institucij, zlasti glede likvidnosti, solventnosti, jamstva za vloge, omejitve velikih izpostavljenosti, upravnih in računovodskih postopkov ter mehanizmov notranje kontrole.

Člen 43

1.   Države članice gostiteljice predvidijo, da lahko v primeru, če kreditna institucija, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici, opravlja svojo dejavnost prek podružnice, pristojni organi matične države članice ali osebe, ki jih ti pooblastijo za ta namen, po tem ko obvestijo pristojne organe države članice gostiteljice, preverijo informacije iz člena 42 na kraju samem.

2.   Pristojni organi matične države članice se lahko tudi za pregled podružnic zatečejo k uporabi drugih postopkov, določenih v členu 141.

3.   Odstavka 1 in 2 ne vplivata na pravico pristojnih organov države članice gostiteljice, da pri opravljanju svojih dolžnosti v skladu s to direktivo na kraju samem pregledajo podružnice, ustanovljene na njihovem ozemlju.

Oddelek 2

Izmenjava podatkov in poklicna skrivnost

Člen 44

1.   Države članice predvidijo, da za vse osebe, ki delajo za ali so delale za pristojne organe, in revizorje ali strokovnjake, ki delajo v imenu pristojnih organov, velja dolžnost varovanja poklicne skrivnosti.

Nobeni osebi ali organu ne smejo razkriti nobenih zaupnih informacij, ki jih utegnejo prejeti med opravljanjem svojih nalog, razen v obliki povzetka ali zbirne informacije, tako da posameznih kreditnih institucij ni mogoče prepoznati brez poseganja v primere, za katere velja kazensko pravo.

Vendar pa je v primerih, ko je zoper kreditno institucijo uveden stečaj ali postopek prisilnega prenehanja, v civilnem ali gospodarskem postopku dovoljeno razkriti zaupne informacije, ki ne zadevajo tretjih oseb, ki poskušajo rešiti to kreditno institucijo.

2.   Odstavek 1 pristojnim organom raznih držav članic ne preprečuje izmenjave informacij v skladu s to direktivo in drugimi direktivami, ki se nanašajo na kreditne institucije. Za te informacije veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti, navedeni v odstavku 1.

Člen 45

Pristojni organi, ki prejmejo zaupne informacije iz člena 44, jih lahko uporabijo le pri opravljanju svojih nalog in samo za naslednje namene:

| a) | da preverijo, ali so izpolnjeni pogoji za začetek poslovanja kreditnih institucij, in da olajšajo nadzor poslovanja zlasti pri spremljanju likvidnosti, solventnosti, velikih izpostavljenosti, upravnih in računovodskih postopkov ter mehanizmov notranje kontrole na nekonsolidirani ali konsolidirani osnovi; |
| --- | --- |

a)

da preverijo, ali so izpolnjeni pogoji za začetek poslovanja kreditnih institucij, in da olajšajo nadzor poslovanja zlasti pri spremljanju likvidnosti, solventnosti, velikih izpostavljenosti, upravnih in računovodskih postopkov ter mehanizmov notranje kontrole na nekonsolidirani ali konsolidirani osnovi;

| b) | pri naložitvi kazni; |
| --- | --- |

b)

pri naložitvi kazni;

| c) | pri upravnih pritožbah zoper odločbe pristojnih organov; ali |
| --- | --- |

c)

pri upravnih pritožbah zoper odločbe pristojnih organov; ali

| d) | pri sodnih postopkih, sproženih v skladu s členom 55 ali posebnimi določbami, predpisanimi v tej in drugih direktivah, sprejetih v zvezi s kreditnimi institucijami. |
| --- | --- |

d)

pri sodnih postopkih, sproženih v skladu s členom 55 ali posebnimi določbami, predpisanimi v tej in drugih direktivah, sprejetih v zvezi s kreditnimi institucijami.

Člen 46

Države članice lahko sporazume o sodelovanju, ki predpisujejo izmenjavo informacij, sklepajo s pristojnimi organi tretjih držav ali z organi ali subjekti tretjih držav, opredeljenimi v členu 47 in členu 48(1), le, če velja za razkrite informacije jamstvo varovanja poklicne skrivnosti, ki je vsaj enako tistemu iz člena 44(1). Taka izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog nadzora navedenih organov ali subjektov.

Če informacija izvira iz druge države članice, se je ne sme razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jo razkrili, in se sme, če je primerno, razkriti le izključno za namen, za katerega so ti pristojni organi dali soglasje.

Člen 47

Člena 44(1) in 45 ne preprečujeta izmenjave informacij znotraj države članice, če sta v isti državi članici dva ali več pristojnih organov, ali med državami članicami, med pristojnimi organi in med:

| a) | organi, ki jim je zaupana javna naloga nadzora drugih finančnih institucij in zavarovalnic, ter organi, ki so odgovorni za nadzor finančnih trgov; |
| --- | --- |

a)

organi, ki jim je zaupana javna naloga nadzora drugih finančnih institucij in zavarovalnic, ter organi, ki so odgovorni za nadzor finančnih trgov;

| b) | subjekti, ki sodelujejo pri likvidaciji in stečaju kreditnih institucij ter v drugih podobnih postopkih; in |
| --- | --- |

b)

subjekti, ki sodelujejo pri likvidaciji in stečaju kreditnih institucij ter v drugih podobnih postopkih; in

| c) | osebami, odgovornimi za opravljanje z zakonom predpisanih revizij letnih računovodskih izkazov kreditnih institucij in drugih finančnih institucij; |
| --- | --- |

c)

osebami, odgovornimi za opravljanje z zakonom predpisanih revizij letnih računovodskih izkazov kreditnih institucij in drugih finančnih institucij;

pri opravljanju njihovih nadzornih funkcij.

Člena 44(1) in 45 ne preprečujeta razkritja informacij organom, ki upravljajo sheme zajamčenih vlog in so potrebni za izvajanje njihovih nalog.

V obeh primerih za prejete informacije veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti, navedeni v členu 44(1).

Člen 48

1.   Ne glede na člene 44 do 46 lahko države članice odobrijo izmenjavo informacij med pristojnimi organi in med:

| a) | organi, odgovornimi za nadzor subjektov, ki sodelujejo pri likvidaciji in stečaju kreditnih institucij ter v drugih podobnih postopkih; in |
| --- | --- |

a)

organi, odgovornimi za nadzor subjektov, ki sodelujejo pri likvidaciji in stečaju kreditnih institucij ter v drugih podobnih postopkih; in

| b) | organi, ki so odgovorni za nadzor oseb, ki opravljajo z zakonom predpisane revizije letnih računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij. |
| --- | --- |

b)

organi, ki so odgovorni za nadzor oseb, ki opravljajo z zakonom predpisane revizije letnih računovodskih izkazov zavarovalnic, kreditnih institucij, investicijskih podjetij in drugih finančnih institucij.

V takih primerih države članice zahtevajo, da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji:

| a) | informacije so namenjene za izvajanje nalog nadzora iz prvega pododstavka; |
| --- | --- |

a)

informacije so namenjene za izvajanje nalog nadzora iz prvega pododstavka;

| b) | za informacije, prejete za ta namen, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz člena 44(1); in |
| --- | --- |

b)

za informacije, prejete za ta namen, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz člena 44(1); in

| c) | če informacija izvira iz druge države članice, se ne sme razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jo razkrili, in se sme, po potrebi, razkriti le izključno za namen, za katerega so ti pristojni organi dali soglasje. |
| --- | --- |

c)

če informacija izvira iz druge države članice, se ne sme razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jo razkrili, in se sme, po potrebi, razkriti le izključno za namen, za katerega so ti pristojni organi dali soglasje.

Države članice Komisiji in drugim državam članicam sporočijo nazive organov, ki lahko prejmejo informacije v skladu s tem odstavkom.

2.   Ne glede na člene 44 do 46 lahko države članice zaradi krepitve stabilnosti in celovitosti finančnega sistema odobrijo izmenjavo informacij med pristojnimi organi in organi ali subjekti, ki so po zakonu odgovorni za odkrivanje in raziskovanje kršitev prava gospodarskih družb.

V takih primerih države članice zahtevajo, da so izpolnjeni vsaj naslednji pogoji:

| a) | informacije so namenjene opravljanju nalog iz prvega pododstavka; |
| --- | --- |

a)

informacije so namenjene opravljanju nalog iz prvega pododstavka;

| b) | za informacije, prejete za ta namen, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz člena 44(1); in |
| --- | --- |

b)

za informacije, prejete za ta namen, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz člena 44(1); in

| c) | če informacija izvira iz druge države članice, se ne sme razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jo razkrili, in se sme, po potrebi, razkriti le izključno za namen, za katerega so ti pristojni organi dali soglasje. |
| --- | --- |

c)

če informacija izvira iz druge države članice, se ne sme razkriti brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jo razkrili, in se sme, po potrebi, razkriti le izključno za namen, za katerega so ti pristojni organi dali soglasje.

Če v državi članici organom ali subjektom iz prvega pododstavka zaradi njihove specifične pristojnosti pri opravljanju nalog odkrivanja in raziskovanja pomagajo osebe, imenovane za ta namen, ki niso zaposlene v javnem sektorju, imajo lahko pod pogoji, navedenimi v drugem pododstavku, tudi te osebe možnost izmenjave informacij, predpisanih v prvem pododstavku.

Za izvajanje tretjega pododstavka organi ali subjekti iz prvega pododstavka sporočijo pristojnim organom, ki so razkrili informacijo, imena in natančne odgovornosti oseb, katerim naj bi se informacije poslale.

Države članice Komisiji in drugim državam članicam sporočijo naziv organov ali subjektov, ki lahko prejmejo informacije v skladu s tem členom.

Komisija pripravi poročilo o uporabi določb tega člena.

Člen 49

Ta oddelek pristojnemu organu ne preprečuje, da bi posredoval informacije naslednjim subjektom za opravljanje njihovih nalog:

| a) | centralnim bankam in drugim subjektom s podobno funkcijo kakor monetarne oblasti; in |
| --- | --- |

a)

centralnim bankam in drugim subjektom s podobno funkcijo kakor monetarne oblasti; in

| b) | po potrebi drugim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov. |
| --- | --- |

b)

po potrebi drugim javnim organom, odgovornim za nadzor plačilnih sistemov.

Prav tako ta oddelek ne preprečuje takim organom ali subjektom, da posredujejo take informacije pristojnim organom, ki jih bodo morda potrebovali za namene iz člena 45.

Za informacije, prejete za ta namen, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz člena 44(1).

Člen 50

Ne glede na določbe iz člena 44(1) in člena 45 lahko države članice na osnovi zakonskih določb odobrijo razkritje nekaterih informacij drugim oddelkom uprave centralne ravni države, ki so odgovorni za zakonodajo o nadzoru kreditnih institucij, finančnih institucij, investicijskih storitev in zavarovalnic ter inšpektorjem, ki delajo v imenu teh oddelkov.

Vendar se sme take informacije razkriti le, če so potrebne zaradi bonitetnega nadzora.

Člen 51

Države članice predpišejo, da se informacij, prejetih v skladu s členom 44(2) in členom 47, ter informacij, pridobljenih s preverjanjem na kraju samem v skladu s členom 43(1) in (2), ne sme nikoli razkriti v primerih iz člena 50, razen z izrecnim soglasjem pristojnih organov, ki so razkrili te informacije, ali pristojnih organov države članice, v kateri se je preverjanje na kraju samem izvedlo.

Člen 52

Ta oddelek pristojnim organom države članice ne preprečuje, da informacije iz členov 44 do 46 posredujejo klirinški hiši ali drugemu podobnemu subjektu, priznanemu po nacionalni zakonodaji za opravljanje klirinških storitev in poravnave za enega izmed nacionalnih trgov, če menijo, da je treba informacije posredovati za zagotovitev ustreznega delovanja teh subjektov v zvezi s plačilnimi zamudami ali potencialnimi plačilnimi zamudami udeležencev trga. Za informacije, prejete za ta namen, veljajo pogoji varovanja poklicne skrivnosti iz člena 44(1).

Vendar države članice predpišejo, da se informacij, prejetih v skladu s členom 44(2), ne sme razkriti v primerih iz tega člena brez izrecnega soglasja pristojnih organov, ki so jih razkrili.

Oddelek 3

Dolžnost oseb, odgovornih za revizijo nad zakonitostjo letnih in konsolidiraniih računovodskih izkazov

Člen 53

1.   Države članice predvidijo vsaj to, da je dolžnost vsake osebe, pooblaščene v smislu Direktive 84/253/EGS (18), ki v kreditni instituciji opravlja nalogo, opisano v členu 51 Direktive 78/660/EGS, členu 37 Direktive 83/349/EGS ali členu 31 Direktive 85/611/EGS (19) ali kakršno koli drugo zakonsko predpisano nalogo, takoj poročati pristojnim organom o kakršnih koli dejstvih ali odločitvah glede te kreditne institucije, za katere je zvedela med opravljanjem navedene naloge in ki utegnejo:

| a) | predstavljati resno kršitev zakonov in drugih predpisov, ki predpisujejo pogoje za izdajo dovoljenj ali specifično urejajo vodenje poslovanja kreditnih institucij; |
| --- | --- |

a)

predstavljati resno kršitev zakonov in drugih predpisov, ki predpisujejo pogoje za izdajo dovoljenj ali specifično urejajo vodenje poslovanja kreditnih institucij;

| b) | vplivati na nemoteno delovanje kreditne institucije; ali |
| --- | --- |

b)

vplivati na nemoteno delovanje kreditne institucije; ali

| c) | privesti do zavrnitve potrditve računovodskih izkazov ali do izražanja zadržkov. |
| --- | --- |

c)

privesti do zavrnitve potrditve računovodskih izkazov ali do izražanja zadržkov.

Države članice predpišejo vsaj, da je ta oseba dolžna prav tako poročati o kakršnih koli dejstvih ali odločitvah, za katere je izvedela med opravljanjem naloge iz prvega pododstavka v podjetju, ki je tesno povezana oseba na osnovi obvladujočega razmerja s kreditno institucijo, v kateri opravlja navedeno nalogo.

2.   Če osebe, pooblaščene po Direktivi 84/253/EGS, v dobri veri pristojnim organom razkrijejo kakršna koli dejstva ali odločitve iz odstavka 1, se taka razkritja ne štejejo za kršitev katere koli omejitve razkrivanja informacij, predpisane s pogodbo ali s katero koli določbo zakona ali drugega predpisa, in osebe za to nikakor niso odgovorne.

Oddelek 4

Pooblastila za kaznovanje in pravica do pritožbe na sodiščih

Člen 54

Brez poseganja v postopke za odvzem dovoljenj in v določbe kazenskega prava države članice predvidijo, da lahko njihovi pristojni organi proti kreditnim institucijam ali tistim, ki dejansko obvladujejo poslovanje kreditnih institucij, ki kršijo zakone in druge predpise o nadzoru ali opravljanju njihovih dejavnosti, sprejmejo ali naložijo kazni ali ukrepe s specifičnim ciljem odpraviti ugotovljene kršitve ali vzroke zanje.

Člen 55

Države članice zagotovijo, da zoper odločbe, sprejete za kreditne institucije v skladu z zakoni in drugimi predpisi, sprejetimi v skladu s to direktivo, velja pravica do pritožbe na sodiščih. Enako velja, če v šestih mesecih po vložitvi prošnje za izdajo dovoljenja, ki vsebuje vse zahtevane informacije v skladu z veljavnimi določbami, ni sprejeta odločitev o izdaji dovoljenja.

Poglavje 2

Tehnični instrumenti za bonitetni nadzor

Oddelek 1

Lastna sredstva

Člen 56

Kadar koli država članica opredeli z zakonom ali drugim predpisom določbo o izvajanju zakonodaje Skupnosti, ki se nanaša na bonitetni nadzor delujoče kreditne institucije, ki uporablja izraz ali se sklicuje na koncept lastnih sredstev, ta izraz ali koncept uskladi z opredelitvijo iz členov 57 do 61 in členov 63 do 66.

Člen 57

V skladu z omejitvami iz člena 66 nekonsolidirana lastna sredstva kreditnih institucij sestavljajo naslednje postavke:

| a) | kapital po členu 22 Direktive 86/635/EGS, če je bil vplačan, vključno s presežkom vplačanega kapitala, vendar izključujoč kumulativne prednostne delnice; |
| --- | --- |

a)

kapital po členu 22 Direktive 86/635/EGS, če je bil vplačan, vključno s presežkom vplačanega kapitala, vendar izključujoč kumulativne prednostne delnice;

| b) | rezerve po členu 23 Direktive 86/635/EGS in prenesene dobičke in izgube, ki izhajajo iz dobičkov ali izgub iz preteklih let; |
| --- | --- |

b)

rezerve po členu 23 Direktive 86/635/EGS in prenesene dobičke in izgube, ki izhajajo iz dobičkov ali izgub iz preteklih let;

| c) | sredstva za splošna bančna tveganja po členu 38 Direktive 86/635/EGS; |
| --- | --- |

c)

sredstva za splošna bančna tveganja po členu 38 Direktive 86/635/EGS;

| d) | revalorizacijske rezerve po členu 33 Direktive 78/660/EGS; |
| --- | --- |

d)

revalorizacijske rezerve po členu 33 Direktive 78/660/EGS;

| e) | oblikovani popravki vrednosti po členu 37(2) Direktive 86/635/EGS; |
| --- | --- |

e)

oblikovani popravki vrednosti po členu 37(2) Direktive 86/635/EGS;

| f) | druge postavke po členu 63; |
| --- | --- |

f)

druge postavke po členu 63;

| g) | obveznosti družbenikov kreditnih institucij, ustanovljenih kot zadruge, ter skupne in solidarne obveznosti posojilojemalcev nekaterih institucij, organizirane v obliki skladov iz člena 64(1); in |
| --- | --- |

g)

obveznosti družbenikov kreditnih institucij, ustanovljenih kot zadruge, ter skupne in solidarne obveznosti posojilojemalcev nekaterih institucij, organizirane v obliki skladov iz člena 64(1); in

| h) | kumulativne prednostne delnice s fiksno dividendo in podrejeni dolžniški kapital iz člena 64(3). |
| --- | --- |

h)

kumulativne prednostne delnice s fiksno dividendo in podrejeni dolžniški kapital iz člena 64(3).

V skladu s členom 66 se odštejejo naslednje postavke:

| i) | lastne delnice po knjigovodski vrednosti v lasti kreditne institucije; |
| --- | --- |

i)

lastne delnice po knjigovodski vrednosti v lasti kreditne institucije;

| j) | neopredmetena sredstva po členu 4(9) („Sredstva“) Direktive 86/635/EGS; |
| --- | --- |

j)

neopredmetena sredstva po členu 4(9) („Sredstva“) Direktive 86/635/EGS;

| k) | materialne izgube tekočega poslovnega leta; |
| --- | --- |

k)

materialne izgube tekočega poslovnega leta;

| l) | deleži v drugih kreditnih in finančnih institucijah, ki presegajo 10 % kapitala teh institucij; |
| --- | --- |

l)

deleži v drugih kreditnih in finančnih institucijah, ki presegajo 10 % kapitala teh institucij;

| m) | podrejene terjatve in instrumenti iz člena 63 in člena 64 (3), ki jih ima kreditna institucija do kreditne ali finančne institucije, v kateri ima več kakor 10-odstotni kapitalski delež v vsakem posameznem primeru; |
| --- | --- |

m)

podrejene terjatve in instrumenti iz člena 63 in člena 64 (3), ki jih ima kreditna institucija do kreditne ali finančne institucije, v kateri ima več kakor 10-odstotni kapitalski delež v vsakem posameznem primeru;

| n) | deleži v drugih kreditnih in finančnih institucijah do višine 10 % njihovega kapitala, podrejene terjatve in instrumenti iz člena 63 in člena 64 (3), ki jih ima kreditna institucija do kreditne in finančne institucije, ki niso navedene v točkah (l) in (m), kadar skupna vsota teh deležev, podrejenih terjatev in instrumentov presega 10 % lastnih sredstev te kreditne institucije, izračunano pred odbitkom postavk iz točk (l) do (p); |
| --- | --- |

n)

deleži v drugih kreditnih in finančnih institucijah do višine 10 % njihovega kapitala, podrejene terjatve in instrumenti iz člena 63 in člena 64 (3), ki jih ima kreditna institucija do kreditne in finančne institucije, ki niso navedene v točkah (l) in (m), kadar skupna vsota teh deležev, podrejenih terjatev in instrumentov presega 10 % lastnih sredstev te kreditne institucije, izračunano pred odbitkom postavk iz točk (l) do (p);

| o) | udeležbe v smislu člena 4(10), ki jih ima kreditna institucija v:






  i) | zavarovalnicah v smislu člena 6 Direktive 73/239/EGS (20), člena 4 Direktive 2002/83/ES (21) ali člena 1(b) Direktive 98/78/ES (22); |
| --- | --- | --- |

o)

udeležbe v smislu člena 4(10), ki jih ima kreditna institucija v:

i)

zavarovalnicah v smislu člena 6 Direktive 73/239/EGS (20), člena 4 Direktive 2002/83/ES (21) ali člena 1(b) Direktive 98/78/ES (22);

| ii) | pozavarovalnicah v smislu člena 1(c) Direktive 98/78/ES; |
| --- | --- |

ii)

pozavarovalnicah v smislu člena 1(c) Direktive 98/78/ES;

| iii) | zavarovalnih holdingih v smislu člena 1(i) Direktive 98/78/ES; |
| --- | --- |

iii)

zavarovalnih holdingih v smislu člena 1(i) Direktive 98/78/ES;

| p) | vsaka izmed naslednjih postavk, ki jih ima kreditna institucija v odnosu do oseb iz točke (o), v katerih je udeležena:






  i) | instrumenti iz člena 16(3) Direktive 73/239/EGS; in |
| --- | --- | --- |

p)

vsaka izmed naslednjih postavk, ki jih ima kreditna institucija v odnosu do oseb iz točke (o), v katerih je udeležena:

i)

instrumenti iz člena 16(3) Direktive 73/239/EGS; in

| ii) | instrumenti iz člena 27(3) Direktive 2002/83/ES; |
| --- | --- |

ii)

instrumenti iz člena 27(3) Direktive 2002/83/ES;

| q) | za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz pododdelka 2 v oddelku 3, negativni zneski, ki so rezultat izračuna iz točke 36 dela 1 Priloge VII, in zneski pričakovane izgube, izračunani v skladu s točkama 32 in 33 dela 1 Priloge VII; |
| --- | --- |

q)

za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz pododdelka 2 v oddelku 3, negativni zneski, ki so rezultat izračuna iz točke 36 dela 1 Priloge VII, in zneski pričakovane izgube, izračunani v skladu s točkama 32 in 33 dela 1 Priloge VII;

| r) | zneski izpostavljenosti pozicij listinjenja, ki prejmejo utež tveganja 1 250 % na podlagi dela 4 Priloge IX, izračunani na tam navedeni način. |
| --- | --- |

r)

zneski izpostavljenosti pozicij listinjenja, ki prejmejo utež tveganja 1 250 % na podlagi dela 4 Priloge IX, izračunani na tam navedeni način.

Za namene točke (b) države članice lahko dovolijo vključitev vmesnih dobičkov, preden se sprejme uradni sklep, le, če te dobičke preverijo osebe, odgovorne za revizijo računovodskih izkazov, in če se pristojnim organom dokaže, da so bili zneski dobičkov ovrednoteni v skladu z načeli iz Direktive 86/635/EGS in so prosti vseh predvidljivih obremenitev ali dividend.

Če je kreditna institucija v vlogi originatorja listinjenja, se neto zaslužki iz naslova kapitalizacije prihodnjega dobička iz listinjenih sredstev in ki zagotavljajo izboljšanje kreditne kvalitete za pozicije v listinjenju, izvzamejo iz postavke iz točke (b).

Člen 58

Če so deleži v drugi kreditni instituciji, finančni instituciji, zavarovalnici ali pozavarovalnici ali zavarovalnem holdingu pridobljeni začasno kot finančna pomoč za reorganizacijo zaradi ohranitve te osebe, lahko pristojni organ odstopi od zahteve uporabe določb glede odbitkov iz točk (l) do (p) člena 57.

Člen 59

Kot alternativo odbitku postavk iz točk (o) in (p) člena 57 lahko države članice svojim kreditnim institucijam dovolijo, da smiselno uporabijo metode 1, 2 ali 3 iz Priloge I k Direktivi 2002/87/ES. Metoda 1 (računovodska konsolidacija) se lahko uporabi samo, če pristojni organ zaupa v raven integracije upravljanja in notranjih kontrol za osebe, ki bi bile zajete v konsolidacijo. Izbrana metoda naj se uporablja dosledno in dalj časa.

Člen 60

Države članice lahko zagotovijo, da pri izračunavanju lastnih sredstev na samostojni osnovi kreditnim institucijam, ki so predmet konsolidiranega nadzora skladno s poglavjem 4, oddelek 1, ali dopolnilnega nadzora skladno z Direktivo 2002/87/ES, ni treba odbiti postavk iz točk (l) do (p) člena 57, ki jih imajo v kreditnih institucijah, finančnih institucijah, zavarovalnicah ali pozavarovalnicah ali zavarovalnih holdingih, ki so vključene v konsolidirani ali dopolnilni nadzor.

Ta določba se uporablja za vsa pravila varnega in skrbnega poslovanja, ki so usklajena s pravnimi akti Skupnosti.

Člen 61

Koncept lastnih sredstev, kakor je opredeljen v točkah (a) do (h) člena 57, vključuje največje možno število postavk in zneskov. Uporaba teh postavk in določanje nižjih zgornjih meja ter odštevanje postavk, ki niso naštete v točkah (i) do (r) člena 57, se prepusti presoji držav članic.

Postavke, naštete v točkah (a) do (e) člena 57, so kreditni instituciji na razpolago za neomejeno in takojšnjo uporabo za kritje tveganj ali izgub, kakor hitro se te pojavijo. Znesek je v trenutku izračuna prost vseh predvidljivih davčnih obremenitev ali pa mora biti ustrezno prilagojen, če se zaradi davčnih obremenitev vrednost, do katere se te postavke lahko uporabijo za kritje tveganj in izgub, zmanjša.

Člen 62

Države članice lahko poročajo Komisiji o napredku, doseženem na področju konvergence glede skupne opredelitve lastnih sredstev. Komisija na podlagi teh poročil, če je primerno, do 1. januarja 2009, predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog za spremembe tega oddelka.

Člen 63

1.   Koncept lastnih sredstev, ki ga uporablja država članica, lahko vključuje tudi druge postavke, pod pogojem, da imajo ne glede na pravne ali računovodske oznake naslednje značilnosti:

| a) | prosto so na voljo kreditni instituciji za kritje običajnih bančnih tveganj, če prihodek ali kapitalske izgube še niso ugotovljene; |
| --- | --- |

a)

prosto so na voljo kreditni instituciji za kritje običajnih bančnih tveganj, če prihodek ali kapitalske izgube še niso ugotovljene;

| b) | izkažejo se v notranjih računovodskih izkazih; in |
| --- | --- |

b)

izkažejo se v notranjih računovodskih izkazih; in

| c) | njihovo vrednost določi vodstvo kreditne institucije, potrdijo pa jo neodvisni revizorji, o vrednosti teh postavk obvestijo pristojne organe, ki izvajajo tudi nadzor nad temi kreditnimi institucijami. |
| --- | --- |

c)

njihovo vrednost določi vodstvo kreditne institucije, potrdijo pa jo neodvisni revizorji, o vrednosti teh postavk obvestijo pristojne organe, ki izvajajo tudi nadzor nad temi kreditnimi institucijami.

2.   Kakor druge postavke se lahko sprejmejo tudi vrednostni papirji, ki nimajo določenega roka zapadlosti, in drugi instrumenti, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| a) | ne smejo biti unovčeni na zahtevo prinosnika ali ne brez predhodnega soglasja pristojnega organa; |
| --- | --- |

a)

ne smejo biti unovčeni na zahtevo prinosnika ali ne brez predhodnega soglasja pristojnega organa;

| b) | dolžniška pogodba kreditni instituciji daje možnost odloga izplačila obresti na dolg; |
| --- | --- |

b)

dolžniška pogodba kreditni instituciji daje možnost odloga izplačila obresti na dolg;

| c) | terjatve posojilodajalca do kreditne institucije so v celoti podrejene terjatvam vseh nepodrejenih upnikov; |
| --- | --- |

c)

terjatve posojilodajalca do kreditne institucije so v celoti podrejene terjatvam vseh nepodrejenih upnikov;

| d) | dokumenti, ki urejajo izdajo vrednostnih papirjev, predpisujejo, da dolg in neplačane obresti absorbirajo izgubo, hkrati pa omogočijo kreditni instituciji, da nadaljuje trgovanje; in |
| --- | --- |

d)

dokumenti, ki urejajo izdajo vrednostnih papirjev, predpisujejo, da dolg in neplačane obresti absorbirajo izgubo, hkrati pa omogočijo kreditni instituciji, da nadaljuje trgovanje; in

| e) | upoštevajo se le v celoti plačani zneski. |
| --- | --- |

e)

upoštevajo se le v celoti plačani zneski.

Tem vrednostnim papirjem in drugim instrumentom se lahko dodajo kumulativne prednostne delnice, razen tistih iz točke (h) člena 57.

3.   Za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz pododdelka 2 oddelka 3, se lahko pozitivni zneski, ki so rezultat izračuna iz odstavka 36 dela 1 v Prilogi VII, do 0,6 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih na podlagi pododdelka 2, sprejmejo kot druge postavke; Za te kreditne institucije se popravki vrednosti in rezervacije, vključene v izračun iz odstavka 36 dela 1 Priloge VII ter popravki vrednosti in rezervacije za izpostavljenosti iz točke (e) člena 57 ne vključijo v lastna sredstva razen v skladu s tem odstavkom. Za te namene zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti ne vključujejo tistih, ki so izračunani v zvezi s pozicijami listinjenja, z utežjo tveganja 1 250 %.

Člen 64

1.   Obveznosti družbenikov kreditnih institucij, ustanovljenih kot zadruge iz točke (g) člena 57, sestavljajo nevplačani kapital teh zadrug; skupaj s pravnimi obveznostmi družbenikov teh zadrug tvorijo dodatna nevračljiva sredstva, v primeru, če kreditna institucija utrpi izgubo, pri čemer je omogočeno zahtevati vplačilo teh sredstev brez odlašanja.

Solidarne in skupne obveznosti posojilojemalcev pri kreditnih institucijah, organiziranih v obliki skladov, se obravnavajo enako kakor predhodne postavke.

Vse take postavke se lahko vključijo v lastna sredstva, če se štejejo kot lastna sredstva institucij iz te kategorije po nacionalni zakonodaji.

2.   Države članice v lastna sredstva javnih kreditnih institucij ne vključujejo osebnih jamstev, ki jih same ali njihovi lokalni organi izdajajo takim institucijam.

3.   Države članice ali pristojni organi lahko kumulativne prednostne delnice s fiksno dividendo iz točke (h) člena 57 in podrejeni dolžniški kapital iz navedene določbe vključijo v lastna sredstva, če obstajajo zavezujoče pogodbe, v skladu s katerimi so pri stečaju ali likvidaciji kreditne institucije te postavke uvrščene za terjatve vseh drugih upnikov in se ne poplačajo, dokler niso poravnani vsi drugi takrat neplačani dolgovi.

Podrejeni dolžniški kapital izpolnjuje naslednja dodatna merila:

| a) | upoštevajo se lahko le v celoti plačana sredstva; |
| --- | --- |

a)

upoštevajo se lahko le v celoti plačana sredstva;

| b) | prvotni rok zapadlosti zadevnih posojil je najmanj pet let, po tem se lahko poplačajo; |
| --- | --- |

b)

prvotni rok zapadlosti zadevnih posojil je najmanj pet let, po tem se lahko poplačajo;

| c) | obseg podrejenega dolžniškega kapitala, ki se lahko uvršča med lastna sredstva, se postopno zmanjšuje, vsaj zadnjih pet let pred datumom poplačila; in |
| --- | --- |

c)

obseg podrejenega dolžniškega kapitala, ki se lahko uvršča med lastna sredstva, se postopno zmanjšuje, vsaj zadnjih pet let pred datumom poplačila; in

| d) | posojilna pogodba ne vključuje nobene klavzule, ki predpisuje, da v specifičnih okoliščinah, razen pri prenehanju kreditne institucije, dolg postane vračljiv pred dogovorjenim datumom odplačila. |
| --- | --- |

d)

posojilna pogodba ne vključuje nobene klavzule, ki predpisuje, da v specifičnih okoliščinah, razen pri prenehanju kreditne institucije, dolg postane vračljiv pred dogovorjenim datumom odplačila.

Za namene točke (b) drugega pododstavka, če zapadlost dolga ni določena, se lahko dolg odplača le s petletnim odpovednim rokom, razen če se posojila ne štejejo več med lastna sredstva ali če ni za predčasno odplačilo izrecno potrebno predhodno soglasje pristojnih organov. Pristojni organi lahko odobrijo predčasno odplačilo takih posojil, pod pogojem, da se zahteva vloži na pobudo izdajatelja in da to ne vpliva na solventnost kreditne institucije.

4.   Kreditne institucije v lastna sredstva ne vključujejo rezerv, nastalih zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, povezanih z dobički ali izgubami pri varovanju denarnega toka finančnih instrumentov, merjenih po odplačni vrednosti, niti dobičkov ali izgub, nastalih na podlagi vrednotenja obveznosti po pošteni vrednosti, ki so posledica sprememb v boniteti samih kreditnih institucij.

Člen 65

1.   Če se izračun izvrši na konsolidirani osnovi, se konsolidirani zneski postavk, naštetih v členu 57, uporabijo v skladu s pravili, določenimi v oddelku 1 poglavja 4. Poleg tega se lahko tudi naslednje postavke, kadar so to kreditne („negativne“) postavke, štejejo kot konsolidacijske rezerve za izračun lastnih sredstev:

| a) | kakršni koli manjšinski deleži po členu 21 Direktive 83/349/EGS, če se uporablja globalna integracijska metoda; |
| --- | --- |

a)

kakršni koli manjšinski deleži po členu 21 Direktive 83/349/EGS, če se uporablja globalna integracijska metoda;

| b) | prva konsolidacijska razlika po členih 19, 30 in 31 Direktive 83/349/EGS; |
| --- | --- |

b)

prva konsolidacijska razlika po členih 19, 30 in 31 Direktive 83/349/EGS;

| c) | prevedbene razlike, vključene v konsolidacijske rezerve v skladu s členom 39(6) Direktive 86/635/EGS; in |
| --- | --- |

c)

prevedbene razlike, vključene v konsolidacijske rezerve v skladu s členom 39(6) Direktive 86/635/EGS; in

| d) | kakršna koli razlika, ki je posledica vključitve določenih pravic udeležbe v skladu z metodo, predpisano v členu 33 Direktive 83/349/EGS. |
| --- | --- |

d)

kakršna koli razlika, ki je posledica vključitve določenih pravic udeležbe v skladu z metodo, predpisano v členu 33 Direktive 83/349/EGS.

2.   Če so postavke iz točk (a) do (d) odstavka 1 debetne („pozitivne“) postavke, se odštejejo pri izračunu konsolidiranih lastnih sredstev.

Člen 66

1.   Za postavke iz točk (d) do (h) člena 57 veljajo naslednje omejitve:

| a) | skupna vrednost postavk iz točk (d) do (h) ne sme preseči maksimuma 100 % skupne vrednosti postavk iz točk (a), (b) in (c), zmanjšane za vrednosti postavk iz točk (i) do (k); in |
| --- | --- |

a)

skupna vrednost postavk iz točk (d) do (h) ne sme preseči maksimuma 100 % skupne vrednosti postavk iz točk (a), (b) in (c), zmanjšane za vrednosti postavk iz točk (i) do (k); in

| b) | skupna vrednost postavk iz točk (g) do (h) ne sme preseči 50 % maksimuma vrednosti postavk iz točk (a), (b) in (c), zmanjšane za vrednosti postavk iz točk (i) do (k). |
| --- | --- |

b)

skupna vrednost postavk iz točk (g) do (h) ne sme preseči 50 % maksimuma vrednosti postavk iz točk (a), (b) in (c), zmanjšane za vrednosti postavk iz točk (i) do (k).

2.   Skupna vrednost postavk iz točk (l) do (r) člena 57 se za polovico odbije od vsote postavk iz točk (a) do (c), zmanjšane za vrednost postavk iz točk (i) do (k), in polovico od skupne vrednosti postavk iz točk (d) do (h) člena 57, ob uporabi omejitev določenih z odstavkom 1 tega člena. Če polovica skupne vrednosti postavk iz točk (l) do (r) člena 57 presega skupno vrednost postavk iz točk (d) do (h) člena 57, se ta presežek odbije od skupne vrednosti iz točk (a) do (c), zmanjšane za vrednosti postavk iz točk (i) do (k) člena 57. Postavke iz točke (r) člena 57 se ne odbijejo, če se vključijo v izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene člena 75, kakor je opredeljeno v delu 4 Priloge IX.

3.   Za namene oddelkov 5 in 6 se določbe tega oddelka berejo brez upoštevanja postavk iz točk (q) in (r) člena 57 in člena 63(3).

4.   Pristojni organi lahko v začasnih in izjemnih okoliščinah odobrijo kreditnim institucijam, da presežejo omejitve, določene v odstavku 1.

Člen 67

O skladnosti s pogoji, določenimi v tem oddelku, se pristojnim organom predloži zadovoljiv dokaz.

Oddelek 2

Določila o obvladovanju tveganj

Pododdelek 1

Stopnja uporabe

Člen 68

1.   Kreditne institucije izpolnjujejo obveznosti iz členov 22 in 75 ter oddelka 5 na individualni osnovi.

2.   Vsaka kreditna institucija, ki ni ne podrejena družba v državi članici, kjer je pridobila dovoljenje in kjer je nadzorovana, niti ni nadrejena družba, in vsaka kreditna institucija, ki ni vključena v konsolidacijo na podlagi člena 73, izpolnjuje obveznosti iz členov 120 in 123 na individualni osnovi.

3.   Vsaka kreditna institucija, ki ni ne nadrejena ne podrejena družba, in vsaka kreditna institucija, ki ni vključena v konsolidacijo na podlagi člena 73, izpolnjuje obveznosti iz poglavja 5 na individualni osnovi.

Člen 69

1.   Države članice se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale člena 68(1) za nobeno podrejeno družbo kreditne institucije, če se tako za podrejeno družbo kot za kreditno institucijo zahteva dovoljenje in nadzor s strani zadevne države članice, podrejena družba pa je vključena v nadzor na konsolidirani osnovi kreditne institucije, ki je nadrejena družba, in so izpolnjeni vsi naslednji pogoji, da se zagotovi, da so lastna sredstva primerno razporejeni med nadrejeno družbo in podrejene družbe:

| a) | ni trenutne ali predvidene vsebinske, dejanske ali pravne ovire za takojšnji prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti s strani nadrejene družbe; |
| --- | --- |

a)

ni trenutne ali predvidene vsebinske, dejanske ali pravne ovire za takojšnji prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti s strani nadrejene družbe;

| b) | bodisi nadrejena družba izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in zagotovi s soglasjem pristojnega organa, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejenih družbah zanemarljiva; |
| --- | --- |

b)

bodisi nadrejena družba izpolni zahteve pristojnega organa glede preudarnega upravljanja podrejene družbe in zagotovi s soglasjem pristojnega organa, da jamči za obveznosti podrejene družbe, ali pa so tveganja v podrejenih družbah zanemarljiva;

| c) | postopki ovrednotenja tveganja, merjenja in kontrole nadrejene družbe pokrivajo podrejeno družbo; in |
| --- | --- |

c)

postopki ovrednotenja tveganja, merjenja in kontrole nadrejene družbe pokrivajo podrejeno družbo; in

| d) | nadrejena družba razpolaga z več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deleža podrejene družbe in/ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov uprave podrejene družbe iz člena 11. |
| --- | --- |

d)

nadrejena družba razpolaga z več kot 50 % glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic ali deleža podrejene družbe in/ali ima pravico, da imenuje ali odstrani večino članov uprave podrejene družbe iz člena 11.

2.   Države članice lahko izvajajo možnost, predvideno v odstavku 1, če je nadrejena družba finančni holding in ima sedež v isti državi članici kakor kreditna institucija, pod pogojem, da je vključeno v enak nadzor kakor kreditne institucije in zlasti, da zanj veljajo standardi, določeni v odstavku 71(1).

3.   Države članice lahko določijo, da se člen 68(1) ne uporablja za nadrejeno kreditno institucijo v državi članici, kjer ta kreditna institucija potrebuje dovoljenje zadevne države članice in je pod njenim nadzorom ter je vključena v nadzor na konsolidirani osnovi in so izpolnjeni vsi naslednji pogoji za zagotovitev ustrezne razdelitve lastnih sredstev med nadrejeno družbo in podrejenimi družbami:

| a) | ni trenutnih ali predvidenih vsebinskih, dejanskih ali pravnih ovir za takojšnji prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti nadrejeni kreditni instituciji v državi članici; in |
| --- | --- |

a)

ni trenutnih ali predvidenih vsebinskih, dejanskih ali pravnih ovir za takojšnji prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti nadrejeni kreditni instituciji v državi članici; in

| b) | postopki ovrednotenja tveganja, merjenja in kontrole, ki so relevantni za konsolidirani nadzor vključujejo nadrejeno kreditno institucijo v državi članici. |
| --- | --- |

b)

postopki ovrednotenja tveganja, merjenja in kontrole, ki so relevantni za konsolidirani nadzor vključujejo nadrejeno kreditno institucijo v državi članici.

Pristojni organ, ki je uporabil ta odstavek obvesti pristojne organe vseh drugih držav članic.

4.   Brez poseganja v splošna pravila iz člena 144 pristojni organi držav članic, ki uporabijo diskrecijsko pravico iz odstavka 3, na način iz člena 144 javno razkrijejo naslednje podatke:

| a) | merila, s katerimi določajo, da ni ali ni predvidenih vsebinskih, dejanskih ali pravnih ovir za takojšnji prenos lastnih sredstev ali poravnavo obveznosti; |
| --- | --- |

a)

merila, s katerimi določajo, da ni ali ni predvidenih vsebinskih, dejanskih ali pravnih ovir za takojšnji prenos lastnih sredstev ali poravnavo obveznosti;

| b) | število nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, ter število tistih, ki imajo podrejeno družbo v tretji državi; in |
| --- | --- |

b)

število nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, ter število tistih, ki imajo podrejeno družbo v tretji državi; in

| c) | na združeni podlagi za vse države članice:






  i) | skupni znesek lastnih sredstev, na konsolidirani osnovi, nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah; |
| --- | --- | --- |

c)

na združeni podlagi za vse države članice:

i)

skupni znesek lastnih sredstev, na konsolidirani osnovi, nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah;

| ii) | odstotni delež skupnih lastnih sredstev, na konsolidirani osnovi, nadrejenih kreditnih institucij v državi članici, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah; in |
| --- | --- |

ii)

odstotni delež skupnih lastnih sredstev, na konsolidirani osnovi, nadrejenih kreditnih institucij v državi članici, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah; in

| iii) | odstotni delež skupnih najmanjših lastnih sredstev, določenih s členom 75, na konsolidirani osnovi, nadrejenih kreditnih institucij v državi članici, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah. |
| --- | --- |

iii)

odstotni delež skupnih najmanjših lastnih sredstev, določenih s členom 75, na konsolidirani osnovi, nadrejenih kreditnih institucij v državi članici, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 3, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah.

Člen 70

1.   Ob upoštevanju odstavkov 2 do 4 tega člena lahko pristojni organi za vsak posamezen primer dovolijo nadrejenim kreditnim institucijam, da v izračun svojih zahtev na podlagi člena 68(1) vključijo podrejene družbe, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (c) in (d) člena 69(1), in ki imajo bistvene izpostavljenosti ali bistvene obveznosti do navedene nadrejene kreditne institucije.

2.   Obravnavanje v skladu z odstavkom 1 je dopustno le, če nadrejena kreditna institucija pristojnim organom v celoti razkrije okoliščine in ukrepe, vključno s pravno učinkovitimi dogovori, pri čemer ni ali ni predvidenih vsebinskih, praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos lastnih sredstev ali poravnavo zapadlih obveznosti podrejene družbe njeni nadrejeni družbi.

3.   Če neki pristojni organ uporabi svojo diskrecijsko pravico iz odstavka 1, redno, najmanj pa enkrat na leto, obvešča pristojne organe preostalih držav članic o uporabi odstavka 1 ter tudi o okoliščinah in ukrepih iz odstavka 2. Če je podrejena družba v tretji državi, pristojni organi prav tako obvestijo pristojne organe te tretje države.

4.   Brez poseganja v splošna pravila iz člena 144 pristojni organi, ki uporabijo diskrecijsko pravico iz odstavka 1, na način iz člena 144 razkrijejo naslednje podatke:

| a) | merila, s katerimi določajo, da ni ali ni predvidenih vsebinskih, praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos lastnih sredstev ali poravnavo obveznosti; |
| --- | --- |

a)

merila, s katerimi določajo, da ni ali ni predvidenih vsebinskih, praktičnih ali pravnih ovir za takojšnji prenos lastnih sredstev ali poravnavo obveznosti;

| b) | število nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, ter število tistih, ki imajo podrejeno družbo v tretji državi; in |
| --- | --- |

b)

število nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, ter število tistih, ki imajo podrejeno družbo v tretji državi; in

| c) | na združeni podlagi za vse države članice:






  i) | skupni znesek lastnih sredstev nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah; in |
| --- | --- | --- |

c)

na združeni podlagi za vse države članice:

i)

skupni znesek lastnih sredstev nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah; in

| ii) | odstotni delež skupnih lastnih sredstev nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah; |
| --- | --- |

ii)

odstotni delež skupnih lastnih sredstev nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah;

| iii) | odstotni delež skupnih najmanjših lastnih sredstev, določenih s členom 75, nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah. |
| --- | --- |

iii)

odstotni delež skupnih najmanjših lastnih sredstev, določenih s členom 75, nadrejenih kreditnih institucij, za katere se je uporabila diskrecijska pravica iz odstavka 1, v obliki lastnih sredstev, ki so v podrejenih družbah v tretjih državah.

Člen 71

1.   Brez poseganja v člene 68 do 70, nadrejene kreditne institucije v državi članici, izpolnjujejo obveznosti iz členov 75, 120, 123 in oddelka 5 na podlagi konsolidiranega finančnega stanja, v obsegu in na način, predpisan v členu 133.

2.   Brez poseganja v člene 68 do 70, kreditne institucije, ki jih obvladuje nadrejeni finančni holding v državi članici, izpolnjujejo obveznosti iz členov 75, 120, 123 in oddelka 5 na podlagi konsolidiranega finančnega stanja navedenega finančnega holdinga, v obsegu in na način, predpisan v členu 133.

Če nadrejeni finančni holding v državi članici obvladuje več kakor eno kreditno institucijo, se prvi pododstavek uporablja samo za kreditno institucijo, za katero se uporablja nadzor na konsolidirani osnovi v skladu s členoma 125 in 126.

Člen 72

1.   Nadrejene kreditne institucije EU izpolnjujejo obveznosti iz poglavja 5 na podlagi svojega konsolidiranega finančnega položaja.

Pomembne podrejene družbe nadrejenih kreditnih institucij EU pa razkrijejo informacije, opredeljene v točki 5 dela 1 Priloge XII, na individualni ali subkonsolidirani osnovi.

2.   Kreditne institucije, ki jih obvladuje nadrejeni finančni holding EU, izpolnjujejo obveznosti iz poglavja 5 na podlagi konsolidiranih finančnih stanj navedenega finančnega holdinga.

Pomembne podrejene družbe nadrejenih finančnih holdingov EU pa razkrijejo informacije, opredeljene v točki 5 dela 1 Priloge XII, na individualni ali subkonsolidirani osnovi.

3.   Organi, pristojni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi na podlagi členov 125 in 126 lahko sklenejo, da ne bodo v celoti ali deloma uporabljali odstavkov 1 in 2 za kreditne institucije, ki so vključene v primerljiva razkritja, ki jih na konsolidirani osnovi podaja nadrejena družba s sedežem v tretji državi.

Člen 73

1.   Države članice ali pristojni organi, ki so v skladu s členoma 125 in 126 odgovorni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi, se lahko na podlagi naslednjih primerov odločijo, da kreditnih institucij, finančnih institucij ali podjetij za pomožne storitve, ki so bodisi podrejene družbe bodisi ima kdo drug udeležbo v njih, ne vključijo v konsolidacijo, če:

| a) | je zadevno podjetje v tretji državi, v kateri veljajo zakonske ovire za prenos potrebnih informacij; |
| --- | --- |

a)

je zadevno podjetje v tretji državi, v kateri veljajo zakonske ovire za prenos potrebnih informacij;

| b) | zadevno podjetje po mnenju pristojnih organov zanemarljivo vpliva na cilje nadzorovanja kreditnih institucij in v vsakem primeru, ko je bilančna vsota zadevnega podjetja nižja od manjšega od naslednjih dveh zneskov:






  i) | 10 milijonov evrov; ali |
| --- | --- | --- |

b)

zadevno podjetje po mnenju pristojnih organov zanemarljivo vpliva na cilje nadzorovanja kreditnih institucij in v vsakem primeru, ko je bilančna vsota zadevnega podjetja nižja od manjšega od naslednjih dveh zneskov:

i)

10 milijonov evrov; ali

| ii) | 1 % bilančne vsote nadrejene družbe ali družbe, ki je imetnik udeležbe; |
| --- | --- |

ii)

1 % bilančne vsote nadrejene družbe ali družbe, ki je imetnik udeležbe;

| c) | bi bila po mnenju pristojnih organov, ki so odgovorni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi, konsolidacija finančnega stanja zadevnega podjetja neustrezna ali zavajajoča glede na cilje nadzorovanja kreditnih institucij. |
| --- | --- |

c)

bi bila po mnenju pristojnih organov, ki so odgovorni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi, konsolidacija finančnega stanja zadevnega podjetja neustrezna ali zavajajoča glede na cilje nadzorovanja kreditnih institucij.

Če v primerih iz točke (b) prvega pododstavka zgornja merila izpolni več navedenih podjetij, pa jih je treba kljub temu vključiti v konsolidacijo, kadar skupaj pomembno vplivajo na navedene cilje.

2.   Pristojni organi zahtevajo, da podrejene kreditne institucije izpolnjujejo zahteve iz členov 75, 120 in 123 ter oddelka 5 na subkonsolidirani osnovi, če imajo navedene kreditne institucije, ali nadrejena družba v primerih, kadar je to finančni holding, v tretji državi podrejeno družbo, ki je kreditna institucija ali finančna institucija ali družba za upravljanje s premoženjem, kakor je opredeljeno v členu 2(5) Direktive 2002/87/ES, ali če so udeležene v takem podjetju.

3.   Pristojni organi zahtevajo, da nadrejene in podrejene družbe, za katere se uporablja ta direktiva, izpolnjujejo obveznosti iz člena 22 na konsolidirani ali subkonsolidirani osnovi, da se zagotovi, da so njihove ureditve, procesi in mehanizmi dosledni in dobro integrirani, ter da se zagotovi, da je mogoče pripraviti vse podatke in informacije, ki so pomembni za namen nadzora.

Pododdelek 2

Izračun zahtev

Člen 74

1.   Če ni navedeno drugače, se vrednotenje aktivnih bilančnih in zunajbilančnih postavk izvaja v skladu z računovodskim okvirjem, ki se uporablja za kreditno institucijo na podlagi Uredbe (ES) št. 1606/2002 in Direktive 86/635/EGS.

2.   Ne glede na zahteve iz členov 68 do 72, se izračuni za preverjanje skladnosti kreditnih institucij z obveznostmi iz člena 75 opravljajo vsaj dvakrat na leto.

Kreditne institucije sporočijo rezultate in kakršne koli zahtevane podrobnejše podatke pristojnim organom.

Pododdelek 3

Minimalna stopnja lastnih sredstev

Člen 75

Brez poseganja v člen 136 države članice zahtevajo, da kreditne institucije oblikujejo lastna sredstva, ki so vedno višja od ali enaka vsoti naslednjih kapitalskih zahtev:

| a) | za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev za vse poslovanje, razen poslov trgovanja in nelikvidnih sredstev, če so odšteta od lastnih sredstev na podlagi člena 13(2)(d) Direktive 2006/.../ES, 8 % vsote zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanega v skladu z oddelkom 3; |
| --- | --- |

a)

za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev za vse poslovanje, razen poslov trgovanja in nelikvidnih sredstev, če so odšteta od lastnih sredstev na podlagi člena 13(2)(d) Direktive 2006/.../ES, 8 % vsote zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanega v skladu z oddelkom 3;

| b) | za posle trgovanja, za pozicijsko tveganje, tveganje poravnave in nasprotne stranke in, če je dovoljena prekoračitev omejitev iz členov 111 do 117, za velike izpostavljenosti, ki presegajo te omejitve, kapitalske zahteve, določene v skladu s členom 18 in oddelkom 4 poglavja V Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- |

b)

za posle trgovanja, za pozicijsko tveganje, tveganje poravnave in nasprotne stranke in, če je dovoljena prekoračitev omejitev iz členov 111 do 117, za velike izpostavljenosti, ki presegajo te omejitve, kapitalske zahteve, določene v skladu s členom 18 in oddelkom 4 poglavja V Direktive 2006/.../ES;

| c) | za vse poslovne dejavnosti, za valutno tveganje in za tveganje v zvezi z blagom, kapitalske zahteve, določene v skladu s členom 18 Direktive 2006/.../ES; in |
| --- | --- |

c)

za vse poslovne dejavnosti, za valutno tveganje in za tveganje v zvezi z blagom, kapitalske zahteve, določene v skladu s členom 18 Direktive 2006/.../ES; in

| d) | za vse poslovne dejavnosti, za operativno tveganje, kapitalske zahteve, določene v skladu z oddelkom 4. |
| --- | --- |

d)

za vse poslovne dejavnosti, za operativno tveganje, kapitalske zahteve, določene v skladu z oddelkom 4.

Oddelek 3

Minimalne zahteve po lastnih sredstvih za kreditno tveganje

Člen 76

Kreditne institucije za izračun svojih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene člena 75(a) uporabljajo standardizirani pristop iz členov 78 do 83 ali pa, če jim dovolijo pristojni organi v skladu s členom 84, pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen iz členov 84 do 89.

Člen 77

„Izpostavljenost“ v tem oddelku pomeni aktivno postavko ali zunajbilančno postavko.

Pododdelek 1

Standardizirani pristop

Člen 78

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 je vrednost izpostavljenosti aktivne postavke njena bilančna vrednost, vrednost izpostavljenosti zunajbilančne postavke iz Priloge II pa je naslednji odstotek njene vrednosti: 100 % če je postavka, ki predstavlja visoko tveganje, 50 % če je postavka, ki predstavlja srednje tveganje, 20 % če je postavka, ki predstavlja srednje/nizko tveganje, 0 % če je postavka, ki predstavlja nizko tveganje. Zunajbilančne postavke iz prvega stavka tega odstavka se razporedijo v kategorije tveganja, kakor je navedeno v Prilogi II. V primeru, da kreditna institucija uporablja razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem iz dela 3 Priloge VIII, in če je izpostavljenost v obliki vrednostih papirjev ali blaga, prodanih, predloženih ali posojenih na podlagi poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali na podlagi poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, se vrednost izpostavljenosti povečuje s prilagoditvijo za nestanovitnost, ki je primerna za take vrednostne papirje ali blago, kakor je predpisano v odstavkih 34 do 59 dela 3 Priloge VIII.

2.   Vrednost izpostavljenosti izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge IV se določi v skladu s Prilogo III z upoštevanjem učinkov pogodb o novaciji in drugih pogodb o pobotu za namene navedenih metod v skladu s Prilogo III. Vrednost izpostavljenosti poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja se lahko določi bodisi v skladu s Prilogo III ali Prilogo VIII.

3.   Če se za izpostavljenost uporablja stvarno kreditno zavarovanje, se lahko vrednost izpostavljenosti, ki se uporablja za navedeno postavko, spremeni v skladu s pododdelkom 3.

4.   Ne glede na odstavek 2 se vrednost neporavnanih izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja, ki jo določijo pristojni organi, do centralne nasprotne stranke določi v skladu z odstavkom 6 dela 2 Priloge III pod pogojem, da so izpostavljenosti centralne nasprotne stranke iz naslova kreditnega tveganja nasprotne stranke do vseh udeležencev, s katerimi ima sklenjene dogovore, v celoti zavarovane na dnevni osnovi.

Člen 79

1.   Vsaka izpostavljenost se razporedi v eno od naslednjih kategorij izpostavljenosti:

| a) | terjatve ali pogojne terjatve do enot centralne ravni držav ali centralnih bank; |
| --- | --- |

a)

terjatve ali pogojne terjatve do enot centralne ravni držav ali centralnih bank;

| b) | terjatve ali pogojne terjatve do enot regionalne ali lokalne ravni držav; |
| --- | --- |

b)

terjatve ali pogojne terjatve do enot regionalne ali lokalne ravni držav;

| c) | terjatve ali pogojne terjatve do upravnih organov in nekomercialnih podjetij; |
| --- | --- |

c)

terjatve ali pogojne terjatve do upravnih organov in nekomercialnih podjetij;

| d) | terjatve ali pogojne terjatve do multilateralnih razvojnih bank; |
| --- | --- |

d)

terjatve ali pogojne terjatve do multilateralnih razvojnih bank;

| e) | terjatve ali pogojne terjatve do mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

e)

terjatve ali pogojne terjatve do mednarodnih organizacij;

| f) | terjatve ali pogojne terjatve do institucij; |
| --- | --- |

f)

terjatve ali pogojne terjatve do institucij;

| g) | terjatve ali pogojne terjatve do podjetij; |
| --- | --- |

g)

terjatve ali pogojne terjatve do podjetij;

| h) | terjatve ali pogojne terjatve do majhnih dolžnikov; |
| --- | --- |

h)

terjatve ali pogojne terjatve do majhnih dolžnikov;

| i) | terjatve ali pogojne terjatve, zavarovane z nepremičninami; |
| --- | --- |

i)

terjatve ali pogojne terjatve, zavarovane z nepremičninami;

| j) | zapadle postavke; |
| --- | --- |

j)

zapadle postavke;

| k) | regulatorno zelo tvegane kategorije postavk; |
| --- | --- |

k)

regulatorno zelo tvegane kategorije postavk;

| l) | terjatve iz naslova naložb v krite obveznice; |
| --- | --- |

l)

terjatve iz naslova naložb v krite obveznice;

| m) | pozicije listinjenja; |
| --- | --- |

m)

pozicije listinjenja;

| n) | kratkoročne terjatve do institucij in podjetij; |
| --- | --- |

n)

kratkoročne terjatve do institucij in podjetij;

| o) | terjatve iz naslova naložb v investicijske sklade (CIU); ali |
| --- | --- |

o)

terjatve iz naslova naložb v investicijske sklade (CIU); ali

| p) | druge postavke. |
| --- | --- |

p)

druge postavke.

2.   Izpostavljenost je primerna za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov iz točke (h) odstavka 1, če izpolnjuje naslednje pogoje:

| a) | izpostavljenost je do posameznika ali posameznikov, ali do majhnih ali srednje velikih subjektov; |
| --- | --- |

a)

izpostavljenost je do posameznika ali posameznikov, ali do majhnih ali srednje velikih subjektov;

| b) | izpostavljenost je ena od znatnega števila izpostavljenosti s podobnimi lastnostmi, tako da so tveganja, povezana s takim posojanjem, znatno zmanjšana; in |
| --- | --- |

b)

izpostavljenost je ena od znatnega števila izpostavljenosti s podobnimi lastnostmi, tako da so tveganja, povezana s takim posojanjem, znatno zmanjšana; in

| c) | kreditne institucije so seznanjene, da skupni znesek, dolgovan kreditni instituciji, nadrejenim družbam in njihovim podrejenim družbam, vključno z morebitnimi zapadlimi postavkami, s strani dolžnika ali skupine povezanih dolžnikov, vendar brez upoštevanja terjatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ne presega 1 milijon evrov. Kreditna institucija sprejme razumne ukrepe, da se s tem seznani. |
| --- | --- |

c)

kreditne institucije so seznanjene, da skupni znesek, dolgovan kreditni instituciji, nadrejenim družbam in njihovim podrejenim družbam, vključno z morebitnimi zapadlimi postavkami, s strani dolžnika ali skupine povezanih dolžnikov, vendar brez upoštevanja terjatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, ne presega 1 milijon evrov. Kreditna institucija sprejme razumne ukrepe, da se s tem seznani.

Vrednostni papirji niso primerni za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov.

3.   Sedanja vrednost minimalnih plačil od majhnih dolžnikov iz naslova zakupa je primerna za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov.

Člen 80

1.   Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenost se uteži tveganja uporabijo za vse izpostavljenosti, razen če so odštete od lastnih sredstev, v skladu z določbami dela 1 Priloge VI. Uporaba uteži tveganja temelji na kategoriji izpostavljenosti, v katero je dodeljena izpostavljenost, in v obsegu, ki je naveden v delu 1 Priloge VI, na njeni kreditni kvaliteti. Kreditna kvaliteta se lahko določi glede na bonitetne ocene zunanjih bonitetnih institucij („ECAI“) v skladu z določbami členov 81 do 83 ali bonitetne ocene izvoznih agencij, kakor je opisano v delu 1 Priloge VI.

2.   Za namene uporabe uteži tveganja, kakor je navedeno v odstavku 1, se vrednost izpostavljenosti pomnoži z utežjo tveganja, navedeno ali določeno v skladu s tem pododdelkom.

3.   Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti do institucij se države članice odločijo, ali naj sprejmejo metodo na podlagi kreditne kvalitete enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere je ustanovljena institucija, ali metodo na podlagi kreditne kvalitete institucije, ki je nasprotna stranka, v skladu s Prilogo VI.

4.   Ne glede na odstavek 1, če se za izpostavljenost uporablja kreditno zavarovanje, se lahko utež tveganja, ki se uporablja za navedeno postavko, spremeni v skladu s pododdelkom 3.

5.   Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za listinjene izpostavljenosti se izračuna v skladu s pododdelkom 4.

6.   Izpostavljenostim, za katere izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ni drugače predviden v tem pododdelku, se dodeli utež tveganja 100 %.

7.   Z izjemo izpostavljenosti, ki predstavljajo obveznosti iz naslova postavk iz odstavkov (a) do (h) člena 57, lahko pristojni organi izvzamejo iz zahtev odstavka 1 tega člena izpostavljenosti kreditne institucije do nasprotne stranke, ki je njena nadrejena družba, njena podrejena družba ali podrejena družba njene nadrejene družbe, ali povezano podjetje v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | nasprotna stranka je institucija ali finančni holding, finančna institucija, družba za upravljanje s premoženjem ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja; |
| --- | --- |

a)

nasprotna stranka je institucija ali finančni holding, finančna institucija, družba za upravljanje s premoženjem ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja;

| b) | nasprotna stranka je v celoti vključena v isto konsolidacijo kakor kreditna institucija; |
| --- | --- |

b)

nasprotna stranka je v celoti vključena v isto konsolidacijo kakor kreditna institucija;

| c) | za nasprotno stranko se uporabljajo isti postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj kakor za kreditno institucijo; |
| --- | --- |

c)

za nasprotno stranko se uporabljajo isti postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj kakor za kreditno institucijo;

| d) | nasprotna stranka ima sedež v isti državi članici kakor kreditna institucija; in |
| --- | --- |

d)

nasprotna stranka ima sedež v isti državi članici kakor kreditna institucija; in

| e) | ni trenutne ali predvidene vsebinske, dejanske ali pravne ovire za takojšnji prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti nasprotne stranke kreditni instituciji. |
| --- | --- |

e)

ni trenutne ali predvidene vsebinske, dejanske ali pravne ovire za takojšnji prenos lastnih sredstev ali za odplačilo obveznosti nasprotne stranke kreditni instituciji.

V takem primeru se uporabi utež tveganja 0 %.

8.   Z izjemo izpostavljenosti, ki predstavljajo obveznosti iz naslova postavk iz točk (a) do (h) člena 57, lahko pristojni organi izvzamejo iz zahtev odstavka 1 tega člena izpostavljenosti kreditne institucije do nasprotnih strank, ki so vključene v isto institucionalno jamstveno shemo kot posojilna kreditna institucija, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | zahteve iz točk (a), (d) in (e) odstavka 7; |
| --- | --- |

a)

zahteve iz točk (a), (d) in (e) odstavka 7;

| b) | kreditna institucija in nasprotna stranka sta vključeni v pogodbeno ali zakonsko določeno ureditev odgovornosti, ki jamči za te institucije, zlasti pa zagotavlja njihovo likvidnost in solventnost, z namenom, da prepreči stečaj, če se pokaže ta potreba (spodaj navedena kot institucionalna jamstvena shema); |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija in nasprotna stranka sta vključeni v pogodbeno ali zakonsko določeno ureditev odgovornosti, ki jamči za te institucije, zlasti pa zagotavlja njihovo likvidnost in solventnost, z namenom, da prepreči stečaj, če se pokaže ta potreba (spodaj navedena kot institucionalna jamstvena shema);

| c) | ureditev zagotavlja, da je institucionalna jamstvena shema zmožna v skladu s svojo obvezo odobriti potrebno podporo iz sredstev, ki jih ima takoj na voljo; |
| --- | --- |

c)

ureditev zagotavlja, da je institucionalna jamstvena shema zmožna v skladu s svojo obvezo odobriti potrebno podporo iz sredstev, ki jih ima takoj na voljo;

| d) | institucionalna jamstvena shema razpolaga s primernimi in enotno določenimi sistemi za nadzor in klasifikacijo tveganj (to omogoča popolni pregled nad tveganji posameznih članov in institucionalne jamstvene sheme kot celote) ter z ustreznimi možnostmi vplivanja; ti sistemi ustrezno nadzorujejo neplačane izpostavljenosti v skladu z odstavkom 44 dela 4 Priloge VII; |
| --- | --- |

d)

institucionalna jamstvena shema razpolaga s primernimi in enotno določenimi sistemi za nadzor in klasifikacijo tveganj (to omogoča popolni pregled nad tveganji posameznih članov in institucionalne jamstvene sheme kot celote) ter z ustreznimi možnostmi vplivanja; ti sistemi ustrezno nadzorujejo neplačane izpostavljenosti v skladu z odstavkom 44 dela 4 Priloge VII;

| e) | institucionalna jamstvena shema izvaja lastno oceno tveganj, o kateri so posamezni člani obveščeni; |
| --- | --- |

e)

institucionalna jamstvena shema izvaja lastno oceno tveganj, o kateri so posamezni člani obveščeni;

| f) | institucionalna jamstvena shema enkrat letno sestavi in objavi bodisi konsolidirano poročilo, ki obsega bilanco stanja, izkaz poslovnega izida ter poročilo o stanju in tveganjih institucionalne jamstvene sheme kot celote ali poročilo, ki obsega skupno bilanco stanja, skupen izkaz poslovnega izida ter poročilo o stanju in tveganjih institucionalne jamstvene sheme kot celote; |
| --- | --- |

f)

institucionalna jamstvena shema enkrat letno sestavi in objavi bodisi konsolidirano poročilo, ki obsega bilanco stanja, izkaz poslovnega izida ter poročilo o stanju in tveganjih institucionalne jamstvene sheme kot celote ali poročilo, ki obsega skupno bilanco stanja, skupen izkaz poslovnega izida ter poročilo o stanju in tveganjih institucionalne jamstvene sheme kot celote;

| g) | člani institucionalne jamstvene sheme morajo svojo namero, da bodo izstopili iz sheme, podati najmanj 24 mesecev pred izstopom; |
| --- | --- |

g)

člani institucionalne jamstvene sheme morajo svojo namero, da bodo izstopili iz sheme, podati najmanj 24 mesecev pred izstopom;

| h) | odpravi se večkratna uporaba elementov, ki so primerni za izračun lastnih sredstev („multiple gearing“), ter neustrezno ustvarjanje lastnih sredstev med člani institucionalne jamstvene sheme; |
| --- | --- |

h)

odpravi se večkratna uporaba elementov, ki so primerni za izračun lastnih sredstev („multiple gearing“), ter neustrezno ustvarjanje lastnih sredstev med člani institucionalne jamstvene sheme;

| i) | institucionalna jamstvena shema temelji na širokem izboru včlanjenih kreditnih institucij s pretežno homogenim poslovnim profilom; in |
| --- | --- |

i)

institucionalna jamstvena shema temelji na širokem izboru včlanjenih kreditnih institucij s pretežno homogenim poslovnim profilom; in

| j) | ustreznost sistemov iz točke (d) morajo zadevni pristojni organi redno potrjevati in nadzorovati. |
| --- | --- |

j)

ustreznost sistemov iz točke (d) morajo zadevni pristojni organi redno potrjevati in nadzorovati.

V takem primeru se uporabi utež tveganja 0 %.

Člen 81

1.   Za določanje uteži tveganja izpostavljenosti v skladu s členom 80 se lahko uporabi zunanja bonitetna ocena samo, če je ECAI, ki jo je izdelala, priznana kot primerna za navedene namene s strani pristojnih organov (za namene tega pododdelka „primerna ECAI“).

2.   Pristojni organi priznajo ECAI kot primerno za namene člena 80 le, če se prepričajo, da njena metodologija za ocenjevanje izpolnjuje zahteve po objektivnosti, neodvisnosti, nenehnem preverjanju in preglednosti ter da bonitetne ocene, ki so rezultat metodologije, izpolnjujejo zahteve po verodostojnosti in preglednosti. Za navedene namene pristojni organi upoštevajo tehnična merila iz dela 2 Priloge VI.

3.   Če pristojni organi države članice priznajo ECAI kot primerno, lahko pristojni organi drugih držav članic priznajo navedeno ECAI kot primerno, ne da bi opravili lasten proces ovrednotenja.

4.   Pristojni organi javno objavijo razlago procesa priznavanja in seznam primernih ECAI.

Člen 82

1.   Pristojni organi ob upoštevanju tehničnih meril iz dela 2 Priloge VI določijo, s katero stopnjo kreditne kvalitete iz dela 1 navedene priloge so povezane ustrezne bonitetne ocene primerne ECAI. Navedene določitve so objektivne in dosledne.

2.   Kadar pristojni organi države članice izvedejo določitev na podlagi odstavka 1, lahko pristojni organi drugih držav članic priznajo navedeno določitev brez lastnega procesa določanja.

Člen 83

1.   Uporaba bonitetnih ocen ECAI za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti kreditne institucije je dosledna in skladna z delom 3 Priloge VI. Bonitetne ocene se ne uporabljajo selektivno.

2.   Kreditne institucije uporabljajo pooblaščene bonitetne ocene. Z dovoljenjem ustreznega pristojnega organa pa lahko uporabljajo nepooblaščene bonitetne ocene.

Pododdelek 2

Pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen

Člen 84

1.   V skladu s tem pododdelkom lahko pristojni organi dovolijo kreditnim institucijam izračunavanje svojih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti z uporabo pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen („pristop IRB“). Za vsako kreditno institucijo se zahteva izrecno dovoljenje.

2.   Dovoljenje se izda samo, če se pristojni organ prepriča, da so sistemi kreditne institucije za upravljanje in bonitetno ocenjevanje izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja zanesljivi in da se izvajajo celovito, zlasti pa da izpolnjujejo naslednje standarde v skladu z delom 4 Priloge VII:

| a) | bonitetni sistemi kreditne institucije omogočajo smiselno bonitetno oceno dolžnika in značilnosti transakcije, smiselno razlikovanje tveganja ter natančne in dosledne kvantitativne ocene tveganja; |
| --- | --- |

a)

bonitetni sistemi kreditne institucije omogočajo smiselno bonitetno oceno dolžnika in značilnosti transakcije, smiselno razlikovanje tveganja ter natančne in dosledne kvantitativne ocene tveganja;

| b) | notranje bonitetne ocene ter ocene neplačila in izgube, ki se uporabljajo pri izračunu kapitalske zahteve ter z njimi povezanih sistemov in procesov igrajo ključno vlogo pri upravljanju s tveganji in procesu odločanja, ter pri odobritvi kreditov, notranji razdelitvi kapitala in funkcijah upravljanja kreditne institucije; |
| --- | --- |

b)

notranje bonitetne ocene ter ocene neplačila in izgube, ki se uporabljajo pri izračunu kapitalske zahteve ter z njimi povezanih sistemov in procesov igrajo ključno vlogo pri upravljanju s tveganji in procesu odločanja, ter pri odobritvi kreditov, notranji razdelitvi kapitala in funkcijah upravljanja kreditne institucije;

| c) | kreditna institucija ima enoto za kontrolo kreditnega tveganja, pristojno za bonitetne sisteme, ki je ustrezno neodvisna in ni izpostavljena neprimernim vplivom; |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija ima enoto za kontrolo kreditnega tveganja, pristojno za bonitetne sisteme, ki je ustrezno neodvisna in ni izpostavljena neprimernim vplivom;

| d) | kreditna institucija zbira in hrani vse pomembne podatke za zagotavljanje učinkovite podpore svojemu procesu merjenja kreditnega tveganja in upravljanja z njim; in |
| --- | --- |

d)

kreditna institucija zbira in hrani vse pomembne podatke za zagotavljanje učinkovite podpore svojemu procesu merjenja kreditnega tveganja in upravljanja z njim; in

| e) | kreditna institucija dokumentira svoje bonitetne sisteme in načelo za njihovo sestavo, ter ovrednoti svoje bonitetne sisteme. |
| --- | --- |

e)

kreditna institucija dokumentira svoje bonitetne sisteme in načelo za njihovo sestavo, ter ovrednoti svoje bonitetne sisteme.

Če nadrejena kreditna institucija EU in njene podrejene družbe ali nadrejeni finančni holding EU in njegove podrejene družbe enotno uporabljajo pristop IRB, lahko pristojni organi dovolijo, da nadrejena družba in njegove podrejene družbe skupaj izpolnjujejo minimalne zahteve iz dela 4 Priloge VII.

3.   Kreditna institucija, ki zaprosi za dovoljenje za uporabo pristopa IRB, dokaže, da je za zadevne kategorije izpostavljenosti IRB, najmanj tri leta preden postane upravičena do uporabe pristopa IRB, uporabljala bonitetne sisteme, ki so bili okvirno skladni z minimalnimi zahtevami iz dela 4 Priloge VII, za namene merjenja notranjega tveganja in za namene upravljanja.

4.   Kreditna institucija, ki zaprosi za dovoljenje za uporabo lastnih ocen LGD in/ali konverzijskih faktorjev, dokaže, da je najmanj tri leta, preden je postala upravičena za uporabo lastnih ocen LGD in/ali konverzijskih faktorjev, ocenjevala in uporabljala lastne ocene LGD in/ali konverzijskih faktorjev na način, ki je bil okvirno skladen z minimalnimi zahtevami za uporabo lastnih ocen navedenih parametrov iz dela 4 Priloge VII.

5.   Če kreditna institucija preneha izpolnjevati zahteve iz tega pododstavka, pristojnemu organu predloži načrt za pravočasno ponovno izpolnjevanje zahtev ali pa dokaže, da je učinek neizpolnjevanja zahtev nebistven.

6.   Če nadrejena kreditna institucija EU in njene podrejene družbe ali nadrejeni finančni holding EU in njegove podrejene družbe nameravajo začeti uporabljati pristop IRB, pristojni organi različnih pravnih subjektov tesno sodelujejo, kakor je predvideno v členih 129 do 132.

Člen 85

1.   Brez poseganja v člen 89 kreditne institucije in katera koli nadrejena družba in njene podrejene družbe izvajajo pristop IRB za vse izpostavljenosti.

Ob upoštevanju odobritve pristojnih organov se lahko izvajanje opravlja postopno po različnih kategorijah izpostavljenosti iz člena 86, znotraj iste poslovne enote, po različnih poslovnih enotah v isti skupini ali pri uporabi lastnih ocen LGD ali konverzijskih faktorjev za izračun uteži tveganja za izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank.

V primeru kategorije izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno iz člena 86 se izvajanje lahko opravlja postopno po vrstah izpostavljenosti, ki ustrezajo različnim korelacijam v odstavkih 10 do 13 dela 1 Priloge VII.

2.   Izvajanje iz odstavka 1 se opravi v razumnem času, ki se določi skupaj s pristojnimi organi. Izvajanje se opravi ob upoštevanju strogih pogojev, ki jih določijo pristojni organi. Navedeni pogoji so namenjeni zagotavljanju, da se fleksibilnost iz odstavka 1 ne uporablja selektivno z namenom doseganja zmanjšanih minimalnih kapitalskih zahtev za tiste kategorije izpostavljenosti ali poslovne enote, ki jih je šele treba vključiti v pristop IRB ali v uporabo lastnih ocen LGD in/ali konverzijskih faktorjev.

3.   Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop IRB za katero koli kategorijo izpostavljenosti, uporabljajo hkrati pristop IRB za kategorije izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov.

4.   Ob upoštevanju odstavkov 1 do 3 tega člena in člena 89 se kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje iz člena 84 za uporabo pristopa IRB, ne vrnejo na uporabo pododdelka 1 za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, razen iz dokazano upravičenega razloga in pod pogojem, da jim to odobrijo pristojni organi.

5.   Ob upoštevanju odstavkov 1 in 2 tega člena ter člena 89 se kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje iz člena 87(9) za uporabo lastnih ocen LGD in konverzijskih faktorjev, ne vrnejo na uporabo vrednosti LGD in konverzijskih faktorjev iz člena 87(8), razen iz dokazano upravičenega razloga in pod pogojem, da jim to odobrijo pristojni organi.

Člen 86

1.   Vsaka izpostavljenost se razporedi v eno od naslednjih kategorij izpostavljenosti:

| a) | terjatve ali pogojne terjatve do enot centralne ravni držav in centralnih bank; |
| --- | --- |

a)

terjatve ali pogojne terjatve do enot centralne ravni držav in centralnih bank;

| b) | terjatve ali pogojne terjatve do institucij; |
| --- | --- |

b)

terjatve ali pogojne terjatve do institucij;

| c) | terjatve ali pogojne terjatve do podjetij; |
| --- | --- |

c)

terjatve ali pogojne terjatve do podjetij;

| d) | terjatve ali pogojne terjatve iz naslova bančništva na drobno; |
| --- | --- |

d)

terjatve ali pogojne terjatve iz naslova bančništva na drobno;

| e) | terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

e)

terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev;

| f) | pozicije listinjenja; ali |
| --- | --- |

f)

pozicije listinjenja; ali

| g) | druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti. |
| --- | --- |

g)

druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti.

2.   Naslednje izpostavljenosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank:

| a) | izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni držav ali osebami javnega sektorja, ki se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni držav na podlagi pododdelka 1; in |
| --- | --- |

a)

izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni držav ali osebami javnega sektorja, ki se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni držav na podlagi pododdelka 1; in

| b) | izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank in mednarodnih organizacij, ki jim pripada utež tveganja 0 % na podlagi pododdelka 1. |
| --- | --- |

b)

izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank in mednarodnih organizacij, ki jim pripada utež tveganja 0 % na podlagi pododdelka 1.

3.   Naslednje izpostavljenosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij:

| a) | izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni držav, ki se ne obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni držav na podlagi pododdelka 1; |
| --- | --- |

a)

izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni držav, ki se ne obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni držav na podlagi pododdelka 1;

| b) | izpostavljenosti do oseb javnega sektorja, ki se obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij na podlagi pododdelka 1; in |
| --- | --- |

b)

izpostavljenosti do oseb javnega sektorja, ki se obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij na podlagi pododdelka 1; in

| c) | izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank, ki jim ne pripada utež tveganja 0 % na podlagi pododdelka 1. |
| --- | --- |

c)

izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank, ki jim ne pripada utež tveganja 0 % na podlagi pododdelka 1.

4.   Za kategorijo izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno iz točke (d) odstavka 1 so primerne izpostavljenosti, ki izpolnjujejo naslednja merila:

| a) | so do posameznika ali posameznikov ali do majhnega ali srednje velikega podjetja, v slednjem primeru pod pogojem, da je kreditna institucija, ki je morala izvesti ustrezne postopke za potrditev stanja, seznanjena, da skupni znesek, ki ga kreditni instituciji in nadrejenim družbam ter njihovim podrejenim družbam, vključno z morebitnimi zapadlimi postavkami, vendar brez upoštevanja terjatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, dolguje dolžnik ali skupina povezanih dolžnikov, ne sme presegati 1 milijona evrov; |
| --- | --- |

a)

so do posameznika ali posameznikov ali do majhnega ali srednje velikega podjetja, v slednjem primeru pod pogojem, da je kreditna institucija, ki je morala izvesti ustrezne postopke za potrditev stanja, seznanjena, da skupni znesek, ki ga kreditni instituciji in nadrejenim družbam ter njihovim podrejenim družbam, vključno z morebitnimi zapadlimi postavkami, vendar brez upoštevanja terjatev ali pogojnih terjatev, zavarovanih s stanovanjskimi nepremičninami, dolguje dolžnik ali skupina povezanih dolžnikov, ne sme presegati 1 milijona evrov;

| b) | kreditna institucija jih pri svojem upravljanju s tveganji ves čas obravnava dosledno in na podoben način; |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija jih pri svojem upravljanju s tveganji ves čas obravnava dosledno in na podoben način;

| c) | se ne obravnavajo tako individualno, kakor se obravnavajo izpostavljenosti v kategoriji izpostavljenosti do podjetij; in |
| --- | --- |

c)

se ne obravnavajo tako individualno, kakor se obravnavajo izpostavljenosti v kategoriji izpostavljenosti do podjetij; in

| d) | vsaka predstavlja eno od znatnega števila izpostavljenosti, ki se obravnavajo na podoben način. |
| --- | --- |

d)

vsaka predstavlja eno od znatnega števila izpostavljenosti, ki se obravnavajo na podoben način.

Sedanja vrednost najmanjše vsote plačil po zakupu iz naslova bančništva na drobno je primerna za kategorijo izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno.

5.   Naslednje izpostavljenosti se obravnavajo kot izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov:

| a) | nedolžniške izpostavljenosti, ki vsebujejo podrejeno, preostalo terjatev do sredstev ali dohodka izdajatelja; in |
| --- | --- |

a)

nedolžniške izpostavljenosti, ki vsebujejo podrejeno, preostalo terjatev do sredstev ali dohodka izdajatelja; in

| b) | dolžniške izpostavljenosti, katerih ekonomska vsebina je podobna izpostavljenostim iz točke (a). |
| --- | --- |

b)

dolžniške izpostavljenosti, katerih ekonomska vsebina je podobna izpostavljenostim iz točke (a).

6.   V kategoriji izpostavljenosti do podjetij kreditne institucije ločeno opredelijo kot izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev tiste izpostavljenosti, ki imajo naslednje značilnosti:

| a) | izpostavljenost je do subjekta, ki je bil ustanovljen posebej za financiranje in/ali upravljanje fizičnih sredstev; |
| --- | --- |

a)

izpostavljenost je do subjekta, ki je bil ustanovljen posebej za financiranje in/ali upravljanje fizičnih sredstev;

| b) | pogodbeni dogovor daje kreditodajalcu znatno mero obvladovanja sredstev in dohodka, ki ga ustvarjajo; in |
| --- | --- |

b)

pogodbeni dogovor daje kreditodajalcu znatno mero obvladovanja sredstev in dohodka, ki ga ustvarjajo; in

| c) | primarni vir poplačila obveznosti je dohodek, ki ga ustvarijo financirana sredstva, in ne sredstva iz drugih aktivnosti širše komercialne dejavnosti. |
| --- | --- |

c)

primarni vir poplačila obveznosti je dohodek, ki ga ustvarijo financirana sredstva, in ne sredstva iz drugih aktivnosti širše komercialne dejavnosti.

7.   Vsaka kreditna obveznost, ki ni dodeljena v kategorijo izpostavljenosti iz točk (a), (b) in (d) do (f) odstavka 1, se dodeli v kategorijo izpostavljenosti iz točke (c) navedenega odstavka.

8.   Kategorija izpostavljenosti iz točke (g) odstavka 1 vključuje preostalo vrednost zakupljenega premoženja, če ni zajeta v izpostavljenosti za zakup kakor je opredeljeno v odstavku 4 dela 3 Priloge VII.

9.   Metodologija, ki jo uporablja kreditna institucija za razvrščanje izpostavljenosti v različne kategorije izpostavljenosti je primerna in dosledna.

Člen 87

1.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje za izpostavljenosti, ki spadajo v eno od kategorij izpostavljenosti iz točk (a) do (e) ali (g) člena 86(1), se izračunavajo, razen če niso izvzete iz lastnih sredstev, v skladu z odstavki 1 do 27 v delu 1 Priloge VII.

2.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za tveganja zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se izračunajo v skladu z odstavkom 28 dela 1 Priloge VII. Kadar ima kreditna institucija popolno regresno pravico do prodajalca odkupljene denarne terjatve, kar zadeva tveganje neplačila in tveganje zmanjšanja vrednosti, ni treba upoštevati določb členov 87 in 88 v zvezi z odkupljenimi denarnimi terjatvami. Namesto tega se izpostavljenost obravnava kot izpostavljenost zavarovana s temi terjatvami. .

3.   Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti temeljijo na ustreznih parametrih, povezanih z zadevno izpostavljenostjo. Ti vključujejo verjetnost neplačila (PD), izgubo ob neplačilu (LGD), zapadlost (M) in vrednost izpostavljenosti. PD in LGD se lahko obravnavata posebej ali skupaj v skladu z delom 2 Priloge VII.

4.   Ne glede na odstavek 3 se izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje za vse izpostavljenosti, ki spadajo v kategorijo izpostavljenosti iz točke (e) člena 86(1), ob upoštevanju dovoljenja pristojnih organov, izračunajo v skladu z odstavki 17 do 26 dela 1 Priloge VII. Pristojni organi dovolijo, da kreditna institucija uporablja pristop iz odstavkov 25 in 26 dela 1 Priloge VII samo, če kreditna institucija izpolnjuje minimalne zahteve iz odstavkov 115 do 123 dela 4 Priloge VII.

5.   Ne glede na odstavek 3 se izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditna tveganja za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev lahko izračunajo v skladu z odstavkom 6 dela 1 Priloge VII. Pristojni organi objavijo navodila, kako naj kreditne institucije dodeljujejo uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev na podlagi odstavka 6 dela 1 Priloge VII, in odobrijo metodologije dodeljevanja kreditnih institucij.

6.   Za izpostavljenosti, ki sodijo v kategorije izpostavljenosti iz točk (a) do (d) člena 86(1), kreditne institucije zagotovijo svoje ocene PD v skladu s členom 84 in delom 4 Priloge VII.

7.   Za izpostavljenosti, ki sodijo v kategorijo izpostavljenosti iz točke (d) člena 86(1) kreditne institucije zagotovijo svoje ocene LGD in konverzijskih faktorjev v skladu s členom 84 in delom 4 Priloge VII.

8.   Za izpostavljenosti, ki sodijo v kategorije izpostavljenosti iz točk (a) do (c) člena 86(1), kreditne institucije uporabljajo vrednosti LGD, navedene v odstavku 8 dela 2 Priloge VII in konverzijske faktorje iz odstavka 9(a) do (d) dela 3 Priloge VII.

9.   Ne glede na odstavek 8, za vse izpostavljenosti, ki sodijo v kategorije izpostavljenosti iz točk (a) do (c) člena 86(1), lahko pristojni organi dovolijo kreditnim institucijam uporabo svojih ocen LGD in konverzijskih faktorjev v skladu s členom 84 in delom 4 Priloge VII.

10.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za listinjene izpostavljenosti in izpostavljenosti iz kategorije izpostavljenosti iz točke (f) člena 86(1) se izračunajo v skladu s pododdelkom 4.

11.   Če izpostavljenosti v obliki investicijskih skladov (CIU) izpolnjujejo merila iz odstavkov 77 in 78 dela 1 Priloge VI in če kreditna institucija pozna vse osnovne izpostavljenosti CIU, kreditna institucija pregleda navedene osnovne izpostavljenosti in izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub v skladu z metodami iz tega pododdelka.

Če kreditna institucija ne izpolnjuje pogojev za uporabo metod iz tega pododdelka, se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunajo v skladu z naslednjimi pristopi:

| a) | za izpostavljenosti, ki spadajo v kategorijo izpostavljenosti iz točke (e) člena 86(1), pristop iz odstavkov 19 do 21 dela 1 Priloge VII. Če za navedene namene kreditna institucija ne more razlikovati med izpostavljenostmi iz naslova zasebnih lastniških instrumentov, lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi in drugih lastniških instrumentov, obravnava zadevne izpostavljenosti kot izpostavljenosti iz naslova drugih lastniških instrumentov. |
| --- | --- |

a)

za izpostavljenosti, ki spadajo v kategorijo izpostavljenosti iz točke (e) člena 86(1), pristop iz odstavkov 19 do 21 dela 1 Priloge VII. Če za navedene namene kreditna institucija ne more razlikovati med izpostavljenostmi iz naslova zasebnih lastniških instrumentov, lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi in drugih lastniških instrumentov, obravnava zadevne izpostavljenosti kot izpostavljenosti iz naslova drugih lastniških instrumentov.

| b) | za vse druge osnovne izpostavljenosti, pristop iz pododdelka 1, ob upoštevanju naslednjih sprememb:






  i) | izpostavljenosti so razvrščene v ustrezno kategorijo izpostavljenosti in določena jim je utež tveganja stopnje kreditne kvalitete, ki je tik nad stopnjo kreditne kvalitete, ki bi se običajno dodelila izpostavljenosti; in |
| --- | --- | --- |

b)

za vse druge osnovne izpostavljenosti, pristop iz pododdelka 1, ob upoštevanju naslednjih sprememb:

i)

izpostavljenosti so razvrščene v ustrezno kategorijo izpostavljenosti in določena jim je utež tveganja stopnje kreditne kvalitete, ki je tik nad stopnjo kreditne kvalitete, ki bi se običajno dodelila izpostavljenosti; in

| ii) | izpostavljenosti, razvrščene v višje stopnje kreditne kvalitete, katerim bi se običajno dodelila utež tveganja 150 %, prejmejo utež tveganja 200 %. |
| --- | --- |

ii)

izpostavljenosti, razvrščene v višje stopnje kreditne kvalitete, katerim bi se običajno dodelila utež tveganja 150 %, prejmejo utež tveganja 200 %.

12.   Če izpostavljenosti v obliki CIU ne izpolnjujejo meril iz odstavkov 77 in 78 dela 1 Priloge VI, in če kreditna institucija ne pozna vseh osnovnih izpostavljenosti CIU, kreditna institucija pregleda osnovne izpostavljenosti in izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub v skladu z metodami iz odstavkov 19 do 21 dela 1 Priloge VII. Če za navedene namene kreditna institucija ne more razlikovati med izpostavljenostmi iz naslova zasebnih lastniških instrumentov, lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi in drugih lastniških instrumentov, obravnava zadevne izpostavljenosti kot izpostavljenosti iz naslova drugih lastniških instrumentov. Za te namene se izpostavljenosti, ki niso izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, razporedijo v kategorije (zasebni lastniški instrumenti, lastniški instrumenti, s katerimi se trguje na borzi in drugi lastniški instrumenti) iz odstavka 19 dela 1 Priloge VII, neznane izpostavljenosti pa se dodelijo kategoriji drugih lastniških instrumentov.

Namesto zgoraj opisane metode si kreditne institucije lahko same izračunajo ali se zanašajo na tretjo osebo za izračun in poročanje povprečnih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti na podlagi osnovnih izpostavljenosti CIU v skladu z naslednjimi pristopi, če se ustrezno zagotovi pravilnost izračuna in poročila:

| a) | za izpostavljenosti, ki spadajo v kategorijo izpostavljenosti iz točke (e) člena 86(1), pristop iz odstavkov 19 do 21 dela 1 Priloge VII. Če za navedene namene kreditna institucija ne more razlikovati med izpostavljenostmi iz naslova zasebnih lastniških instrumentov, lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi in drugih lastniških instrumentov, obravnava zadevne izpostavljenosti kot izpostavljenosti iz naslova drugih lastniških instrumentov; ali |
| --- | --- |

a)

za izpostavljenosti, ki spadajo v kategorijo izpostavljenosti iz točke (e) člena 86(1), pristop iz odstavkov 19 do 21 dela 1 Priloge VII. Če za navedene namene kreditna institucija ne more razlikovati med izpostavljenostmi iz naslova zasebnih lastniških instrumentov, lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi in drugih lastniških instrumentov, obravnava zadevne izpostavljenosti kot izpostavljenosti iz naslova drugih lastniških instrumentov; ali

| b) | za vse druge osnovne izpostavljenosti, pristop iz pododdelka 1, ob upoštevanju naslednjih sprememb:






  i) | izpostavljenosti so razvrščene v ustrezno kategorijo izpostavljenosti in določena jim je utež tveganja stopnje kreditne kvalitete, ki je tik nad stopnjo kreditne kvalitete, ki bi se običajno dodelila izpostavljenosti; in |
| --- | --- | --- |

b)

za vse druge osnovne izpostavljenosti, pristop iz pododdelka 1, ob upoštevanju naslednjih sprememb:

i)

izpostavljenosti so razvrščene v ustrezno kategorijo izpostavljenosti in določena jim je utež tveganja stopnje kreditne kvalitete, ki je tik nad stopnjo kreditne kvalitete, ki bi se običajno dodelila izpostavljenosti; in

| ii) | izpostavljenosti, razvrščene v višje stopnje kreditne kvalitete, katerim bi se običajno dodelila utež tveganja 150 %, prejmejo utež tveganja 200 %. |
| --- | --- |

ii)

izpostavljenosti, razvrščene v višje stopnje kreditne kvalitete, katerim bi se običajno dodelila utež tveganja 150 %, prejmejo utež tveganja 200 %.

Člen 88

1.   Pričakovani zneski izgub za izpostavljenosti, ki spadajo v eno izmed kategorij izpostavljenosti iz točk (a) do (e) člena 86(1), se izračunajo v skladu z metodami iz odstavkov 29 do 35 dela 1 Priloge VII.

2.   Izračun zneskov pričakovanih izgub v skladu z odstavki 29 do 35 dela 1 Priloge VII temelji na istih vhodnih vrednostih PD, LGD in vrednosti izpostavljenosti za vsako izpostavljenost, kakor se uporabljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členom 87. Za neplačane izpostavljenosti, kjer kreditne institucije uporabljajo lastne ocene LGD, je pričakovana izguba („EL“) najboljša ocena pričakovane izgube („ELBE“) v skladu z odstavkom 80 dela 4 Priloge VII.

3.   Zneski pričakovanih izgub za listinjene izpostavljenosti se izračunajo v skladu s pododdelkom 4.

4.   Znesek pričakovane izgube za izpostavljenosti, ki spadajo v kategorijo izpostavljenosti iz točke (g) člena 86(1), je nič.

5.   Zneski pričakovanih izgub za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se izračunajo v skladu z metodami iz odstavka 35 dela 1 Priloge VII.

6.   Zneski pričakovanih izgub za izpostavljenosti iz člena 87(11) in (12) se izračunajo v skladu z metodami iz odstavkov 29 do 35 dela 1 Priloge VII.

Člen 89

1.   Ob upoštevanju odobritve pristojnih organov lahko kreditne institucije z dovoljenjem za uporabo pristopa IRB za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovane izgube za eno ali več kategorij izpostavljenosti uporabijo pododdelek 1 za naslednje:

| a) | kategorija izpostavljenosti iz točke (a) člena 86(1), kjer je število bistvenih nasprotnih strank omejeno in bi uporaba bonitetnega sistema za te stranke pomenila za kreditno institucijo pretirano obremenitev; |
| --- | --- |

a)

kategorija izpostavljenosti iz točke (a) člena 86(1), kjer je število bistvenih nasprotnih strank omejeno in bi uporaba bonitetnega sistema za te stranke pomenila za kreditno institucijo pretirano obremenitev;

| b) | kategorija izpostavljenosti iz točke (b) člena 86(1), kjer je število bistvenih nasprotnih strank omejeno in bi uporaba bonitetnega sistema za te stranke kreditno institucijo pretirano obremenitev; |
| --- | --- |

b)

kategorija izpostavljenosti iz točke (b) člena 86(1), kjer je število bistvenih nasprotnih strank omejeno in bi uporaba bonitetnega sistema za te stranke kreditno institucijo pretirano obremenitev;

| c) | izpostavljenosti v poslovnih enotah, ki niso štete med pomembne, kakor tudi kategorije izpostavljenosti, ki niso bistvene glede na velikost in zaznani profil tveganja; |
| --- | --- |

c)

izpostavljenosti v poslovnih enotah, ki niso štete med pomembne, kakor tudi kategorije izpostavljenosti, ki niso bistvene glede na velikost in zaznani profil tveganja;

| d) | izpostavljenosti do enot centralne ravni države v matični državi članici ter do enot regionalne in lokalne ravni države ter upravnih organov, če:






  i) | ni razlike v tveganjih med izpostavljenostmi do navedenih enot centralne ravni države in navedenimi drugimi izpostavljenostmi zaradi posebnih javnih ureditev; in |
| --- | --- | --- |

d)

izpostavljenosti do enot centralne ravni države v matični državi članici ter do enot regionalne in lokalne ravni države ter upravnih organov, če:

i)

ni razlike v tveganjih med izpostavljenostmi do navedenih enot centralne ravni države in navedenimi drugimi izpostavljenostmi zaradi posebnih javnih ureditev; in

| ii) | so izpostavljenosti do enot centralne ravni države določene z utežjo tveganja 0 % iz pododdelka 1. |
| --- | --- |

ii)

so izpostavljenosti do enot centralne ravni države določene z utežjo tveganja 0 % iz pododdelka 1.

| e) | izpostavljenosti kreditne institucije do nasprotne stranke, ki je njena nadrejena družba, podrejena družba ali podrejena družba njene nadrejene družbe, če je nasprotna stranka institucija ali finančni holding, finančna institucija, družba za upravljanje s premoženjem ali podjetje za pomožne storitve, za katerega veljajo ustrezne bonitetne zahteve ali povezano podjetje v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS in izpostavljenosti med kreditnimi institucijami, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 80(8); |
| --- | --- |

e)

izpostavljenosti kreditne institucije do nasprotne stranke, ki je njena nadrejena družba, podrejena družba ali podrejena družba njene nadrejene družbe, če je nasprotna stranka institucija ali finančni holding, finančna institucija, družba za upravljanje s premoženjem ali podjetje za pomožne storitve, za katerega veljajo ustrezne bonitetne zahteve ali povezano podjetje v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS in izpostavljenosti med kreditnimi institucijami, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 80(8);

| f) | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do subjektov, katerih kreditne obveznosti so upravičene do uteži tveganja 0 % na podlagi pododdelka 1 (vključno z javno financiranimi subjekti, pri katerih se lahko uporablja utež tveganja 0 %); |
| --- | --- |

f)

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov do subjektov, katerih kreditne obveznosti so upravičene do uteži tveganja 0 % na podlagi pododdelka 1 (vključno z javno financiranimi subjekti, pri katerih se lahko uporablja utež tveganja 0 %);

| g) | izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, nastale na podlagi zakonsko določenih programov za spodbujanje posebnih gospodarskih sektorjev, ki kreditnim institucijam zagotavljajo znatne subvencije za naložbe in zahtevajo določeno obliko vladnega nadzora in omejitev za naložbe v lastniške instrumente. To izvzetje je omejeno na skupaj 10 % temeljnih lastnih sredstev, skupaj z dodatnimi lastnimi sredstvi; |
| --- | --- |

g)

izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, nastale na podlagi zakonsko določenih programov za spodbujanje posebnih gospodarskih sektorjev, ki kreditnim institucijam zagotavljajo znatne subvencije za naložbe in zahtevajo določeno obliko vladnega nadzora in omejitev za naložbe v lastniške instrumente. To izvzetje je omejeno na skupaj 10 % temeljnih lastnih sredstev, skupaj z dodatnimi lastnimi sredstvi;

| h) | izpostavljenosti v skladu z odstavkom 40 dela 1 Priloge VI, ki izpolnjujejo tam navedene pogoje; ali |
| --- | --- |

h)

izpostavljenosti v skladu z odstavkom 40 dela 1 Priloge VI, ki izpolnjujejo tam navedene pogoje; ali

| i) | državna in s strani države pozavarovana jamstva v skladu z odstavkom 19 dela 2 Priloge. |
| --- | --- |

i)

državna in s strani države pozavarovana jamstva v skladu z odstavkom 19 dela 2 Priloge.

Ta odstavek ne preprečuje pristojnim organom drugih držav članic, da dovolijo uporabo pravil iz pododdelka 1 za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki imajo dovoljenje za to obravnavo v drugih državah članicah.

2.   Za namene odstavka 1 se šteje, da je kategorija izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov kreditne institucije bistven, če njihova skupna vrednost, brez izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, nastalih na podlagi zakonsko določenih programov iz odstavka 1, točka (g), v povprečju v preteklem letu presega 10 % lastnih sredstev kreditne institucije. Če je število navedenih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov manjše od 10 posameznih deležev, znaša navedeni prag 5 % lastnih sredstev kreditne institucije.

Pododdelek 3

Zmanjševanje kreditnega tveganja

Člen 90

Za namene tega pododdelka „posojilna kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, ki ima zadevno izpostavljenost, ne glede na to, ali je nastala zaradi posojila ali ne.

Člen 91

Kreditne institucije, ki uporabljajo standardizirani pristop na podlagi členov 78 do 83, ali ki uporabljajo pristop IRB na podlagi členov 84 do 89, vendar ne uporabljajo lastnih ocen LGD in konverzijskih faktorjev iz členov 87 in 88, lahko priznavajo zmanjševanje kreditnega tveganja v skladu s tem pododdelkom pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene točke (a) člena 75 oziroma zneskov pričakovane izgube za namene izračuna iz točke (q) člena 57 in člena 63(3).

Člen 92

1.   Tehnika, ki se uporablja za zagotavljanje kreditnega zavarovanja, skupaj s sprejetimi ukrepi ter postopki in politikami, ki jih izvaja posojilna kreditna institucija, zagotavlja pravno učinkovite pogodbe o kreditnem zavarovanju, ki so izvršljive v vseh relevantnih pravnih redih.

2.   Posojilna kreditna institucija sprejme vse ustrezne ukrepe, da zagotovi učinkovitost kreditnega zavarovanja in obravnavanje povezanih tveganj.

3.   V primeru stvarnega kreditnega zavarovanja so sredstva, na katere se nanaša, da so upravičena do priznanja, dovolj likvidna, njihova vrednost pa dalj časa dovolj stabilna, da zagotavlja primerno gotovost glede doseženega kreditnega zavarovanja, ob upoštevanju pristopa, uporabljenega za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, in stopnje dovoljenega priznavanja. Primernost je omejena na sredstva iz Priloge VIII, del 1.

4.   V primeru stvarnega kreditnega zavarovanja ima posojilna kreditna institucija pravico, da pravočasno unovči ali zadrži sredstva, iz katerih izhaja zavarovanje, v primeru neplačila, nesolventnosti ali stečaja dolžnika in, če je primerno, skrbnika zavarovanja s premoženjem, ali v primeru drugega kreditnega dogodka iz dokumentacije o poslu. Stopnja korelacije med vrednostjo sredstev, na katera se nanaša zavarovanje, in kreditno kvaliteto dolžnika, ne sme biti neprimerna.

5.   V primeru osebnega kreditnega zavarovanja, da bi lahko bila priznana, je stranka, ki se zavezuje, dovolj zanesljiva, pogodba o zavarovanju pa pravno veljavna in izvršljiva v relevantnih pravnih redih, tako da zagotavlja primerno gotovost glede doseženega kreditnega zavarovanja, ob upoštevanju pristopa, uporabljenega za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, in stopnje dovoljenega priznavanja. Primernost je omejena na dajalce zavarovanja in vrste pogodb o zavarovanju, navedene v delu 1 Priloge VIII.

6.   Minimalne zahteve iz dela 2 Priloge VIII so izpolnjene.

Člen 93

1.   Če so izpolnjene zahteve iz člena 92, se lahko izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, če je primerno, zneskov pričakovanih izgub, spremeni v skladu z deli 3 do 6 Priloge VIII.

2.   Nobena izpostavljenost, za katero se pridobi zmanjševanje kreditnega tveganja, ne povzroča višjega zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti kakor sicer enaka izpostavljenost, za katero se ne uporablja zmanjševanje kreditnega tveganja.

3.   Če znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti upošteva kreditno zavarovanje na podlagi členov 78 do 83 oziroma členov 84 do 89, izračun kreditnega zavarovanja ni več priznan na podlagi tega pododdelka.

Pododdelek 4

Listinjenje

Člen 94

Če kreditna institucija uporablja standardizirani pristop iz členov 78 do 83 za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kategorijo izpostavljenosti, v katero bi bile na podlagi člena 79 dodeljene listinjene izpostavljenosti, izračuna znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo listinjenja v skladu z odstavki 1 do 36 dela 4 Priloge 35.

V vseh drugih primerih izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavki 1 do 5 ter 36 do 74 dela 4 Priloge IX.

Člen 95

1.   Če se pomemben delež kreditnega tveganja, povezanega z listinjenimi izpostavljenostmi, prenese iz kreditne institucije v vlogi originatorja v skladu s pogoji dela 2 Priloge IX, lahko navedena kreditna institucija:

| a) | v primeru tradicionalnega listinjenja izpostavljenosti, ki jih je listinila, izključi iz svojega izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in po potrebi tudi iz zneskov pričakovanih izgub; in |
| --- | --- |

a)

v primeru tradicionalnega listinjenja izpostavljenosti, ki jih je listinila, izključi iz svojega izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in po potrebi tudi iz zneskov pričakovanih izgub; in

| b) | v primeru sintetičnega listinjenja za listinjene izpostavljenosti izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in po potrebi tudi zneske pričakovanih izgub v skladu z delom 2 Priloge IX. |
| --- | --- |

b)

v primeru sintetičnega listinjenja za listinjene izpostavljenosti izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in po potrebi tudi zneske pričakovanih izgub v skladu z delom 2 Priloge IX.

2.   Če se uporablja odstavek 1, kreditna institucija v vlogi originatorja izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, predpisane v Prilogi IX, za pozicije, ki jih lahko ima v listinjenju.

Če kreditna institucija v vlogi originatorja ne prenese pomembnega deleža kreditnega tveganja v skladu z odstavkom 1, ji ni treba izračunavati zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za nobeno pozicijo, ki jo lahko ima v zadevnem listinjenju.

Člen 96

1.   Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz naslova pozicije listinjenja se v skladu s Prilogo IX za vrednost izpostavljenosti iz naslova zadevne pozicije uporabijo uteži tveganja na podlagi kreditne kvalitete zadevne pozicije, ki se lahko določi glede na bonitetno oceno ECAI ali drugače, kakor je navedeno v Prilogi IX.

2.   Če je izpostavljenost v listinjenju vezana na različne tranše, se izpostavljenost do vsake tranše obravnava kot posamezna pozicija listinjenja. Izdajatelji kreditnega zavarovanja za pozicije listinjenja se obravnavajo kot imetniki pozicij v listinjenju. Pozicije listinjenja vključujejo izpostavljenosti iz naslova listinjenja, ki nastanejo zaradi pogodb na obrestno mero ali na valutne izvedene finančne instrumente.

3.   Če se za pozicijo listinjenja uporablja stvarno ali osebno kreditno zavarovanje, se lahko utež tveganja, ki se uporabi za navedeno pozicijo spremeni v skladu s členi 90 do 93, branih v povezavi s Prilogo IX.

4.   Ob upoštevanju točke (r) člena 57 in člena 66(2) se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti vključi v skupne zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti kreditne institucije za namene člena 75(a).

Člen 97

1.   Za določitev uteži tveganja pozicije listinjenja v skladu s členom 96 se lahko uporabi bonitetna ocena ECAI samo, če je ECAI priznana kot primerna za navedene namene s strani pristojnih organov (v nadaljnjem besedilu „primerna ECAI“).

2.   Pristojni organi priznajo ECAI za primerno za namene odstavka 1 le, če ugotovijo, da izpolnjuje zahteve iz člena 81, ob upoštevanju tehničnih meril v delu 2 Priloge VI, in če je dokazala sposobnost na področju listinjenja, ki jo je mogoče utemeljiti na podlagi širokega tržnega sprejemanja.

3.   Če pristojni organi države članice priznajo ECAI kot primerno za namene odstavka 1, lahko pristojni organi drugih držav članic priznajo navedeno ECAI kot primerno za navedene namene, ne da bi opravili lasten proces ovrednotenja.

4.   Pristojni organi javno objavijo razlago procesa priznanja in seznam primernih ECAI.

5.   Da se bonitetna ocena primerne ECAI lahko uporablja za namene iz odstavka 1, mora izpolnjevati načela verodostojnosti in preglednosti, ki so razdelana v delu 3 Priloge IX.

Člen 98

1.   Za namene uporabe uteži tveganja za pozicije listinjenja pristojni organi določijo, s katero stopnjo kreditne kvalitete iz Priloge IX so povezane ustrezne bonitetne ocene primerne ECAI. Navedene določitve so objektivne in dosledne.

2.   Če pristojni organi države članice sprejmejo določitev na podlagi odstavka 1, lahko pristojni organi drugih držav članic priznajo navedeno določitev brez lastnega procesa določanja.

Člen 99

Uporaba bonitetnih ocen ECAI za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti kreditne institucije na podlagi člena 96 je dosledna in skladna z delom 3 Priloge IX. Bonitetne ocene se ne uporabljajo selektivno.

Člen 100

1.   Pri listinjenju obnavljajočih se izpostavljenosti, za katere se uporablja določba o predčasnem odplačilu, kreditna institucija v vlogi originatorja v skladu s Prilogo IX izračuna dodatni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti zaradi tveganja, da bi se ravni kreditnega tveganja, kateremu je izpostavljena, povečale po uporabi določbe o predčasnem odplačilu.

2.   Za navedene namene je „obnavljajoča se izpostavljenost“ tista izpostavljenost, pri kateri lahko dolgovani zneski stranke nihajo glede na njihove odločitve o koriščenju in odplačevanju kredita v dogovorjenih mejah, določba o predčasnem odplačilu pa je pogodbena klavzula, ki zahteva, da se ob nastopu določenih dogodkov pozicije investitorjev izplačajo pred prvotno navedeno zapadlostjo izdanih vrednostnih papirjev.

Člen 101

1.   Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki je glede na listinjenje izračunal zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členom 95, ali sponzorja ne zagotavlja podpore za zmanjšanje morebitnih ali dejanskih izgub investitorjev pri listinjenju, ki presega njene pogodbene obveznosti.

2.   Če kreditna institucija v vlogi originatorja ali sponzorja pri listinjenju ne izpolnjuje odstavka 1, pristojni organ zahteva najmanj, da zadrži toliko kapitala za vse listinjene izpostavljenosti, kakor da ne bi bile listinjene. Kreditna institucija javno razkrije, da je zagotovila izvenpogodbeno podporo, in kako to dejanje vpliva na regulatorni kapital.

Oddelek 4

Zahteve po minimalnih lastnih sredstvih za operativno tveganje

Člen 102

1.   Pristojni organi od kreditnih institucij zahtevajo, da vzdržujejo lastna sredstva za operativna tveganja v skladu s pristopi iz členov 103, 104 in 105.

2.   Brez poseganja v odstavek 4 se kreditne institucije, ki uporabljajo pristop iz člena 104, ne vrnejo na uporabo pristopa iz člena 103, razen iz dokazano upravičenega razloga in pod pogojem, da jim to odobrijo pristojni organi.

3.   Brez poseganja v odstavek 4 se kreditne institucije, ki uporabljajo pristop iz člena 105, ne vrnejo na uporabo pristopov iz členov 103 ali 104, razen iz dokazano upravičenega razloga in pod pogojem, da jim to odobrijo pristojni organi.

4.   Pristojni organi lahko kreditnim institucijam dovolijo uporabo kombinacije pristopov v skladu z delom 4 Priloge X.

Člen 103

Kapitalska zahteva za operativno tveganje na podlagi enostavnega pristopa je določen odstotek osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje, v skladu s parametri iz dela 1 Priloge X.

Člen 104

1.   V okviru standardiziranega pristopa kreditne institucije razdelijo svoje dejavnosti v določeno število poslovnih področij iz dela 2 Priloge X.

2.   Za vsako poslovno področje kreditne institucije izračunajo kapitalsko zahtevo za operativno tveganje kot določen odstotek osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje, v skladu s parametri iz dela 2 Priloge X.

3.   Za nekatera poslovna področja lahko pristojni organi v skladu z odstavki 5 do 11 dela 2 Priloge X pod določenimi pogoji dovolijo kreditni instituciji uporabo ustreznega alternativnega kazalca za določanje svojih kapitalskih zahtev za operativno tveganje.

4.   Kapitalska zahteva za operativno tveganje na podlagi standardiziranega pristopa je vsota kapitalskih zahtev za operativno tveganje vseh posameznih poslovnih področij.

5.   Parametri za standardizirani pristop so določeni v delu 2 Priloge X.

6.   Kreditna institucija se kvalificira za uporabo standardiziranega pristopa, če izpolnjuje merila iz dela 2 Priloge X.

Člen 105

1.   Kreditne institucije lahko uporabljajo napredne pristope za merjenje operativnega tveganja na podlagi lastnega sistema za merjenje operativnega tveganja, če pristojni organ izrecno odobri uporabo zadevnih modelov za izračun zahtev po lastnih sredstvih.

2.   Kreditne institucije morajo pristojnim organom dokazati, da izpolnjujejo kvalifikacijske kriterije iz dela 3 Priloge X.

3.   Če nadrejena kreditna institucija EU in njene podrejene družbe ali podrejene družbe nadrjenega finančnega holdinga EU nameravajo začeti uporabljati napredni pristop za merjenje operativnega tveganja, pristojni organi različnih pravnih subjektov tesno sodelujejo, kakor je predvideno v členih 129 do 132. Vloga vsebuje elemente, naštete v delu 3 Priloge X.

4.   Če nadrejena kreditna institucija EU in njene podrejene družbe ali podrejene družbe nadrejenega finančnega holdinga EU uporabljajo enotni napredni pristop za merjenje operativnega tveganja, lahko pristojni organi dovolijo, da nadrejena družba in njene podrejene družbe skupaj izpolnjujejo kvalifikacijske kriterije iz dela 3 Priloge X.

Oddelek 5

Velike izpostavljenosti

Člen 106

1.   „Izpostavljenosti“ v tem oddelku pomenijo katero koli sredstvo in zunajbilančno postavko iz pododdelka 1 oddelka 3, brez tam predpisanih uteži tveganja ali stopenj tveganja.

Izpostavljenosti, ki izhajajo iz postavk, navedenih v Prilogi IV, se izračunajo na podlagi ene od metod, določenih v Prilogi III. Za namene tega oddelka se uporablja tudi odstavek 2 dela 2 Priloge III.

Vse elemente, ki so povsem kriti z lastnimi sredstvi, se lahko v dogovoru s pristojnimi organi izključi iz opredelitve izpostavljenosti, če ta lastna sredstva niso vključena v lastna sredstva kreditne institucije za namene člena 75 ali v izračun drugih finančnih kazalcev, ki jih predvidevata ta direktiva in drugi akti Skupnosti.

2.   Izpostavljenosti ne vključujejo:

| a) | pri poslih s tujimi valutami izpostavljenosti, ki nastanejo v običajnem poteku poravnave v 48 urah po plačilu; ali |
| --- | --- |

a)

pri poslih s tujimi valutami izpostavljenosti, ki nastanejo v običajnem poteku poravnave v 48 urah po plačilu; ali

| b) | pri poslih nakupa ali prodaje vrednostnih papirjev izpostavljenosti, ki nastanejo v običajnem poteku poravnave v petih dneh od plačila ali izročitve vrednostnih papirjev, kar pač nastopi prej. |
| --- | --- |

b)

pri poslih nakupa ali prodaje vrednostnih papirjev izpostavljenosti, ki nastanejo v običajnem poteku poravnave v petih dneh od plačila ali izročitve vrednostnih papirjev, kar pač nastopi prej.

Člen 107

Za izvajanje tega oddelka izraz „kreditna institucija“ obsega naslednje:

| a) | kreditno institucijo vključno z njenimi podružnicami v tretjih državah; in |
| --- | --- |

a)

kreditno institucijo vključno z njenimi podružnicami v tretjih državah; in

| b) | katero koli zasebno ali javno podjetje, vključno z njegovimi podružnicami, ki ustreza opredelitvi „kreditne institucije“ in je pridobilo dovoljenje za opravljanje storitev v tretji državi. |
| --- | --- |

b)

katero koli zasebno ali javno podjetje, vključno z njegovimi podružnicami, ki ustreza opredelitvi „kreditne institucije“ in je pridobilo dovoljenje za opravljanje storitev v tretji državi.

Člen 108

Izpostavljenost kreditne institucije do osebe ali skupine povezanih oseb se šteje za veliko izpostavljenost, če je njena vrednost enaka ali večja od 10 % njenih lastnih sredstev.

Člen 109

Pristojni organi zahtevajo, da ima vsaka kreditna institucija zanesljive upravne in računovodske postopke ter ustrezne mehanizme notranje kontrole za identificiranje in evidentiranje vseh velikih izpostavljenosti ter njihovih naknadnih sprememb, v skladu s to direktivo, in za spremljanje izpostavljenosti vsake kreditne institucije glede na njeno lastno politiko izpostavljenosti.

Člen 110

1.   Kreditna institucija pristojnim organom poroča o vsaki veliki izpostavljenosti.

Države članice po svoji presoji poskrbijo, da se poroča v skladu z eno izmed naslednjih dveh metod:

| a) | poročanje o vseh velikih izpostavljenostih vsaj enkrat letno, skupaj s poročanjem med letom o vseh novih velikih izpostavljenostih in o vsakem povečanju obstoječih velikih izpostavljenosti, ki vsaj za 20 % presegajo vrednosti iz prejšnjega poročila; ali |
| --- | --- |

a)

poročanje o vseh velikih izpostavljenostih vsaj enkrat letno, skupaj s poročanjem med letom o vseh novih velikih izpostavljenostih in o vsakem povečanju obstoječih velikih izpostavljenosti, ki vsaj za 20 % presegajo vrednosti iz prejšnjega poročila; ali

| b) | poročanje o vseh velikih izpostavljenostih vsaj štirikrat letno. |
| --- | --- |

b)

poročanje o vseh velikih izpostavljenostih vsaj štirikrat letno.

2.   Razen v primeru kreditnih institucij, ki uporabljajo člen 114 za priznavanje zavarovanja pri izračunu vrednosti izpostavljenosti za namene odstavkov 1, 2 in 3 člena 111, izpostavljenostih, ki so izvzete v skladu s členom 113(3)(a) do (d) in (f) do (h), ni treba poročati, kakor določa odstavek 1 tega člena, in pogostost poročanja, določena v točki (b) odstavka 1 tega člena se lahko pri izpostavljenostih iz člena 113(3)(e) in (i) in iz členov 115 in 116 zmanjša na dvakrat letno.

Če se kreditna institucija sklicuje na ta odstavek, mora hraniti evidenco navedenih razlogov vsaj eno leto po dogodku, zaradi katerega je prišlo do izvzetja, zato da lahko pristojni organi ugotovijo, ali je bilo to upravičeno.

3.   Države članice lahko od kreditnih institucij zahtevajo, da analizirajo morebitne koncentracije svoje izpostavljenosti do izdajateljev zavarovanj s premoženjem in po potrebi ukrepajo ali o pomembnih ugotovitvah poročajo svojim pristojnim organom.

Člen 111

1.   Kreditna institucija ne sme prevzeti izpostavljenosti do osebe ali skupine povezanih oseb, katere vrednost presega 25% njenih lastnih sredstev.

2.   Če je oseba ali skupina povezanih oseb nadrejena družba ali podrejena družba kreditne institucije in/ali eno ali več podrejenih družb te nadrejene družbe, se odstotek, določen v odstavku 1, zmanjša na 20 %. Države članice pa lahko izvzamejo izpostavljenosti do takih oseb iz 20% zgornje meje, če zagotovijo posebno spremljanje takih izpostavljenosti z drugimi ukrepi ali postopki. Komisijo in Evropski odbor za bančništvo morajo obvestiti o vsebini takih ukrepov ali postopkov.

3.   Kreditna institucija ne sme imeti velikih izpostavljenosti, ki bi skupaj presegle 800 % njenih lastnih sredstev.

4.   Kreditna institucija mora glede svojih izpostavljenosti vedno upoštevati zgornje meje, določene v odstavkih 1, 2 in 3. Če v izjemnem primeru izpostavljenosti presežejo te zgornje meje, je treba o tem nemudoma obvestiti pristojne organe, ki lahko, če to dopuščajo okoliščine, kreditni instituciji odobrijo neko časovno obdobje, v katerem se mora uskladiti z navedenimi zgornjimi mejami.

Člen 112

1.   Za namene členov 113 do 117 izraz „jamstvo“ vključuje kreditne izvedene finančne instrumente, priznane na podlagi členov 90 do 93, razen kreditnih zapisov.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3, kjer se na podlagi členov 113 do 117 lahko dovoli priznanje stvarnega ali osebnega kreditnega zavarovanja, se za to zahteva izpolnjevanje vseh zahtev za primernost in drugih minimalnih zahtev iz členov 90 do 93 za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz členov 78 do 83.

3.   Če kreditna institucija uporablja člen 114(2), se za priznanje stvarnega ali osebnega kreditnega zavarovanja uporabljajo ustrezne zahteve iz členov 84 do 89.

Člen 113

1.   Države članice lahko naložijo strožje zgornje meje od tistih, določenih v členu 111.

2.   Države članice lahko iz uporabe člena 111(1), (2) in (3) v celoti ali delno izvzamejo izpostavljenosti kreditne institucije do nadrejene družbe, drugih podrejenih družb te nadrejene družbe ali lastnih podrejenih družb, če so te družbe in tudi sama kreditna institucija vključene v nadzor na konsolidirani osnovi, v skladu s to direktivo ali z enakovrednimi standardi, ki veljajo v tretji državi.

3.   Države članice lahko v celoti ali delno izvzamejo iz uporabe člena 111 naslednje izpostavljenosti:

| a) | postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve do enot centralne ravni držav ali centralnih bank, ki bi nezavarovane na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

a)

postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve do enot centralne ravni držav ali centralnih bank, ki bi nezavarovane na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %;

| b) | postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve mednarodnih organizacij ali mednarodnih razvojnih bank, ki bi nezavarovane na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

b)

postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve mednarodnih organizacij ali mednarodnih razvojnih bank, ki bi nezavarovane na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %;

| c) | postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve z izrecnimi osebnimi jamstvi enot centralne ravni držav, centralnih bank, mednarodnih organizacij, multilateralnih razvojnih bank ali oseb javnega sektorja, če bi nezavarovane terjatve do subjekta, ki zagotavlja osebno jamstvo, na podlagi členov 78 do 83 dosegle utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

c)

postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve z izrecnimi osebnimi jamstvi enot centralne ravni držav, centralnih bank, mednarodnih organizacij, multilateralnih razvojnih bank ali oseb javnega sektorja, če bi nezavarovane terjatve do subjekta, ki zagotavlja osebno jamstvo, na podlagi členov 78 do 83 dosegle utež tveganja 0 %;

| d) | druge izpostavljenosti do ali za katere osebno jamčijo enote centralne ravni držav, centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali osebe javnega sektorja, če bi nezavarovane terjatve do subjekta, kateremu se pripiše izpostavljenost ali ki osebno jamči za izpostavljenost, na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

d)

druge izpostavljenosti do ali za katere osebno jamčijo enote centralne ravni držav, centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali osebe javnega sektorja, če bi nezavarovane terjatve do subjekta, kateremu se pripiše izpostavljenost ali ki osebno jamči za izpostavljenost, na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %;

| e) | postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do enot centralne ravni države ali centralnih bank, ki niso navedene v odstavku (a) zgoraj, denominirane in po potrebi vplačane v nacionalnih valutah posojilojemalcev; |
| --- | --- |

e)

postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do enot centralne ravni države ali centralnih bank, ki niso navedene v odstavku (a) zgoraj, denominirane in po potrebi vplačane v nacionalnih valutah posojilojemalcev;

| f) | postavke sredstev in druge izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z dolžniškimi vrednostnimi papirji, ki jih izdajo enote centralne ravni države ali centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni države v državah članicah ali osebe javnega sektorja, katerih vrednostni papirji predstavljajo terjatve do izdajatelja, ki bi na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

f)

postavke sredstev in druge izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z dolžniškimi vrednostnimi papirji, ki jih izdajo enote centralne ravni države ali centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni države v državah članicah ali osebe javnega sektorja, katerih vrednostni papirji predstavljajo terjatve do izdajatelja, ki bi na podlagi členov 78 do 83 prejele utež tveganja 0 %;

| g) | postavke sredstev in druge izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z gotovinskimi vlogami, položenimi pri posojilni kreditni instituciji ali pri kreditni instituciji, ki je nadrejena družba ali podrejena družba te posojilne institucije; |
| --- | --- |

g)

postavke sredstev in druge izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z gotovinskimi vlogami, položenimi pri posojilni kreditni instituciji ali pri kreditni instituciji, ki je nadrejena družba ali podrejena družba te posojilne institucije;

| h) | postavke sredstev in druge izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, s potrdili o vlogah, ki jih je izdala posojilna kreditna institucija ali kreditna institucija, ki je nadrejena družba ali podrejena družba te posojilne kreditne institucije, in so v hrambi pri eni od njih; |
| --- | --- |

h)

postavke sredstev in druge izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, s potrdili o vlogah, ki jih je izdala posojilna kreditna institucija ali kreditna institucija, ki je nadrejena družba ali podrejena družba te posojilne kreditne institucije, in so v hrambi pri eni od njih;

| i) | postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, z dospelostjo enega leta ali manj, vendar ne predstavljajo lastnih sredstev teh institucij; |
| --- | --- |

i)

postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij, z dospelostjo enega leta ali manj, vendar ne predstavljajo lastnih sredstev teh institucij;

| j) | postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti z dospelostjo enega leta ali manj do tistih institucij, ki niso kreditne institucije, vendar pa izpolnjujejo pogoje, opredeljene v odstavku 85 dela 1 Priloge VI, in so zavarovane v skladu z istim odstavkom; |
| --- | --- |

j)

postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti z dospelostjo enega leta ali manj do tistih institucij, ki niso kreditne institucije, vendar pa izpolnjujejo pogoje, opredeljene v odstavku 85 dela 1 Priloge VI, in so zavarovane v skladu z istim odstavkom;

| k) | trgovske menice in druge podobne menice, z dospelostjo enega leta ali manj, na katerih so podpisi drugih kreditnih institucij; |
| --- | --- |

k)

trgovske menice in druge podobne menice, z dospelostjo enega leta ali manj, na katerih so podpisi drugih kreditnih institucij;

| l) | krite obveznice, kakor so opredeljene v odstavkih 68 do 70 dela 1 Priloge VI; |
| --- | --- |

l)

krite obveznice, kakor so opredeljene v odstavkih 68 do 70 dela 1 Priloge VI;

| m) | do nadaljnje uskladitve deleže v zavarovalnicah iz člena 122(1) do 40 % lastnih sredstev kreditne institucije, ki pridobi tak delež; |
| --- | --- |

m)

do nadaljnje uskladitve deleže v zavarovalnicah iz člena 122(1) do 40 % lastnih sredstev kreditne institucije, ki pridobi tak delež;

| n) | postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve do regionalnih ali centralnih kreditnih institucij, s katerimi je posojilna kreditna institucija povezana v mrežo v skladu z zakonskimi ali statutarnimi določbami in ki so na podlagi teh določb odgovorne za gotovinsko- klirinško poravnavo v okviru mreže; |
| --- | --- |

n)

postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve do regionalnih ali centralnih kreditnih institucij, s katerimi je posojilna kreditna institucija povezana v mrežo v skladu z zakonskimi ali statutarnimi določbami in ki so na podlagi teh določb odgovorne za gotovinsko- klirinško poravnavo v okviru mreže;

| o) | izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z zavarovanji v obliki drugih vrednostnih papirjev, ne tistih, ki so navedeni v točki (f); |
| --- | --- |

o)

izpostavljenosti, zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z zavarovanji v obliki drugih vrednostnih papirjev, ne tistih, ki so navedeni v točki (f);

| p) | posojila, zavarovana, kakor zahtevajo pristojni organi, s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah ali z delnicami v finskih stanovanjskih družbah, ki delujejo v skladu s finskim Zakonom o stanovanjskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo in posli finančnega zakupa, pri katerih zakupodajalec zadrži popolno lastništvo nad zakupljeno stanovanjsko nepremičnino, vse dokler zakupnik ne uveljavi svoje opcije do nakupa, v vseh primerih do 50% vrednosti stanovanjske nepremičnine; |
| --- | --- |

p)

posojila, zavarovana, kakor zahtevajo pristojni organi, s hipotekami na stanovanjskih nepremičninah ali z delnicami v finskih stanovanjskih družbah, ki delujejo v skladu s finskim Zakonom o stanovanjskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo in posli finančnega zakupa, pri katerih zakupodajalec zadrži popolno lastništvo nad zakupljeno stanovanjsko nepremičnino, vse dokler zakupnik ne uveljavi svoje opcije do nakupa, v vseh primerih do 50% vrednosti stanovanjske nepremičnine;

| q) | naslednje, če prejmejo utež tveganja 50 % na podlagi členov 78 do 83, in le do 50 % vrednosti zadevne nepremičnine:






  i) | izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na pisarne ali druge gospodarske objekte ali z delnicami v finskih nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, za pisarne ali druge gospodarske objekte; in |
| --- | --- | --- |

q)

naslednje, če prejmejo utež tveganja 50 % na podlagi členov 78 do 83, in le do 50 % vrednosti zadevne nepremičnine:

i)

izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na pisarne ali druge gospodarske objekte ali z delnicami v finskih nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, za pisarne ali druge gospodarske objekte; in

| ii) | izpostavljenosti, ki se nanašajo na posle v zvezi s finančnim zakupom premoženja, ki zadeva pisarne ali druge gospodarske objekte; |
| --- | --- |

ii)

izpostavljenosti, ki se nanašajo na posle v zvezi s finančnim zakupom premoženja, ki zadeva pisarne ali druge gospodarske objekte;

Za namene točke (ii) lahko pristojni organi vsake države članice do 31. decembra 2011 dovolijo kreditnim institucijam priznavanje 100 % vrednosti zadevnega premoženja. Ob koncu tega obdobja se ta obravnava ponovno pregleda. Države članice obvestijo Komisijo o uporabi te prednostne obravnave;

| r) | 50 % zunajbilančnih postavk, ki predstavljajo srednje/nizko tveganje, navedenih v Prilogi II; |
| --- | --- |

r)

50 % zunajbilančnih postavk, ki predstavljajo srednje/nizko tveganje, navedenih v Prilogi II;

| s) | pod pogojem, da se s tem strinjajo pristojni organi, druga osebna jamstva, razen osebnih jamstev za posojila, ki temeljijo na zakonskih in podzakonskih predpisih in jih dajejo za svoje člane vzajemne jamstvene sheme, ki imajo status kreditnih institucij in katerih znesek se tehta z utežjo 20 %; in |
| --- | --- |

s)

pod pogojem, da se s tem strinjajo pristojni organi, druga osebna jamstva, razen osebnih jamstev za posojila, ki temeljijo na zakonskih in podzakonskih predpisih in jih dajejo za svoje člane vzajemne jamstvene sheme, ki imajo status kreditnih institucij in katerih znesek se tehta z utežjo 20 %; in

| t) | zunajbilančne postavke, ki predstavljajo majhno tveganje, navedene v Prilogi II, če je bil sklenjen sporazum z osebo ali skupino povezanih oseb, po katerem je izpostavljenost dovoljena le, kadar se zagotovi, da ne bodo presežene zgornje meje, ki se uporabljajo v skladu s členom 111(1) do (3). |
| --- | --- |

t)

zunajbilančne postavke, ki predstavljajo majhno tveganje, navedene v Prilogi II, če je bil sklenjen sporazum z osebo ali skupino povezanih oseb, po katerem je izpostavljenost dovoljena le, kadar se zagotovi, da ne bodo presežene zgornje meje, ki se uporabljajo v skladu s členom 111(1) do (3).

Šteje se, da gotovina, prejeta na podlagi kreditnega zapisa, ki ga izda kreditna institucija, ter posojila kreditni instituciji in depoziti nasprotne stranke pri njej, ki so predmet pogodbe o bilančnem pobotu, priznane na podlagi členov 90 do 93, sodijo v točko (g).

Za namene točke (o) vrednostni papirji, ki se uporabljajo kot zavarovanja, morajo biti vrednoteni po tržni ceni, imeti morajo vrednost, ki presega z osebnim jamstvom krite izpostavljenosti in s katerimi se mora bodisi trgovati na borzi ali morajo biti dejansko prenosljivi in morajo redno kotirati na trgu, ki deluje pod okriljem priznanih strokovnih izvajalcev, in morajo, kakor zahtevajo pristojni organi države članice, od koder kreditna institucija izvira, omogočiti ugotavljanje objektivne cene, tako da se lahko presežek vrednosti vrednostnih papirjev preveri v vsakem trenutku. Zahtevani presežek vrednosti je 100 %. Pri delnicah je zahtevani presežek 150 % in 50 % zahtevani presežek pri dolžniških vrednostnih papirjih, izdanih pri institucijah, enotah regionalne ali lokalne ravni držav članic, razen tistih, ki so navedene v podtočki (f), in pri dolžniških vrednostnih papirjih, ki so jih izdale multilateralne razvojne banke razen tistih, ki se jim v skladu s členi 78 do 83 pripisuje utež tveganja 0 %. Če sta zapadlost izpostavljenosti in zapadlost kreditnega zavarovanja neusklajena, se zavarovanje ne prizna. Vrednostni papirji, ki se uporabljajo kot zavarovanje, ne morejo sestavljati lastnih sredstev kreditne institucije.

Za namene točke (p) se vrednost premoženja, kakor zahtevajo pristojni organi, izračuna na osnovi strogih standardov vrednotenja, določenih z zakonom ali drugim predpisom. Vrednotenje se opravi vsaj enkrat na leto. Za namene točke (p) stanovanjske nepremičnine pomenijo stanovanjske prostore, ki jih posojilojemalec zaseda ali oddaja.

Države članice morajo Komisijo obvestiti o vseh odobrenih izjemah na podlagi točke (s), da bi s tem preprečile izkrivljanje konkurence.

Člen 114

1.   Ob upoštevanju odstavka 3, lahko za namene izračunavanja vrednosti izpostavljenosti za namene člena 111(1) do (3) države članice za kreditne institucije, ki uporabljajo Razvito metodo za merjenje učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem na podlagi členov 90 do 93, namesto uporabe polnih ali delnih izjem, dovoljenih na podlagi točk (f), (g), (h), in (o) člena 113(3), dovolijo takim kreditnim institucijam uporabo vrednosti, ki je nižja od vrednosti izpostavljenosti, vendar pa ni nižja od vsote popolnoma prilagojenih vrednosti izpostavljenosti do osebe ali skupine povezanih oseb.

Za te namene „popolnoma prilagojena vrednost izpostavljenosti“ pomeni vrednost, izračunano na podlagi členov 90 do 93, ob upoštevanju zmanjševanja kreditnega tveganja, prilagoditev za nestanovitnost in morebitno neusklajenost zapadlosti (E*).

Če se ta odstavek uporablja za kreditno institucijo, se točke (f), (g), (h) in (o) člena 113(3) ne uporabljajo za zadevno kreditno institucijo.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 se lahko kreditni instituciji, ki ima na podlagi členov 84 do 89 dovoljenje za uporabo lastnih ocen LGD in konverzijskih faktorjev za kategorijo izpostavljenosti, dovoli, če lahko pristojnim organom dokaže, da je zmožna oceniti učinke zavarovanja s finančnim premoženjem na njihove izpostavljenosti ločeno od drugih vidikov, ki so pomembni za LGD, da prizna take učinke pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 111 (1) do (3).

Pristojni organi se prepričajo o primernosti ocen, ki jih pripravi kreditna institucija za uporabo pri zmanjševanju vrednosti izpostavljenosti za namene skladnosti z določbami člena 111.

Če ima kreditna institucija dovoljenje za uporabo lastnih ocen učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, mora to storiti skladno s pristopom, ki se uporablja za izračunavanje kapitalskih zahtev.

Kreditnim institucijam, ki imajo na podlagi členov 84 do 89 dovoljenje za uporabo lastnih ocen LGD in konverzijskih faktorjev za kategorijo izpostavljenosti, in ki ne izračunavajo vrednosti svojih izpostavljenosti s pomočjo metode iz prvega pododstavka, se za izračun vrednosti izpostavljenosti lahko dovoli uporaba pristopa iz odstavka 1 zgoraj ali izvzetja, določenega v členu 113(3)(o). Kreditna institucija uporablja samo eno od teh dveh metod.

3.   Kreditna institucija, ki ji je dovoljena uporaba metod iz odstavkov 1 in 2 pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 111(1) do (3), opravlja redne teste izjemnih situacij za svoje koncentracije kreditnih tveganj, vključno v zvezi z unovčljivo vrednostjo vsakega sprejetega zavarovanja s premoženjem.

Ti redni testi izjemnih situacij obravnavajo tveganja iz naslova možnih sprememb pogojev na trgu, ki bi lahko škodljivo vplivale na ustreznost lastnih sredstev kreditne institucije, in tveganja iz naslova unovčenja zavarovanja s premoženjem v izjemnih situacijah.

Kreditna institucija mora dokazati pristojnim organom, da so opravljeni testi izjemnih situacij ustrezni in primerni za ocenjevanje takih tveganj.

V primeru, da takšen test izjemnih situacij pokaže manjšo unovčljivo vrednost sprejetega zavarovanja s premoženjem, kakor bi se smela upoštevati na podlagi odstavkov 1 oziroma 2, se ustrezno zmanjša vrednost zavarovanja s premoženjem, ki se sme priznati pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti za namene člena 111(1) do (3).

Take kreditne institucije v svoje strategije za obravnavanje koncentracij tveganja vključujejo naslednje:

| a) | politike in postopke za obravnavanje tveganj iz naslova neusklajenosti zapadlosti med izpostavljenostmi in kreditnim zavarovanjem za navedene izpostavljenosti; |
| --- | --- |

a)

politike in postopke za obravnavanje tveganj iz naslova neusklajenosti zapadlosti med izpostavljenostmi in kreditnim zavarovanjem za navedene izpostavljenosti;

| b) | ukrepi in postopki v primerih, ko test izjemnih situacij pokaže manjšo unovčljivo vrednost sprejetega zavarovanja s premoženjem, kakor je bila upoštevana na podlagi odstavkov 1 in 2; in |
| --- | --- |

b)

ukrepi in postopki v primerih, ko test izjemnih situacij pokaže manjšo unovčljivo vrednost sprejetega zavarovanja s premoženjem, kakor je bila upoštevana na podlagi odstavkov 1 in 2; in

| c) | politike in postopke v zvezi s tveganjem koncentracije, ki je posledica uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, ter zlasti velikih posrednih kreditnih izpostavljenosti, na primer do enega samega izdajatelja vrednostnih papirjev, sprejetih kot zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

c)

politike in postopke v zvezi s tveganjem koncentracije, ki je posledica uporabe tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, ter zlasti velikih posrednih kreditnih izpostavljenosti, na primer do enega samega izdajatelja vrednostnih papirjev, sprejetih kot zavarovanje s premoženjem.

4.   Če se učinki zavarovanja s premoženjem priznajo pod pogoji iz odstavka 1 ali 2, lahko države članice obravnavajo kateri koli kriti del izpostavljenosti, kakor da je nastal do izdajatelja zavarovanja s premoženjem in ne do stranke.

Člen 115

1.   Za namene člena 111(1) do (3) lahko države članice uporabijo utež 20 % za postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve do enot regionalne in lokalne ravni držav članic, če bi navedene terjatve prejele utež tveganja 20 % na podlagi členov 78 do 83, ter za druge izpostavljenosti do takih oblasti ali za katere osebno jamčijo take oblasti, terjatve do katerih prejmejo utež tveganja 20 % na podlagi členov 78 do 83. Države članice pa lahko zmanjšajo navedeno stopnjo na 0 % za postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve do enot regionalne ali lokalne ravni držav članic, če bi navedene postavke na podlagi členov 78 do 83 dobile utež tveganja 0 %, in za druge izpostavljenosti do takih enot ali za katere osebno jamčijo take oblasti, terjatve do katerih bi dobile na podlagi členov 78 do 83 utež tveganja 0 %.

2.   Za namene člena 111(1) do (3) lahko države članice uporabijo utež tveganja 20 % za postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve in druge izpostavljenosti do institucij z dospelostjo več kakor eno leto in ne več kakor tri leta, in utež tveganja 50% za postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve do institucij z dospelostjo več kakor tri leta, pod pogojem, da so te dolžniški instrumenti, ki jih je izdala institucija, in da so ti dolžniški instrumenti po mnenju pristojnih organov dejansko prenosljivi na trgu, ki ga tvorijo strokovni izvajalci, ter da dnevno kotirajo na tem trgu ali pa so njihovo izdajo odobrili pristojni organi države članice, iz katere izvira institucija, ki jih je izdala. Nikakor pa te postavke ne morejo predstavljati lastnih sredstev.

Člen 116

Z odstopanjem od člena 113(3)(i) in člena 115(2) lahko države članice uporabijo utež tveganja 20 % za postavke sredstev, ki predstavljajo terjatve, in druge izpostavljenosti do institucij ne glede na njihovo dospelost.

Člen 117

1.   Če za izpostavljenost do neke osebe jamči tretja oseba ali je zavarovana z vrednostnimi papirji, ki jih izda tretja oseba pod pogoji, določenimi v členu 113(3)(o), lahko države članice:

| a) | obravnavajo izpostavljenost, kakor da je nastala do dajalca osebnega jamstva in ne do te osebe; ali |
| --- | --- |

a)

obravnavajo izpostavljenost, kakor da je nastala do dajalca osebnega jamstva in ne do te osebe; ali

| b) | obravnavajo izpostavljenost, kakor da je ta nastala do tretje osebe in ne do te osebe, če je izpostavljenost, opredeljena v členu 113(3)(o), zavarovana s premoženjem pod pogoji, določenimi v istem odstavku. |
| --- | --- |

b)

obravnavajo izpostavljenost, kakor da je ta nastala do tretje osebe in ne do te osebe, če je izpostavljenost, opredeljena v členu 113(3)(o), zavarovana s premoženjem pod pogoji, določenimi v istem odstavku.

2.   Če država članica uporabi obravnavo iz točke (a) odstavka 1:

| a) | če je osebno jamstvo denominirano v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je denominirana izpostavljenost, se znesek izpostavljenosti, ki se šteje kot krita, izračuna v skladu z določbami o obravnavi valutne neusklajenosti za osebno kreditno zavarovanje v Prilogi VIII; |
| --- | --- |

a)

če je osebno jamstvo denominirano v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je denominirana izpostavljenost, se znesek izpostavljenosti, ki se šteje kot krita, izračuna v skladu z določbami o obravnavi valutne neusklajenosti za osebno kreditno zavarovanje v Prilogi VIII;

| b) | neusklajenost med zapadlostjo izpostavljenosti in zapadlostjo zavarovanja se obravnavajo v skladu z določbami o obravnavanju neusklajenosti zapadlosti v Prilogi VIII; in |
| --- | --- |

b)

neusklajenost med zapadlostjo izpostavljenosti in zapadlostjo zavarovanja se obravnavajo v skladu z določbami o obravnavanju neusklajenosti zapadlosti v Prilogi VIII; in

| c) | delno kritje se lahko prizna v skladu z obravnavo iz Priloge VIII. |
| --- | --- |

c)

delno kritje se lahko prizna v skladu z obravnavo iz Priloge VIII.

Člen 118

Če se kreditna institucija na posamični ali subkonsolidirani osnovi na podlagi člena 69(1) ni dolžna uskladiti z obveznostmi, določenimi v tem oddelku, ali če se v primeru nadrejenih kreditnih institucij v državi članici uporabljajo določbe člena 70, je treba sprejeti ukrepe za zagotavljanje zadovoljive razporeditve tveganj znotraj skupine.

Člen 119

Komisija do 31. decembra 2007 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o učinkovanju tega oddelka skupaj z vsemi ustreznimi predlogi.

Oddelek 6

Kvalificirani deleži zunaj finančnega sektorja

Člen 120

1.   Nobena kreditna institucija ne sme imeti kvalificiranega deleža v znesku, ki presega 15 % njenih lastnih sredstev v podjetju, ki ni niti kreditna niti finančna institucija niti podjetje, ki opravlja dejavnosti neposredne razširitve bančnih storitev ali pomožnih bančnih storitev podjetja, kakor so lizing, faktoring, upravljanje naložbenih skladov, upravljanje storitev obdelave podatkov ali druge podobne dejavnosti.

2.   Skupni znesek kvalificiranih deležev kreditne institucije v podjetjih, ki niso kreditne institucije, finančne institucije ali podjetja, ki opravljajo dejavnosti neposredne razširitve bančnih storitev ali pomožnih bančnih storitev podjetja, kakor so lizing, faktoring, upravljanje naložbenih skladov, upravljanje storitev obdelave podatkov ali druge podobne dejavnosti, ne sme presegati 60 % njihovih lastnih sredstev.

3.   Zgornje meje, določene v odstavkih 1 in 2, se lahko presežejo le v izjemnih okoliščinah. V takih primerih pristojni organi od kreditne institucije zahtevajo, da poveča lastna sredstva ali sprejme druge enakovredne ukrepe.

Člen 121

Delnice, ki jih ima kreditna institucija začasno v lasti med finančno sanacijo ali reševalno akcijo ali med opravljanjem storitev odkupa nove izdaje vrednostnih papirjev za nadaljnjo prvo prodajo ali pa jih ima v lasti v svojem imenu in za tuj račun, ne štejejo za kvalificirane deleže za izračunavanje zgornjih mej, določenih v členih 120(1) in 2. Delnice, ki niso finančna stalna sredstva, kakor jih opredeljuje člen 35(2) Direktive 86/635/EGS, niso vključene v izračunavanje.

Člen 122

1.   Državam članicam ni treba uporabiti omejitev iz členov120(1) in (2) za deleže v zavarovalnicah, kakor določata Direktivi 73/239/EGS in 2002/83/ES, ali v pozavarovalnicah, kakor določa Direktiva 98/78/ES.

2.   Države članice lahko predpišejo, da pristojni organi ne uporabljajo zgornjih mej, določenih v členu 120(1) in (2), če zagotovijo, da je 100 % zneska, za katerega kvalificirani deleži kreditne institucije presegajo te zgornje meje, pokritih z lastnimi sredstvi, in da slednji niso vključeni v izračun, zahtevan v skladu s členom 75. Če sta preseženi obe zgornji meji, določeni v členu 120(1) in (2), je znesek, ki ga morajo pokriti lastna sredstva, višji od obeh presežnih zneskov.

Poglavje 3

Proces ocenjevanja kreditnih institucij

Člen 123

Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive, učinkovite in popolne strategije in procese za trajno ocenjevanje in vzdrževanje zneskov, vrst in razporeditve notranjega kapitala, za katerega menijo, da je ustrezen za kritje narave in stopnje tveganj, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene.

Strategije in procesi se redno notranje pregledujejo, da se zagotovi, da ostajajo izčrpni in sorazmerni z naravo, obsegom in kompleksnostjo dejavnosti zadevne kreditne institucije.

Poglavje 4

Nadzor in razkritje s strani pristojnih organov

Oddelek 1

Nadzor

Člen 124

1.   Ob upoštevanju tehničnih meril iz Priloge XI pristojni organi pregledajo ureditve, strategije, procese in mehanizme, ki jih izvajajo kreditne institucije za uskladitev s to direktivo ter ovrednotijo tveganja, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene kreditne institucije.

2.   Obseg pregleda in ovrednotenja iz odstavka 1 je enak zahtevam te direktive.

3.   Na podlagi pregleda in ovrednotenja in odstavka 1 pristojni organi določijo, ali ureditve, strategije, procesi in mehanizmi, ki jih izvajajo kreditne institucije, ter lastna sredstva kreditnih institucij zagotavljajo zanesljivo upravljanje in kritje njihovih tveganj.

4.   Pristojni organi določijo pogostost in intenzivnost pregleda in ovrednotenja iz odstavka 1, ob upoštevanju velikosti, sistemskega pomena, narave, obsega in kompleksnosti dejavnosti zadevne kreditne institucije ter pri tem upoštevajo načelo sorazmernosti. Pregled in ovrednotenje se posodabljata vsaj vsako leto.

5.   Pregled in ovrednotenje, ki ju opravijo pristojni organi, obsegajo izpostavljenosti kreditnih institucij tveganju spremembe obrestne mere, ki je posledica netrgovalnih dejavnosti. Zahtevajo se ukrepi v primeru institucij, katerih ekonomska vrednost se zmanjša za več kakor 20 % lastnih sredstev zaradi nenadne in nepričakovane spremembe obrestne mere, katere obseg predpišejo pristojni organi in se med kreditnimi institucijami ne razlikuje.

Člen 125

1.   Če je nadrejena družba nadrejena kreditna institucija v državi članici ali nadrejena kreditna institucija EU, nadzor na konsolidirani osnovi izvajajo pristojni organi, ki so mu izdali dovoljenje v skladu s členom 6.

2.   Če je nadrejena družba kreditne institucije nadrejeni finančni holding v državi članici ali nadrejeni finančni holding v EU, nadzor na konsolidirani osnovi izvajajo pristojni organi, ki so kreditni instituciji izdali dovoljenje v skladu s členom 6.

Člen 126

1.   Če je nadrejena družba kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v dveh ali več državah članicah, isti nadrejeni finančni holding v državi članici ali isti nadrejeni finančni holding EU, nadzor na konsolidirani osnovi izvajajo pristojni organi za kreditno institucijo, ki je pridobila dovoljenje v državi članici, v kateri je bil ustanovljen finančni holding.

Če so nadrejene družbe kreditnih institucij, ki so pridobile dovoljenje v dveh ali več državah članicah, več kakor en finančni holding s sedeži v različnih državah članicah, in je v vsaki od teh držav ena kreditna institucija, nadzor na konsolidirani osnovi izvaja pristojni organ kreditne institucije z največjo bilančno vsoto.

2.   Če je nadrejena družba več kakor ene kreditne institucije, ki je pridobila dovoljenje v Skupnosti, isti finančni holding, nobena od teh kreditnih institucij pa ni pridobila dovoljenja v državi članici, v kateri je bil ustanovljen finančni holding, nadzor na konsolidirani osnovi izvaja pristojni organ, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji z največjo bilančno vsoto, ki se za namene te direktive šteje kot kreditna institucija, ki jo obvladuje nadrejeni finančni holding EU.

3.   V posebnih primerih lahko pristojni organi sporazumno opustijo merila iz odstavkov 1 in 2, če bi bila njihova uporaba neprimerna, ob upoštevanju kreditnih institucij in pomena njihovih dejavnosti v različnih državah, ter imenujejo drugi pristojni organ, ki bo izvajal nadzor na konsolidirani osnovi. V teh primerih pristojni organ, preden sprejme odločitev, ponudi nadrejeni kreditni instituciji EU ali nadrejenemu finančnemu holdingu EU oziroma kreditni instituciji z največjo bilančno vsoto možnost, da izrazi svoje mnenje o navedeni odločitvi.

4.   Pristojni organi obvestijo Komisijo o dogovoru v okviru odstavka 3.

Člen 127

1.   Kjer je primerno, države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za vključitev finančnih holdingov v konsolidiran nadzor. Brez poseganja v člen 135 konsolidacija finančnega stanja finančnega holdinga nikakor ne pomeni, da morajo pristojni organi izvajati nadzor v finančnem holdingu na neodvisni osnovi.

2.   Kadar pristojni organi v državi članici ne vključijo podrejene družbe kreditne institucije v nadzor na konsolidirani osnovi v skladu z enim od primerov iz točk (b) in (c) člena 73(1), lahko pristojni organi v državi članici, v kateri je ta podrejena družba kreditne institucije, od nadrejene družbe zahtevajo informacije, ki bi jim lahko olajšale nadzor nad to kreditno institucijo.

3.   Države članice omogočijo, da njihovi pristojni organi, odgovorni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi, lahko zahtevajo od podrejenih družb kreditne institucije ali finančnega holdinga, ki niso vključena v nadzor na konsolidirani osnovi, informacije iz člena 137. V takem primeru se uporabijo postopki za prenos in preverjanje informacij, opredeljeni v navedenem členu.

Člen 128

Če imajo države članice več kakor en pristojni organ za bonitetni nadzor kreditnih institucij in finančnih institucij, lahko države članice izvedejo potrebne ukrepe za organizacijo usklajevanja teh organov.

Člen 129

1.   Razen nalog, ki jih ima na podlagi drugih določb te direktive, pristojni organ, ki je odgovoren za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi nadrejenih kreditnih institucij EU in kreditnih institucij, ki jih obvladujejo nadrejeni finančni holdingi EU, opravlja naslednje naloge:

| a) | usklajevanje zbiranja in posredovanja pomembnih ali nujnih informacij v okviru rednega poslovanja in v izrednih razmerah; in |
| --- | --- |

a)

usklajevanje zbiranja in posredovanja pomembnih ali nujnih informacij v okviru rednega poslovanja in v izrednih razmerah; in

| b) | načrtovanje in usklajevanje nadzorniškh dejavnosti v okviru rednega poslovanja, kakor tudi v izrednih razmerah, vključno z dejavnostmi iz člena 124, v sodelovanju z vključenimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

b)

načrtovanje in usklajevanje nadzorniškh dejavnosti v okviru rednega poslovanja, kakor tudi v izrednih razmerah, vključno z dejavnostmi iz člena 124, v sodelovanju z vključenimi pristojnimi organi.

2.   V primeru vlog za dovoljenja iz členov 84(1), 87(9) in 105 ter dela 6 Priloge III, ki jih predložijo nadrejena kreditna institucija EU in njene podrejene družbe, ali podrejene družbe nadrejenega finančnega holdinga EU skupaj, pristojni organi sodelujejo in se posvetujejo, da odločijo, ali bodo izdali zahtevano dovoljenje, ter da določijo morebitne pogoje, ki se bodo uporabljali za tako dovoljenje.

Vloga iz prvega pododstavka se vloži samo pri pristojnem organu iz odstavka 1.

Pristojni organi storijo vse, kar je v njihovi moči, da v šestih mesecih dosežejo skupno odločitev o vlogi. Ta skupna odločitev mora biti v celoti utemeljena v dokumentu, ki ga pristojni organ iz odstavka 1 pošlje vlagatelju.

Obdobje iz tretjega pododstavka se začne na dan, ko pristojni organ iz odstavka 1 prejme popolno vlogo, ki jo nemudoma posreduje drugim pristojnim organom.

Če pristojni organi v šestih mesecih ne sprejmejo skupne odločitve, pristojni organ iz odstavka 1 sam odloča o vlogi. Odločitev navede in v celoti utemelji v dokumentu, pri čemer upošteva stališča in pridržke, ki so jih drugi pristojni organi izrazili v šestmesečnem obdobju, in jo pošlje vlagatelju ter drugim pristojnim organom.

Odločitvi iz tretjega in petega pododstavka sta dokončni, uporabijo pa jo pristojni organi v zadevnih državah članicah.

Člen 130

1.   Ob nastopu izrednih razmer znotraj bančne skupine, ki bi lahko ogrozile stabilnost finančnega sistema v kateri koli od držav članic, kjer je določeno podjetje skupine pridobilo dovoljenje, pristojni organi odgovorni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi, takoj, ko je mogoče, ob upoštevanju oddelka 2 poglavja 1 obvesti organe iz člena 49(a) in člena 50. Ta obveznost se uporablja za vse pristojne organe, navedene v členih 125 in 126 glede določene skupine, ter za pristojne organe, navedene v členu 129(1). Pristojni organi uporabljajo obstoječe načine obveščanja, kjer je to mogoče.

2.   Če pristojni organ, odgovoren za nadzor na konsolidirani osnovi, potrebuje informacije, ki so že bile poslane drugemu pristojnemu organu, kadar koli je mogoče stopi v stik s tem organom, da prepreči podvajanje poročanja različnim organom, ki so vključeni v nadzor.

Člen 131

Za pospeševanje in vzpostavitev učinkovitega nadzora pristojni organ, odgovoren za nadzor na konsolidirani osnovi, in drugi pristojni organi, sprejmejo pisne dogovore o usklajevanju in sodelovanju.

Na podlagi teh dogovorov se lahko pristojnemu organu, ki je odgovoren za nadzor na konsolidirani osnovi, zaupajo dodatne naloge in navedejo postopki za proces sprejemanja odločitev in sodelovanje z drugimi pristojnimi organi.

Pristojni organi, odgovorni za izdajo dovoljenja podrejeni družbi, katerega nadrejena družba je kreditna institucija, lahko z dvostranskim sporazumom prenesejo svojo odgovornost nadzora na pristojne organe, ki so nadrejeni družbi izdali dovoljenje in ga nadzorujejo, tako da prevzamejo odgovornost nadzora podrejene družbe v skladu s to direktivo. O obstoju in vsebini takih sporazumov je treba obveščati Komisijo. Ta posreduje te informacije pristojnim organom v drugih državah članicah in Evropskemu odboru za bančništvo.

Člen 132

1.   Pristojni organi tesno sodelujejo med seboj. Izmenjujejo si vse podatke, ki so drugemu organu bistveni ali pomembni za izvajanje nadzornih nalog na podlagi te direktive. Glede tega pristojni organi na zahtevo sporočijo vse pomembne podatke in na lastno pobudo vse bistvene podatke.

Podatki iz prvega pododstavka štejejo za bistvene, če lahko vsebinsko vplivajo na oceno finančne trdnosti kreditne ali finančne institucije v drugi državi članici.

Pristojni organi, odgovorni za nadzor na konsolidirani osnovi nadrejenih kreditnih institucij in kreditnih institucij EU, ki jih obvladujejo nadrejeni finančni holdingi EU, zlasti sporočijo vse ustrezne podatke pristojnim organom drugih držav članic, ki nadzorujejo podrejene družbe teh nadrejenih družb. Pri ugotavljanju obstoja ustreznih podatkov se upošteva pomen teh podrejenih družb v finančnem sistemu navedenih držav članic.

Bistveni podatki iz prvega pododstavka vključujejo zlasti naslednje podatke:

| a) | identifikacijo sestave skupine z navedbo vseh glavnih kreditnih institucij v skupini ter pristojnih organov kreditnih institucij v skupini; |
| --- | --- |

a)

identifikacijo sestave skupine z navedbo vseh glavnih kreditnih institucij v skupini ter pristojnih organov kreditnih institucij v skupini;

| b) | postopke za zbiranje informacij od kreditne institucije v skupini ter preverjanje navedenih informacij; |
| --- | --- |

b)

postopke za zbiranje informacij od kreditne institucije v skupini ter preverjanje navedenih informacij;

| c) | neugoden razvoj v kreditnih institucijah ali drugih subjektih v skupini, ki bi lahko resno škodoval kreditnim institucijam; in |
| --- | --- |

c)

neugoden razvoj v kreditnih institucijah ali drugih subjektih v skupini, ki bi lahko resno škodoval kreditnim institucijam; in

| d) | večje kazni in izjemne ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s to direktivo, vključno z določitvijo dodatne kapitalske zahteve na podlagi člena 136 ter določitvijo morebitne omejitve uporabe napredne metode za merjenje pri izračunu zahtev po lastnih sredstvih na podlagi člena 105. |
| --- | --- |

d)

večje kazni in izjemne ukrepe, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s to direktivo, vključno z določitvijo dodatne kapitalske zahteve na podlagi člena 136 ter določitvijo morebitne omejitve uporabe napredne metode za merjenje pri izračunu zahtev po lastnih sredstvih na podlagi člena 105.

2.   Pristojni organi, odgovorni za nadzor kreditnih institucij, ki jih obvladujejo nadrejene kreditne institucije EU, kadar koli je mogoče, stopijo v stik s pristojnim organom iz člena 129 (1), kadar potrebujejo podatke v zvezi z izvajanjem pristopov in metodologij iz te direktive, ki bi lahko že bili na razpolago navedenemu pristojnemu organu.

3.   Preden zadevni pristojni organi sprejmejo odločitev, se posvetujejo med seboj glede naslednjih postavk, če so te odločitve pomembne za nadzorne naloge drugih pristojnih organov:

| a) | spremembe strukture delničarjev, organizacije ali uprave kreditne institucije v skupini, ki zahtevajo odobritev ali dovoljenje pristojnih organov; in |
| --- | --- |

a)

spremembe strukture delničarjev, organizacije ali uprave kreditne institucije v skupini, ki zahtevajo odobritev ali dovoljenje pristojnih organov; in

| b) | večje kazni ali izjemni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi, vključno z določitvijo dodatne kapitalske zahteve na podlagi člena 136 ter določitvijo morebitne omejitve uporabe napredne metode za merjenje pri izračunu zahtev po lastnih sredstvih na podlagi člena 105. |
| --- | --- |

b)

večje kazni ali izjemni ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi, vključno z določitvijo dodatne kapitalske zahteve na podlagi člena 136 ter določitvijo morebitne omejitve uporabe napredne metode za merjenje pri izračunu zahtev po lastnih sredstvih na podlagi člena 105.

Za namene točke (b) se vedno zahteva mnenje pristojnega organa, odgovornega za nadzor na konsolidirani osnovi.

Pristojni organ pa lahko sklene, da se ne bo posvetoval v nujnih primerih ali v primerih, ko bi tako posvetovanje lahko ogrozilo učinkovitost odločitev. V tem primeru pristojni organ nemudoma obvesti druge pristojne organe.

Člen 133

1.   Pristojni organi, odgovorni za nadzor na konsolidirani osnovi, za nadzor zahtevajo popolno konsolidacijo vseh kreditnih institucij in finančnih institucij, ki so podrejene družbe nadrejene družbe.

Vendar pa lahko pristojni organi zahtevajo samo sorazmerno konsolidacijo, če je po njihovem mnenju odgovornost nadrejene družbe, ki je udeležena v kapitalu, omejena glede na delež kapitala, glede na obveznosti drugih delničarjev ali članov, katerih solventnost je zadovoljiva. Odgovornost drugih delničarjev in članov mora biti jasno opredeljena, če je treba tudi s formalno podpisanimi obveznostmi.

Če so podjetja povezana v smislu člena 12(1) Direktive 83/349/EGS, pristojni organi določijo, kako naj se konsolidacija izvede.

2.   Pristojni organi, odgovorni za nadzor na konsolidirani osnovi, zahtevajo sorazmerno konsolidacijo udeležbe v kapitalu v kreditnih institucijah in finančnih institucijah, ki jih upravlja podjetje, vključeno v konsolidacijo skupaj z enim ali več podjetji zunaj konsolidacije, če je odgovornost teh podjetij omejena z višino njihovega deleža v kapitalu.

3.   Pri udeležbi v kapitalu ali kapitalskih povezav, razen tistih iz odstavkov 1 in 2, se pristojni organi odločijo, ali je treba izvesti konsolidacijo in kako. Zlasti lahko dovolijo ali zahtevajo uporabo kapitalske metode. Vendar pa ta metoda ni podlaga za vključitev podjetij v nadzor na konsolidirani osnovi.

Člen 134

1.   Brez poseganja v člen 133, pristojni organi odločijo, ali je treba izvesti konsolidacijo in kako, če:

| a) | po mnenju pristojnih organov kreditna institucija pomembno vpliva na eno ali več kreditnih institucij ali finančnih institucij, vendar pa ni udeležena v njihovem kapitalu ali z njimi ni kapitalsko povezana; in |
| --- | --- |

a)

po mnenju pristojnih organov kreditna institucija pomembno vpliva na eno ali več kreditnih institucij ali finančnih institucij, vendar pa ni udeležena v njihovem kapitalu ali z njimi ni kapitalsko povezana; in

| b) | imata dve ali več kreditnih institucij ali finančnih institucij isto upravo, razen tiste, določene v pogodbi, družbeni pogodbi ali statutu. |
| --- | --- |

b)

imata dve ali več kreditnih institucij ali finančnih institucij isto upravo, razen tiste, določene v pogodbi, družbeni pogodbi ali statutu.

Pristojni organi zlasti lahko dovolijo ali zahtevajo uporabo metode iz člena 12 Direktive 83/349/EGS. Vendar pa ta metoda ni podlaga za vključitev podjetij v nadzor na konsolidirani osnovi.

2.   2 Kadar se zahteva konsolidiran nadzor v skladu s členoma 125 in 126, se podjetja za pomožne storitve in družbe za upravljanje s premoženjem, kakor so opredeljene v Direktivi 2002/87/ES vključijo v konsolidacijo v primerih in v skladu z metodami iz člena 133 in odstavka 1 tega člena.

Člen 135

Države članice zahtevajo, da so osebe, ki dejansko upravljajo poslovanje finančnega holdinga, na dovolj dobrem glasu in imajo zadosti izkušenj za opravljanje teh nalog.

Člen 136

1.   Pristojni organi zahtevajo, da kreditne institucije, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive, dovolj zgodaj sprejmejo potrebne ukrepe za ureditev razmer.

Za navedene namene ukrepi, ki so na voljo pristojnim organom, vključujejo naslednje:

| a) | primoranje kreditnih institucij, da vzpostavijo lastna sredstva, ki presegajo minimalno raven, določeno v členu 75; |
| --- | --- |

a)

primoranje kreditnih institucij, da vzpostavijo lastna sredstva, ki presegajo minimalno raven, določeno v členu 75;

| b) | zahtevanje okrepitve ureditev, postopkov, mehanizmov in strategij, ki se izvajajo zaradi skladnosti s členoma 22 in 123; |
| --- | --- |

b)

zahtevanje okrepitve ureditev, postopkov, mehanizmov in strategij, ki se izvajajo zaradi skladnosti s členoma 22 in 123;

| c) | zahteva, da kreditne institucije uporabljajo posebno politiko oblikovanja rezervacij ali obravnavo sredstev glede na zahteve po lastnih sredstvih; |
| --- | --- |

c)

zahteva, da kreditne institucije uporabljajo posebno politiko oblikovanja rezervacij ali obravnavo sredstev glede na zahteve po lastnih sredstvih;

| d) | omejitev poslovanja, dejavnosti ali mreže kreditnih institucij; in |
| --- | --- |

d)

omejitev poslovanja, dejavnosti ali mreže kreditnih institucij; in

| e) | zahtevanje zmanjševanja tveganj, ki jih vsebujejo dejavnosti, produkti in sistemi kreditnih institucij. |
| --- | --- |

e)

zahtevanje zmanjševanja tveganj, ki jih vsebujejo dejavnosti, produkti in sistemi kreditnih institucij.

Za sprejetje teh ukrepov se uporablja oddelek 2 poglavja 1.

2.   Pristojni organi določijo posebno zahtevo po lastnih sredstvih, ki presegajo minimalne ravni iz člena 75, vsaj za tiste kreditne institucije, ki ne izpolnjujejo zahtev členov 22, 109 in 123 ali pri katerih je v skladu členom 124(3) ugotovljen negativen rezultat, če ni verjetno, da bi sama uporaba drugih ukrepov, pravil, postopkov, strategij in mehanizmov bistveno izboljšala v primernem času.

Člen 137

1.   Do nadaljnje uskladitve konsolidacijskih metod države članice uredijo, da takrat, ko je nadrejena družba ene ali več kreditnih institucij mešani holding, pristojni organi, odgovorni za izdajo dovoljenja in nadzor teh kreditnih institucij, zahtevajo bodisi neposredno od mešanega holdinga ali njegovih podrejenih družb bodisi prek podrejenih družb kreditne institucije posredovanje vseh informacij, ki bi lahko bile pomembne za nadzor podrejenih družb kreditnih institucij.

2.   Države članice uredijo, da njihovi pristojni organi lahko izvajajo ali pa so izvedli s pomočjo zunanjih inšpektorjev inšpekcijske preglede na kraju samem, s katerimi preverijo informacije, ki so jih dobili od mešanih holdingov in njihovih podrejenih družb . Če je mešani holding ali eno izmed njegovih podrejenih družb zavarovalnica, se lahko uporabi tudi postopek iz člena 140(1). Če je mešani holding ali eno izmed njegovih podrejenih družb v državi članici, razen državi, v kateri je podrejena družba kreditne institucije, se preverjanje informacij na kraju samem opravi v skladu s postopkom, določenim v členu 141.

Člen 138

1.   Brez poseganja v oddelek 5 poglavja 2, države članice poskrbijo, da pristojni organi, ki so pooblaščeni za nadzorovanje kreditnih institucij, izvajajo splošen nadzor poslov med kreditno institucijo in mešanim holdingom ter njegovimi podrejenimi družbami, če je nadrejena družba ene ali več kreditnih institucij mešani holding.

2.   Pristojni organi zahtevajo, da imajo kreditne institucije vzpostavljene ustrezne postopke za upravljanje s tveganji in mehanizme notranjih kontrol, vključno z zanesljivimi postopki poročanja in računovodenja za ustrezno prepoznavanje, merjenje, spremljanje in nadzor poslov z nadrejenim mešanim holdingom in njegovimi podrejenimi družbami. Pristojni organi zahtevajo, da kreditne institucije poročajo o pomembnejših poslih s temi osebami, ki niso posli iz člena 110. Te postopke in pomembnejše posle pregledujejo pristojni organi.

Če posli v skupini ogrožajo finančni položaj kreditne institucije, pristojni organ, pooblaščen za nadzor institucije, sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 139

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ni nobenih zakonskih ovir, ki bi podjetjem, vključenim v nadzor na konsolidirani osnovi, mešanim holdingom in njihovim podrejenim družbam ali vrstam podrejenih družb iz člena 127(3) preprečile izmenjavo kakršnih koli informacij, pomembnih za nadzor v skladu s členi 124 do 138 in tem členom.

2.   Če je nadrejena družba in katera koli od njegovih podrejenih družb, ki je kreditna institucija, v raznih državah članicah, si pristojni organi iz vsake države članice medsebojno izmenjajo vse pomembne informacije, ki lahko omogočijo izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi ali pa so mu v pomoč.

Če pristojni organi države članice, v kateri je nadrejena družba, ne izvajajo sami nadzora na konsolidirani osnovi v skladu s členoma 125 in 126, jih lahko pristojni organi, odgovorni za izvajanje takega nadzora, pozovejo, da od nadrejene družbe pridobijo kakršne koli informacije, pomembne za nadzor na konsolidirani osnovi, in jih posredujejo tem pristojnim organom.

3.   Države članice dovolijo, da si njihovi pristojni organi med seboj izmenjujejo informacije iz odstavka 2, ob predpostavki, da pri finančnih holdingih, finančnih institucijah ali podjetjih za pomožne storitve zbiranje ali posedovanje informacij nikakor ne pomeni, da morajo pristojni organi izvajati nadzor v zvezi s temi institucijami ali podjetji, ki poslujejo samostojno.

Podobno države članice dovolijo svojim pristojnim organom izmenjavo informacij iz člena 137, ob predpostavki, da zbiranje ali posedovanje informacij nikakor ne pomeni, da morajo pristojni organi izvajati nadzor zveze z mešanim holdingom in tistimi njegovimi podrejenimi družbami, ki niso kreditne institucije, ali v zvezi z vrstami podrejenih družb iz člena 127(3).

Člen 140

1.   Če kreditna institucija, finančni holding ali mešani holding obvladuje eno ali več podrejenih družb, ki so zavarovalnice, ali druga podjetja za investicijske storitve, ki so pridobila dovoljenje, pristojni organi in organi, odgovorni za javni nadzor zavarovalnic, ali druga podjetja za investicijske storitve vzpostavijo tesno sodelovanje. Brez poseganja v njihove konkretne odgovornosti si ti pristojni organi medsebojno izmenjujejo vse informacije, ki utegnejo poenostaviti njihovo delo in omogočiti nadzor nad dejavnostjo in splošnim finančnim stanjem podjetij, ki jih nadzirajo.

2.   Za informacije, pridobljene na podlagi nadzora na konsolidirani osnovi, zlasti pa za kakršno koli izmenjavo informacij med pristojnimi organi, kakor je določeno v tej direktivi, velja obveznost varovanja poklicne skrivnosti, opredeljena v oddelku 2 poglavja 1.

3.   Pristojni organi, odgovorni za nadzor na konsolidirani osnovi, sestavijo sezname finančnih holdingov iz člena 71(2). Te sezname posredujejo pristojnim organom v drugih državah članicah in Komisiji.

Člen 141

Če pri izvajanju te direktive pristojni organi ene države članice v posebnih primerih želijo preveriti informacije o kreditni instituciji, finančnem holdingu, finančni instituciji, podjetju za pomožne storitve, mešanem holdingu, vrsti podrejenih družb iz člena 137 ali vrsti podrejenih družb iz člena 127(3), ki so v drugi državi članici, zahtevajo od pristojnih organov v drugi državi članici, naj opravijo to preverjanje. Organi, ki prejmejo tak zahtevek, ga morajo v okviru svoje pristojnosti izpolniti, bodisi tako, da sami opravijo preverjanje, bodisi da preverjanje dovolijo organom, ki so postavili zahtevek, bodisi revizorju ali ustreznemu strokovnjaku. Pristojni organ, ki je podal zahtevek, lahko, če želi, sodeluje pri preverjanju, če preverjanja ne izvaja sam.

Člen 142

Brez poseganja v določbe svojega kazenskega prava države članice zagotovijo, da se kazni ali ukrepi za preprečevanje opaženih kršitev ali vzrokov takih kršitev lahko naložijo finančnim holdingom in mešanim holdingom ali njihovim operativnim vodjem, ki kršijo zakone ali druge predpise, predpisane zaradi izvajanja členov 124 do 141 in tega člena. Pristojni organi med seboj tesno sodelujejo, s čimer zagotovijo, da navedene kazni ali ukrepi obrodijo želene rezultate, zlasti kadar osrednja uprava ali glavne enote finančnega holdinga ali mešanega holdinga niso na sedežu holdinga.

Člen 143

1.   Če kreditna institucija, katere nadrejena družba je kreditna institucija ali finančni holding s sedežem v tretji državi, ni predmet konsolidiranega nadzora v skladu s členoma 125 in 126, pristojni organi preverijo, ali je kreditna institucija predmet konsolidiranega nadzora s strani pristojnih organov tretje države, ki je enak nadzoru, ki ga predpisujejo določbe te direktive.

Preverjanje opravi pristojni organ, ki bi bil odgovoren za konsolidirani nadzor, če bi se uporabil odstavek 3, na zahtevo nadrejene družbe ali katere koli regulirane osebe z dovoljenjem za poslovanje v Skupnosti ali na lastno pobudo. Ta pristojni organ se posvetuje z drugimi vključenimi pristojnimi organi.

2.   Komisija lahko zahteva, naj Evropski odbor za bančništvo da splošno navodilo, v katerem navede, ali bodo načini konsolidiranega nadzora pristojnih organov v tretjih državah dosegli cilje konsolidiranega nadzora iz tega poglavja, kar zadeva kreditne institucije, katerih nadrejena družba ima sedež v tretji državi. Odbor redno pregleduje ta navodila in upošteva vse spremembe konsolidiranega nadzora, ki ga opravljajo pristojni organi.

Pristojni organi, ki opravljajo preverjanje iz prvega pododstavka odstavka 1, upoštevajo ta navodila. Za ta namen se pristojni organ posvetuje z odborom preden sprejetjem odločitve.

3.   Če takega enakega nadzora ni, države članice smiselno uporabijo določbe te direktive za kreditno institucijo ali dovolijo svojim pristojnim organom, da uporabijo druge ustrezne nadzorne tehnike, s katerimi dosežejo cilje nadzora kreditnih institucij na konsolidirani osnovi.

S temi nadzornimi tehnikami se mora po posvetovanju z drugimi vključenimi pristojnimi organi strinjati pristojni organ, ki bi bil odgovoren za konsolidirani nadzor.

Pristojni organi lahko predvsem zahtevajo ustanovitev finančnega holdinga s sedežem v Skupnosti, in uporabijo določbe o konsolidiranem nadzoru za konsolidiran položaj tega finančnega holdinga.

Te nadzorne tehnike morajo biti pripravljene tako, da dosežejo cilje konsolidiranega nadzora, ki so določeni v tem poglavju, in je o njih treba obvestiti druge pristojne organe in Komisijo.

Oddelek 2

Razkritje s strani pristojnih organov

Člen 144

Pristojni organi razkrijejo naslednje podatke:

| a) | besedila zakonov in drugih predpisov ter splošna navodila, sprejeta v njihovi državi članici na področju bonitetne ureditve; |
| --- | --- |

a)

besedila zakonov in drugih predpisov ter splošna navodila, sprejeta v njihovi državi članici na področju bonitetne ureditve;

| b) | način izvajanja možnosti in diskrecijskih pravic, ki so na voljo v zakonodaji Skupnosti; |
| --- | --- |

b)

način izvajanja možnosti in diskrecijskih pravic, ki so na voljo v zakonodaji Skupnosti;

| c) | splošna merila in metodologije, ki jih uporabljajo pri pregledu in ovrednotenju iz člena 124; in |
| --- | --- |

c)

splošna merila in metodologije, ki jih uporabljajo pri pregledu in ovrednotenju iz člena 124; in

| d) | brez poseganja v določbe iz oddelka 2 poglavja 1, skupne statistične podatke o ključnih vidikih izvajanja bonitetnega okvira v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

d)

brez poseganja v določbe iz oddelka 2 poglavja 1, skupne statistične podatke o ključnih vidikih izvajanja bonitetnega okvira v vsaki državi članici.

Razkritja, predvidena v prvem pododstavku, zadostujejo, da omogočijo smiselno primerjavo pristopov, ki so jih sprejeli pristojni organi različnih držav članic. Razkriti podatki se objavijo v skupni obliki in redno posodabljajo. Podatki so dostopni na enotnem elektronskem naslovu.

Poglavje 5

Razkritje s strani kreditnih institucij

Člen 145

1.   Za namene te direktive kreditne institucije javno razkrijejo informacije iz dela 2 Priloge XII, ob upoštevanju določb iz člena 146.

2.   Pristojni organi na podlagi pododdelkov 2 in 3 oddelka 3 poglavja 2 in člena 105 razkrijejo instrumente in metodologije iz dela 3 Priloge XII ob upoštevanju javnega razkritja tam določenih informacij s strani kreditnih institucij.

3.   Kreditne institucije sprejmejo formalno politiko za izpolnjevanje zahtev po razkritju iz odstavkov 1 in 2 ter vzpostavijo politike za ocenjevanje primernosti njihovih razkritij, vključno s preverjanjem in pogostostjo.

4.   Kreditne institucije morajo MSP in drugim podjetjem, ki so zaprosila za kredit, na zahtevo v pisni obliki razložiti svoje bonitetne odločitve. Če se delovanje sektorja v tem pogledu izkaže za neučinkovito, je treba sprejeti ukrepe na nacionalni ravni. Upravni stroški razlage morajo biti sorazmerni z višino posojila.

Člen 146

1.   Ne glede na člen 145 lahko kreditna institucija opusti enega ali več razkritij iz dela 2 Priloge XII, če se informacije, ki jih navede s takim razkritjem, glede na merilo iz odstavka 1 dela 1 Priloge XII, ne morejo šteti kot bistvene.

2.   Ne glede na člen 145 lahko kreditna institucija opusti enega ali več podatkov, ki so vključeni v razkritja iz delov 2 in 3 Priloge XII, če navedeni podatki vsebujejo informacije, ki so glede na merila iz odstavka 2 in 3 dela 1 Priloge XII, lahko štejejo kot lastnina ali so zaupni.

3.   V izjemnih primerih iz odstavka 2 zadevna kreditna institucija v svojih razkritjih navede, da določeni podatki niso razkriti, razlog za nerazkritje, ter objavi splošnejše podatke o zadevi, ki je predmet zahteve po razkritju, razen če so podatki lastniške ali zaupne narave v skladu z merili iz točk 2 in 3 dela 1 Priloge XII.

Člen 147

1.   Kreditne institucije objavijo razkritja, zahtevana po členu 145, najmanj vsako leto. Razkritja se objavijo, takoj ko je mogoče.

2.   Kreditne institucije tudi ugotovijo, ali je glede na merila iz odstavka 4 dela 1 Priloge XII potrebno pogostejše objavljanje, kakor je določeno v odstavku 1.

Člen 148

1.   Kreditne institucije lahko same določijo primeren medij, kraj in način preverjanja, da učinkovito izpolnijo zahteve po razkritju iz člena 145. Kolikor je izvedljivo, se vsa razkrijta zagotovijo na enem mediju ali kraju.

2.   Enakovredna razkritja, ki jih opravijo kreditne institucije, da bi izpolnile zahteve za računovodstvo, kotiranje na borzi ali druge zahteve, se lahko štejejo za namene skladnosti s členom 145. Če razkritja niso vključena v finančne izkaze, kreditne institucije navedejo, kje so navedena.

Člen 149

Ne glede na člene 146 do 148 države članice pooblastijo pristojne organe, da od kreditnih institucij zahtevajo:

| a) | izvedbo enega ali več razkritij iz delov 2 in 3 Priloge XII; |
| --- | --- |

a)

izvedbo enega ali več razkritij iz delov 2 in 3 Priloge XII;

| b) | objavo enega ali več razkritij pogosteje kakor enkrat na leto in določijo roke za objavo; |
| --- | --- |

b)

objavo enega ali več razkritij pogosteje kakor enkrat na leto in določijo roke za objavo;

| c) | uporabo posebnih medijev in mest za druga razkritja poleg finančnih izkazov; in |
| --- | --- |

c)

uporabo posebnih medijev in mest za druga razkritja poleg finančnih izkazov; in

| d) | uporabo posebnih načinov preverjanja za razkritja, ki jih ne krije zakonsko predpisana revizija. |
| --- | --- |

d)

uporabo posebnih načinov preverjanja za razkritja, ki jih ne krije zakonsko predpisana revizija.

NASLOV VI

IZVRŠILNA PRISTOJNOST

Člen 150

1.   V zvezi z lastnimi sredstvi, ne glede na predlog, ki naj ga Komisija predloži v skladu s členom 62, morajo biti v skladu s postopkom iz člena 151(2) sprejete tehnične prilagoditve na naslednjih področjih:

| a) | razjasnitev opredelitev, tako da se pri uporabi te direktive upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih; |
| --- | --- |

a)

razjasnitev opredelitev, tako da se pri uporabi te direktive upošteva razvoj dogodkov na finančnih trgih;

| b) | razjasnitev opredelitev, zato da bi se zagotovila enotna uporaba te direktive; |
| --- | --- |

b)

razjasnitev opredelitev, zato da bi se zagotovila enotna uporaba te direktive;

| c) | uskladitev terminologije in oblikovanje opredelitev v skladu s poznejšimi pravnimi akti na področju kreditnih institucij in sorodnimi zadevami; |
| --- | --- |

c)

uskladitev terminologije in oblikovanje opredelitev v skladu s poznejšimi pravnimi akti na področju kreditnih institucij in sorodnimi zadevami;

| d) | tehnične prilagoditve seznama v členu 2; |
| --- | --- |

d)

tehnične prilagoditve seznama v členu 2;

| e) | sprememba višine ustanovnega kapitala, predpisanega v členu 9, zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na gospodarskem in monetarnem področju; |
| --- | --- |

e)

sprememba višine ustanovnega kapitala, predpisanega v členu 9, zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na gospodarskem in monetarnem področju;

| f) | razširitev seznama, navedenega v členih 23 in 24 ter opredeljenega v Prilogi I, ali prilagoditev terminologije, uporabljene za ta seznam, zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na finančnih trgih; |
| --- | --- |

f)

razširitev seznama, navedenega v členih 23 in 24 ter opredeljenega v Prilogi I, ali prilagoditev terminologije, uporabljene za ta seznam, zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na finančnih trgih;

| g) | področja, o katerih si morajo pristojni organi izmenjati informacije, naštete v členu 42; |
| --- | --- |

g)

področja, o katerih si morajo pristojni organi izmenjati informacije, naštete v členu 42;

| h) | tehnične prilagoditve členov 56 do 67 in člena 74 zaradi razvoja računovodskih standardov ali zahtev, ki se upoštevajo v zakonodaji Skupnosti; ali glede konvergence nadzornih praks; |
| --- | --- |

h)

tehnične prilagoditve členov 56 do 67 in člena 74 zaradi razvoja računovodskih standardov ali zahtev, ki se upoštevajo v zakonodaji Skupnosti; ali glede konvergence nadzornih praks;

| i) | spremembe seznama kategorij izpostavljenosti iz členov 79 in 86, zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na finančnih trgih; |
| --- | --- |

i)

spremembe seznama kategorij izpostavljenosti iz členov 79 in 86, zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na finančnih trgih;

| j) | znesek, naveden v členu 79(2)(c), členu 86(4)(a), odstavku 5 dela 1 Priloge VII in odstavku 15 dela 2 Priloge VII, da bo upošteval učinke inflacije; |
| --- | --- |

j)

znesek, naveden v členu 79(2)(c), členu 86(4)(a), odstavku 5 dela 1 Priloge VII in odstavku 15 dela 2 Priloge VII, da bo upošteval učinke inflacije;

| k) | seznam in klasifikacija zunajbilančnih postavk v prilogah II in IV ter njihova uporaba pri določanju vrednosti izpostavljenosti za namene oddelka 3 v poglavju 2 naslova V; ali |
| --- | --- |

k)

seznam in klasifikacija zunajbilančnih postavk v prilogah II in IV ter njihova uporaba pri določanju vrednosti izpostavljenosti za namene oddelka 3 v poglavju 2 naslova V; ali

| l) | prilagoditev določb v Prilogah V do XII, da bodo upoštevale dogajanja na finančnih trgih v posebnih novih finančnih produktih, ali v računovodskih standardih ali zahtevah, ki se upoštevajo v zakonodaji Skupnosti; ali glede konvergence nadzornih praks. |
| --- | --- |

l)

prilagoditev določb v Prilogah V do XII, da bodo upoštevale dogajanja na finančnih trgih v posebnih novih finančnih produktih, ali v računovodskih standardih ali zahtevah, ki se upoštevajo v zakonodaji Skupnosti; ali glede konvergence nadzornih praks.

2.   Komisija lahko sprejme naslednje izvedbene ukrepe v skladu s postopkom iz člena 151(2):

| a) | navedba velikosti nenadnih in nepričakovanih sprememb obrestnih mer iz člena 124(5); |
| --- | --- |

a)

navedba velikosti nenadnih in nepričakovanih sprememb obrestnih mer iz člena 124(5);

| b) | začasno znižanje minimalne stopnje lastnih sredstev iz člena 75 in/ali uteži tveganja iz oddelka 3 poglavja 2 naslova V, zaradi upoštevanja posebnih okoliščin; |
| --- | --- |

b)

začasno znižanje minimalne stopnje lastnih sredstev iz člena 75 in/ali uteži tveganja iz oddelka 3 poglavja 2 naslova V, zaradi upoštevanja posebnih okoliščin;

| c) | brez poseganja v poročilo iz člena 119, pojasnitev izjem, opredeljenih v členih 111(4), 113, 115 in 116; |
| --- | --- |

c)

brez poseganja v poročilo iz člena 119, pojasnitev izjem, opredeljenih v členih 111(4), 113, 115 in 116;

| d) | navedba ključnih vidikov, v zvezi s katerimi je treba razkriti skupne statistične podatke na podlagi člena 144(1)(d); ali |
| --- | --- |

d)

navedba ključnih vidikov, v zvezi s katerimi je treba razkriti skupne statistične podatke na podlagi člena 144(1)(d); ali

| e) | navedba oblike, strukture, seznama vsebine in letna objava podatkov razkritja iz člena 144. |
| --- | --- |

e)

navedba oblike, strukture, seznama vsebine in letna objava podatkov razkritja iz člena 144.

3.   S sprejetimi izvedbenimi ukrepi se ne smejo spremeniti temeljne določbe te direktive.

4.   Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe po izteku dveletnega obdobja po sprejetju te direktive in najpozneje do 1. aprila 2008, se uporaba določb te direktive, ki zahtevajo sprejem tehničnih pravil, sprememb in sklepov v skladu z odstavkom 2, začasno opusti. Na predlog Komisije in v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, lahko Evropski parlament in Svet obnovita zadevne določbe, in jih v ta namen pregledata pred ali do izteka obdobja iz tega odstavka, kar koli se zgodi prej.

Člen 151

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za bančništvo, ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/10/ES (23).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja postopek, določen v členu 5 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 7(3) in 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

NASLOV VII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Poglavje 1

Prehodne določbe

Člen 152

1.   Kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89 v prvem, drugem in tretjem dvanajstmesečnem obdobju po 31. decembru 2006 zagotovijo lastna sredstva, ki so vedno večja ali enaka zneskom, navedenim v odstavkih 3, 4 in 5.

2.   Kreditne institucije, ki za izračun lastnih kapitalskih zahtev za operativna tveganja, kakor je navedeno v členu 105, uporabljajo napredne metode za merjenje, zagotovijo lastna sredstva v prvem, drugem in tretjem dvanajstmesečnem obdobju po 31. decembru 2006, ki so vedno večja ali enaka zneskom, navedenim v odstavkih in 5.

3.   Za prvo dvanajstmesečno obdobje iz odstavka 1 znaša znesek lastnih sredstev 95 % skupnega minimalnega zneska lastnih sredstev, ki bi ga morale imeti kreditne institucije v navedenem obdobju na podlagi člena 4 Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (24), v besedilu navedene direktive in Direktive 2000/12/ES, kakor je veljalo pred 1. januarja 2007.

4.   Za drugo dvanajstmesečno obdobje iz odstavka 1 znaša znesek lastnih sredstev 90 % skupnega minimalnega zneska lastnih sredstev, ki bi ga morale imeti kreditne institucije v navedenem obdobju na podlagi člena 4 Direktive 93/6/EGS, v besedilu navedene direktive in Direktive 2000/12/ES, kakor je veljalo pred 1. januarja 2007.

5.   Za tretje dvanajstmesečno obdobje iz odstavka 1 znaša znesek lastnih sredstev 80 % skupnega minimalnega zneska lastnih sredstev, ki bi ga morale imeti kreditne institucije v navedenem obdobju na podlagi člena 4 Direktive 93/6/EGS, v besedilu navedene direktive in Direktive 2000/12/ES, kakor je veljalo pred 1. januarja 2007.

6.   Skladnost z zahtevami iz odstavkov 1 do 5 temelji na zneskih lastnih sredstev, ki so v celoti prilagojeni tako, da odražajo razliko med izračuni lastnih sredstev na podlagi Direktive 2000/12/ES in Direktive 93/6/EGS, kakor je veljalo pred 1. januarja 2007, in izračunom lastnih sredstev na podlagi te direktive, ki je posledica različnih obravnav pričakovane izgube in nepričakovane izgube iz členov 84 do 89 te direktive.

7.   Za namene odstavkov 1 do 6 tega člena se uporabljajo členi 68 do 73.

8.   Do 1. januarja 2008 lahko kreditne institucije obravnavajo člene, ki predstavljajo standardizirani pristop iz pododdelka 1 oddelka 3 poglavja 2 naslova V, kot da so nadomeščeni s členi 42 do 46 Direktive 2000/12/ES, v besedilu navedenih členov, kot je veljalo pred 1. januarja 2007.

9.   Če se izvaja diskrecijska pravica iz odstavka 8, se uporablja naslednje v zvezi z določbami iz Direktive 2000/12/ES:

| a) | določbe navedene direktive iz členov 42 do 46 se uporabljajo v besedilu, kakor je veljalo pred 1. januarja 2007; |
| --- | --- |

a)

določbe navedene direktive iz členov 42 do 46 se uporabljajo v besedilu, kakor je veljalo pred 1. januarja 2007;

| b) | „tveganju prilagojena vrednost“ iz člena 42(1) navedene direktive pomeni „znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti“; |
| --- | --- |

b)

„tveganju prilagojena vrednost“ iz člena 42(1) navedene direktive pomeni „znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti“;

| c) | zneski iz člena 42(2) navedene direktive še obravnavajo kot zneski tveganju prilagojene izpostavljenosti; |
| --- | --- |

c)

zneski iz člena 42(2) navedene direktive še obravnavajo kot zneski tveganju prilagojene izpostavljenosti;

| d) | „kreditni izvedeni finančni instrumenti“ se vključijo v seznam postavk „visokega tveganja“ v Prilogi II navedene direktive; in |
| --- | --- |

d)

„kreditni izvedeni finančni instrumenti“ se vključijo v seznam postavk „visokega tveganja“ v Prilogi II navedene direktive; in

| e) | obravnava iz člena 43(3) navedene direktive se uporablja za izvedene finančne instrumente iz Priloge IV navedene direktive, ne glede na to, ali so bilančni ali zunajbilančni, zneski, dobljeni z obravnavo iz Priloge III pa se štejejo kot zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

e)

obravnava iz člena 43(3) navedene direktive se uporablja za izvedene finančne instrumente iz Priloge IV navedene direktive, ne glede na to, ali so bilančni ali zunajbilančni, zneski, dobljeni z obravnavo iz Priloge III pa se štejejo kot zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti;

10.   Če se izvaja diskrecijska pravica iz odstavka 8, se uporablja naslednje v zvezi z obravnavo izpostavljenosti, za katere se uporablja standardizirani pristop:

| a) | v zvezi s priznavanjem zmanjševanja kreditnega tveganja, se pododdelek 3 oddelka 3 poglavja 2 naslova V ne uporablja; |
| --- | --- |

a)

v zvezi s priznavanjem zmanjševanja kreditnega tveganja, se pododdelek 3 oddelka 3 poglavja 2 naslova V ne uporablja;

| b) | pristojni organi lahko v zvezi z obravnavo listinjenja prenehajo uporabljati pododdelek 4 oddelku 3 poglavja 2 naslova V; |
| --- | --- |

b)

pristojni organi lahko v zvezi z obravnavo listinjenja prenehajo uporabljati pododdelek 4 oddelku 3 poglavja 2 naslova V;

11.   Če se izvaja diskrecijska pravica iz odstavka 8, se kapitalska zahteva za operativno tveganje iz člena 75(d) zmanjša za odstotek, ki predstavlja razmerje med vrednostjo izpostavljenosti kreditne institucije, za katere se izračunajo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z diskrecijsko pravico iz odstavka 8, in skupno vrednostjo njenih izpostavljenosti.

12.   Če kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vse svoje izpostavljenosti v skladu z diskrecijsko pravico iz odstavka 8, se lahko uporabljajo členi 48 do 50 Direktive 2000/12/ES v zvezi z velikimi izpostavljenostmi, v besedilu, kot je veljalo pred 1. januarja 2007.

13.   Če se izvaja diskrecijska pravica iz odstavka 8, se sklicevanja na člene 78 do 83 te direktive berejo kot sklicevanja na člene 42 do 46 Direktive 2000/12/ES, v besedilu, kakor je veljalo pred 1. januarja 2007.

14.   Če se izvaja diskrecijska pravica iz odstavka 8, se členi 123, 124, 145 in 149 ne uporabljajo pred datumom iz tega odstavka.

Člen 153

Pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova poslov zakupa nepremičnin, ki so pisarne ali drugi gospodarski objekti, ki se nahajajo na njihovem ozemlju in izpolnjujejo merila iz odstavka 54 dela 1 Priloge VI, lahko pristojni organi do 31. decembra 2012 dovolijo uporabo uteži tveganja 50 % brez uporabe odstavkov 55 in 55 dela 1 Priloge VI.

Do 31. decembra 2010 lahko pristojni organi za namen opredelitve zavarovanega dela zapadlega posojila za namene Priloge VI priznajo zavarovanje s premoženjem, ki se razlikuje od primernega zavarovanja s premoženjem iz členov 90 do 93.

Pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene iz Priloge VI, del 1, odstavek 4, se do 31. decembra 2012 za izpostavljenosti centralnim vladam ali centralnim bankam držav članic, ki so denominirane in vplačane v domači valuti katerekoli države članice, uporablja ista utež tveganja kot za izpostavljenosti, ki so denominirane ali vplačane v njihovih domačih valutah.

Člen 154

1.   Do 31. decembra 2011 lahko pristojni organi vsake države članice za namene iz odstavka 61 dela I Priloge VI določijo število dni, največ 180, za izpostavljenosti nasprotnim strankam, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, iz odstavkov 12 do 17 in 41 do 43 dela 1 Priloge VI, če regionalne okoliščine zahtevajo tovrstno prilagoditev. Posamezno število dni se lahko razlikuje glede na paleto proizvodov.

Pristojni organi, ki ne izvajajo diskrecijske pravice iz prvega odstavka za izpostavljenosti nasprotnim strankam, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, lahko določijo večje število dni za izpostavljenosti nasprotnim strankam, ki se nahajajo na ozemlju drugih držav članic, katerih pristojni organi so izvedli diskrecijsko pravico. Specifično število dni znaša od 90 dni do števila dni, ki so ga določili drugi pristojni organi za izpostavljenosti tovrstnim nasprotnim strankam na svojem ozemlju.

2.   Kreditnim institucijam, ki so pristojne organe zaprosile za odobritev uporabe pristopa IRB pred letom 2010, se lahko do 31. decembra 2009 zahtevo po predhodni triletni uporabi, ki je predpisana v členu 84(3), zmanjša na obdobje, ki ni krajše od enega leta.

3.   Kreditnim institucijam, ki so zaprosile za uporabo lastnih ocen LGD in/ali konverzijskih faktorjev, se lahko do 31. decembra 2008 zahtevo po predhodni triletni uporabi, ki je predpisana v členu 84(4), zmanjša na dve leti.

4.   Do 31. decembra 2012 lahko pristojni organi posamezne države članice kreditnim institucijam dovolijo, da nadaljujejo z zahtevami po udeležbah v smislu člena 57(o), ki so bile pridobljene pred (25)... v skladu z obravnavo iz člena 38 Direktive 2000/12/ES, ker je ta člen obstajal že pred 1. januarja 2007.

5.   Do 31. decembra 2010 z neplačili tehtano povprečje LGD za vse izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami in brez osebnih jamstev enot centralne ravni države, ni nižje od 10 %.

6.   Do 31. decembra 2017 lahko pristojni organi držav članic izvzamejo iz pristopa IRB obravnavo nekaterih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki jih imajo v lasti kreditne institucije in podrejene družbe kreditnih institucij EU v tej državi članici na dan 31. decembra 2007.

Izvzeta pozicija se meri kot število delnic, posedovanih 31. decembra 2007 in dodatnihdelnic, ki so neposredno posledica lastništva teh deležev, vendar le, dokler ne povečajo sorazmernega lastniškega deleža v zadevnem podjetju.

Če prevzem poveča sorazmerni lastniški delež v določenem podjetju, presežnega lastniškega deleža ni mogoče izvzeti. Prav tako se izvzetje ne uporablja za lastniške deleže, ki so prvotno bili izvzeti, nato pa so bili prodani in ponovno odkupljeni.

Za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, zajete v to prehodno določbo, se uporabljajo kapitalske zahteve, izračunane v skladu s pododdelkom 1 oddelka 3 poglavja 2 naslova V.

7.   Do 31. decembra 2011 lahko pristojni organi vsake države članice za izpostavljenosti do podjetij določijo število dni zapadlosti, ki ga upoštevajo vse kreditne institucije v njeni pristojnosti na podlagi opredelitve neplačila iz odstavka 44 dela 4 Priloge VII za izpostavljenosti do nasprotnih strank s sedežem v tej državi članici. Če je primerno glede na lokalne razmere, to število znaša med 90 do 180 dni. Za izpostavljenosti do nasprotnih strank, s sedežem na ozemljih drugih držav članic, pristojni organi določijo število dni zamude, ki ni višje od števila, ki so ga določili pristojni organi zadevne države članice.

Člen 155

Do 31. decembra 2012 lahko države članice za kreditne institucije, katerih ustrezni kazalci za posle trgovanja in prodaje predstavljajo vsaj 50 % skupne vrednosti ustreznih kazalcev za vsa poslovna področja v skladu z odstavki 1 do 4 dela 2 Priloge X, uporabijo odstotek 15 % za poslovno področje „trgovanje in prodaja“.

Poglavje 2

Končne določbe

Člen 156

Komisija v sodelovanju z državami članicami in ob upoštevanju prispevka Evropske centralne banke redno spremlja, ali ta direktiva v celoti, skupaj z Direktivo 2006/.../ES, znatno vpliva na gospodarski cikel, in glede na navedeni pregled obravnava, ali so upravičeni morebitni popravni ukrepi.

Na podlagi analize in ob upoštevanju prispevka Evropske centralne banke, Komisija sestavi dvoletno poročilo in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, skupaj z morebitnimi ustreznimi predlogi. Pri sestavitvi poročila se ustrezno priznavajo tako prispevki kreditojemalcev kot tudi kreditodajalcev.

Komisija do 1. januarja 2012 preveri in poroča o izvajanju te direktive, pri tem posebno pozornost nameni vsem vidikom členov 68 do 73, 80(7), 80(8) in 129 ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo skupaj z vsemi ustreznimi predlogi.

Člen 157

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2006 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 4, 22, 57, 61 do 64, 66, 68 do 106, 108, 110 do 115, 117 do 119, 123 do 127, 129 do 132, 133, 136, 144 do 149 in 152 do 155 ter Prilogami II, III in V do XII. Besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo takoj posredujejo Komisiji.

Ne glede na odstavek 3 začnejo države članice te predpise uporabljati od 1. januarja 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktive, razveljavljene s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Države članice določijo način sklicevanja in obliko izjave.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.   Države članice od 1. januarja 2008, in ne prej, začnejo uporabljati zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členoma 87(9) in 105.

Člen 158

1.   Direktiva 2000/12/ES, kakor je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge XIII, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv, navedenih v delu B Priloge XIII.

2.   Sklicevanje na razveljavljene direktive se razlaga kot sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge XIV.

Člen 159

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 160

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 234, 22.9.2005, str. 8.

1

(2)  UL C 52, 2.3.2005, str. 37.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

3

(4)  UL L 126, 26.5.2000 str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/29/ES (UL L 70, 9.3.2006, str. 50).

4

(5)  UL L 3, 7.1.2004, str. 28.

5

(6)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).

6

(7)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

7

(8)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

8

(9)  UL L ...

9

(10)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

10

(11)  Direktiva Sveta 84/611/ES z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 375, 31.12.1985, str. 3). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

(13)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 115.

13

(14)  Direktiva 2004/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja (UL L 275, 27.10.2000, str. 39).

14

(15)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

15

(16)  Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (UL L 35, 11.2.2003, str. 1). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

16

(17)  UL L 184, 6.7.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

17

(18)  Osma direktiva Sveta 84/253/EGS z dne 10. aprila 1984 o dovoljenjih za osebe pooblaščene za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin (UL L 126, 12.5.1984, str. 20).

18

(19)  Direktiva Sveta 84/611/ES z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 375, 31.12.1985, str. 3). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

19

(20)  Prva direktiva Sveta 73/239/EGS z dne 24. julija 1973 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti neposrednega zavarovanja razen življenjskega zavarovanja (UL L 228, 16.8.1973, str. 3). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

20

(21)  Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o živlejnjskem zavarovanju (UL L 345, 19.12.2002, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

21

(22)  Direktiva 98/78/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 1998 o dopolnilnem nadzoru nad zavarovalnicami v zavarovalniški skupini (UL L 330, 5.12.1998, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

22

(23)  UL L 3, 7.1. 2004, str. 36.

23

(24)  UL L 141, 11.6.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

24

(25)  Datum začetka veljavnosti te direktive

25

PRILOGA I

SEZNAM DEJAVNOSTI, ZA KATERE VELJA VZAJEMNO PRIZNAVANJE

| 1. | Zbiranje depozitov in drugih vračljivih sredstev |
| --- | --- |

1.

Zbiranje depozitov in drugih vračljivih sredstev

| 2. | Kreditiranje vključujoč med drugim: potrošniški kredit, hipotekarni kredit, faktoring, z regresom ali brez njega, financiranje trgovinskih poslov (vključno z zasegom). |
| --- | --- |

2.

Kreditiranje vključujoč med drugim: potrošniški kredit, hipotekarni kredit, faktoring, z regresom ali brez njega, financiranje trgovinskih poslov (vključno z zasegom).

| 3. | Finančni zakup |
| --- | --- |

3.

Finančni zakup

| 4. | Storitve prenosa denarja |
| --- | --- |

4.

Storitve prenosa denarja

| 5. | Izdajanje in upravljanje plačilnih sredstev (npr. kreditnih kartic, potovalnih čekov in bančnih menic) |
| --- | --- |

5.

Izdajanje in upravljanje plačilnih sredstev (npr. kreditnih kartic, potovalnih čekov in bančnih menic)

| 6. | Osebna jamstva in obveznosti |
| --- | --- |

6.

Osebna jamstva in obveznosti

| 7. | Trgovanje za svoj ali tuj račun:






  a) | z instrumenti denarnega trga (čeki, blagajniškimi zapisi, potrdili o vlogi itd.); |
| --- | --- | --- |

7.

Trgovanje za svoj ali tuj račun:

a)

z instrumenti denarnega trga (čeki, blagajniškimi zapisi, potrdili o vlogi itd.);

| b) | s tujo valuto; |
| --- | --- |

b)

s tujo valuto;

| c) | s finančnimi standardiziranimi terminskimi pogodbami in opcijami; |
| --- | --- |

c)

s finančnimi standardiziranimi terminskimi pogodbami in opcijami;

| d) | z valutnimi in obrestnimi instrumenti; ali |
| --- | --- |

d)

z valutnimi in obrestnimi instrumenti; ali

| e) | s prenosljivimi vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

e)

s prenosljivimi vrednostnimi papirji.

| 8. | Udeležba v izdaji vrednostnih papirjev in opravljanje s tem povezanih storitev |
| --- | --- |

8.

Udeležba v izdaji vrednostnih papirjev in opravljanje s tem povezanih storitev

| 9. | Svetovanje podjetjem na področju strukture kapitala, poslovne strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve, povezane z združitvami in nakupi podjetij |
| --- | --- |

9.

Svetovanje podjetjem na področju strukture kapitala, poslovne strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve, povezane z združitvami in nakupi podjetij

| 10. | Denarno-posredniški posli |
| --- | --- |

10.

Denarno-posredniški posli

| 11. | Upravljanje premoženja in svetovanje |
| --- | --- |

11.

Upravljanje premoženja in svetovanje

| 12. | Hramba in upravljanje z vrednostnimi papirji |
| --- | --- |

12.

Hramba in upravljanje z vrednostnimi papirji

| 13. | Storitve na področju kreditiranja |
| --- | --- |

13.

Storitve na področju kreditiranja

| 14. | Oddajanje sefov
  Storitve in dejavnosti iz oddelkov A in B Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (1) so, če se nanašajo na finančne instrumente iz oddelka C Priloge I navedene direktive, predmet vzajemnega priznavanja v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

14.

Oddajanje sefov

Storitve in dejavnosti iz oddelkov A in B Priloge I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (1) so, če se nanašajo na finančne instrumente iz oddelka C Priloge I navedene direktive, predmet vzajemnega priznavanja v skladu s to direktivo.

---

(1)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/31/ES (UL L 114, 27.4.2006, str. 60).

PRILOGA II

KLASIFIKACIJA ZUNAJBILANČNIH POSTAVK

Visoko tveganje:

| — | osebna jamstva, ki imajo značaj kreditnih substitutov, |
| --- | --- |

—

osebna jamstva, ki imajo značaj kreditnih substitutov,

| — | kreditni izvedeni finančni instrumenti, |
| --- | --- |

—

kreditni izvedeni finančni instrumenti,

| — | akcepti, |
| --- | --- |

—

akcepti,

| — | zaznamki na blagajniških zapisih brez navedbe imena druge kreditne institucije, |
| --- | --- |

—

zaznamki na blagajniških zapisih brez navedbe imena druge kreditne institucije,

| — | regresni posli, |
| --- | --- |

—

regresni posli,

| — | nepreklicni akreditivi „stand-by“, ki imajo značaj kreditnih nadomestkov, |
| --- | --- |

—

nepreklicni akreditivi „stand-by“, ki imajo značaj kreditnih nadomestkov,

| — | sredstva, kupljena na podlagi dokončnih nestandardiziranih terminskih nakupov, |
| --- | --- |

—

sredstva, kupljena na podlagi dokončnih nestandardiziranih terminskih nakupov,

| — | terminski depoziti, |
| --- | --- |

—

terminski depoziti,

| — | neplačani del delno plačanih delnic in vrednostnih papirjev, |
| --- | --- |

—

neplačani del delno plačanih delnic in vrednostnih papirjev,

| — | pogodbe o prodaji in ponovnem nakupu sredstev, kakor je opredeljeno v členu 12(3) in (5) Direktive 86/635/EGS, in |
| --- | --- |

—

pogodbe o prodaji in ponovnem nakupu sredstev, kakor je opredeljeno v členu 12(3) in (5) Direktive 86/635/EGS, in

| — | druge postavke, ki predstavljajo veliko tveganje. |
| --- | --- |

—

druge postavke, ki predstavljajo veliko tveganje.

Srednje tveganje:

| — | izdani in potrjeni dokumentarni akreditivi (glej tudi srednje/nizko tveganje), |
| --- | --- |

—

izdani in potrjeni dokumentarni akreditivi (glej tudi srednje/nizko tveganje),

| — | jamstva in garancije (vključno z garancijo za resnost ponudbe, garancijo za dobro izvedbo posla, carinsko garancijo in garancijo za plačilo davka) ter osebna jamstva, ki nimajo značaja kreditnih nadomestkov, |
| --- | --- |

—

jamstva in garancije (vključno z garancijo za resnost ponudbe, garancijo za dobro izvedbo posla, carinsko garancijo in garancijo za plačilo davka) ter osebna jamstva, ki nimajo značaja kreditnih nadomestkov,

| — | nepreklicni akreditivi „stand-by“, ki nimajo značaja kreditnih nadomestkov, |
| --- | --- |

—

nepreklicni akreditivi „stand-by“, ki nimajo značaja kreditnih nadomestkov,

| — | neporabljeni kreditni aranžmaji (pogodbe o posojilu, nakupu vrednostnih papirjev, izdaji osebnih jamstev ali akceptih) s prvotno zapadlostjo prek enega leta, |
| --- | --- |

—

neporabljeni kreditni aranžmaji (pogodbe o posojilu, nakupu vrednostnih papirjev, izdaji osebnih jamstev ali akceptih) s prvotno zapadlostjo prek enega leta,

| — | evropski vrednostni papirji (NIF) in evrokomercialni zapisi (RUF), in |
| --- | --- |

—

evropski vrednostni papirji (NIF) in evrokomercialni zapisi (RUF), in

| — | druge postavke, ki predstavljajo srednje tveganje in kakor je obveščena Komisija. |
| --- | --- |

—

druge postavke, ki predstavljajo srednje tveganje in kakor je obveščena Komisija.

Srednje/nizko tveganje:

| — | dokumentarni akreditivi, pri katerih predmet trgovanja predstavlja zavarovanje, in druga kratkoročna posojila z avtomatskim poplačevanjem iz prihodkov, |
| --- | --- |

—

dokumentarni akreditivi, pri katerih predmet trgovanja predstavlja zavarovanje, in druga kratkoročna posojila z avtomatskim poplačevanjem iz prihodkov,

| — | neporabljeni kreditni aranžmaji (sporazumi o posojilu, nakupu vrednostnih papirjev, izdaji osebnih jamstev ali akceptih) s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta ali možnostjo brezpogojnega preklica ob katerem koli času in brez odpovednega roka, ali ki ne učinkovito predvidevajo samodejnega preklica zaradi poslabšanja kreditne sposobnosti kreditojemalca, |
| --- | --- |

—

neporabljeni kreditni aranžmaji (sporazumi o posojilu, nakupu vrednostnih papirjev, izdaji osebnih jamstev ali akceptih) s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta ali možnostjo brezpogojnega preklica ob katerem koli času in brez odpovednega roka, ali ki ne učinkovito predvidevajo samodejnega preklica zaradi poslabšanja kreditne sposobnosti kreditojemalca,

| — | druge postavke, ki predstavljajo srednje/nizko tveganje in kakor je obveščena Komisija. |
| --- | --- |

—

druge postavke, ki predstavljajo srednje/nizko tveganje in kakor je obveščena Komisija.

Nizko tveganje:

| — | neporabljeni kreditni aranžmaji (sporazumi o posojilu, nakupu vrednostnih papirjev, izdaji osebnih jamstev ali akceptih) z možnostjo brezpogojnega preklica ob katerem koli času in brez odpovednega roka, ali ki učinkovito predvidevajo samodejen preklic zaradi poslabšanja kreditne sposobnosti kreditojemalca. Kreditne postavke do majhnih dolžnikov se lahko obravnavajo kot brezpogojno preklicne, če pogoji dovoljujejo kreditni instituciji, da jih prekliče v celotnem obsegu, ki je dovoljen z zakonodajo o varstvu potrošnikov in sorodno zakonodajo, in |
| --- | --- |

—

neporabljeni kreditni aranžmaji (sporazumi o posojilu, nakupu vrednostnih papirjev, izdaji osebnih jamstev ali akceptih) z možnostjo brezpogojnega preklica ob katerem koli času in brez odpovednega roka, ali ki učinkovito predvidevajo samodejen preklic zaradi poslabšanja kreditne sposobnosti kreditojemalca. Kreditne postavke do majhnih dolžnikov se lahko obravnavajo kot brezpogojno preklicne, če pogoji dovoljujejo kreditni instituciji, da jih prekliče v celotnem obsegu, ki je dovoljen z zakonodajo o varstvu potrošnikov in sorodno zakonodajo, in

| — | druge postavke, ki predstavljajo nizko tveganje in kakor je obveščena Komisija. |
| --- | --- |

—

druge postavke, ki predstavljajo nizko tveganje in kakor je obveščena Komisija.

PRILOGA III

OBRAVNAVA KREDITNEGA TVEGANJA NASPROTNE STRANKE PRI IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH, POSLI ZAČASNE PRODAJE/ZAČASNEGA NAKUPA, POSLI POSOJE/IZPOSOJE VREDNOSTNIH PAPIRJEV ALI BLAGA, POSLI Z DOLGIM ROKOM PORAVNAVE IN POSLI KREDITIRANJA ZA POVEČANJE TRGOVALNEGA PORTFELJA

Del 1: Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Splošni pojmi

| 1. | „Kreditno tveganje nasprotne stranke (Counterparty Credit Risk – CCR)“ je tveganje, da lahko nasprotna stranka v poslu postane neplačnik pred končno poravnavo denarnih tokov posla. |
| --- | --- |

1.

„Kreditno tveganje nasprotne stranke (Counterparty Credit Risk – CCR)“ je tveganje, da lahko nasprotna stranka v poslu postane neplačnik pred končno poravnavo denarnih tokov posla.

| 2. | „Centralna nasprotna stranka (Central counterparty)“ je subjekt, ki pravno posreduje med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, in postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca. |
| --- | --- |

2.

„Centralna nasprotna stranka (Central counterparty)“ je subjekt, ki pravno posreduje med nasprotnimi strankami v pogodbah, s katerimi se trguje na enem ali več finančnih trgih, in postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca.

Vrste poslov

| 3. | „Posli z dolgim rokom poravnave (Long settlement transactions)“ so posli, pri katerih nasprotna stranka prevzame obveznost, da bo izročila vrednostni papir, blago ali tujo valuto za denarna sredstva, druge finančne instrumente ali blago, ali obratno, na datum poravnave ali izročitve, ki je naveden v pogodbi in presega nižji tržni standard za to vrsto posla ter za pet delovnih dni sledi datumu, na katerega je kreditna institucija sklenila posel. |
| --- | --- |

3.

„Posli z dolgim rokom poravnave (Long settlement transactions)“ so posli, pri katerih nasprotna stranka prevzame obveznost, da bo izročila vrednostni papir, blago ali tujo valuto za denarna sredstva, druge finančne instrumente ali blago, ali obratno, na datum poravnave ali izročitve, ki je naveden v pogodbi in presega nižji tržni standard za to vrsto posla ter za pet delovnih dni sledi datumu, na katerega je kreditna institucija sklenila posel.

| 4. | „Posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja (Margin Lending Transactions)“ so posli, s katerimi kreditna institucija odobri kredit v povezavi z nakupom, prodajo, pokrivanjem stroškov financiranja pri posoji in izposoji vrednostnih papirjev ali trgovanjem z njimi. Posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja ne vključujejo drugih kreditov, ki so zavarovani z vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

4.

„Posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja (Margin Lending Transactions)“ so posli, s katerimi kreditna institucija odobri kredit v povezavi z nakupom, prodajo, pokrivanjem stroškov financiranja pri posoji in izposoji vrednostnih papirjev ali trgovanjem z njimi. Posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja ne vključujejo drugih kreditov, ki so zavarovani z vrednostnimi papirji.

Nizi pobotov, nizi varovanj in z njimi povezani izrazi

| 5. | „Niz pobotov (Netting Set)“ je skupina poslov z eno samo nasprotno stranko, ki so predmet prisilno izvršljivega dvostranskega dogovora o pobotu in za katere se pobot priznava na podlagi dela 7 te priloge in členov 90 do 93. Vsak posel, za katerega se ne uporablja prisilno izvršljiv dvostranski dogovor o pobotu, priznan na podlagi dela 7 te priloge, se razume kot njegov lastni niz pobotov za namen tepriloge. |
| --- | --- |

5.

„Niz pobotov (Netting Set)“ je skupina poslov z eno samo nasprotno stranko, ki so predmet prisilno izvršljivega dvostranskega dogovora o pobotu in za katere se pobot priznava na podlagi dela 7 te priloge in členov 90 do 93. Vsak posel, za katerega se ne uporablja prisilno izvršljiv dvostranski dogovor o pobotu, priznan na podlagi dela 7 te priloge, se razume kot njegov lastni niz pobotov za namen tepriloge.

| 6. | „Tveganost pozicije (Risk Position)“ je vrednost tveganja, ki je dodeljena poslu na podlagi standardizirane metode iz dela 5 po vnaprej določenem algoritmu. |
| --- | --- |

6.

„Tveganost pozicije (Risk Position)“ je vrednost tveganja, ki je dodeljena poslu na podlagi standardizirane metode iz dela 5 po vnaprej določenem algoritmu.

| 7. | „Niz varovanj (Hedging Set)“ je skupina tveganosti pozicij iz poslov v okviru enega samega niza pobotov, za katere je pomemben samo njihov saldo za določanje vrednosti izpostavljenosti s standardizirano metodo iz dela 5. |
| --- | --- |

7.

„Niz varovanj (Hedging Set)“ je skupina tveganosti pozicij iz poslov v okviru enega samega niza pobotov, za katere je pomemben samo njihov saldo za določanje vrednosti izpostavljenosti s standardizirano metodo iz dela 5.

| 8. | „Dogovor o kritju (Margin Agreement)“ je pogodbeni dogovor ali določba v dogovoru, na podlagi katerega ena nasprotna stranka zagotovi zavarovanje s premoženjem drugi nasprotni stranki, kadar izpostavljenost navedene druge nasprotne stranke do prve nasprotne stranke presega določeno raven. |
| --- | --- |

8.

„Dogovor o kritju (Margin Agreement)“ je pogodbeni dogovor ali določba v dogovoru, na podlagi katerega ena nasprotna stranka zagotovi zavarovanje s premoženjem drugi nasprotni stranki, kadar izpostavljenost navedene druge nasprotne stranke do prve nasprotne stranke presega določeno raven.

| 9. | „Prag kritja (Margin Threshold)“ je največji znesek izpostavljenosti, ki ostaja neporavnan, dokler ima ena stranka pravico zahtevati zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

9.

„Prag kritja (Margin Threshold)“ je največji znesek izpostavljenosti, ki ostaja neporavnan, dokler ima ena stranka pravico zahtevati zavarovanje s premoženjem.

| 10. | „Obdobje kritja za tveganje (Margin Period of Risk)“ je čas od zadnje zagotovitve zavarovanja s premoženjem, ki krije niz pobotov transakcij, pri katerih je nasprotna stranka postala neplačnik, do trenutka, ko je njena pozicija zaprta in nastalo tržno tveganje ponovno zavarovano. |
| --- | --- |

10.

„Obdobje kritja za tveganje (Margin Period of Risk)“ je čas od zadnje zagotovitve zavarovanja s premoženjem, ki krije niz pobotov transakcij, pri katerih je nasprotna stranka postala neplačnik, do trenutka, ko je njena pozicija zaprta in nastalo tržno tveganje ponovno zavarovano.

| 11. | „Dejanska zapadlost (Effective Maturity) niza pobotov z zapadlostjo več kakor eno leto, na podlagi metode notranjih modelov“, je razmerje med vsoto pričakovane izpostavljenosti v času trajanja poslov v nizu pobotov, ki je diskontirana z netvegano stopnjo donosa in deljena z vsoto pričakovane izpostavljenosti v enem letu v nizu pobotov, ki je diskontirana z netvegano stopnjo donosa. Ta dejanska zapadlost se lahko prilagodi tako, da odrazi tveganje obnovitve (rollover risk), ki nastane zaradi nadomestitve pričakovane izpostavljenosti z dejansko pričakovano izpostavljenostjo za obdobja predvidevanja, ki trajajo manj kakor eno leto. |
| --- | --- |

11.

„Dejanska zapadlost (Effective Maturity) niza pobotov z zapadlostjo več kakor eno leto, na podlagi metode notranjih modelov“, je razmerje med vsoto pričakovane izpostavljenosti v času trajanja poslov v nizu pobotov, ki je diskontirana z netvegano stopnjo donosa in deljena z vsoto pričakovane izpostavljenosti v enem letu v nizu pobotov, ki je diskontirana z netvegano stopnjo donosa. Ta dejanska zapadlost se lahko prilagodi tako, da odrazi tveganje obnovitve (rollover risk), ki nastane zaradi nadomestitve pričakovane izpostavljenosti z dejansko pričakovano izpostavljenostjo za obdobja predvidevanja, ki trajajo manj kakor eno leto.

| 12. | „Pobot med različnimi kategorijami produktov (Cross-Product Netting)“ pomeni vključitev različnih kategorij produktov v isti niz pobotov na podlagi pravil za pobot med različnimi kategorijami produktov iz te priloge. |
| --- | --- |

12.

„Pobot med različnimi kategorijami produktov (Cross-Product Netting)“ pomeni vključitev različnih kategorij produktov v isti niz pobotov na podlagi pravil za pobot med različnimi kategorijami produktov iz te priloge.

| 13. | Za namene dela 5 je „Tekoča tržna vrednost (Current Market Value – CMV)“ neto tržna vrednost portfelja poslov v nizu pobotov z nasprotno stranko. Za izračun CMV se uporabljajo pozitivne in negativne tržne vrednosti poslov. |
| --- | --- |

13.

Za namene dela 5 je „Tekoča tržna vrednost (Current Market Value – CMV)“ neto tržna vrednost portfelja poslov v nizu pobotov z nasprotno stranko. Za izračun CMV se uporabljajo pozitivne in negativne tržne vrednosti poslov.

Porazdelitve

| 14. | „Porazdelitev tržnih vrednosti (Distribution of Market Values)“ je napovedovanje verjetnostne porazdelitve neto tržnih vrednosti poslov v nizu pobotov za določen prihodnji datum (obdobje predvidevanja) glede na realizirano tržno vrednost navedenih poslov do tega trenutka. |
| --- | --- |

14.

„Porazdelitev tržnih vrednosti (Distribution of Market Values)“ je napovedovanje verjetnostne porazdelitve neto tržnih vrednosti poslov v nizu pobotov za določen prihodnji datum (obdobje predvidevanja) glede na realizirano tržno vrednost navedenih poslov do tega trenutka.

| 15. | „Porazdelitev izpostavljenosti (Distribution of Exposures)“ je napovedovanje verjetnostne porazdelitve tržnih vrednosti poslov tako, da se za negativne napovedane tržne vrednosti določi vrednost enaka nič. |
| --- | --- |

15.

„Porazdelitev izpostavljenosti (Distribution of Exposures)“ je napovedovanje verjetnostne porazdelitve tržnih vrednosti poslov tako, da se za negativne napovedane tržne vrednosti določi vrednost enaka nič.

| 16. | „Na tveganje neobčutljiva porazdelitev (Risk-Neutral Distribution)“ je porazdelitev tržnih vrednosti poslov ali izpostavljenosti v prihodnjem obdobju, pri čemer se porazdelitev izračuna z uporabo tržnih vgrajenih vrednosti, ki že odražajo tveganje, kakršne so vgrajene nestanovitnosti. |
| --- | --- |

16.

„Na tveganje neobčutljiva porazdelitev (Risk-Neutral Distribution)“ je porazdelitev tržnih vrednosti poslov ali izpostavljenosti v prihodnjem obdobju, pri čemer se porazdelitev izračuna z uporabo tržnih vgrajenih vrednosti, ki že odražajo tveganje, kakršne so vgrajene nestanovitnosti.

| 17. | „Dejanska porazdelitev (Actual Distribution)“ je porazdelitev tržnih vrednosti poslov ali izpostavljenosti v prihodnjem obdobju, pri čemer se porazdelitev izračuna s preteklimi ali realiziranimi vrednostmi, kakršne so nestanovitnosti, izračunane z uporabo preteklih sprememb cen, tečajev tujih valut ali obrestnih mer. |
| --- | --- |

17.

„Dejanska porazdelitev (Actual Distribution)“ je porazdelitev tržnih vrednosti poslov ali izpostavljenosti v prihodnjem obdobju, pri čemer se porazdelitev izračuna s preteklimi ali realiziranimi vrednostmi, kakršne so nestanovitnosti, izračunane z uporabo preteklih sprememb cen, tečajev tujih valut ali obrestnih mer.

Merjenje in prilagoditve izpostavljenosti

| 18. | „Tekoča izpostavljenost (Current Exposure)“ pomeni večja izmed vrednosti nič ali tržne vrednosti posla ali portfelja poslov v okviru niza pobotov z nasprotno stranko, ki bi predstavljala izgubo ob neplačilu nasprotne stranke, če se predpostavlja, da v primeru stečaja vrednost navedenih poslov ni izterljiva. |
| --- | --- |

18.

„Tekoča izpostavljenost (Current Exposure)“ pomeni večja izmed vrednosti nič ali tržne vrednosti posla ali portfelja poslov v okviru niza pobotov z nasprotno stranko, ki bi predstavljala izgubo ob neplačilu nasprotne stranke, če se predpostavlja, da v primeru stečaja vrednost navedenih poslov ni izterljiva.

| 19. | „Konična oziroma največja izpostavljenost (Peak Exposure)“ je visok percentil porazdelitve izpostavljenosti na kateri koli prihodnji datum pred datumom zapadlosti najdaljšega posla v nizu pobotov. |
| --- | --- |

19.

„Konična oziroma največja izpostavljenost (Peak Exposure)“ je visok percentil porazdelitve izpostavljenosti na kateri koli prihodnji datum pred datumom zapadlosti najdaljšega posla v nizu pobotov.

| 20. | „Pričakovana izpostavljenost (Expected Exposure- EE)“ je povprečje porazdelitve izpostavljenosti na kateri koli prihodnji datum pred datumom zapadlosti posla z najdaljšo zapadlostjo v nizu pobotov. |
| --- | --- |

20.

„Pričakovana izpostavljenost (Expected Exposure- EE)“ je povprečje porazdelitve izpostavljenosti na kateri koli prihodnji datum pred datumom zapadlosti posla z najdaljšo zapadlostjo v nizu pobotov.

| 21. | „Dejanska pričakovana izpostavljenost (Effective Expected Exposure- Effective EE)“ na določeni datum je najvišja pričakovana izpostavljenost, ki nastopi na navedeni datum ali na kateri koli predhodni datum. Za določeni datum se lahko opredeli tudi kot večja izmed pričakovane izpostavljenosti na navedeni datum in dejanske izpostavljenosti na predhodni datum. |
| --- | --- |

21.

„Dejanska pričakovana izpostavljenost (Effective Expected Exposure- Effective EE)“ na določeni datum je najvišja pričakovana izpostavljenost, ki nastopi na navedeni datum ali na kateri koli predhodni datum. Za določeni datum se lahko opredeli tudi kot večja izmed pričakovane izpostavljenosti na navedeni datum in dejanske izpostavljenosti na predhodni datum.

| 22. | „Pričakovana pozitivna izpostavljenost (Expected Positive Exposure – EPE)“ je tehtano povprečje pričakovanih izpostavljenosti v določenem časovnem intervalu, pri čemer je utež razmerje, ki ga posamezna pričakovana izpostavljenost predstavlja v celotnem časovnem intervalu. Pri izračunu minimalne kapitalske zahteve se vzame povprečje prvega leta ali, če vse pogodbe v okviru niza pobotov dospejo prej kakor v enem letu, pa povprečje v obdobju do zapadlosti pogodbe z najdaljšo zapadlostjo v nizu pobotov. |
| --- | --- |

22.

„Pričakovana pozitivna izpostavljenost (Expected Positive Exposure – EPE)“ je tehtano povprečje pričakovanih izpostavljenosti v določenem časovnem intervalu, pri čemer je utež razmerje, ki ga posamezna pričakovana izpostavljenost predstavlja v celotnem časovnem intervalu. Pri izračunu minimalne kapitalske zahteve se vzame povprečje prvega leta ali, če vse pogodbe v okviru niza pobotov dospejo prej kakor v enem letu, pa povprečje v obdobju do zapadlosti pogodbe z najdaljšo zapadlostjo v nizu pobotov.

| 23. | „Dejanska pričakovana pozitivna izpostavljenost (Effective Expected Positive Exposure – dejanska EPE)“ je tehtano povprečje dejanske pričakovane izpostavljenosti prvega leta, ali, če vse pogodbe v nizu pobotov dospejo prej kakor v enem letu, pa povprečje v obdobju do zapadlosti pogodbe z najdaljšo zapadlostjo v nizu pobotov, pri čemer je utež razmerje, ki ga posamezna pričakovana izpostavljenost predstavlja v celotnem časovnem intervalu. |
| --- | --- |

23.

„Dejanska pričakovana pozitivna izpostavljenost (Effective Expected Positive Exposure – dejanska EPE)“ je tehtano povprečje dejanske pričakovane izpostavljenosti prvega leta, ali, če vse pogodbe v nizu pobotov dospejo prej kakor v enem letu, pa povprečje v obdobju do zapadlosti pogodbe z najdaljšo zapadlostjo v nizu pobotov, pri čemer je utež razmerje, ki ga posamezna pričakovana izpostavljenost predstavlja v celotnem časovnem intervalu.

| 24. | „Popravek kreditnega vrednotenja (Credit Valuation Adjustment)“ je popravek vrednotenja po povprečnem tržnem tečaju za portfelj trgovalnih poslov z nasprotno stranko. Ta popravek odraža tržno vrednost kreditnega tveganja nasprotne stranke zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti. Ta popravek lahko odraža tržno vrednost kreditnega tveganja nasprotne stranke ali tržno vrednost kreditnega tveganja tako kreditne institucije kot nasprotne stranke. |
| --- | --- |

24.

„Popravek kreditnega vrednotenja (Credit Valuation Adjustment)“ je popravek vrednotenja po povprečnem tržnem tečaju za portfelj trgovalnih poslov z nasprotno stranko. Ta popravek odraža tržno vrednost kreditnega tveganja nasprotne stranke zaradi neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti. Ta popravek lahko odraža tržno vrednost kreditnega tveganja nasprotne stranke ali tržno vrednost kreditnega tveganja tako kreditne institucije kot nasprotne stranke.

| 25. | „Enostranski popravek vrednotenja zaradi kreditnega tveganja nasprotne stranke (One-Sided Credit Valuation Adjustment)“ je popravek vrednotenja, ki prikazuje tržno vrednost kreditnega tveganja nasprotne stranke do kreditne institucije, vendar ne prikazuje tržne vrednosti kreditnega tveganja kreditne institucije do nasprotne stranke. |
| --- | --- |

25.

„Enostranski popravek vrednotenja zaradi kreditnega tveganja nasprotne stranke (One-Sided Credit Valuation Adjustment)“ je popravek vrednotenja, ki prikazuje tržno vrednost kreditnega tveganja nasprotne stranke do kreditne institucije, vendar ne prikazuje tržne vrednosti kreditnega tveganja kreditne institucije do nasprotne stranke.

Tveganja, povezana s CRR

| 26. | „Tveganje obnovitve (Rollover Risk)“ je vrednost, za katero je pričakovana pozitivna izpostavljenost podcenjena, kadar se pričakuje, da bodo prihodnji posli z nasprotno stranko redno potekali. Dodatna izpostavljenost, ustvarjena z navedenimi prihodnjimi posli, ni vključena v izračun pričakovane pozitivne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

26.

„Tveganje obnovitve (Rollover Risk)“ je vrednost, za katero je pričakovana pozitivna izpostavljenost podcenjena, kadar se pričakuje, da bodo prihodnji posli z nasprotno stranko redno potekali. Dodatna izpostavljenost, ustvarjena z navedenimi prihodnjimi posli, ni vključena v izračun pričakovane pozitivne izpostavljenosti.

| 27. | „Splošno tveganje zaradi neugodnih gibanj (General Wrong-Way Risk)“ nastopi, kadar obstaja pozitivna korelacija med verjetnostjo neplačila (PD) nasprotnih strank in splošnimi dejavniki tržnega tveganja. |
| --- | --- |

27.

„Splošno tveganje zaradi neugodnih gibanj (General Wrong-Way Risk)“ nastopi, kadar obstaja pozitivna korelacija med verjetnostjo neplačila (PD) nasprotnih strank in splošnimi dejavniki tržnega tveganja.

| 28. | „Posebno tveganje zaradi neugodnih gibanj (Specific Wrong-Way Risk)“ nastopi, kadar obstaja pozitivna korelacija med izpostavljenostjo do določene nasprotne stranke in verjetnostjo neplačila nasprotne stranke zaradi narave posla s to stranko. Šteje se, da je kreditna institucija izpostavljena posebnemu tveganju zaradi neugodnih gibanj, če se pričakuje, da bo prihodnja izpostavljenost do določene nasprotne stranke visoka ob hkratni visoki verjetnosti neplačila nasprotne stranke. |
| --- | --- |

28.

„Posebno tveganje zaradi neugodnih gibanj (Specific Wrong-Way Risk)“ nastopi, kadar obstaja pozitivna korelacija med izpostavljenostjo do določene nasprotne stranke in verjetnostjo neplačila nasprotne stranke zaradi narave posla s to stranko. Šteje se, da je kreditna institucija izpostavljena posebnemu tveganju zaradi neugodnih gibanj, če se pričakuje, da bo prihodnja izpostavljenost do določene nasprotne stranke visoka ob hkratni visoki verjetnosti neplačila nasprotne stranke.

Del 2: Izbor metode

| 1. | Kreditne institucije ob upoštevanju odstavkov 1 do 7 izračunajo vrednost izpostavljenosti za pogodbe, navedene v Prilogi IV, na pogladi metod iz Delov 3 do 6. Kreditne institucije, ki niso primerne za obravnavo iz člena 18(2) Direktive 2006/.../ES ne smejo uporabljati metode iz dela 4. Kreditne institucije pri izračunu vrednosti izpostavljenosti ne smejo uporabiti metode iz dela 4 za pogodbe, navedene v točki 3 Priloge IV.
  Kombinirana uporaba metod iz delov 3 do 6 se trajno dovoli v okviru skupine, vendar pa ne v okviru ene same pravne osebe. Kombinirana uporaba delov 3 in 5 v okviru pravne osebe je dovoljena v primerih iz odstavka 19 dela 5. |
| --- | --- |

1.

Kreditne institucije ob upoštevanju odstavkov 1 do 7 izračunajo vrednost izpostavljenosti za pogodbe, navedene v Prilogi IV, na pogladi metod iz Delov 3 do 6. Kreditne institucije, ki niso primerne za obravnavo iz člena 18(2) Direktive 2006/.../ES ne smejo uporabljati metode iz dela 4. Kreditne institucije pri izračunu vrednosti izpostavljenosti ne smejo uporabiti metode iz dela 4 za pogodbe, navedene v točki 3 Priloge IV.

Kombinirana uporaba metod iz delov 3 do 6 se trajno dovoli v okviru skupine, vendar pa ne v okviru ene same pravne osebe. Kombinirana uporaba delov 3 in 5 v okviru pravne osebe je dovoljena v primerih iz odstavka 19 dela 5.

| 2. | Ob upoštevanju odobritve pristojnih organov lahko kreditne institucije izračunajo vrednosti izpostavljenosti za:






  i) | pogodbe, navedene v Prilogi IV; |
| --- | --- | --- |

2.

Ob upoštevanju odobritve pristojnih organov lahko kreditne institucije izračunajo vrednosti izpostavljenosti za:

i)

pogodbe, navedene v Prilogi IV;

| ii) | posle začasne prodaje/začasnega nakupa; |
| --- | --- |

ii)

posle začasne prodaje/začasnega nakupa;

| iii) | posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga; |
| --- | --- |

iii)

posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga;

| iv) | posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja; in |
| --- | --- |

iv)

posle kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja; in

| v) | posle z dolgim rokom poravnave |
| --- | --- |

v)

posle z dolgim rokom poravnave

z metodo notranjih modelov iz dela 6.

| 3. | Če se kreditna institucija zavaruje za izpostavljenost iz bančne knjige ali za izpostavljenost za CCRz nakupom kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, lahko izračuna svojo kapitalsko zahtevo za varovano premoženje v skladu z odstavki 83 do 92 dela 3 Priloge VIII, ali na podlagi odobritve pristojnih organov, v skladu z odstavkom 4 dela 1 Priloge VII ali odstavkov 96 do 104 dela 4 Priloge VII. V teh primerih se določi, da je vrednost izpostavljenosti za CCR za te kreditne izvedene finančne instrumente enaka nič. |
| --- | --- |

3.

Če se kreditna institucija zavaruje za izpostavljenost iz bančne knjige ali za izpostavljenost za CCRz nakupom kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, lahko izračuna svojo kapitalsko zahtevo za varovano premoženje v skladu z odstavki 83 do 92 dela 3 Priloge VIII, ali na podlagi odobritve pristojnih organov, v skladu z odstavkom 4 dela 1 Priloge VII ali odstavkov 96 do 104 dela 4 Priloge VII. V teh primerih se določi, da je vrednost izpostavljenosti za CCR za te kreditne izvedene finančne instrumente enaka nič.

| 4. | Vrednost izpostavljenosti za CCR iz naslova prodanih zamenjav neplačil v bančni knjigi, kjer se obravnavajo kot kreditno zavarovanje, ki ga daje kreditna institucija, in se zanje izračuna kapitalska zahteva za kreditno tveganje za celotni nominalni znesek, je nič. |
| --- | --- |

4.

Vrednost izpostavljenosti za CCR iz naslova prodanih zamenjav neplačil v bančni knjigi, kjer se obravnavajo kot kreditno zavarovanje, ki ga daje kreditna institucija, in se zanje izračuna kapitalska zahteva za kreditno tveganje za celotni nominalni znesek, je nič.

| 5. | Na podlagi vseh metod iz delov 3 do 6 je vrednost izpostavljenosti za dano nasprotno stranko enaka vsoti vseh vrednosti izpostavljenosti, ki so izračunane za vsak niz pobotov z navedeno nasprotno stranko. |
| --- | --- |

5.

Na podlagi vseh metod iz delov 3 do 6 je vrednost izpostavljenosti za dano nasprotno stranko enaka vsoti vseh vrednosti izpostavljenosti, ki so izračunane za vsak niz pobotov z navedeno nasprotno stranko.

| 6. | Vrednost izpostavljenosti nič za CCR se lahko pripiše pogodbam izvedenih finančnih instrumentov, poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, poslom posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslom z dolgim rokom poravnave in poslom kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, ki so neporavnani z centralno nasprotno stranko, in ki jih centralna nasprotna stranka ni zavrnila. Poleg tega se vrednost izpostavljenosti nič lahko pripiše izpostavljenostim za kreditna tveganja kreditnih institucij do centralnih nasprotnih strank iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave, poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja in drugim izpostavljenostim, ki jih določijo pristojni organi in ki jih ima kreditna institucija do centralne nasprotne stranke ter so neporavnane. Izpostavljenosti CCR centralne nasprotne stranke z vsemi udeleženci, s katerimi posluje se vsakodnevno v celoti zavarujejo s premoženjem. |
| --- | --- |

6.

Vrednost izpostavljenosti nič za CCR se lahko pripiše pogodbam izvedenih finančnih instrumentov, poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, poslom posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslom z dolgim rokom poravnave in poslom kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, ki so neporavnani z centralno nasprotno stranko, in ki jih centralna nasprotna stranka ni zavrnila. Poleg tega se vrednost izpostavljenosti nič lahko pripiše izpostavljenostim za kreditna tveganja kreditnih institucij do centralnih nasprotnih strank iz naslova izvedenih finančnih instrumentov, poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave, poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja in drugim izpostavljenostim, ki jih določijo pristojni organi in ki jih ima kreditna institucija do centralne nasprotne stranke ter so neporavnane. Izpostavljenosti CCR centralne nasprotne stranke z vsemi udeleženci, s katerimi posluje se vsakodnevno v celoti zavarujejo s premoženjem.

| 7. | Izpostavljenosti iz naslova poslov z dolgim rokom poravnave se lahko izračunajo z uporabo katere koli izmed metod iz delov 3 do 6, ne glede na metode, ki so izbrane za obravnavo izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu in poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja. Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop iz členov 84 do 89, lahko pri izračunu kapitalske zahteve za posle z dolgim rokom poravnave trajno uporabljajo uteži tveganja na podlagi pristopa iz členov 78 do 83, ne glede na materialno pomembnost takih pozicij. |
| --- | --- |

7.

Izpostavljenosti iz naslova poslov z dolgim rokom poravnave se lahko izračunajo z uporabo katere koli izmed metod iz delov 3 do 6, ne glede na metode, ki so izbrane za obravnavo izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu in poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ter poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja. Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop iz členov 84 do 89, lahko pri izračunu kapitalske zahteve za posle z dolgim rokom poravnave trajno uporabljajo uteži tveganja na podlagi pristopa iz členov 78 do 83, ne glede na materialno pomembnost takih pozicij.

| 8. | Pri metodah iz delov 3 in 4 morajo pristojni organi zagotoviti, da je upoštevani nominalni znesek primerno merilo tveganja pogodbe/instrumenta. Če pogodba predvideva multiplikacijo denarnih tokov, se nominalni znesek prilagodi, in sicer tako, da se upošteva učinke multiplikacije na strukturo tveganja pogodbe/instrumenta. |
| --- | --- |

8.

Pri metodah iz delov 3 in 4 morajo pristojni organi zagotoviti, da je upoštevani nominalni znesek primerno merilo tveganja pogodbe/instrumenta. Če pogodba predvideva multiplikacijo denarnih tokov, se nominalni znesek prilagodi, in sicer tako, da se upošteva učinke multiplikacije na strukturo tveganja pogodbe/instrumenta.

Del 3: Metoda tekoče izpostavljenosti

Korak (a): s pripisovanjem tekočih tržnih vrednosti pogodbam (izračunavanje glede na tržno vrednost) se izračunajo tekoči nadomestitveni stroški vseh pogodb s pozitivno vrednostjo.

Korak (b): pri izračunavanju potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti, razen pri „drsečih/drsečih“ enovalutnih zamenjavah na obrestne mere, pri katerih se izračunajo le tekoči nadomestitveni stroški se nominalni zneski glavnice ali osnovne vrednosti pomnožijo z odstotki v tabeli 1:

Za izračunavanje potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti v skladu s korakom (b) lahko pristojni organi dovolijo kreditnim institucijam uporabo odstotkov iz tabele 2, namesto tistih iz tabele 1, pod pogojem, da institucije pri teh pogodbah izkoristijo možnost iz Priloge IV, odstavka 21 Direktive 2006/.../ES v zvzezi z blagom razen zlata v smislu odstavka 3 Priloge IV te direktive:

Korak (c): vsota tekočih nadomestitvenih stroškov in potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti je vrednost izpostavljenosti .

Del 4: Metoda originalne izpostavljenosti

Korak (a): nominalni znesek glavnice vsakega instrumenta se pomnoži z odstotki iz tabele 3:

Korak (b): tako izračunana originalna izpostavljenost je vrednost izpostavljenosti.

Del 5: Standardizirana metoda

| 1. | Standardizirana metoda (SM) se lahko uporablja samo za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in posle z dolgim rokom poravnave. Vrednost izpostavljenosti se izračuna ločeno za vsak niz pobotov. Vrednost izpostavljenosti se izračuna tako, da se odšteje vrednost zavarovanja na naslednji način:
  vrednost izpostavljenosti =



  kjer je:
  CMV= tekoča tržna vrednost portfelja poslov v nizu pobotov z nasprotno stranko, brez odbitka vrednosti zavarovanja s premoženjem. To je:



  kjer je:
  CMVi= tekoča tržna vrednost posla i;
  CMC= tekoča tržna vrednost zavarovanja s premoženjem, dodeljenega nizu pobotov. To je:FOR-CE2006227SL.01023701.notes.0003.xml.jpgkjer je CMVl = tekoča tržna vrednost zavarovanja s premoženjem l;
  i= indeks, ki označuje posel;
  l= indeks, ki označuje zavarovanje s premoženjem;
  j= indeks, ki označuje kategorijo niza varovanj. Ti nizi varovanj ustrezajo dejavnikom tveganja, za katere se tveganosti pozicije z nasprotnimi predznaki lahko izravnajo, da se dobi neto tveganost pozicije, na kateri potem temelji mera izpostavljenosti;
  RPTij= tveganost pozicije iz posla i glede na niz varovanj j;
  RPClj= tveganost pozicije iz zavarovanja s premoženjem l glede na niz varovanj j;
  CCRMj= multiplikator CCR iz tabele 5 za niz varovanj j;
  β= 1,4
  Zavarovanje s premoženjem, prejeto od nasprotne stranke, ima pozitiven predznak; zavarovanje s premoženjem, dano nasprotni stranki, ima negativen predznak.
  Zavarovanje s premoženjem, ki je primerno na podlagi odstavka 11 dela 1 Priloge VIII in odstavka 9 Priloge II Direktive 2006/.../ES, je priznano za to metodo. |
| --- | --- |

1.

Standardizirana metoda (SM) se lahko uporablja samo za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in posle z dolgim rokom poravnave. Vrednost izpostavljenosti se izračuna ločeno za vsak niz pobotov. Vrednost izpostavljenosti se izračuna tako, da se odšteje vrednost zavarovanja na naslednji način:

vrednost izpostavljenosti =

Formula

kjer je:

CMV= tekoča tržna vrednost portfelja poslov v nizu pobotov z nasprotno stranko, brez odbitka vrednosti zavarovanja s premoženjem. To je:

Formula

kjer je:

CMVi= tekoča tržna vrednost posla i;

CMC= tekoča tržna vrednost zavarovanja s premoženjem, dodeljenega nizu pobotov. To je:

kjer je CMVl = tekoča tržna vrednost zavarovanja s premoženjem l;

i= indeks, ki označuje posel;

l= indeks, ki označuje zavarovanje s premoženjem;

j= indeks, ki označuje kategorijo niza varovanj. Ti nizi varovanj ustrezajo dejavnikom tveganja, za katere se tveganosti pozicije z nasprotnimi predznaki lahko izravnajo, da se dobi neto tveganost pozicije, na kateri potem temelji mera izpostavljenosti;

RPTij= tveganost pozicije iz posla i glede na niz varovanj j;

RPClj= tveganost pozicije iz zavarovanja s premoženjem l glede na niz varovanj j;

CCRMj= multiplikator CCR iz tabele 5 za niz varovanj j;

β= 1,4

Zavarovanje s premoženjem, prejeto od nasprotne stranke, ima pozitiven predznak; zavarovanje s premoženjem, dano nasprotni stranki, ima negativen predznak.

Zavarovanje s premoženjem, ki je primerno na podlagi odstavka 11 dela 1 Priloge VIII in odstavka 9 Priloge II Direktive 2006/.../ES, je priznano za to metodo.

| 2. | Če posel z izvedenim finančnim instrumentom z linearnim profilom tveganja, s katerim se trguje na prostem trgu (OTC), določa izmenjavo finančnega instrumenta za plačilo, se plačilni del obravnava kot plačilna stran. Posli, ki določajo izmenjavo plačila proti plačilu, so sestavljeni iz dveh plačilnih strani. Plačilni strani sta sestavljeni iz bruto plačil, dogovorjenih v pogodbi, vključno z nominalnim zneskom posla. Kreditne institucije lahko zanemarijo tveganje obrestne mere iz plačilnih strani s preostalo zapadlostjo manj kakor eno leto za namene naslednjih izračunov. Kreditne institucije lahko obravnavajo posle, ki jih sestavljata dve plačilni strani, denominirani v isti valuti, kot so zamenjave obrestnih mer, kot en sam agregiran posel. Obravnava plačilnih strani se uporablja za agregiran posel. |
| --- | --- |

2.

Če posel z izvedenim finančnim instrumentom z linearnim profilom tveganja, s katerim se trguje na prostem trgu (OTC), določa izmenjavo finančnega instrumenta za plačilo, se plačilni del obravnava kot plačilna stran. Posli, ki določajo izmenjavo plačila proti plačilu, so sestavljeni iz dveh plačilnih strani. Plačilni strani sta sestavljeni iz bruto plačil, dogovorjenih v pogodbi, vključno z nominalnim zneskom posla. Kreditne institucije lahko zanemarijo tveganje obrestne mere iz plačilnih strani s preostalo zapadlostjo manj kakor eno leto za namene naslednjih izračunov. Kreditne institucije lahko obravnavajo posle, ki jih sestavljata dve plačilni strani, denominirani v isti valuti, kot so zamenjave obrestnih mer, kot en sam agregiran posel. Obravnava plačilnih strani se uporablja za agregiran posel.

| 3. | Posli z linearnim profilom tveganja, pri katerih so osnovni finančni instrumenti lastniški finančni instrumenti (vključno z delniškimi indeksi), zlato, druge plemenite kovine ali drugo blago, so vzporejeni s tveganostjo pozicij v ustreznem lastniškem finančnem instrumentu (vključno z delniškim indeksom) ali blagu (vključno z zlatom ali drugimi plemenitimi kovinami) in s tveganostjo pozicij iz naslova obrestne mere za plačilno stran. Če je plačilna stran denominirana v tuji valuti, je poleg tega vzporejena še s tveganostjo pozicije v ustrezni valuti. |
| --- | --- |

3.

Posli z linearnim profilom tveganja, pri katerih so osnovni finančni instrumenti lastniški finančni instrumenti (vključno z delniškimi indeksi), zlato, druge plemenite kovine ali drugo blago, so vzporejeni s tveganostjo pozicij v ustreznem lastniškem finančnem instrumentu (vključno z delniškim indeksom) ali blagu (vključno z zlatom ali drugimi plemenitimi kovinami) in s tveganostjo pozicij iz naslova obrestne mere za plačilno stran. Če je plačilna stran denominirana v tuji valuti, je poleg tega vzporejena še s tveganostjo pozicije v ustrezni valuti.

| 4. | Posli z linearnim profilom tveganja, pri katerih je osnovni instrument dolžniški finančni instrument, so vzporejeni s tveganostjo pozicije iz naslova obrestne mere za dolžniški finančni instrument in z drugo tveganostjo pozicije iz naslova obrestne mere za plačilno stran. Posli z linearnim profilom tveganja, ki določajo menjavo plačila za plačilo, vključno s terminskimi posli na tujo valuto, so vzporejeni s tveganostjo pozicije iz naslova obrestne mere za vsako plačilno stran. Če je osnovni dolžniški finančni instrument denominiran v tuji valuti, je dolžniški instrument vzporejen s tveganostjo pozicije v tej valuti. Če je plačilna stran denominirana v tuji valuti, je plačilna stran poleg tega vzporejena še s tveganostjo pozicije v tej valuti. Vrednost izpostavljenosti zamenjave osnove v tuji valuti je enaka nič. |
| --- | --- |

4.

Posli z linearnim profilom tveganja, pri katerih je osnovni instrument dolžniški finančni instrument, so vzporejeni s tveganostjo pozicije iz naslova obrestne mere za dolžniški finančni instrument in z drugo tveganostjo pozicije iz naslova obrestne mere za plačilno stran. Posli z linearnim profilom tveganja, ki določajo menjavo plačila za plačilo, vključno s terminskimi posli na tujo valuto, so vzporejeni s tveganostjo pozicije iz naslova obrestne mere za vsako plačilno stran. Če je osnovni dolžniški finančni instrument denominiran v tuji valuti, je dolžniški instrument vzporejen s tveganostjo pozicije v tej valuti. Če je plačilna stran denominirana v tuji valuti, je plačilna stran poleg tega vzporejena še s tveganostjo pozicije v tej valuti. Vrednost izpostavljenosti zamenjave osnove v tuji valuti je enaka nič.

| 5. | Velikost tveganosti pozicije iz posla z linearnim profilom tveganja je dejanska nominalna vrednost (tržna vrednost, pomnožena s količino) osnovnih finančnih instrumentov (vključno z blagom), izražena v domači valuti kreditne institucije, razen za dolžniške finančne instrumente. |
| --- | --- |

5.

Velikost tveganosti pozicije iz posla z linearnim profilom tveganja je dejanska nominalna vrednost (tržna vrednost, pomnožena s količino) osnovnih finančnih instrumentov (vključno z blagom), izražena v domači valuti kreditne institucije, razen za dolžniške finančne instrumente.

| 6. | Za dolžniške finančne instrumente in za plačilne strani je velikost tveganosti pozicije dejanska nominalna vrednost neplačanih bruto plačil (vključno z nominalnim zneskom), izražena v domači valuti kreditne institucije in pomnožena z modificiranim trajanjem dolžniškega finančnega instrumenta oziroma plačilne strani. |
| --- | --- |

6.

Za dolžniške finančne instrumente in za plačilne strani je velikost tveganosti pozicije dejanska nominalna vrednost neplačanih bruto plačil (vključno z nominalnim zneskom), izražena v domači valuti kreditne institucije in pomnožena z modificiranim trajanjem dolžniškega finančnega instrumenta oziroma plačilne strani.

| 7. | Velikost tveganosti pozicije iz zamenjave neplačil je nominalna vrednost referenčnega dolžniškega instrumenta, pomnožena s preostalo zapadlostjo zamenjave neplačil. |
| --- | --- |

7.

Velikost tveganosti pozicije iz zamenjave neplačil je nominalna vrednost referenčnega dolžniškega instrumenta, pomnožena s preostalo zapadlostjo zamenjave neplačil.

| 8. | Velikost tveganosti pozicije za izvedene finančne instrumente z nelinearnim profilom tveganja, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno z opcijami in opcijami na zamenjavo obrestnih mer (swaptions), je enaka delta ekvivalentu dejanske nominalne vrednosti osnovnega finančnega instrumenta v transakciji, razen če je osnovni finančni instrument dolžniški finančni instrument. |
| --- | --- |

8.

Velikost tveganosti pozicije za izvedene finančne instrumente z nelinearnim profilom tveganja, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno z opcijami in opcijami na zamenjavo obrestnih mer (swaptions), je enaka delta ekvivalentu dejanske nominalne vrednosti osnovnega finančnega instrumenta v transakciji, razen če je osnovni finančni instrument dolžniški finančni instrument.

| 9. | Velikost tveganosti pozicije izvedenega finančnega instrumenta z nelinearnim profilom tveganja, s katerim se trguje na prostem trgu (OTC), vključno z opcijami in opcijami na zamenjavo obrestnih mer (swaptions), pri katerih je osnova dolžniški instrument ali plačilna stran, je enaka delta ekvivalentu dejanske nominalne vrednosti finančnega instrumenta ali plačilne strani, pomnožene z modificiranim trajanjem dolžniškega instrumenta oziroma plačilne strani. |
| --- | --- |

9.

Velikost tveganosti pozicije izvedenega finančnega instrumenta z nelinearnim profilom tveganja, s katerim se trguje na prostem trgu (OTC), vključno z opcijami in opcijami na zamenjavo obrestnih mer (swaptions), pri katerih je osnova dolžniški instrument ali plačilna stran, je enaka delta ekvivalentu dejanske nominalne vrednosti finančnega instrumenta ali plačilne strani, pomnožene z modificiranim trajanjem dolžniškega instrumenta oziroma plačilne strani.

| 10. | Za določitev tveganosti pozicije se zavarovanje s premoženjem, prejeto od nasprotne stranke, obravnava kot terjatev do nasprotne stranke na podlagi pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu (dolga pozicija), ki zapade na današnji dan, medtem ko se dano zavarovanje s premoženjem obravnava kot obveznost do nasprotne stranke (kratka pozicija), ki zapade na današnji dan. |
| --- | --- |

10.

Za določitev tveganosti pozicije se zavarovanje s premoženjem, prejeto od nasprotne stranke, obravnava kot terjatev do nasprotne stranke na podlagi pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu (dolga pozicija), ki zapade na današnji dan, medtem ko se dano zavarovanje s premoženjem obravnava kot obveznost do nasprotne stranke (kratka pozicija), ki zapade na današnji dan.

| 11. | Kreditne institucije lahko uporabijo naslednje formule za določitev velikosti in predznaka tveganosti pozicije: | za vse instrumente razen dolžniških instrumentov: |
| --- | --- | --- |

11.

Kreditne institucije lahko uporabijo naslednje formule za določitev velikosti in predznaka tveganosti pozicije:

za vse instrumente razen dolžniških instrumentov:

| | dejanska nominalna vrednost ali |
| --- | --- |

dejanska nominalna vrednost ali

| | delta ekvivalent |
| --- | --- |

delta ekvivalent

| | nominalna vrednost =

  kjer je:
  pref= cena osnovnega instrumenta, izražena v referenčni valuti;
  V= vrednost finančnega instrumenta (v primeru opcije: cena opcije; v primeru posla z linearnim profilom tveganja: je vrednost samega osnovnega instrumenta);
  p= cena osnovnega instrumenta, izražena v isti valuti kakor V;
  za dolžniške instrumente in plačilne strani vseh poslov:
  dejanska nominalna vrednost, pomnožena z modificiranim trajanjem, ali
  delta ekvivalent v nominalni vrednosti, pomnoženi z modificiranim trajanjem



  kjer je:
  V= vrednost finančnega instrumenta (v primeru opcije: cena opcije; v primeru posla z linearnim profilom tveganja: vrednost samega osnovnega instrumenta oziroma plačilne strani);
  r= raven obrestne mere.
  Če je V denominirana v valuti, ki ni referenčna valuta, potem mora biti vrednost izvedenega finančnega instrumenta pretvorjena v referenčno valuto tako, da se pomnoži z ustreznim menjalnim tečajem. |
| --- | --- |

nominalna vrednost = Formula

kjer je:

pref= cena osnovnega instrumenta, izražena v referenčni valuti;

V= vrednost finančnega instrumenta (v primeru opcije: cena opcije; v primeru posla z linearnim profilom tveganja: je vrednost samega osnovnega instrumenta);

p= cena osnovnega instrumenta, izražena v isti valuti kakor V;

za dolžniške instrumente in plačilne strani vseh poslov:

dejanska nominalna vrednost, pomnožena z modificiranim trajanjem, ali

delta ekvivalent v nominalni vrednosti, pomnoženi z modificiranim trajanjem

Formula

kjer je:

V= vrednost finančnega instrumenta (v primeru opcije: cena opcije; v primeru posla z linearnim profilom tveganja: vrednost samega osnovnega instrumenta oziroma plačilne strani);

r= raven obrestne mere.

Če je V denominirana v valuti, ki ni referenčna valuta, potem mora biti vrednost izvedenega finančnega instrumenta pretvorjena v referenčno valuto tako, da se pomnoži z ustreznim menjalnim tečajem.

| 12. | Tveganost pozicij se razvrščajo v nize varovanj. Za vsak niz varovanja se izračuna absolutni znesek vsote tveganosti pozicij, ki izhajajo iz niza. Vsota se imenuje „neto tveganost pozicije“ in je navedena kot:



  v formulah, navedenih v odstavku 1 zgoraj. |
| --- | --- |

12.

Tveganost pozicij se razvrščajo v nize varovanj. Za vsak niz varovanja se izračuna absolutni znesek vsote tveganosti pozicij, ki izhajajo iz niza. Vsota se imenuje „neto tveganost pozicije“ in je navedena kot:

Formula

v formulah, navedenih v odstavku 1 zgoraj.

| 13. | Za tveganost pozicije iz naslova obrestne mere za denarne depozite, prejete od nasprotne stranke kot zavarovanje s premoženjem, za plačilne strani in za osnovne dolžniške instrumente, za katere se v skladu s tabelo 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež 1,60 % ali manj, obstaja šest nizov varovanja za vsako valuto, navedenih v tabeli 4 spodaj. Nizi varovanja so opredeljeni s kombinacijo kriterijev „zapadlost“ in „odražajoče obrestne mere“.
  Tabela 4 | Obrestna mera, ki odraža državne obrestne mere | Obrestna mera, ki odraža nedržavne obrestne mere |
| --- | --- | --- | --- |
| Zapadlost | ≤ 1 leto | ≤ 1 leto |
| Zapadlost | >1 - ≤ 5 let | >1 - ≤ 5 let |
| Zapadlost | > 5 let | > 5 let |

13.

Za tveganost pozicije iz naslova obrestne mere za denarne depozite, prejete od nasprotne stranke kot zavarovanje s premoženjem, za plačilne strani in za osnovne dolžniške instrumente, za katere se v skladu s tabelo 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež 1,60 % ali manj, obstaja šest nizov varovanja za vsako valuto, navedenih v tabeli 4 spodaj. Nizi varovanja so opredeljeni s kombinacijo kriterijev „zapadlost“ in „odražajoče obrestne mere“.

Tabela 4

Obrestna mera, ki odraža državne obrestne mere

Obrestna mera, ki odraža nedržavne obrestne mere

Zapadlost

≤ 1 leto

≤ 1 leto

Zapadlost

>1 - ≤ 5 let

>1 - ≤ 5 let

Zapadlost

> 5 let

> 5 let

| 14. | Za tveganost pozicije iz naslova obrestne mere za osnovne dolžniške instrumente ali plačilnih strani, za katere je obrestna mera povezana z referenčno obrestno mero, ki predstavlja splošno tržno raven obrestne mere, je preostala zapadlost čas trajanja do naslednje prilagoditve obrestne mere. V vseh drugih primerih je ta preostala zapadlost enaka obdobju do zapadlosti osnovnega dolžniškega instrumenta, ali v primeru plačilne strani, pa preostali čas trajanja posla. |
| --- | --- |

14.

Za tveganost pozicije iz naslova obrestne mere za osnovne dolžniške instrumente ali plačilnih strani, za katere je obrestna mera povezana z referenčno obrestno mero, ki predstavlja splošno tržno raven obrestne mere, je preostala zapadlost čas trajanja do naslednje prilagoditve obrestne mere. V vseh drugih primerih je ta preostala zapadlost enaka obdobju do zapadlosti osnovnega dolžniškega instrumenta, ali v primeru plačilne strani, pa preostali čas trajanja posla.

| 15. | Za vsakega izdajatelja referenčnega dolžniškega instrumenta, ki je osnova za zamenjavo neplačil, obstaja en niz varovanj. |
| --- | --- |

15.

Za vsakega izdajatelja referenčnega dolžniškega instrumenta, ki je osnova za zamenjavo neplačil, obstaja en niz varovanj.

| 16. | Za tveganost pozicije iz naslova obrestne mere za denarne depozite, ki so vloženi s strani nasprotne stranke kot zavarovanje s premoženjem, če nasprotna stranka nima neplačanih obveznosti z nizkim posebnim tveganjem, in za osnovne dolžniške instrumente, za katere se v skladu s tabelo 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež več kakor 1,60 %, obstaja en niz varovanj za vsakega izdajatelja. Kadar plačilna stran posnema tak dolžniški instrument, obstaja tudi en niz varovanj za vsakega izdajatelja referenčnega dolžniškega instrumenta. Kreditne institucije lahko razporedijo v isti niz varovanj tveganosti pozicije, ki nastanejo iz naslova dolžniških instrumentov nekaterih izdajateljev, ali iz naslova referenčnih dolžniških instrumentov istega izdajatelja, ki jih posnemajo plačilne strani, ali ki so osnova za zamenjavo neplačil. |
| --- | --- |

16.

Za tveganost pozicije iz naslova obrestne mere za denarne depozite, ki so vloženi s strani nasprotne stranke kot zavarovanje s premoženjem, če nasprotna stranka nima neplačanih obveznosti z nizkim posebnim tveganjem, in za osnovne dolžniške instrumente, za katere se v skladu s tabelo 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež več kakor 1,60 %, obstaja en niz varovanj za vsakega izdajatelja. Kadar plačilna stran posnema tak dolžniški instrument, obstaja tudi en niz varovanj za vsakega izdajatelja referenčnega dolžniškega instrumenta. Kreditne institucije lahko razporedijo v isti niz varovanj tveganosti pozicije, ki nastanejo iz naslova dolžniških instrumentov nekaterih izdajateljev, ali iz naslova referenčnih dolžniških instrumentov istega izdajatelja, ki jih posnemajo plačilne strani, ali ki so osnova za zamenjavo neplačil.

| 17. | Osnovni finančni instrumenti, ki niso dolžniški instrumenti se razporedijo v isti niz varovanj le, če so medsebojno popolnoma enaki ali podobni instrumenti.
  V vseh drugih primerih se razporedijo v različne nize varovanj. Podobnost instrumentov se ugotavlja na naslednji način:






  — | za lastniške instrumente, so podobni instrumenti, če so od istega izdajatelja. Delniški indeks se obravnava kot poseben izdajatelj; |
| --- | --- | --- |

17.

Osnovni finančni instrumenti, ki niso dolžniški instrumenti se razporedijo v isti niz varovanj le, če so medsebojno popolnoma enaki ali podobni instrumenti.

V vseh drugih primerih se razporedijo v različne nize varovanj. Podobnost instrumentov se ugotavlja na naslednji način:

—

za lastniške instrumente, so podobni instrumenti, če so od istega izdajatelja. Delniški indeks se obravnava kot poseben izdajatelj;

| — | za plemenite kovine so podobni instrumenti, če gre za isto kovino. Indeks plemenitih kovin se obravnava kot posebna plemenita kovina; |
| --- | --- |

—

za plemenite kovine so podobni instrumenti, če gre za isto kovino. Indeks plemenitih kovin se obravnava kot posebna plemenita kovina;

| — | glede električne energije so podobni instrumenti, če se pravice in obveznosti dobave po njih nanašajo na isti interval konice porabe ali interval manjše porabe v katerem koli 24-urnem obdobju; in |
| --- | --- |

—

glede električne energije so podobni instrumenti, če se pravice in obveznosti dobave po njih nanašajo na isti interval konice porabe ali interval manjše porabe v katerem koli 24-urnem obdobju; in

| — | za blago so podobni instrumenti, če so iste vrste blaga. Indeks na blago se obravnava kot posebno blago. |
| --- | --- |

—

za blago so podobni instrumenti, če so iste vrste blaga. Indeks na blago se obravnava kot posebno blago.

| 18. | Multiplikatorji CCR (CCRM) za različne kategorije nizov varovanj so navedeni v tabeli 5 spodaj.
  Tabela 5







  Kategorije nizov varovanj | Multiplikator CCR (CCRM) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Obrestne mere | 0,2 % |
| 2. | Obrestne mere za tveganost pozicij za referenčni dolžniški instrument, ki je osnova za zamenjavo neplačil in za katere se na podlagi tabele 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež 1,60 % ali manj | 0,3 % |
| 3. | Obrestne mere za tveganost pozicij za dolžniški instrument ali referenčni dolžniški instrument, za katerega se na podlagi tabele 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež več kakor 1,60 % | 0,6 % |
| 4. | Menjalni tečaji | 2,5 % |
| 5. | Električna energija | 4 % |
| 6. | Zlato | 5 % |
| 7. | Lastniški instrument | 7 % |
| 8. | Plemenite kovine (razen zlata) | 8,5 % |
| 9. | Drugo blago (razen plemenitih kovin in električne energije) | 10 % |
| 10. | Osnovni instrumenti izvedenih finančnih instrumentov s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), ki ne sodijo v nobeno izmed zgoraj navedenih kategorij | 10 % |

18.

Multiplikatorji CCR (CCRM) za različne kategorije nizov varovanj so navedeni v tabeli 5 spodaj.

Tabela 5

Kategorije nizov varovanj

Multiplikator CCR (CCRM)

1.

Obrestne mere

0,2 %

2.

Obrestne mere za tveganost pozicij za referenčni dolžniški instrument, ki je osnova za zamenjavo neplačil in za katere se na podlagi tabele 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež 1,60 % ali manj

0,3 %

3.

Obrestne mere za tveganost pozicij za dolžniški instrument ali referenčni dolžniški instrument, za katerega se na podlagi tabele 1 v Prilogi I Direktive 2006/.../ES uporablja utež več kakor 1,60 %

0,6 %

4.

Menjalni tečaji

2,5 %

5.

Električna energija

4 %

6.

Zlato

5 %

7.

Lastniški instrument

7 %

8.

Plemenite kovine (razen zlata)

8,5 %

9.

Drugo blago (razen plemenitih kovin in električne energije)

10 %

10.

Osnovni instrumenti izvedenih finančnih instrumentov s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), ki ne sodijo v nobeno izmed zgoraj navedenih kategorij

10 %

Osnovni instrumenti za izvedene finančne instrumente, skaterimi se trguje na prostem trgu (OTC), kakor so navedeni v točki 10 tabele 5, se razporedijo v posebne ločene nize varovanj za vsako kategorijo osnovnega instrumenta.

| 19. | Za posle z nelinearnim profilom tveganja ali za plačilne strani in posle, v katerih so osnovni instrumenti dolžniški instrumenti, za katere kreditna institucija ne more ugotoviti delte oziroma modificiranega trajanja z modelom, ki ga je odobril pristojni organ za namene določanja minimalnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje, pristojni organ konzervativno določi velikost tveganosti pozicij in CCRM, ki se uporablja. Vendar pa lahko pristojni organi zahtevajo uporabo metode, navedene v delu 3. Pobot se ne priznava: to pomeni, da se vrednost izpostavljenosti določi, kot da obstaja niz pobotov, ki vsebuje samo posamezen posel. |
| --- | --- |

19.

Za posle z nelinearnim profilom tveganja ali za plačilne strani in posle, v katerih so osnovni instrumenti dolžniški instrumenti, za katere kreditna institucija ne more ugotoviti delte oziroma modificiranega trajanja z modelom, ki ga je odobril pristojni organ za namene določanja minimalnih kapitalskih zahtev za tržno tveganje, pristojni organ konzervativno določi velikost tveganosti pozicij in CCRM, ki se uporablja. Vendar pa lahko pristojni organi zahtevajo uporabo metode, navedene v delu 3. Pobot se ne priznava: to pomeni, da se vrednost izpostavljenosti določi, kot da obstaja niz pobotov, ki vsebuje samo posamezen posel.

| 20. | Kreditna institucija ima vzpostavljene ustrezne postopke za preverjanje, da je transakcija pred vključitvijo v niz varovanj vključena v prisilno izvršljiv dvostranski dogovor o pobotu, ki izpolnjuje zahteve, navedene v delu 7. |
| --- | --- |

20.

Kreditna institucija ima vzpostavljene ustrezne postopke za preverjanje, da je transakcija pred vključitvijo v niz varovanj vključena v prisilno izvršljiv dvostranski dogovor o pobotu, ki izpolnjuje zahteve, navedene v delu 7.

| 21. | Kreditna institucija, ki uporablja zavarovanje s premoženjem za zmanjševanje CCR, ima vzpostavljene ustrezne postopke za preverjanje, da pred priznanjem vpliva zavarovanja s premoženjem v svojih izračunih, zavarovanje s premoženjem ustreza primernim standardom pravne varnosti, kakor je navedeno v Prilogi VIII. |
| --- | --- |

21.

Kreditna institucija, ki uporablja zavarovanje s premoženjem za zmanjševanje CCR, ima vzpostavljene ustrezne postopke za preverjanje, da pred priznanjem vpliva zavarovanja s premoženjem v svojih izračunih, zavarovanje s premoženjem ustreza primernim standardom pravne varnosti, kakor je navedeno v Prilogi VIII.

Del 6: Metoda notranjih modelov

| 1. | Ob upoštevanju odobritve pristojnih organov lahko kreditna institucija uporablja metodo notranjih modelov (IMM) za izračun vrednosti izpostavljenosti za posle iz odstavka 2(i) dela 2, ali za posle iz odstavka 2(ii) do (iv) dela 2, ali za posle iz odstavka 2(i) do (iv) dela 2. Vsak od teh primerov lahko vključuje tudi posle iz odstavka 2(v) dela 2. Kreditne institucije se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale te metode za izpostavljenosti, ki so materialno nepomembne po velikosti in tveganju. Za uporabo IMM kreditna institucija mora izpolnjevati navedene zahteve iz tega dela. |
| --- | --- |

1.

Ob upoštevanju odobritve pristojnih organov lahko kreditna institucija uporablja metodo notranjih modelov (IMM) za izračun vrednosti izpostavljenosti za posle iz odstavka 2(i) dela 2, ali za posle iz odstavka 2(ii) do (iv) dela 2, ali za posle iz odstavka 2(i) do (iv) dela 2. Vsak od teh primerov lahko vključuje tudi posle iz odstavka 2(v) dela 2. Kreditne institucije se lahko odločijo, da ne bodo uporabljale te metode za izpostavljenosti, ki so materialno nepomembne po velikosti in tveganju. Za uporabo IMM kreditna institucija mora izpolnjevati navedene zahteve iz tega dela.

| 2. | Ob upoštevanju, da se odobravanje pristojnih organov za uporabo IMM lahko izvaja postopoma po različnih vrstah poslov, lahko v tem času kreditna institucija uporablja metode iz dela 3 ali dela 5. Ne glede na ostanek tega dela se od kreditnih institucij ne zahteva uporaba posebnega tipa modela. |
| --- | --- |

2.

Ob upoštevanju, da se odobravanje pristojnih organov za uporabo IMM lahko izvaja postopoma po različnih vrstah poslov, lahko v tem času kreditna institucija uporablja metode iz dela 3 ali dela 5. Ne glede na ostanek tega dela se od kreditnih institucij ne zahteva uporaba posebnega tipa modela.

| 3. | Za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in za vse transakcije z dolgim rokom poravnave, za katere kreditna institucija ni prejela dovoljenja za uporabo IMM, kreditna institucija uporablja metode iz dela 3 ali dela 5. Kombinirana uporaba teh dveh metod je trajno dovoljena znotraj skupine. Kombinirana uporaba teh dveh metod v okviru pravne osebe se lahko dovoli samo za posle iz odstavka 19 dela 5. |
| --- | --- |

3.

Za vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in za vse transakcije z dolgim rokom poravnave, za katere kreditna institucija ni prejela dovoljenja za uporabo IMM, kreditna institucija uporablja metode iz dela 3 ali dela 5. Kombinirana uporaba teh dveh metod je trajno dovoljena znotraj skupine. Kombinirana uporaba teh dveh metod v okviru pravne osebe se lahko dovoli samo za posle iz odstavka 19 dela 5.

| 4. | Kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje za uporabo IMM, ne smejo ponovno začeti uporabljati metod iz dela 3 ali dela 5, razen iz dokazano upravičenega razloga in pod pogojem, da jim to odobrijo pristojni organi. Če kreditna institucija preneha izpolnjevati zahteve iz tega dela, pristojnemu organu predloži načrt za pravočasno ponovno uskladitev z zahtevami ali pa dokaže, da je učinek neizpolnjevanja zahtev nebistven. |
| --- | --- |

4.

Kreditne institucije, ki so pridobile dovoljenje za uporabo IMM, ne smejo ponovno začeti uporabljati metod iz dela 3 ali dela 5, razen iz dokazano upravičenega razloga in pod pogojem, da jim to odobrijo pristojni organi. Če kreditna institucija preneha izpolnjevati zahteve iz tega dela, pristojnemu organu predloži načrt za pravočasno ponovno uskladitev z zahtevami ali pa dokaže, da je učinek neizpolnjevanja zahtev nebistven.

Vrednost izpostavljenosti

| 5. | Vrednost izpostavljenosti se meri na ravni niza pobotov. Model podrobno določa porazdelitev napovedi sprememb tržnih vrednosti niza pobotov, ki se lahko pripiše spremembam tržnih spremenljivk, kakršne so obrestne mere in devizni tečaji. Model nato izračuna vrednost izpostavljenosti na niz pobotov na vsak prihodnji datum glede na spremembe tržnih spremenljivk. Za nasprotne stranke, katerih izpostavljenosti so zavarovane s kritji (margined counterparties), lahko model zajema tudi prihodnja gibanja vrednosti zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

5.

Vrednost izpostavljenosti se meri na ravni niza pobotov. Model podrobno določa porazdelitev napovedi sprememb tržnih vrednosti niza pobotov, ki se lahko pripiše spremembam tržnih spremenljivk, kakršne so obrestne mere in devizni tečaji. Model nato izračuna vrednost izpostavljenosti na niz pobotov na vsak prihodnji datum glede na spremembe tržnih spremenljivk. Za nasprotne stranke, katerih izpostavljenosti so zavarovane s kritji (margined counterparties), lahko model zajema tudi prihodnja gibanja vrednosti zavarovanja s premoženjem.

| 6. | Kreditne institucije lahko vključijo upravičeno zavarovanje s finančnim premoženjem, kakor je opredeljeno v odstavku 11 dela 1 Priloge VIII te direktive in odstavku 9 Priloge II Direktive 2006/.../ES, v svoje napovedovalne porazdelitve sprememb tržnih vrednosti niza pobotov, če so za zavarovanje s premoženjem izpolnjene zahteve po količini, kakovosti in podatkih za IMM. |
| --- | --- |

6.

Kreditne institucije lahko vključijo upravičeno zavarovanje s finančnim premoženjem, kakor je opredeljeno v odstavku 11 dela 1 Priloge VIII te direktive in odstavku 9 Priloge II Direktive 2006/.../ES, v svoje napovedovalne porazdelitve sprememb tržnih vrednosti niza pobotov, če so za zavarovanje s premoženjem izpolnjene zahteve po količini, kakovosti in podatkih za IMM.

| 7. | Vrednost izpostavljenosti se izračuna kot zmnožek alfe (α) in dejanske pričakovane pozitivne izpostavljenosti (dejanska EPE):
  vrednost izpostavljenosti = α dejanska EPE
  kjer je:
  alfa (α) je 1,4, vendar lahko pristojni organi zahtevajo višjo α, in dejanska EPE se izračuna z oceno pričakovane izpostavljenosti (EEt) kot povprečne izpostavljenosti na prihodnji datum t, pri čemer je povprečje vzeto iz možnih prihodnjih vrednosti ustreznih dejavnikov tržnega tveganja. Notranji model ocenjuje EE na časovni vrsti več prihodnjih datumov t1, t2, t3 itd. |
| --- | --- |

7.

Vrednost izpostavljenosti se izračuna kot zmnožek alfe (α) in dejanske pričakovane pozitivne izpostavljenosti (dejanska EPE):

vrednost izpostavljenosti = α dejanska EPE

kjer je:

alfa (α) je 1,4, vendar lahko pristojni organi zahtevajo višjo α, in dejanska EPE se izračuna z oceno pričakovane izpostavljenosti (EEt) kot povprečne izpostavljenosti na prihodnji datum t, pri čemer je povprečje vzeto iz možnih prihodnjih vrednosti ustreznih dejavnikov tržnega tveganja. Notranji model ocenjuje EE na časovni vrsti več prihodnjih datumov t1, t2, t3 itd.

| 8. | Dejanska EE se izračunava kot:
  dejanska EEtk = max (dejanska EEtk-1; EEtk)
  kjer je:
  tekoči datum je označen kot t0 in dejanska EEt0 je enaka tekoči izpostavljenosti. |
| --- | --- |

8.

Dejanska EE se izračunava kot:

dejanska EEtk = max (dejanska EEtk-1; EEtk)

kjer je:

tekoči datum je označen kot t0 in dejanska EEt0 je enaka tekoči izpostavljenosti.

| 9. | V skladu s tem je dejanska EPE povprečje dejanske EE v prvem letu prihodnje izpostavljenosti. Če vse pogodbe v nizu pobotov zapadejo prej kakor v enem letu, je EPE povprečje pričakovane izpostavljenosti do zapadlosti vseh pogodb v nizu pobotov. Dejanska EPE se izračuna kot tehtano povprečje dejanske EE:



  kjer:
  uteži Δtk = tk – tk-1 dopuščajo izračun prihodnjih izpostavljenosti na datume, ki niso enakomerno časovno porazdeljeni. |
| --- | --- |

9.

V skladu s tem je dejanska EPE povprečje dejanske EE v prvem letu prihodnje izpostavljenosti. Če vse pogodbe v nizu pobotov zapadejo prej kakor v enem letu, je EPE povprečje pričakovane izpostavljenosti do zapadlosti vseh pogodb v nizu pobotov. Dejanska EPE se izračuna kot tehtano povprečje dejanske EE:

Formula

kjer:

uteži Δtk = tk – tk-1 dopuščajo izračun prihodnjih izpostavljenosti na datume, ki niso enakomerno časovno porazdeljeni.

| 10. | Velikosti EE ali konične izpostavljenosti se izračunajo na podlagi porazdelitve izpostavljenosti, ki upošteva možne nenormalnosti v porazdelitvi izpostavljenosti. |
| --- | --- |

10.

Velikosti EE ali konične izpostavljenosti se izračunajo na podlagi porazdelitve izpostavljenosti, ki upošteva možne nenormalnosti v porazdelitvi izpostavljenosti.

| 11. | Kreditne institucije lahko uporabijo mero, ki je bolj konzervativno kakor je zmnožek α in dejanske EPE, kakor je izračunana v skladu z zgoraj navedeno enačbo, za vsako nasprotno stranko. |
| --- | --- |

11.

Kreditne institucije lahko uporabijo mero, ki je bolj konzervativno kakor je zmnožek α in dejanske EPE, kakor je izračunana v skladu z zgoraj navedeno enačbo, za vsako nasprotno stranko.

| 12. | Ne glede na odstavek 7 lahko pristojni organi dovolijo kreditnim institucijam, da uporabijo svoje lastne ocene α, ob upoštevanju praga 1.2 za α, pri čemer je α enako razmerju med ekonomskim kapitalom, ki izhaja iz popolne simulacije izpostavljenosti do vseh nasprotnih strank (števec), in ekonomskim kapitalom izračunanim na podlagi EPE (imenovalec). V imenovalcu se EPE šteje kot določen neplačan znesek dolga. Kreditne institucije dokažejo, da njihove lastne ocene α v števcu zajemajo bistvene vire stokastične odvisnosti (korelacije) razporeditve tržnih vrednosti poslov ali portfeljev poslov do vseh nasprotnih strank. Lastne ocene α upoštevajo razdrobljenost portfeljev. |
| --- | --- |

12.

Ne glede na odstavek 7 lahko pristojni organi dovolijo kreditnim institucijam, da uporabijo svoje lastne ocene α, ob upoštevanju praga 1.2 za α, pri čemer je α enako razmerju med ekonomskim kapitalom, ki izhaja iz popolne simulacije izpostavljenosti do vseh nasprotnih strank (števec), in ekonomskim kapitalom izračunanim na podlagi EPE (imenovalec). V imenovalcu se EPE šteje kot določen neplačan znesek dolga. Kreditne institucije dokažejo, da njihove lastne ocene α v števcu zajemajo bistvene vire stokastične odvisnosti (korelacije) razporeditve tržnih vrednosti poslov ali portfeljev poslov do vseh nasprotnih strank. Lastne ocene α upoštevajo razdrobljenost portfeljev.

| 13. | Kreditna institucija zagotovi, da se števec in imenovalec za α izračunata dosledno glede na metodologijo modeliranja, specifikacije parametrov in sestavo portfelja. Uporabljeni pristop temelji na notranjem ekonomskem kapitalu kreditne institucije, je dobro dokumentiran in je predmet neodvisnega ovrednotenja. Poleg tega kreditne institucije preverjajo lastne ocene α vsaj vsako četrtletje oziroma bolj pogosto, kadar se sestava portfelja spreminja. Kreditne institucije tudi ocenjujejo tveganje, ki izhaja iz modela. |
| --- | --- |

13.

Kreditna institucija zagotovi, da se števec in imenovalec za α izračunata dosledno glede na metodologijo modeliranja, specifikacije parametrov in sestavo portfelja. Uporabljeni pristop temelji na notranjem ekonomskem kapitalu kreditne institucije, je dobro dokumentiran in je predmet neodvisnega ovrednotenja. Poleg tega kreditne institucije preverjajo lastne ocene α vsaj vsako četrtletje oziroma bolj pogosto, kadar se sestava portfelja spreminja. Kreditne institucije tudi ocenjujejo tveganje, ki izhaja iz modela.

| 14. | Kjer je to primerno, bi nestanovitnosti in korelacije dejavnikov tržnega tveganja, uporabljene v skupni simulaciji tržnega in kreditnega tveganja, morale biti pogojene z dejavnikom kreditnega tveganja, da bi prikazale potencialna povečanja nestanovitnosti ali korelacije v obdobju gospodarske recesije. |
| --- | --- |

14.

Kjer je to primerno, bi nestanovitnosti in korelacije dejavnikov tržnega tveganja, uporabljene v skupni simulaciji tržnega in kreditnega tveganja, morale biti pogojene z dejavnikom kreditnega tveganja, da bi prikazale potencialna povečanja nestanovitnosti ali korelacije v obdobju gospodarske recesije.

| 15. | Če se za niz pobotov uporablja dogovor o kritju, kreditne institucije uporabijo eno od naslednjih meril EPE:






  a) | dejanska EPE brez upoštevanja dogovora o kritju; |
| --- | --- | --- |

15.

Če se za niz pobotov uporablja dogovor o kritju, kreditne institucije uporabijo eno od naslednjih meril EPE:

a)

dejanska EPE brez upoštevanja dogovora o kritju;

| b) | prag, če je pozitiven, v dogovoru o kritju, plus pribitek, ki prikazuje potencialno povečanje izpostavljenosti v obdobju kritja za tveganje. Pribitek se izračuna kot pričakovano povečanje izpostavljenosti v nizu pobotov, začenši s tekočo izpostavljenostjo nič v obdobju kritja za tveganje. Za obdobje kritja za tveganja, ki se uporablja za ta namen, je določen prag petih delovnih dni za nize pobotov, sestavljenih samo iz poslov ali podobnih poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, ob upoštevanju dnevnega spreminjanja/oblikovanja kritja in dnevnega vrednotenja na podlagi tekočih tržnih cen, ter desetih delovnih dni za vse druge nize pobotov; ali |
| --- | --- |

b)

prag, če je pozitiven, v dogovoru o kritju, plus pribitek, ki prikazuje potencialno povečanje izpostavljenosti v obdobju kritja za tveganje. Pribitek se izračuna kot pričakovano povečanje izpostavljenosti v nizu pobotov, začenši s tekočo izpostavljenostjo nič v obdobju kritja za tveganje. Za obdobje kritja za tveganja, ki se uporablja za ta namen, je določen prag petih delovnih dni za nize pobotov, sestavljenih samo iz poslov ali podobnih poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, ob upoštevanju dnevnega spreminjanja/oblikovanja kritja in dnevnega vrednotenja na podlagi tekočih tržnih cen, ter desetih delovnih dni za vse druge nize pobotov; ali

| c) | če notranji model zajame učinke oblikovanja kritja pri ocenjevanju EE, se ob upoštevanju odobritve pristojnih organov, EE izračunan z modelom lahko uporablja neposredno v enačbi iz odstavka 8. |
| --- | --- |

c)

če notranji model zajame učinke oblikovanja kritja pri ocenjevanju EE, se ob upoštevanju odobritve pristojnih organov, EE izračunan z modelom lahko uporablja neposredno v enačbi iz odstavka 8.

Minimalne zahteve za EPE model

| 16. | Model EPE kreditne institucije izpolnjuje operativne zahteve iz odstavkov 17 do 41. |
| --- | --- |

16.

Model EPE kreditne institucije izpolnjuje operativne zahteve iz odstavkov 17 do 41.

Kontrola CCR

| 17. | Kreditna institucija vzpostavi kontrolno enoto, ki je pristojna za oblikovanje in izvajanje njenega sistema upravljanja CCR, vključno z začetnim in sprotnim ovrednotenjem notranjega modela. Ta enota kontrolira celovitost vhodnih podatkov ter izdeluje in analizira poročila o rezultatih modela glede merjenja tveganj kreditne institucije, vključno z ovrednotenjem odnosa med merami izpostavljenosti tveganjem ter kreditnimi in trgovalnimi limiti. Ta enota je neodvisna od enote za poslovanje s krediti in enote trgovanja in ni izpostavljena neprimernim vplivom; enota ima primerno osebje; enota poroča neposredno višjemu vodstvu kreditne institucije. Delo te enote je tesno vključeno v procese vsakodnevnega upravljanja s kreditnimi tveganji kreditne institucije. Njeni rezultati so v skladu s tem sestavni del procesa načrtovanja, spremljanja in kontroliranja kreditnega tveganja in celotnega profila tveganja kreditne institucije. |
| --- | --- |

17.

Kreditna institucija vzpostavi kontrolno enoto, ki je pristojna za oblikovanje in izvajanje njenega sistema upravljanja CCR, vključno z začetnim in sprotnim ovrednotenjem notranjega modela. Ta enota kontrolira celovitost vhodnih podatkov ter izdeluje in analizira poročila o rezultatih modela glede merjenja tveganj kreditne institucije, vključno z ovrednotenjem odnosa med merami izpostavljenosti tveganjem ter kreditnimi in trgovalnimi limiti. Ta enota je neodvisna od enote za poslovanje s krediti in enote trgovanja in ni izpostavljena neprimernim vplivom; enota ima primerno osebje; enota poroča neposredno višjemu vodstvu kreditne institucije. Delo te enote je tesno vključeno v procese vsakodnevnega upravljanja s kreditnimi tveganji kreditne institucije. Njeni rezultati so v skladu s tem sestavni del procesa načrtovanja, spremljanja in kontroliranja kreditnega tveganja in celotnega profila tveganja kreditne institucije.

| 18. | Kreditna institucija ima politike, procese in sisteme upravljanja CCR, ki so zanesljivi in se izvajajo celovito. Zanesljiv okvir upravljanja CCR vključuje prepoznavanje, merjenje, upravljanje, odobritev in notranje poročanje o CCR. |
| --- | --- |

18.

Kreditna institucija ima politike, procese in sisteme upravljanja CCR, ki so zanesljivi in se izvajajo celovito. Zanesljiv okvir upravljanja CCR vključuje prepoznavanje, merjenje, upravljanje, odobritev in notranje poročanje o CCR.

| 19. | Politike kreditne institucije za upravljanje s tveganji upoštevajo tržna, likvidnostna ter pravna in operativna tveganja, ki jih je mogoče povezati s CCR. Kreditna institucija ne sklepa poslov z nasprotno stranko, če ne preveri njene kreditne sposobnosti, in primerno upošteva kreditno tveganje pri poravnavi in pred poravnavo posla. Ta tveganja se upravljajo čim bolj celovito na ravni nasprotne stranke (s seštevanjem izpostavljenosti nasprotne stranke z drugimi kreditnimi izpostavljenostmi) in na ravni celotne kreditne institucije. |
| --- | --- |

19.

Politike kreditne institucije za upravljanje s tveganji upoštevajo tržna, likvidnostna ter pravna in operativna tveganja, ki jih je mogoče povezati s CCR. Kreditna institucija ne sklepa poslov z nasprotno stranko, če ne preveri njene kreditne sposobnosti, in primerno upošteva kreditno tveganje pri poravnavi in pred poravnavo posla. Ta tveganja se upravljajo čim bolj celovito na ravni nasprotne stranke (s seštevanjem izpostavljenosti nasprotne stranke z drugimi kreditnimi izpostavljenostmi) in na ravni celotne kreditne institucije.

| 20. | Uprava kreditne institucije ter višje vodstvo se aktivno vključujejo v proces kontrole CCR in to obravnavajo kot bistveni vidik poslovanja, kateremu je treba nameniti znatna sredstva. Višje vodstvo se zaveda omejitev in predpostavk uporabljenih v modelu ter vpliva, ki ga lahko imajo na zanesljivost dobljenih podatkov. Višje vodstvo upošteva tudi negotovosti tržnega okolja ter operativne zadeve in so seznanjeni, kako so te odražane v modelu. |
| --- | --- |

20.

Uprava kreditne institucije ter višje vodstvo se aktivno vključujejo v proces kontrole CCR in to obravnavajo kot bistveni vidik poslovanja, kateremu je treba nameniti znatna sredstva. Višje vodstvo se zaveda omejitev in predpostavk uporabljenih v modelu ter vpliva, ki ga lahko imajo na zanesljivost dobljenih podatkov. Višje vodstvo upošteva tudi negotovosti tržnega okolja ter operativne zadeve in so seznanjeni, kako so te odražane v modelu.

| 21. | V tej zvezi, samo raven vodstva z dovolj visoko ravnijo pristojnosti za izvajanje tako znižanj pozicij, ki jih odobrijo posamezni vodje pri poslovanju s krediti ali trgovci, kot znižanj celotne izpostavljenosti CCR kreditne institucije, pregleduje dnevna poročila o izpostavljenostih kreditne institucije do CCR. |
| --- | --- |

21.

V tej zvezi, samo raven vodstva z dovolj visoko ravnijo pristojnosti za izvajanje tako znižanj pozicij, ki jih odobrijo posamezni vodje pri poslovanju s krediti ali trgovci, kot znižanj celotne izpostavljenosti CCR kreditne institucije, pregleduje dnevna poročila o izpostavljenostih kreditne institucije do CCR.

| 22. | Sistem upravljanja CCR kreditne institucije se uporablja v povezavi z notranjimi kreditnimi in trgovalnimi limiti. V tej zvezi so kreditni limiti in limiti za trgovanje povezani z modelom merjenja tveganja kreditne institucije na način, ki je ves čas dosleden in ga osebje, ki odobravajo kredite in trgujejo, ter višje vodstvo dobro razumejo. |
| --- | --- |

22.

Sistem upravljanja CCR kreditne institucije se uporablja v povezavi z notranjimi kreditnimi in trgovalnimi limiti. V tej zvezi so kreditni limiti in limiti za trgovanje povezani z modelom merjenja tveganja kreditne institucije na način, ki je ves čas dosleden in ga osebje, ki odobravajo kredite in trgujejo, ter višje vodstvo dobro razumejo.

| 23. | Merjenje CCR kreditne institucije vključuje merjenje dnevne in med dnevne uporabe kreditnih linij. Kreditna institucija meri tekoče izpostavljenosti bruto in neto glede na zavarovanje s premoženjem, ki ga ima. Kreditna institucija na ravni portfelja in na ravni nasprotne stranke izračuna in spremlja konično izpostavljenost ali potencialno prihodnjo izpostavljenost (PFE) v intervalu zaupanja, ki ga sama izbere. Kreditna institucija upošteva velike pozicije ali koncentracije pozicij, ki jih ima po skupinah povezanih nasprotnih strank, po gospodarskih panogah, po trgih itd. |
| --- | --- |

23.

Merjenje CCR kreditne institucije vključuje merjenje dnevne in med dnevne uporabe kreditnih linij. Kreditna institucija meri tekoče izpostavljenosti bruto in neto glede na zavarovanje s premoženjem, ki ga ima. Kreditna institucija na ravni portfelja in na ravni nasprotne stranke izračuna in spremlja konično izpostavljenost ali potencialno prihodnjo izpostavljenost (PFE) v intervalu zaupanja, ki ga sama izbere. Kreditna institucija upošteva velike pozicije ali koncentracije pozicij, ki jih ima po skupinah povezanih nasprotnih strank, po gospodarskih panogah, po trgih itd.

| 24. | Kreditna institucija ima vzpostavljen rutinski in natančen program testiranja izjemnih situacij, kot dodatek k analizi CCR na podlagi vsakodnevnih rezultatov modela za merjenje tveganj kreditne institucije. Višje vodstvo redno pregleduje rezultate tega testiranja izjemnih situacij, ki so odražani v politikah CCR in v limitih, ki jih določi vodstvo ter uprava. Če testiranje izjemnih situacij pokaže posebno ranljivost v določenih okoliščinah, se takoj sprejmejo ukrepi za primerno upravljanje teh tveganj. |
| --- | --- |

24.

Kreditna institucija ima vzpostavljen rutinski in natančen program testiranja izjemnih situacij, kot dodatek k analizi CCR na podlagi vsakodnevnih rezultatov modela za merjenje tveganj kreditne institucije. Višje vodstvo redno pregleduje rezultate tega testiranja izjemnih situacij, ki so odražani v politikah CCR in v limitih, ki jih določi vodstvo ter uprava. Če testiranje izjemnih situacij pokaže posebno ranljivost v določenih okoliščinah, se takoj sprejmejo ukrepi za primerno upravljanje teh tveganj.

| 25. | Kreditna institucija ima rutinske postopke za zagotavljanje skladnosti z dokumentiranim nizom internih politik, kontrol in postopkov v zvezi z delovanjem sistema za upravljanje CCR. Sistem upravljanja CCR kreditne institucije je natančno dokumentiran in zagotavlja razlago empiričnih tehnik, ki se uporabljajo za merjenje CCR. |
| --- | --- |

25.

Kreditna institucija ima rutinske postopke za zagotavljanje skladnosti z dokumentiranim nizom internih politik, kontrol in postopkov v zvezi z delovanjem sistema za upravljanje CCR. Sistem upravljanja CCR kreditne institucije je natančno dokumentiran in zagotavlja razlago empiričnih tehnik, ki se uporabljajo za merjenje CCR.

| 26. | Kreditna institucija redno opravlja neodvisen pregled sistema upravljanja CCR preko lastnega procesa interne revizije. Ta pregled vključuje tako delovanje enot za kreditiranje in trgovanje, kot tudi neodvisne enote za kontrolo CCR. Pregled celotnega procesa upravljanja CCR poteka redno (v idealnih razmerah najmanj enkrat na leto) in posebej obravnava vsaj:






  a) | primernost dokumentacije sistema upravljanja in procesa CCR; |
| --- | --- | --- |

26.

Kreditna institucija redno opravlja neodvisen pregled sistema upravljanja CCR preko lastnega procesa interne revizije. Ta pregled vključuje tako delovanje enot za kreditiranje in trgovanje, kot tudi neodvisne enote za kontrolo CCR. Pregled celotnega procesa upravljanja CCR poteka redno (v idealnih razmerah najmanj enkrat na leto) in posebej obravnava vsaj:

a)

primernost dokumentacije sistema upravljanja in procesa CCR;

| b) | organizacijo kontrolne enote CCR; |
| --- | --- |

b)

organizacijo kontrolne enote CCR;

| c) | vključevanje ukrepov CCR v dnevno upravljanje s tveganji; |
| --- | --- |

c)

vključevanje ukrepov CCR v dnevno upravljanje s tveganji;

| d) | proces odobritve za modele za ocenjevanje tveganj in sisteme ovrednotenja, ki jih uporabljajo zaposleni v enoti za trgovanje in zaledni službi; |
| --- | --- |

d)

proces odobritve za modele za ocenjevanje tveganj in sisteme ovrednotenja, ki jih uporabljajo zaposleni v enoti za trgovanje in zaledni službi;

| e) | ovrednotenje vsake pomembne spremembe v procesu merjenja CCR; |
| --- | --- |

e)

ovrednotenje vsake pomembne spremembe v procesu merjenja CCR;

| f) | obseg CCR, ki ga zajema model za merjenje tveganja; |
| --- | --- |

f)

obseg CCR, ki ga zajema model za merjenje tveganja;

| g) | celovitost sistema obveščanja vodstva ; |
| --- | --- |

g)

celovitost sistema obveščanja vodstva ;

| h) | natančnost in popolnost podatkov CCR; |
| --- | --- |

h)

natančnost in popolnost podatkov CCR;

| i) | preverjanje doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti virov podatkov, na katerih temeljijo notranji modeli, vključno z neodvisnostjo takih virov podatkov; |
| --- | --- |

i)

preverjanje doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti virov podatkov, na katerih temeljijo notranji modeli, vključno z neodvisnostjo takih virov podatkov;

| j) | natančnost in ustreznost predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo in korelacijo; |
| --- | --- |

j)

natančnost in ustreznost predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo in korelacijo;

| k) | natančnost vrednotenja in pretvorbe izračunov tveganja; |
| --- | --- |

k)

natančnost vrednotenja in pretvorbe izračunov tveganja;

| l) | preverjanje natančnosti modela s pogostim testiranjem za nazaj. |
| --- | --- |

l)

preverjanje natančnosti modela s pogostim testiranjem za nazaj.

Test uporabnosti

| 27. | Porazdelitev izpostavljenosti, oblikovane z notranjim modelom, uporabljena za izračun efektivne EPE, je vključena v vsakodnevnem procesu upravljanja CCR kreditne institucije. V skladu s tem rezultati notranjega modela igrajo ključno vlogo pri odobravanju kreditov, upravljanju CCR, notranji razporeditvi kapitala in upravljanju kreditne institucije. |
| --- | --- |

27.

Porazdelitev izpostavljenosti, oblikovane z notranjim modelom, uporabljena za izračun efektivne EPE, je vključena v vsakodnevnem procesu upravljanja CCR kreditne institucije. V skladu s tem rezultati notranjega modela igrajo ključno vlogo pri odobravanju kreditov, upravljanju CCR, notranji razporeditvi kapitala in upravljanju kreditne institucije.

| 28. | Kreditna institucija vodi evidenco uporabe notranjih modelov, ki oblikujejo razporeditev izpostavljenosti do CCR. Na ta način kreditna institucija dokaže, da je vsaj eno leto pred odobritvijo pristojnih organov uporabljala notranji model, ki izpolnjuje minimalne zahteve za izračun porazdelitve izpostavljenosti, na kateri temelji izračun EPE. |
| --- | --- |

28.

Kreditna institucija vodi evidenco uporabe notranjih modelov, ki oblikujejo razporeditev izpostavljenosti do CCR. Na ta način kreditna institucija dokaže, da je vsaj eno leto pred odobritvijo pristojnih organov uporabljala notranji model, ki izpolnjuje minimalne zahteve za izračun porazdelitve izpostavljenosti, na kateri temelji izračun EPE.

| 29. | Notranji model, ki se uporablja za pripravo porazdelitve izpostavljenosti CCR, je del okvira za upravljanje CCR, ki vključuje ugotavljanje, merjenje, upravljanje, odobritev in interno poročanje CCR. Ta okvir vključuje merjenje uporabe kreditnih linij (seštevanje izpostavljenosti nasprotne stranke z drugimi kreditnimi izpostavljenostmi) in razporejanje ekonomskega kapitala. Poleg EPE (merjenje prihodnje izpostavljenosti) kreditna institucije meri in upravlja tekoče izpostavljenosti. Če je primerno, kreditna institucija meri tekoče izpostavljenosti bruto in neto na podlagi zavarovanja s premoženjem. Test uporabnosti je izpolnjen, če kreditna institucija uporablja druge mere CCR, kakor sta konična izpostavljenost ali potencialna prihodnja izpostavljenost (PFE), na podlagi porazdelitve izpostavljenosti, oblikovane z istim modelom za izračun EPE. |
| --- | --- |

29.

Notranji model, ki se uporablja za pripravo porazdelitve izpostavljenosti CCR, je del okvira za upravljanje CCR, ki vključuje ugotavljanje, merjenje, upravljanje, odobritev in interno poročanje CCR. Ta okvir vključuje merjenje uporabe kreditnih linij (seštevanje izpostavljenosti nasprotne stranke z drugimi kreditnimi izpostavljenostmi) in razporejanje ekonomskega kapitala. Poleg EPE (merjenje prihodnje izpostavljenosti) kreditna institucije meri in upravlja tekoče izpostavljenosti. Če je primerno, kreditna institucija meri tekoče izpostavljenosti bruto in neto na podlagi zavarovanja s premoženjem. Test uporabnosti je izpolnjen, če kreditna institucija uporablja druge mere CCR, kakor sta konična izpostavljenost ali potencialna prihodnja izpostavljenost (PFE), na podlagi porazdelitve izpostavljenosti, oblikovane z istim modelom za izračun EPE.

| 30. | Po potrebi bo kreditna institucija imela sistemsko zmogljivost za dnevno ocenjevanje EE, razen če pristojnim organom dokaže, da njene izpostavljenosti do CCR upravičujejo manj pogosto izračunavanje. Kreditna institucija izračunava EE po časovnem načrtu napovedovalnih obdobij, ki primerno prikazuje časovno strukturo prihodnjih denarnih tokov in zapadlosti pogodb ter na način, ki je skladen s pomembnostjo in sestavo izpostavljenosti. |
| --- | --- |

30.

Po potrebi bo kreditna institucija imela sistemsko zmogljivost za dnevno ocenjevanje EE, razen če pristojnim organom dokaže, da njene izpostavljenosti do CCR upravičujejo manj pogosto izračunavanje. Kreditna institucija izračunava EE po časovnem načrtu napovedovalnih obdobij, ki primerno prikazuje časovno strukturo prihodnjih denarnih tokov in zapadlosti pogodb ter na način, ki je skladen s pomembnostjo in sestavo izpostavljenosti.

| 31. | Izpostavljenost se meri, spremlja in kontrolira na podlagi časa trajanja vseh pogodb v nizu pobotov (ne samo v času enega). Kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za ugotavljanje in kontrolo tveganj do nasprotnih strank, če je izpostavljenost daljša od enega leta. Poleg tega je napovedano povečanje izpostavljenost podatek, ki se upošteva v notranjem modelu ekonomskega kapitala kreditne institucije. |
| --- | --- |

31.

Izpostavljenost se meri, spremlja in kontrolira na podlagi časa trajanja vseh pogodb v nizu pobotov (ne samo v času enega). Kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za ugotavljanje in kontrolo tveganj do nasprotnih strank, če je izpostavljenost daljša od enega leta. Poleg tega je napovedano povečanje izpostavljenost podatek, ki se upošteva v notranjem modelu ekonomskega kapitala kreditne institucije.

Testiranje izjemnih situacij

| 32. | Kreditna institucija vzpostavi zanesljive procese za testiranje izjemnih situacij, ki se uporabljajo pri presoji interne ocene ustreznosti višine kapitalske zahteve za CCR. Ti izračuni izjemnih situacij se primerjajo z izračuni EPE in kreditna institucija jih obravnava v okviru njenega procesa ocenjevanja kapitalske ustreznosti . Testiranje izjemnih situacij vključuje tudi ugotavljanje morebitnih dogodkov ali prihodnjih sprememb v gospodarskem okolju, ki bi lahko neugodno vplivale na kreditne izpostavljenosti kreditne institucije, ter presojo zmožnosti kreditne institucije, da vzdrži take spremembe. |
| --- | --- |

32.

Kreditna institucija vzpostavi zanesljive procese za testiranje izjemnih situacij, ki se uporabljajo pri presoji interne ocene ustreznosti višine kapitalske zahteve za CCR. Ti izračuni izjemnih situacij se primerjajo z izračuni EPE in kreditna institucija jih obravnava v okviru njenega procesa ocenjevanja kapitalske ustreznosti . Testiranje izjemnih situacij vključuje tudi ugotavljanje morebitnih dogodkov ali prihodnjih sprememb v gospodarskem okolju, ki bi lahko neugodno vplivale na kreditne izpostavljenosti kreditne institucije, ter presojo zmožnosti kreditne institucije, da vzdrži take spremembe.

| 33. | Kreditna institucija opravi test v izjemnih situacijah za njene izpostavljenosti CCR, vključno s skupnim testiranjem dejavnikov tržnega in kreditnega tveganja. Testi izjemnih situacij za CCR upoštevajo tveganje koncentracije (do ene same nasprotne stranke ali do skupin nasprotnih strank), tveganje korelacije med tržnim in kreditnim tveganjem ter tveganje, da bi lahko zaprtje pozicij nasprotne stranke povzročila velik premik na trgu. Tako testiranje izjemnih situacij upošteva tudi vpliv na lastne pozicije kreditne institucije, ki ga imajo taki premiki na trgu, ter vključuje tak vpliv v svojo oceno CCR. |
| --- | --- |

33.

Kreditna institucija opravi test v izjemnih situacijah za njene izpostavljenosti CCR, vključno s skupnim testiranjem dejavnikov tržnega in kreditnega tveganja. Testi izjemnih situacij za CCR upoštevajo tveganje koncentracije (do ene same nasprotne stranke ali do skupin nasprotnih strank), tveganje korelacije med tržnim in kreditnim tveganjem ter tveganje, da bi lahko zaprtje pozicij nasprotne stranke povzročila velik premik na trgu. Tako testiranje izjemnih situacij upošteva tudi vpliv na lastne pozicije kreditne institucije, ki ga imajo taki premiki na trgu, ter vključuje tak vpliv v svojo oceno CCR.

Tveganje zaradi neugodnih gibanj

| 34. | Kreditne institucije primerno obravnavajo izpostavljenosti, ki povzročajo veliko stopnjo splošnega tveganja zaradi neugodnih gibanj. |
| --- | --- |

34.

Kreditne institucije primerno obravnavajo izpostavljenosti, ki povzročajo veliko stopnjo splošnega tveganja zaradi neugodnih gibanj.

| 35. | Kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za ugotavljanje, spremljanje in kontrolo primerov posebnega tveganja zaradi neugodnih gibanj, ki nastopi s sklenitvijo posla trgovanja in se nadaljuje preko celotnega trajanja posla . |
| --- | --- |

35.

Kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za ugotavljanje, spremljanje in kontrolo primerov posebnega tveganja zaradi neugodnih gibanj, ki nastopi s sklenitvijo posla trgovanja in se nadaljuje preko celotnega trajanja posla .

Celovitost procesa modeliranja

| 36. | Notranji model odraža pogoje in specifikacije oziroma lastnosti posla pravočasno, celovito in na konzervativen način. Taki pogoji vključujejo med drugim pogodbene nominalne vrednosti, zapadlost, referenčna sredstva, dogovore o kritju in dogovore o pobotu. Pogoji in specifikacije se hranijo v varovani bazi podatkov, ki se formalno in redno revidira. Proces za priznavanje dogovorov o pobotu zahteva potrditev pravnega osebja, s katero se preveri pravna izvršljivost pobota, neodvisna enota pa zagotovi vnos v bazo podatkov. Prenos pogojev in podatkov o specifikaciji posla v notranji model je predmet notranjega revidiranja. Med notranjim modelom in sistemi baz izvornih podatkov pa obstajajo formalni procesi usklajevanja za trajno preverjanje, ali so pogoji in specifikacije posla pravilno ali vsaj konzervativno izraženi v EPE. |
| --- | --- |

36.

Notranji model odraža pogoje in specifikacije oziroma lastnosti posla pravočasno, celovito in na konzervativen način. Taki pogoji vključujejo med drugim pogodbene nominalne vrednosti, zapadlost, referenčna sredstva, dogovore o kritju in dogovore o pobotu. Pogoji in specifikacije se hranijo v varovani bazi podatkov, ki se formalno in redno revidira. Proces za priznavanje dogovorov o pobotu zahteva potrditev pravnega osebja, s katero se preveri pravna izvršljivost pobota, neodvisna enota pa zagotovi vnos v bazo podatkov. Prenos pogojev in podatkov o specifikaciji posla v notranji model je predmet notranjega revidiranja. Med notranjim modelom in sistemi baz izvornih podatkov pa obstajajo formalni procesi usklajevanja za trajno preverjanje, ali so pogoji in specifikacije posla pravilno ali vsaj konzervativno izraženi v EPE.

| 37. | Notranji model uporablja tekoče tržne podatke za izračun tekočih izpostavljenosti. Pri uporabi preteklih podatkov za ocenjevanje nestanovitnosti in korelacij se uporabljajo podatki za vsaj tri pretekla leta, ki se posodabljajo vsako četrtletje ali bolj pogosto, če to omogočajo pogoji na trgu. Podatki obsegajo celoten spekter gospodarskih razmer, na primer celoten poslovni cikel. Enota, neodvisna od poslovne enote, preverja cene, ki jih navede poslovna enota. Podatki se pridobivajo neodvisno od poslovnih enot, se pravočasno in na pravi način vnašajo v notranji model in se vzdržujejo v varovani bazi podatkov, ki se formalno in redno revidira. Kreditna institucija ima tudi dobro razvit proces za preverjanje kvalitete podatkov, s katerim se odstranjujejo napačni podatki in/ali anomalije. Če se notranji model opira na približke (proxies) tržnih podatkov, vključno s podatki za nove produkte, za katere morda niso na voljo podatki za tri pretekla leta, notranje politike kreditne institucije najdejo primerne približke podatkov, kreditna institucija pa empirično dokaže, da pridobljeni podatki zagotavljajo konzervativno predstavo o tveganju, ki ga prinašajo neugodne razmere na trgu. Če notranji model upošteva učinke zavarovanja s premoženjem na spremembe tržne vrednosti niza pobotov, kreditna institucija vzdržuje primerne pretekle podatke za modeliranje nestanovitnosti zavarovanja s premoženjem. |
| --- | --- |

37.

Notranji model uporablja tekoče tržne podatke za izračun tekočih izpostavljenosti. Pri uporabi preteklih podatkov za ocenjevanje nestanovitnosti in korelacij se uporabljajo podatki za vsaj tri pretekla leta, ki se posodabljajo vsako četrtletje ali bolj pogosto, če to omogočajo pogoji na trgu. Podatki obsegajo celoten spekter gospodarskih razmer, na primer celoten poslovni cikel. Enota, neodvisna od poslovne enote, preverja cene, ki jih navede poslovna enota. Podatki se pridobivajo neodvisno od poslovnih enot, se pravočasno in na pravi način vnašajo v notranji model in se vzdržujejo v varovani bazi podatkov, ki se formalno in redno revidira. Kreditna institucija ima tudi dobro razvit proces za preverjanje kvalitete podatkov, s katerim se odstranjujejo napačni podatki in/ali anomalije. Če se notranji model opira na približke (proxies) tržnih podatkov, vključno s podatki za nove produkte, za katere morda niso na voljo podatki za tri pretekla leta, notranje politike kreditne institucije najdejo primerne približke podatkov, kreditna institucija pa empirično dokaže, da pridobljeni podatki zagotavljajo konzervativno predstavo o tveganju, ki ga prinašajo neugodne razmere na trgu. Če notranji model upošteva učinke zavarovanja s premoženjem na spremembe tržne vrednosti niza pobotov, kreditna institucija vzdržuje primerne pretekle podatke za modeliranje nestanovitnosti zavarovanja s premoženjem.

| 38. | Model EPEje predmet notranjega procesa ovrednotenja. Proces je jasno napisan v politikah in postopkih kreditne institucije. Proces ovrednotenja navaja vrsto testiranja, potrebnega za zagotovitev celovitosti modela in za ugotavljanje pogojev, pod katerimi se predpostavke kršijo in lahko povzročijo podcenjevanje vrednosti EPE modela. Proces ovrednotenja vključuje pregled razumljivosti modela EPE. |
| --- | --- |

38.

Model EPEje predmet notranjega procesa ovrednotenja. Proces je jasno napisan v politikah in postopkih kreditne institucije. Proces ovrednotenja navaja vrsto testiranja, potrebnega za zagotovitev celovitosti modela in za ugotavljanje pogojev, pod katerimi se predpostavke kršijo in lahko povzročijo podcenjevanje vrednosti EPE modela. Proces ovrednotenja vključuje pregled razumljivosti modela EPE.

| 39. | Kreditna institucija spremlja primerna tveganja in ima vzpostavljene procese za prilagajanje svojih ocen EPE, kadar postanejo navedena tveganja pomembna. To vključuje naslednje:






  a) | kreditna institucija ugotavlja in upravlja svoje izpostavljenosti, ki so posledica posebnega tveganja zaradi neugodnih gibanj; |
| --- | --- | --- |

39.

Kreditna institucija spremlja primerna tveganja in ima vzpostavljene procese za prilagajanje svojih ocen EPE, kadar postanejo navedena tveganja pomembna. To vključuje naslednje:

a)

kreditna institucija ugotavlja in upravlja svoje izpostavljenosti, ki so posledica posebnega tveganja zaradi neugodnih gibanj;

| b) | za izpostavljenosti s povečanim profilom tveganja po enem letu kreditna institucija redno primerja oceno EPE za eno leto z EPE za celotno trajanje izpostavljenosti; in |
| --- | --- |

b)

za izpostavljenosti s povečanim profilom tveganja po enem letu kreditna institucija redno primerja oceno EPE za eno leto z EPE za celotno trajanje izpostavljenosti; in

| c) | za izpostavljenosti s kratkoročno zapadlostjo (manj kakor eno leto) kreditna institucija redno primerja nadomestitvene vrednosti (tekoča izpostavljenost) in realizirani profil izpostavljenosti in/ali hrani podatke, ki omogočajo tako primerjavo. |
| --- | --- |

c)

za izpostavljenosti s kratkoročno zapadlostjo (manj kakor eno leto) kreditna institucija redno primerja nadomestitvene vrednosti (tekoča izpostavljenost) in realizirani profil izpostavljenosti in/ali hrani podatke, ki omogočajo tako primerjavo.

| 40. | Kreditna institucija, ki je kvalificirana za opravljanje pobotov transakcij, ima vzpostavljene notranje postopke za preverjanje, da je transakcija pred vključitvijo v niz pobotov krita s prisilno izvršljivim dvostranskim dogovorom o pobotu, ki izpolnjuje zahteve iz dela 7. |
| --- | --- |

40.

Kreditna institucija, ki je kvalificirana za opravljanje pobotov transakcij, ima vzpostavljene notranje postopke za preverjanje, da je transakcija pred vključitvijo v niz pobotov krita s prisilno izvršljivim dvostranskim dogovorom o pobotu, ki izpolnjuje zahteve iz dela 7.

| 41. | Kreditna institucija, ki uporablja zavarovanje s premoženjem za zmanjševanje svojega CCR, ima vzpostavljene postopke za preverjanje, da pred priznanjem vpliva zavarovanja s premoženjem v svojih izračunih, zavarovanje s premoženjem ustreza primernim standardom pravne gotovosti, kakor je navedeno v Prilogi VIII.
  Zahteve za ovrednotenje modelov EPE |
| --- | --- |

41.

Kreditna institucija, ki uporablja zavarovanje s premoženjem za zmanjševanje svojega CCR, ima vzpostavljene postopke za preverjanje, da pred priznanjem vpliva zavarovanja s premoženjem v svojih izračunih, zavarovanje s premoženjem ustreza primernim standardom pravne gotovosti, kakor je navedeno v Prilogi VIII.

Zahteve za ovrednotenje modelov EPE

| 42. | Model EPE kreditne institucije izpolnjuje naslednje zahteve po ovrednotenju:






  a) | zahteve po kvalitativnem ovrednotenju, določene v Prilogi V Direktive 2006/.../ES ; |
| --- | --- | --- |

42.

Model EPE kreditne institucije izpolnjuje naslednje zahteve po ovrednotenju:

a)

zahteve po kvalitativnem ovrednotenju, določene v Prilogi V Direktive 2006/.../ES ;

| b) | obrestne mere, menjalni tečaji, cene lastniških vrednostnih papirjev, blago in drugi dejavniki tveganja na trgu se napovedujejo za dolga časovna obdobja pri merjenju izpostavljenosti CCR. Učinkovitost modela za napovedovanje dejavnikov tržnih tveganj se ovrednoti skozi daljše časovno obdobje; |
| --- | --- |

b)

obrestne mere, menjalni tečaji, cene lastniških vrednostnih papirjev, blago in drugi dejavniki tveganja na trgu se napovedujejo za dolga časovna obdobja pri merjenju izpostavljenosti CCR. Učinkovitost modela za napovedovanje dejavnikov tržnih tveganj se ovrednoti skozi daljše časovno obdobje;

| c) | modeli za ocenjevanje tveganja, ki se uporabljajo za izračun izpostavljenosti CCR za dani scenarij potencialnih izjemnih situacij povzročenih z dejavniki tržnih tveganj, se testirajo v okviru procesa ovrednotenja modela. Modeli za ocenjevanje tveganja za opcije upoštevajo nelinearnost vrednosti opcije glede na dejavnike tržnih tveganj; |
| --- | --- |

c)

modeli za ocenjevanje tveganja, ki se uporabljajo za izračun izpostavljenosti CCR za dani scenarij potencialnih izjemnih situacij povzročenih z dejavniki tržnih tveganj, se testirajo v okviru procesa ovrednotenja modela. Modeli za ocenjevanje tveganja za opcije upoštevajo nelinearnost vrednosti opcije glede na dejavnike tržnih tveganj;

| d) | model EPE zajame informacije, specifične za posamezno transakcijo, da izpostavljenosti združi na ravni niza pobotov. Kreditna institucija preveri, ali so transakcije razvrščene v ustrezen niz pobotov znotraj modela; |
| --- | --- |

d)

model EPE zajame informacije, specifične za posamezno transakcijo, da izpostavljenosti združi na ravni niza pobotov. Kreditna institucija preveri, ali so transakcije razvrščene v ustrezen niz pobotov znotraj modela;

| e) | model EPE vključuje tudi informacije, specifične za posamezen posel, da zajame učinke oblikovanja kritja. Upošteva tako tekočo vrednost kritja kakor tudi kritje, ki bi bilo sklenjeno med nasprotnima strankama v prihodnosti. Tak model upošteva naravo dogovorov o kritju (enostranskih ali dvostranskih), pogostost pozivov k doplačilu kritja, tveganje obdobja kritja, najnižji prag nepokrite izpostavljenosti, ki ga je kreditna institucija pripravljena sprejeti, in najnižji znesek prenosa. Tak model bodisi izračuna spremembe tekočih tržnih vrednosti danega zavarovanja s premoženjem ali uporablja pravila, določena v Prilogi VIII; |
| --- | --- |

e)

model EPE vključuje tudi informacije, specifične za posamezen posel, da zajame učinke oblikovanja kritja. Upošteva tako tekočo vrednost kritja kakor tudi kritje, ki bi bilo sklenjeno med nasprotnima strankama v prihodnosti. Tak model upošteva naravo dogovorov o kritju (enostranskih ali dvostranskih), pogostost pozivov k doplačilu kritja, tveganje obdobja kritja, najnižji prag nepokrite izpostavljenosti, ki ga je kreditna institucija pripravljena sprejeti, in najnižji znesek prenosa. Tak model bodisi izračuna spremembe tekočih tržnih vrednosti danega zavarovanja s premoženjem ali uporablja pravila, določena v Prilogi VIII;

| f) | statično testiranje za nazaj preteklih podatkov na podlagi reprezentativnih portfeljev nasprotne stranke je sestavni del procesa ovrednotenja modela. Kreditna institucija redno izvaja tako testiranje za nazaj preteklih podatkov na več reprezentativnih portfeljih nasprotne stranke (dejansko ali hipotetično). Ti reprezentativni portfelji se izberejo glede na njihovo občutljivost na bistvene dejavnike tveganja in korelacije, katerim je kreditna institucija izpostavljena. |
| --- | --- |

f)

statično testiranje za nazaj preteklih podatkov na podlagi reprezentativnih portfeljev nasprotne stranke je sestavni del procesa ovrednotenja modela. Kreditna institucija redno izvaja tako testiranje za nazaj preteklih podatkov na več reprezentativnih portfeljih nasprotne stranke (dejansko ali hipotetično). Ti reprezentativni portfelji se izberejo glede na njihovo občutljivost na bistvene dejavnike tveganja in korelacije, katerim je kreditna institucija izpostavljena.

Če testiranje za nazaj preteklih podatkov pokaže, da model ni dovolj natančen, pristojni organi umaknejo dovoljenje za uporabo modela ali naložijo ustrezne ukrepe, da zagotovijo takojšnjo izboljšavo modela. V skladu s členom 136 lahko zahtevajo tudi dodaten kapital.

Del 7: Pogodbeno pobotanje (pogodbe o novaciji in drugi dogovori o pobotanju)

(a)   Vrste možnega pogodbenega pobotanja, ki jih pristojni organi lahko priznajo

V tem delu „nasprotna stranka“ pomeni kateri koli subjekt (vključno s fizičnimi osebami), ki je sposoben skleniti pogodbo o pobotu in „pogodba o pobotu med različnimi kategorijami produktov“ pomeni pisni dvostranski sporazum med kreditno institucijo in nasprotno stranko, ki vzpostavi enotno pravno obveznost, ki zajema vse vključene okvirne pogodbe o pobotu in posle, razvrščene v različne produktne kategorije. Pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov zajemajo samo dvostranske pobote.

Za namene pobota med različnimi kategorijami produktov se kot različne produktne kategorije štejejo naslednje:

| i) | posli začasne prodaje/začasnega odkupa, posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev in blaga; |
| --- | --- |

i)

posli začasne prodaje/začasnega odkupa, posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev in blaga;

| ii) | posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja; in |
| --- | --- |

ii)

posli kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja; in

| iii) | instrumente, naštete v Prilogi IV. |
| --- | --- |

iii)

instrumente, naštete v Prilogi IV.

Pristojni organi lahko za naslednje vrste pogodb o pobotanju priznajo, da zmanjšujejo tveganje:

| i) | dvostranska pogodba o novaciji, sklenjena med kreditno institucijo in njeno sodelujočo stranko, v kateri so terjatve in obveznosti avtomatično združene, tako da novacija vsakič znova določi en sam neto znesek in s tem nastane nova, pravno zavezujoča pogodba, ki nadomesti vse prejšnje pogodbe; |
| --- | --- |

i)

dvostranska pogodba o novaciji, sklenjena med kreditno institucijo in njeno sodelujočo stranko, v kateri so terjatve in obveznosti avtomatično združene, tako da novacija vsakič znova določi en sam neto znesek in s tem nastane nova, pravno zavezujoča pogodba, ki nadomesti vse prejšnje pogodbe;

| ii) | drugi dvostranski dogovori med kreditno institucijo in njenimi nasprotnimi strankami; |
| --- | --- |

ii)

drugi dvostranski dogovori med kreditno institucijo in njenimi nasprotnimi strankami;

| iii) | pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov za kreditne institucije, ki so jim njihovi pristojni organi odobrili uporabo metode iz dela 6 za posle, ki spadajo v področje uporabe te metode. Pobot med posli, ki jih sklenejo člani skupine, se ne priznava za namene izračunavanja kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

iii)

pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov za kreditne institucije, ki so jim njihovi pristojni organi odobrili uporabo metode iz dela 6 za posle, ki spadajo v področje uporabe te metode. Pobot med posli, ki jih sklenejo člani skupine, se ne priznava za namene izračunavanja kapitalskih zahtev.

(b)   Pogoji za priznavanje

Pristojni organi lahko za pogodbe o pobotanju priznajo, da zmanjšujejo tveganje, le pod naslednjimi pogoji:

| i) | kreditna institucija mora s svojo nasprotno stranko skleniti dogovor o pobotu, s katerim vzpostavi eno pravno obveznost, ki zajema vse transakcije, tako da ima v primeru, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti zaradi dolžniške zamude, stečaja, likvidacije ali katerih koli podobnih okoliščin, kreditna institucija odprto terjatev ali pa je dolžna plačati samo neto znesek pozitivne in negativne vrednosti vključenih posameznih transakcij, izračunane glede na tržno vrednost; |
| --- | --- |

i)

kreditna institucija mora s svojo nasprotno stranko skleniti dogovor o pobotu, s katerim vzpostavi eno pravno obveznost, ki zajema vse transakcije, tako da ima v primeru, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti zaradi dolžniške zamude, stečaja, likvidacije ali katerih koli podobnih okoliščin, kreditna institucija odprto terjatev ali pa je dolžna plačati samo neto znesek pozitivne in negativne vrednosti vključenih posameznih transakcij, izračunane glede na tržno vrednost;

| ii) | kreditna institucija mora podati pristojnim organom pisno in obrazloženo pravno mnenje, s čimer bi pri pravni preveritvi pristojna sodišča in upravni organi v točki (i) ugotovili, da so terjatve in obveznosti kreditne institucije omejene na neto znesek, kakor je opisano v (i), in sicer v skladu s:






  — | pristojnostjo, pod katero je sodelujoča stranka ustanovljena, in če je v zadevo vpletena tuja podružnica podjetja, tudi pristojnost, pod katero posluje tuja podružnica; |
| --- | --- | --- |

ii)

kreditna institucija mora podati pristojnim organom pisno in obrazloženo pravno mnenje, s čimer bi pri pravni preveritvi pristojna sodišča in upravni organi v točki (i) ugotovili, da so terjatve in obveznosti kreditne institucije omejene na neto znesek, kakor je opisano v (i), in sicer v skladu s:

—

pristojnostjo, pod katero je sodelujoča stranka ustanovljena, in če je v zadevo vpletena tuja podružnica podjetja, tudi pristojnost, pod katero posluje tuja podružnica;

| — | pravom, ki ureja posamezne vključene transakcije; in |
| --- | --- |

—

pravom, ki ureja posamezne vključene transakcije; in

| — | pravom, ki ureja katero koli pogodbo ali dogovor, ki je podlaga za izvajanje pogodb o pobotanju; |
| --- | --- |

—

pravom, ki ureja katero koli pogodbo ali dogovor, ki je podlaga za izvajanje pogodb o pobotanju;

| iii) | kreditna institucija mora imeti opredeljene postopke, s katerimi zagotavlja, da se preverja pravna veljavnost pogodb o pobotanju z vidika morebitnih sprememb v pravnih predpisih; |
| --- | --- |

iii)

kreditna institucija mora imeti opredeljene postopke, s katerimi zagotavlja, da se preverja pravna veljavnost pogodb o pobotanju z vidika morebitnih sprememb v pravnih predpisih;

| iv) | kreditna institucija hrani vso zahtevano dokumentacijo v svojih evidencah; |
| --- | --- |

iv)

kreditna institucija hrani vso zahtevano dokumentacijo v svojih evidencah;

| v) | učinki pobotanja med različnimi kategorijami produktov se vključijo v merjenje skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju posamezne nasprotne stranke, ki jo opravi kreditna institucija, pri čemer kreditna institucija upravlja s svojim CCR na taki podlagi; in |
| --- | --- |

v)

učinki pobotanja med različnimi kategorijami produktov se vključijo v merjenje skupne izpostavljenosti kreditnemu tveganju posamezne nasprotne stranke, ki jo opravi kreditna institucija, pri čemer kreditna institucija upravlja s svojim CCR na taki podlagi; in

| vi) | kreditno tveganje do vsake nasprotne stranke se sešteje, da se vzpostavi enotna pravno zavezujoča izpostavljenost za vse posle. Ta seštevek se vključi v kreditne limite in pri izračunu notranjega kapitala. |
| --- | --- |

vi)

kreditno tveganje do vsake nasprotne stranke se sešteje, da se vzpostavi enotna pravno zavezujoča izpostavljenost za vse posle. Ta seštevek se vključi v kreditne limite in pri izračunu notranjega kapitala.

Pristojni organi se morajo strinjati s tem, da so pogodbe o pobotanju pravno veljavne po pravu vsake upoštevane pristojnosti, če je treba, se o tem posvetujejo z drugimi zadevnimi pristojnimi organi. Če se kateri koli pristojni organ ne strinja s tem, se dogovoru o pobotanju ne prizna, da zmanjšuje tveganje za katero koli nasprotno stranko.

Pristojni organi lahko sprejmejo obrazložena pravna mnenja, ki so sestavljena glede na vrsto pogodb o pobotanju.

Pogodbi se ne more priznati, da zmanjšuje tveganje, kadar vsebuje določilo, s katerim je sodelujoči stranki, ki ni v zaostanku z izpolnitvijo, dovoljeno, da plačuje omejene zneske ali sploh ne plačuje v korist stranke, ki zaostaja z izpolnitvijo, čeprav je ta neto upnik (t.i. walkaway klavzula).

Poleg zgoraj navedenega morajo biti za pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov izpolnjena naslednja merila:

| a) | neto vsota iz podtočke (b)(i) tega dela je neto vsota pozitivnih in negativnih vrednosti katerekoli posamezne dvostranske vključene okvirne pogodbe o pobotu in vključenih posameznih poslov, izračunanih glede na pozitivno ali negativno tržno vrednost („neto znesek za različne kategorije produktov“); |
| --- | --- |

a)

neto vsota iz podtočke (b)(i) tega dela je neto vsota pozitivnih in negativnih vrednosti katerekoli posamezne dvostranske vključene okvirne pogodbe o pobotu in vključenih posameznih poslov, izračunanih glede na pozitivno ali negativno tržno vrednost („neto znesek za različne kategorije produktov“);

| b) | pisno in obrazloženo pravno mnenje iz podtočke (b)(ii) tega dela obravnava veljavnost in prisilno izvršljivost celotne pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov v skladu s pogoji pogodbe, kakor tudi vpliv pogodbe o pobotu na bistvene določbe vseh morebitnih vključenih individualnih dvostranskih okvirnih pogodb o pobotu. Pravno mnenje je splošno priznano kot tako s strani pravne skupnosti v državi članici, v kateri je kreditna institucija pridobila dovoljenje za poslovanje ali s pravnim memorandumom, ki obrazloženo obravnava vse pomembne zadeve; |
| --- | --- |

b)

pisno in obrazloženo pravno mnenje iz podtočke (b)(ii) tega dela obravnava veljavnost in prisilno izvršljivost celotne pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov v skladu s pogoji pogodbe, kakor tudi vpliv pogodbe o pobotu na bistvene določbe vseh morebitnih vključenih individualnih dvostranskih okvirnih pogodb o pobotu. Pravno mnenje je splošno priznano kot tako s strani pravne skupnosti v državi članici, v kateri je kreditna institucija pridobila dovoljenje za poslovanje ali s pravnim memorandumom, ki obrazloženo obravnava vse pomembne zadeve;

| c) | kreditna institucija ima postopke, vzpostavljene v skladu z podtočko (b)(iii) tega dela, da preveri, ali je posel, ki naj bi se vključil v niz pobotov, upoštevan v pravnem mnenju; |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija ima postopke, vzpostavljene v skladu z podtočko (b)(iii) tega dela, da preveri, ali je posel, ki naj bi se vključil v niz pobotov, upoštevan v pravnem mnenju;

| d) | ob upoštevanju pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov, kreditna institucija še naprej izpolnjuje zahteve za priznanje dvostranskega pobota in po potrebi tudi zahteve iz členov 90 do 93 za priznanje zmanjšanja kreditnega tveganja v zvezi z vsako posamezno vključeno okvirno pogodbo o pobotu in poslom. |
| --- | --- |

d)

ob upoštevanju pogodbe o pobotu med različnimi kategorijami produktov, kreditna institucija še naprej izpolnjuje zahteve za priznanje dvostranskega pobota in po potrebi tudi zahteve iz členov 90 do 93 za priznanje zmanjšanja kreditnega tveganja v zvezi z vsako posamezno vključeno okvirno pogodbo o pobotu in poslom.

(c)   Učinki priznanja

Pobot za namene delov 5 in 6 se priznava tako, kot je tam navedeno.

(i)   Pogodbe o novaciji

Tehta se enotni neto znesek, ki je določen v pogodbi o novaciji, ne pa bruto zneski. Zato so v skladu z delom 3 pri

| — | koraku (a): tekoči nadomestitveni stroški in pri |
| --- | --- |

—

koraku (a): tekoči nadomestitveni stroški in pri

| — | koraku (b): nominalni zneski glavnice ali osnovne vrednosti |
| --- | --- |

—

koraku (b): nominalni zneski glavnice ali osnovne vrednosti

lahko izračunani z upoštevanjem pogodbe o novaciji. Pri uporabi dela 4 se lahko pri koraku (a) izračuna nominalni znesek glavnice z upoštevanjem pogodbe o novaciji; uporabijo se odstotki iz tabele 3.

(ii)   Drugi dogovori o pobotu

Pri uporabi dela 3 se:

| — | pri koraku (a) lahko izračunajo tekoči nadomestitveni stroški za pogodbe, vključene v dogovor o pobotu tako, da se upoštevajo dejanski hipotetični neto nadomestitveni stroški, ki izhajajo iz dogovora; kadar pobotanja povzročijo neto obveznost kreditne institucije, ki izračunava neto nadomestitvene stroške, se tekoči nadomestitveni stroški izračunajo kot „0“, in |
| --- | --- |

—

pri koraku (a) lahko izračunajo tekoči nadomestitveni stroški za pogodbe, vključene v dogovor o pobotu tako, da se upoštevajo dejanski hipotetični neto nadomestitveni stroški, ki izhajajo iz dogovora; kadar pobotanja povzročijo neto obveznost kreditne institucije, ki izračunava neto nadomestitvene stroške, se tekoči nadomestitveni stroški izračunajo kot „0“, in

| — | pri koraku (b) potencialna bodoča kreditna izpostavljenost pri vseh pogodbah, vključenih v dogovor o pobotu, lahko zmanjša z naslednjo enačbo:
  PKIzmanj = 0,4 * PKIbruto + 0,6* RNB * PKIbruto









  kjer je: |
| --- | --- |
| - | PKIzmanj | = | zmanjšana višina potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti za vse pogodbe, sklenjene s isto nasprotno stranko, ki so vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu |
| - | PKIbruto | = | vsota višin potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti za vse pogodbe, sklenjene z isto nasprotno stranko, ki so vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu in so izračunane s pomnožitvijo njihovih nominalnih zneskov glavnice in odstotkov iz tabele 1 |
| - | RNB | = | „razmerje neto/bruto“: po presoji pristojnih organov:






  (i) | ločen izračun: kvocient med neto nadomestitvenimi stroški za vse pogodbe, vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu, sklenjen z določeno nasprotno stranko (števec), in bruto nadomestitvenimi stroški za vse pogodbe, vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu, sklenjen s to nasprotno stranko (imenovalec), bodisi |

—

pri koraku (b) potencialna bodoča kreditna izpostavljenost pri vseh pogodbah, vključenih v dogovor o pobotu, lahko zmanjša z naslednjo enačbo:

PKIzmanj = 0,4 * PKIbruto + 0,6* RNB * PKIbruto

kjer je:

-

PKIzmanj

=

zmanjšana višina potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti za vse pogodbe, sklenjene s isto nasprotno stranko, ki so vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu

-

PKIbruto

=

vsota višin potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti za vse pogodbe, sklenjene z isto nasprotno stranko, ki so vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu in so izračunane s pomnožitvijo njihovih nominalnih zneskov glavnice in odstotkov iz tabele 1

-

RNB

=

„razmerje neto/bruto“: po presoji pristojnih organov:

(i)

ločen izračun: kvocient med neto nadomestitvenimi stroški za vse pogodbe, vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu, sklenjen z določeno nasprotno stranko (števec), in bruto nadomestitvenimi stroški za vse pogodbe, vključene v pravno veljaven dvostranski dogovor o pobotu, sklenjen s to nasprotno stranko (imenovalec), bodisi

| (ii) | agregatni izračun: kvocient med neto nadomestitvenimi stroški, izračunanih na dvostranski osnovi za vse nasprotne stranke, ob upoštevanju pogodb, vključenih v pravno veljavne dogovore o pobotu (števec), in bruto nadomestitvenimi stroški za vse pogodbe, vključene v pravno veljavne dogovore o pobotu (imenovalec). |
| --- | --- |

(ii)

agregatni izračun: kvocient med neto nadomestitvenimi stroški, izračunanih na dvostranski osnovi za vse nasprotne stranke, ob upoštevanju pogodb, vključenih v pravno veljavne dogovore o pobotu (števec), in bruto nadomestitvenimi stroški za vse pogodbe, vključene v pravno veljavne dogovore o pobotu (imenovalec).

Če države članice kreditnim institucijam dovolijo izbiro metode, morajo te izbrano metodo uporabljati dosledno.

Za izračun potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti v skladu z zgornjo formulo se lahko popolnoma ustrezajoče si pogodbe, vključene v dogovor o pobotu, upoštevajo kot enotna pogodba, katere nominalni znesek je enaka neto prejemkom. Popolnoma ustrezajoče si pogodbe so nestandardizirane terminske pogodbe na tujo valuto ali podobne pogodbe, v katerih je nominalni znesek enaka denarnim tokovom, če ti zapadejo na isti dan ter so v celoti ali delno poravnani v isti valuti.

Pri uporabi dela 4 se pri koraku (a)

| — | popolnoma ustrezajoče si pogodbe, vključene v dogovor o pobotu, lahko štejejo kot enotna pogodba, katere nominalni znesek je enaka neto prejemkom; nominalni zneski glavnice se pomnožijo z odstotki iz tabele 3, in |
| --- | --- |

—

popolnoma ustrezajoče si pogodbe, vključene v dogovor o pobotu, lahko štejejo kot enotna pogodba, katere nominalni znesek je enaka neto prejemkom; nominalni zneski glavnice se pomnožijo z odstotki iz tabele 3, in

| — | lahko pri vseh drugih pogodbah, vključenih v dogovor o pobotu, veljavni odstotki znižajo v skladu s tabelo 6:
  Tabela 6







  Originalna zapadlost (5) | Izvedeni finančni instrumenti na obrestno mero | Izvedeni finančni instrumenti na tujo valuto |
| --- | --- | --- | --- |
| Eno leto ali manj | 0,35 % | 1,50 % |
| Več kakor 1 leto, vendar manj kakor 2 leti | 0,75 % | 3,75 % |
| Povečanje za vsako dodatno leto | 0,75 % | 2,25 % |

—

lahko pri vseh drugih pogodbah, vključenih v dogovor o pobotu, veljavni odstotki znižajo v skladu s tabelo 6:

Tabela 6

Originalna zapadlost (5)

Izvedeni finančni instrumenti na obrestno mero

Izvedeni finančni instrumenti na tujo valuto

Eno leto ali manj

0,35 %

1,50 %

Več kakor 1 leto, vendar manj kakor 2 leti

0,75 %

3,75 %

Povečanje za vsako dodatno leto

0,75 %

2,25 %

---

(1)  Pogodbe, ki ne spadajo v eno izmed petih kategorij iz te tabele, se obravnavajo kakor izvedeni finančni instrumenti na blago, razen plemenitih kovin.

(2)  Pri pogodbah, pri katerih se glavnica večkrat zamenja, se odstotki pomnožijo s številom preostalih neopravljenih plačil po pogodbi.

(3)  Pri pogodbah, ki so sestavljene za poravnavanje zapadlih zneskov glede na določene plačilne datume in v katerih so pogoji ponovno opredeljeni, tako da je tržna vrednost pogodbe na te določene datume „nič“, je preostala zapadlost enaka času do naslednje ponovne določitev pogojev. Pri pogodbah na obrestno mero, ki izpolnjujejo ta merila in pri katerih je preostala zapadlost daljša od enega leta, odstotek ne sme biti nižji od 0,5 %.

(4)  Pri pogodbah na obrestno mero lahko kreditne institucije s soglasjem svojih pristojnih organov izberejo bodisi preostalo zapadlost bodisi originalno zapadlost.

(5)  Pri pogodbah na obrestno mero lahko kreditne institucije s soglasjem svojih pristojnih organov izberejo bodisi preostalo zapadlost bodisi originalno zapadlost.

PRILOGA IV

VRSTE IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTOV

| 1. | Izvedeni finančni instrumenti na obrestno mero:






  a) | enovalutne zamenjave obrestnih mer; |
| --- | --- | --- |

1.

Izvedeni finančni instrumenti na obrestno mero:

a)

enovalutne zamenjave obrestnih mer;

| b) | zamenjave osnove; |
| --- | --- |

b)

zamenjave osnove;

| c) | dogovori o obrestni meri; |
| --- | --- |

c)

dogovori o obrestni meri;

| d) | terminske pogodbe na obrestno mero; |
| --- | --- |

d)

terminske pogodbe na obrestno mero;

| e) | kupljene obrestne opcije; in |
| --- | --- |

e)

kupljene obrestne opcije; in

| f) | drugi podobni izvedeni finančni instrumenti. |
| --- | --- |

f)

drugi podobni izvedeni finančni instrumenti.

| 2. | Izvedeni finančni instrumenti na tujo valuto in zlato:






  a) | medvalutne zamenjave obrestnih mer; |
| --- | --- | --- |

2.

Izvedeni finančni instrumenti na tujo valuto in zlato:

a)

medvalutne zamenjave obrestnih mer;

| b) | nestandardizirane terminske pogodbe na tujo valuto; |
| --- | --- |

b)

nestandardizirane terminske pogodbe na tujo valuto;

| c) | standardizirane terminske pogodbe na tujo valuto; |
| --- | --- |

c)

standardizirane terminske pogodbe na tujo valuto;

| d) | kupljene valutne opcije; |
| --- | --- |

d)

kupljene valutne opcije;

| e) | drugi podobni izvedeni finančni instrumenti; in |
| --- | --- |

e)

drugi podobni izvedeni finančni instrumenti; in

| f) | izvedeni finančni instrumenti na zlato, podobni instrumenti kakor tiste od (a) do (e). |
| --- | --- |

f)

izvedeni finančni instrumenti na zlato, podobni instrumenti kakor tiste od (a) do (e).

| 3. | Izvedeni finančni instrumenti podobnega značaja kakor tiste v točkah 1(a) do (e) in 2(a) do (d) o drugih referenčnih postavkah ali indeksov. To vključuje najmanj vse instrumente, določene v točkah 4 do 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I Direktive 2004/39/ES, ki drugače niso vključeni v odstavku 1 ali 2. |
| --- | --- |

3.

Izvedeni finančni instrumenti podobnega značaja kakor tiste v točkah 1(a) do (e) in 2(a) do (d) o drugih referenčnih postavkah ali indeksov. To vključuje najmanj vse instrumente, določene v točkah 4 do 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I Direktive 2004/39/ES, ki drugače niso vključeni v odstavku 1 ali 2.

PRILOGA V

TEHNIČNA MERILA ZA ORGANIZACIJO IN OBRAVNAVO TVEGANJ

1.   UPRAVLJANJE

| 1. | Uprava iz člena 11 opredeli ukrepe v zvezi z ločevanjem dolžnosti v organizaciji in preprečevanjem navzkrižnih interesov. |
| --- | --- |

1.

Uprava iz člena 11 opredeli ukrepe v zvezi z ločevanjem dolžnosti v organizaciji in preprečevanjem navzkrižnih interesov.

2.   OBRAVNAVA TVEGANJ

| 2. | Uprava iz člena 11 odobri in redno pregleduje strategije in politike za prevzemanje, upravljanje, spremljanje in zmanjševanje tveganj, katerim je ali bi lahko bila izpostavljena kreditna institucija, vključno s tveganji, ki jih predstavlja makroekonomsko okolje, v katerem institucija posluje, glede na stanje poslovnega cikla. |
| --- | --- |

2.

Uprava iz člena 11 odobri in redno pregleduje strategije in politike za prevzemanje, upravljanje, spremljanje in zmanjševanje tveganj, katerim je ali bi lahko bila izpostavljena kreditna institucija, vključno s tveganji, ki jih predstavlja makroekonomsko okolje, v katerem institucija posluje, glede na stanje poslovnega cikla.

3.   KREDITNO TVEGANJE IN TVEGANJE NASPROTNE STRANKE

| 3. | Odobritev kreditov temelji na zanesljivih in natančno opredeljenih merilih. Proces odobravanja, spreminjanja, obnavljanja in refinanciranja kreditov je jasno določen. |
| --- | --- |

3.

Odobritev kreditov temelji na zanesljivih in natančno opredeljenih merilih. Proces odobravanja, spreminjanja, obnavljanja in refinanciranja kreditov je jasno določen.

| 4. | Stalno upravljanje in spremljanje portfeljev in izpostavljenosti, občutljivih na kreditno tveganje, vključno z ugotavljanjem in upravljanjem problematičnih kreditov ter oblikovanjem primernih oslabitev in rezervacij, se izvaja s pomočjo učinkovitih sistemov. |
| --- | --- |

4.

Stalno upravljanje in spremljanje portfeljev in izpostavljenosti, občutljivih na kreditno tveganje, vključno z ugotavljanjem in upravljanjem problematičnih kreditov ter oblikovanjem primernih oslabitev in rezervacij, se izvaja s pomočjo učinkovitih sistemov.

| 5. | Razpršenost kreditnih portfeljev je ustrezna glede na ciljne trge in splošno strategijo kreditne institucije. |
| --- | --- |

5.

Razpršenost kreditnih portfeljev je ustrezna glede na ciljne trge in splošno strategijo kreditne institucije.

4.   PREOSTALO TVEGANJE

| 6. | Tveganje, da bi se lahko priznane tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, ki jih uporablja kreditna institucija, izkazale za manj učinkovite od pričakovanj, se obravnava in kontrolira v skladu s pisnimi politikami in postopki. |
| --- | --- |

6.

Tveganje, da bi se lahko priznane tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, ki jih uporablja kreditna institucija, izkazale za manj učinkovite od pričakovanj, se obravnava in kontrolira v skladu s pisnimi politikami in postopki.

5.   TVEGANJE KONCENTRACIJE

| 7. | Tveganje koncentracije zaradi izpostavljenosti do nasprotnih strank, skupin povezanih nasprotnih strank ter nasprotnih strank v istem gospodarskem sektorju, v isti geografski regiji ali v isti dejavnosti ali na področju istega blaga, uporaba tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, vključno zlasti z velikimi posrednimi kreditnimi izpostavljenostmi (npr. enemu samemu izdajatelju zavarovanja s premoženjem), se obravnavajo in kontrolirajo v skladu s pisnimi politikami in postopki. |
| --- | --- |

7.

Tveganje koncentracije zaradi izpostavljenosti do nasprotnih strank, skupin povezanih nasprotnih strank ter nasprotnih strank v istem gospodarskem sektorju, v isti geografski regiji ali v isti dejavnosti ali na področju istega blaga, uporaba tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja, vključno zlasti z velikimi posrednimi kreditnimi izpostavljenostmi (npr. enemu samemu izdajatelju zavarovanja s premoženjem), se obravnavajo in kontrolirajo v skladu s pisnimi politikami in postopki.

6.   TVEGANJA LISTINJENJA

| 8. | Tveganja zaradi poslov listinjenja, v okviru katerih so kreditne institucije v vlogi originatorja ali sponzorja, se ovrednotijo in obravnavajo s primernimi politikami in postopki, s katerimi se zlasti zagotovi, da se ekonomska vsebina posla v celoti odraža v oceni tveganja in odločitvah uprave. |
| --- | --- |

8.

Tveganja zaradi poslov listinjenja, v okviru katerih so kreditne institucije v vlogi originatorja ali sponzorja, se ovrednotijo in obravnavajo s primernimi politikami in postopki, s katerimi se zlasti zagotovi, da se ekonomska vsebina posla v celoti odraža v oceni tveganja in odločitvah uprave.

| 9. | Kreditne institucije, ki so originatorji obnavljajočih se poslov listinjenja, ki vsebujejo določbe o predčasnem odplačilu dolga, vzpostavijo likvidnostne načrte za odpravljanje posledic načrtovanega in predčasnega odplačila. |
| --- | --- |

9.

Kreditne institucije, ki so originatorji obnavljajočih se poslov listinjenja, ki vsebujejo določbe o predčasnem odplačilu dolga, vzpostavijo likvidnostne načrte za odpravljanje posledic načrtovanega in predčasnega odplačila.

7.   TRŽNA TVEGANJA

| 10. | Izvajajo se politike in postopki za merjenje in obvladovanje vseh bistvenih virov in vplivov tržnih tveganj. |
| --- | --- |

10.

Izvajajo se politike in postopki za merjenje in obvladovanje vseh bistvenih virov in vplivov tržnih tveganj.

8.   TVEGANJE SPREMEMBE OBRESTNE MERE IZ NASLOVA BANČNIH AKTIVNOSTI

| 11. | Vzpostavijo se sistemi za ovrednotenje in upravljanje s tveganjem zaradi morebitnih sprememb obrestnih mer, ki vplivajo na bančne aktivnosti kreditne institucije. |
| --- | --- |

11.

Vzpostavijo se sistemi za ovrednotenje in upravljanje s tveganjem zaradi morebitnih sprememb obrestnih mer, ki vplivajo na bančne aktivnosti kreditne institucije.

9.   OPERATIVNO TVEGANJE

| 12. | Izvajajo se politike in procesi za ovrednotenje in upravljanje izpostavljenosti operativnemu tveganju, ki upoštevajo tudi dogodke vrste „majhna frekvenca — velik vpliv“. Kreditne institucije brez poseganja v opredelitev iz člena 4(22) določijo, kaj predstavlja operativno tveganje za namene navedenih politik in postopkov. |
| --- | --- |

12.

Izvajajo se politike in procesi za ovrednotenje in upravljanje izpostavljenosti operativnemu tveganju, ki upoštevajo tudi dogodke vrste „majhna frekvenca — velik vpliv“. Kreditne institucije brez poseganja v opredelitev iz člena 4(22) določijo, kaj predstavlja operativno tveganje za namene navedenih politik in postopkov.

| 13. | Pripravijo se krizni načrti in načrti neprekinjenega poslovanja, ki kreditni instituciji zagotovijo možnost neprekinjenega poslovanja in omejitev izgub v primeru resne motnje poslovanja. |
| --- | --- |

13.

Pripravijo se krizni načrti in načrti neprekinjenega poslovanja, ki kreditni instituciji zagotovijo možnost neprekinjenega poslovanja in omejitev izgub v primeru resne motnje poslovanja.

10.   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

| 14. | Vzpostavijo se trajne in v prihodnost usmerjene politike in procesi za merjenje in upravljanje neto pozicije sredstev ter zahteve. Preučijo se različni scenariji, predpostavke, ki so podlaga za odločitve v zvezi z neto pozicijami sredstev, pa se redno pregledujejo. |
| --- | --- |

14.

Vzpostavijo se trajne in v prihodnost usmerjene politike in procesi za merjenje in upravljanje neto pozicije sredstev ter zahteve. Preučijo se različni scenariji, predpostavke, ki so podlaga za odločitve v zvezi z neto pozicijami sredstev, pa se redno pregledujejo.

| 15. | Pripravijo se krizni načrti za ravnanje v primerih likvidnostnih kriz. |
| --- | --- |

15.

Pripravijo se krizni načrti za ravnanje v primerih likvidnostnih kriz.

PRILOGA VI

STANDARDIZIRANI PRISTOP

Del 1 – Uteži tveganja

1.   IZPOSTAVLJENOSTI DO ENOT CENTRALNE RAVNI DRŽAV ALI CENTRALNIH BANK

1.1.   Obravnava

| 1. | Brez poseganja v odstavke 2 do 7 se izpostavljenostim do enot centralne ravni držav in centralnih bank dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v odstavke 2 do 7 se izpostavljenostim do enot centralne ravni držav in centralnih bank dodeli utež tveganja 100 %.

| 2. | Ob upoštevanju odstavka 3 se dodeli izpostavljenostim do enot centralne ravni držav in centralnih bank, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane zunanje bonitetne institucije (ECAI), utež tveganja v skladu s tabelo 1, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI. |
| --- | --- |

2.

Ob upoštevanju odstavka 3 se dodeli izpostavljenostim do enot centralne ravni držav in centralnih bank, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane zunanje bonitetne institucije (ECAI), utež tveganja v skladu s tabelo 1, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI.

Tabela 1

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

4

5

6

Utež tveganja

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 3. | Izpostavljenostim do Evropske centralne banke se dodeli utež tveganja 0 %. |
| --- | --- |

3.

Izpostavljenostim do Evropske centralne banke se dodeli utež tveganja 0 %.

1.2.   Izpostavljenosti v nacionalni valuti kreditojemalca

| 4. | Izpostavljenostim do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranim in financiranim v domači valuti centralne ravni države in centralne banke, se dodeli utež tveganja z vrednostjo 0 %. |
| --- | --- |

4.

Izpostavljenostim do enot centralne ravni držav in centralnih bank držav članic, denominiranim in financiranim v domači valuti centralne ravni države in centralne banke, se dodeli utež tveganja z vrednostjo 0 %.

| 5. | Kadar pristojni organi tretje države, katere nadzorna in regulativna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti, dodelijo utež tveganja, ki je nižja od uteži, navedene v odstavkih 1 do 2, izpostavljenostim do enot centralne ravni svoje države in centralne banke, denominiranim in financiranim v domači valuti, lahko države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da takim izpostavljenostim dodelijo uteži tveganja na enak način. |
| --- | --- |

5.

Kadar pristojni organi tretje države, katere nadzorna in regulativna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti, dodelijo utež tveganja, ki je nižja od uteži, navedene v odstavkih 1 do 2, izpostavljenostim do enot centralne ravni svoje države in centralne banke, denominiranim in financiranim v domači valuti, lahko države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da takim izpostavljenostim dodelijo uteži tveganja na enak način.

1.3.   Uporaba bonitetnih ocen kreditnih izvoznih agencij

| 6. | Bonitetne ocene kreditne izvozne agencije priznajo pristojni organi, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  a) | gre za soglasno oceno tveganja izvoznih kreditnih agencij, ki sodelujejo v „Dogovoru o smernicah za uradno podprte izvozne kredite“ OECD; ali |
| --- | --- | --- |

6.

Bonitetne ocene kreditne izvozne agencije priznajo pristojni organi, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

a)

gre za soglasno oceno tveganja izvoznih kreditnih agencij, ki sodelujejo v „Dogovoru o smernicah za uradno podprte izvozne kredite“ OECD; ali

| b) | izvozna kreditna agencija objavlja svoje bonitetne ocene in je zavezana k uporabi dogovorjene metodologije OECD, bonitetna ocena pa je povezana z eno od osmih minimalnih premij za zavarovanje izvoza (MEIP), ki jih določa dogovorjena metodologija OECD. |
| --- | --- |

b)

izvozna kreditna agencija objavlja svoje bonitetne ocene in je zavezana k uporabi dogovorjene metodologije OECD, bonitetna ocena pa je povezana z eno od osmih minimalnih premij za zavarovanje izvoza (MEIP), ki jih določa dogovorjena metodologija OECD.

| 7. | Izpostavljenostim, za katere je za namene tehtanja tveganosti priznana bonitetna ocena kreditne izvozne agencije, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 2. |
| --- | --- |

7.

Izpostavljenostim, za katere je za namene tehtanja tveganosti priznana bonitetna ocena kreditne izvozne agencije, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 2.

Tabela 2

| MEIP | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 0 % | 0 % | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

MEIP

0

1

2

3

4

5

6

7

Utež tveganja

0 %

0 %

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

2.   IZPOSTAVLJENOSTI DO ENOT REGIONALNE ALI LOKALNE RAVNI DRŽAV

| 8. | Brez poseganja v odstavke 9 do 11 se izpostavljenostim do enot regionalne ali lokalne ravni držav dodeli utež tveganja na enak način kakor se izpostavljenostim do institucij. Ta obravnava je neodvisna od diskrecijske pravice iz člena 80(3). Prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti iz odstavkov 31, 32 in 37 se ne uporablja. |
| --- | --- |

8.

Brez poseganja v odstavke 9 do 11 se izpostavljenostim do enot regionalne ali lokalne ravni držav dodeli utež tveganja na enak način kakor se izpostavljenostim do institucij. Ta obravnava je neodvisna od diskrecijske pravice iz člena 80(3). Prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti iz odstavkov 31, 32 in 37 se ne uporablja.

| 9. | Izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni države se lahko obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere so ustanovljene, če ni nikakršne razlike v tveganju med takimi izpostavljenostmi, zato ker imajo enote regionalne in lokalne ravni države moč pridobivanja prihodkov ter zaradi obstoja posebnih institucionalnih ureditev, ki zmanjšujejo tveganje neplačila.
  Pristojni organi pripravijo in objavijo seznam enot regionalne in lokalne ravni države, katerim se dodeli utež tveganja kot enotam centralne ravni države. |
| --- | --- |

9.

Izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni države se lahko obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere so ustanovljene, če ni nikakršne razlike v tveganju med takimi izpostavljenostmi, zato ker imajo enote regionalne in lokalne ravni države moč pridobivanja prihodkov ter zaradi obstoja posebnih institucionalnih ureditev, ki zmanjšujejo tveganje neplačila.

Pristojni organi pripravijo in objavijo seznam enot regionalne in lokalne ravni države, katerim se dodeli utež tveganja kot enotam centralne ravni države.

| 10. | Izpostavljenosti do cerkev in verskih skupnosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni držav, če so cerkve in verske skupnosti ustanovljene v obliki pravnih oseb javnega prava in če pobirajo davke v skladu z zakonodajo, ki jim daje to pravico, pri tem je izvzet odstavek 9. V tem primeru se za namene člena 89(1)(a) ne izključi odobritve za uporabo pododdelka 1 oddelka 3 poglavja 2 naslova V. |
| --- | --- |

10.

Izpostavljenosti do cerkev in verskih skupnosti se obravnavajo kot izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni držav, če so cerkve in verske skupnosti ustanovljene v obliki pravnih oseb javnega prava in če pobirajo davke v skladu z zakonodajo, ki jim daje to pravico, pri tem je izvzet odstavek 9. V tem primeru se za namene člena 89(1)(a) ne izključi odobritve za uporabo pododdelka 1 oddelka 3 poglavja 2 naslova V.

| 11. | Kadar pristojni organi pod jurisdikcijo tretje države, katere nadzorna in regulativna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti, obravnavajo izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni države kot izpostavljenosti do enot centralne ravni svoje države, lahko države članice svojim kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo izpostavljenostim do takih enot regionalne in lokalne ravni države uteži tveganja na enak način. |
| --- | --- |

11.

Kadar pristojni organi pod jurisdikcijo tretje države, katere nadzorna in regulativna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti, obravnavajo izpostavljenosti do enot regionalne in lokalne ravni države kot izpostavljenosti do enot centralne ravni svoje države, lahko države članice svojim kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo izpostavljenostim do takih enot regionalne in lokalne ravni države uteži tveganja na enak način.

3.   IZPOSTAVLJENOSTI DO UPRAVNIH ORGANOV IN NEKOMERCIALNIH PODJETIJ

3.1.   Obravnava

| 12. | Brez poseganja v odstavke 13 do 17 se izpostavljenostim do upravnih organov in nekomercialnih podjetij dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

12.

Brez poseganja v odstavke 13 do 17 se izpostavljenostim do upravnih organov in nekomercialnih podjetij dodeli utež tveganja 100 %.

3.2.   Osebe javnega sektorja

| 13. | Brez poseganja v odstavke 14 do 17 se izpostavljenostim do oseb javnega sektorja dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

13.

Brez poseganja v odstavke 14 do 17 se izpostavljenostim do oseb javnega sektorja dodeli utež tveganja 100 %.

| 14. | Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se lahko izpostavljenosti do oseb javnega sektorja obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij. Pristojni organi uveljavljajo to diskrecijsko pravico neodvisno od uveljavljanja diskrecijske pravice iz člena 80(3). Prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti iz odstavkov 31, 32 in 37 se ne uporablja. |
| --- | --- |

14.

Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se lahko izpostavljenosti do oseb javnega sektorja obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij. Pristojni organi uveljavljajo to diskrecijsko pravico neodvisno od uveljavljanja diskrecijske pravice iz člena 80(3). Prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti iz odstavkov 31, 32 in 37 se ne uporablja.

| 15. | V izjemnih primerih se lahko izpostavljenosti do oseb javnega sektorja obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere so ustanovljene, če je tveganje teh izpostavljenosti po mnenju pristojnih organov enako, zato ker dajo enote centralne ravni države ustrezno jamstvo. |
| --- | --- |

15.

V izjemnih primerih se lahko izpostavljenosti do oseb javnega sektorja obravnavajo kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere so ustanovljene, če je tveganje teh izpostavljenosti po mnenju pristojnih organov enako, zato ker dajo enote centralne ravni države ustrezno jamstvo.

| 16. | Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico in tako obravnavajo izpostavljenosti do oseb javnega sektorja kot izpostavljenosti do institucij ali kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere so ustanovljene, lahko pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da dodelijo uteži tveganja za izpostavljenosti do takih oseb javnega sektorja na enak način. |
| --- | --- |

16.

Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico in tako obravnavajo izpostavljenosti do oseb javnega sektorja kot izpostavljenosti do institucij ali kot izpostavljenosti do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere so ustanovljene, lahko pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da dodelijo uteži tveganja za izpostavljenosti do takih oseb javnega sektorja na enak način.

| 17. | Kadar pristojni organi pod jurisdikcijo tretje države, katere nadzorna in regulativna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti, obravnavajo izpostavljenosti do oseb javnega sektorja kot izpostavljenosti do institucij, lahko države članice svojim kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo izpostavljenostim do takih oseb javnega sektorja uteži tveganja na enak način. |
| --- | --- |

17.

Kadar pristojni organi pod jurisdikcijo tretje države, katere nadzorna in regulativna ureditev je vsaj enakovredna tisti, ki se uporablja v Skupnosti, obravnavajo izpostavljenosti do oseb javnega sektorja kot izpostavljenosti do institucij, lahko države članice svojim kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo izpostavljenostim do takih oseb javnega sektorja uteži tveganja na enak način.

4.   IZPOSTAVLJENOSTI DO MULTILATERALNIH RAZVOJNIH BANK

4.1.   Področje uporabe

| 18. | Za namene členov 78 do 83 se Medameriška investicijska korporacija, Črno-morska trgovinska in razvojna banka in Centralno-ameriška banka za gospodarsko integracijo obravnavajo kot multilateralne razvojne banke (MDB). |
| --- | --- |

18.

Za namene členov 78 do 83 se Medameriška investicijska korporacija, Črno-morska trgovinska in razvojna banka in Centralno-ameriška banka za gospodarsko integracijo obravnavajo kot multilateralne razvojne banke (MDB).

4.2.   Obravnava

| 19. | Brez poseganja v odstavka 20 in 21 se izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank obravnavajo na enak način kot izpostavljenosti do institucij v skladu z odstavki 29 do 32. Prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti iz odstavkov 31, 32 in 37 se ne uporablja. |
| --- | --- |

19.

Brez poseganja v odstavka 20 in 21 se izpostavljenosti do multilateralnih razvojnih bank obravnavajo na enak način kot izpostavljenosti do institucij v skladu z odstavki 29 do 32. Prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti iz odstavkov 31, 32 in 37 se ne uporablja.

| 20. | Izpostavljenostim do naslednjih multilateralnih razvojnih bank se dodeli utež tveganja 0 %:






  (a) | Mednarodna banka za obnovo in razvoj; |
| --- | --- | --- |

20.

Izpostavljenostim do naslednjih multilateralnih razvojnih bank se dodeli utež tveganja 0 %:

(a)

Mednarodna banka za obnovo in razvoj;

| (b) | Mednarodna finančna korporacija; |
| --- | --- |

(b)

Mednarodna finančna korporacija;

| (c) | Medameriška razvojna banka; |
| --- | --- |

(c)

Medameriška razvojna banka;

| (d) | Azijska razvojna banka; |
| --- | --- |

(d)

Azijska razvojna banka;

| (e) | Afriška razvojna banka; |
| --- | --- |

(e)

Afriška razvojna banka;

| (f) | Razvojna banka Sveta Evrope; |
| --- | --- |

(f)

Razvojna banka Sveta Evrope;

| (g) | Nordijska investicijska banka; |
| --- | --- |

(g)

Nordijska investicijska banka;

| (h) | Karibska razvojna banka; |
| --- | --- |

(h)

Karibska razvojna banka;

| (i) | Evropska banka za obnovo in razvoj; |
| --- | --- |

(i)

Evropska banka za obnovo in razvoj;

| (j) | Evropska investicijska banka; |
| --- | --- |

(j)

Evropska investicijska banka;

| (k) | Evropski investicijski sklad; in |
| --- | --- |

(k)

Evropski investicijski sklad; in

| (l) | Multilateralna agencija za zavarovanje investicij. |
| --- | --- |

(l)

Multilateralna agencija za zavarovanje investicij.

| 21. | Deležu neplačanega kapitala, vpisanega v Evropski investicijski sklad, se dodeli utež tveganja 20 %. |
| --- | --- |

21.

Deležu neplačanega kapitala, vpisanega v Evropski investicijski sklad, se dodeli utež tveganja 20 %.

5.   IZPOSTAVLJENOSTI DO MEDNARODNIH ORGANIZACIJ

| 22. | Izpostavljenostim do naslednjih mednarodnih organizacij se dodeli utež tveganja 0 %:






  (a) | Evropska skupnost; |
| --- | --- | --- |

22.

Izpostavljenostim do naslednjih mednarodnih organizacij se dodeli utež tveganja 0 %:

(a)

Evropska skupnost;

| (b) | Mednarodni denarni sklad; |
| --- | --- |

(b)

Mednarodni denarni sklad;

| (c) | Banka za mednarodne poravnave. |
| --- | --- |

(c)

Banka za mednarodne poravnave.

6.   IZPOSTAVLJENOST DO INSTITUCIJ

6.1.   Obravnava

| 23. | Pri določanju uteži tveganja za izpostavljenosti do institucij se uporablja ena od dveh metod, opisanih v odstavkih 26 do 27 in 29 do 32. |
| --- | --- |

23.

Pri določanju uteži tveganja za izpostavljenosti do institucij se uporablja ena od dveh metod, opisanih v odstavkih 26 do 27 in 29 do 32.

| 24. | Brez poseganja v druge določbe odstavkov 23 do 39 se izpostavljenosti do finančnih institucij, ki imajo dovoljenje in ki jih nadzirajo pristojni organi za dovoljenje in nadzor kreditnih institucij in za katere veljajo enakovredne bonitetne zahteve kot za kreditne institucije, obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij. |
| --- | --- |

24.

Brez poseganja v druge določbe odstavkov 23 do 39 se izpostavljenosti do finančnih institucij, ki imajo dovoljenje in ki jih nadzirajo pristojni organi za dovoljenje in nadzor kreditnih institucij in za katere veljajo enakovredne bonitetne zahteve kot za kreditne institucije, obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij.

6.2.   Spodnja meja uteži tveganja za izpostavljenosti do neocenjenih institucij

| 25. | Izpostavljenostim do neocenjene institucije se ne dodeli nižja utež tveganja od tiste, ki se uporablja za izpostavljenosti do enot centralne ravni njene države. |
| --- | --- |

25.

Izpostavljenostim do neocenjene institucije se ne dodeli nižja utež tveganja od tiste, ki se uporablja za izpostavljenosti do enot centralne ravni njene države.

6.3.   Metoda na osnovi uteži tveganja enot centralne ravni države

| 26. | Izpostavljenostim do institucij se dodelijo uteži tveganja v skladu s tabelo 3 glede na stopnjo kreditne kvalitete, ki se dodeli izpostavljenostim do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere je ustanovljena institucija. |
| --- | --- |

26.

Izpostavljenostim do institucij se dodelijo uteži tveganja v skladu s tabelo 3 glede na stopnjo kreditne kvalitete, ki se dodeli izpostavljenostim do enot centralne ravni države, pod jurisdikcijo katere je ustanovljena institucija.

Tabela 3

| Stopnja kreditne kvalitete, dodeljena enotam centralne ravni države | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja izpostavljenosti | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Stopnja kreditne kvalitete, dodeljena enotam centralne ravni države

1

2

3

4

5

6

Utež tveganja izpostavljenosti

20 %

50 %

100 %

100 %

100 %

150 %

| 27. | Utež tveganja za izpostavljenosti do institucij, ustanovljenih v državah, katerih enote centralne ravni države niso ocenjene, ne presega 100 %. |
| --- | --- |

27.

Utež tveganja za izpostavljenosti do institucij, ustanovljenih v državah, katerih enote centralne ravni države niso ocenjene, ne presega 100 %.

| 28. | Za izpostavljenosti do institucij s trimesečnim ali krajšim prvotnim dejanskim rokom trajanja je utež tveganja 20 %. |
| --- | --- |

28.

Za izpostavljenosti do institucij s trimesečnim ali krajšim prvotnim dejanskim rokom trajanja je utež tveganja 20 %.

6.4.   Metoda na osnovi bonitetne ocene

| 29. | Izpostavljenostim do institucij s prvotno dejansko zapadlostjo več kakor tri mesece, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 4, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI. |
| --- | --- |

29.

Izpostavljenostim do institucij s prvotno dejansko zapadlostjo več kakor tri mesece, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 4, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI.

Tabela 4

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 20 % | 50 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

4

5

6

Utež tveganja

20 %

50 %

50 %

100 %

100 %

150 %

| 30. | Izpostavljenostim do neocenjenih institucij se dodeli utež tveganja 50 %. |
| --- | --- |

30.

Izpostavljenostim do neocenjenih institucij se dodeli utež tveganja 50 %.

| 31. | Izpostavljenostim do institucij s prvotno dejansko zapadlostjo tri mesece ali manj, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 5, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI. |
| --- | --- |

31.

Izpostavljenostim do institucij s prvotno dejansko zapadlostjo tri mesece ali manj, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 5, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI.

Tabela 5

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 20 % | 20 % | 20 % | 50 % | 50 % | 150 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

4

5

6

Utež tveganja

20 %

20 %

20 %

50 %

50 %

150 %

| 32. | Izpostavljenostim do neocenjenih institucij s prvotno dejansko zapadlostjo tri mesece ali manj se dodeli utež tveganja 20 %. |
| --- | --- |

32.

Izpostavljenostim do neocenjenih institucij s prvotno dejansko zapadlostjo tri mesece ali manj se dodeli utež tveganja 20 %.

6.5.   Interakcija s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami

| 33. | Če se za izpostavljenosti do institucij uporabi metoda iz odstavkov 29 do 32, je interakcija s kratkoročnimi ocenami posameznih izpostavljenosti naslednja. |
| --- | --- |

33.

Če se za izpostavljenosti do institucij uporabi metoda iz odstavkov 29 do 32, je interakcija s kratkoročnimi ocenami posameznih izpostavljenosti naslednja.

| 34. | Če ocene kratkoročne izpostavljenosti ni, se splošna prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31, uporablja za vse izpostavljenosti do institucij z rokom zapadlosti do tri mesece. |
| --- | --- |

34.

Če ocene kratkoročne izpostavljenosti ni, se splošna prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31, uporablja za vse izpostavljenosti do institucij z rokom zapadlosti do tri mesece.

| 35. | Če obstaja kratkoročna ocena in če taka ocena določa uporabo ugodnejše ali popolnoma enake uteži tveganja kakor uporaba splošne prednostne obravnave kratkoročnih izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31, potem se kratkoročna ocena uporablja samo za navedeno ocenjeno izpostavljenost. Za druge kratkoročne izpostavljenosti se uporablja splošna prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31. |
| --- | --- |

35.

Če obstaja kratkoročna ocena in če taka ocena določa uporabo ugodnejše ali popolnoma enake uteži tveganja kakor uporaba splošne prednostne obravnave kratkoročnih izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31, potem se kratkoročna ocena uporablja samo za navedeno ocenjeno izpostavljenost. Za druge kratkoročne izpostavljenosti se uporablja splošna prednostna obravnava za kratkoročne izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31.

| 36. | Če obstaja kratkoročna ocena in če taka ocena določa uporabo manj ugodne uteži tveganja kakor uporaba splošne prednostne obravnave kratkoročnih izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31, potem se splošna prednostna obravnava kratkoročnih izpostavljenosti ne uporablja in se vsem neocenjenim kratkoročnim terjatvam dodeli enaka ocena tveganja kakor se uporablja v skladu z obstoječo kratkoročno oceno. |
| --- | --- |

36.

Če obstaja kratkoročna ocena in če taka ocena določa uporabo manj ugodne uteži tveganja kakor uporaba splošne prednostne obravnave kratkoročnih izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 31, potem se splošna prednostna obravnava kratkoročnih izpostavljenosti ne uporablja in se vsem neocenjenim kratkoročnim terjatvam dodeli enaka ocena tveganja kakor se uporablja v skladu z obstoječo kratkoročno oceno.

6.6.   Kratkoročne izpostavljenosti v nacionalni valuti kreditojemalca

| 37. | Izpostavljenostim do institucij s preostalo zapadlostjo 3 mesece ali manj, denominiranim in financiranim v nacionalni valuti, lahko pristojni organ v primeru obeh metod, opisanih v odstavkih 26 do 27 in 29 do 32, dodeli utež tveganja, ki je eno kategorijo manj ugodna od prednostne uteži tveganja, kakor je opisano v odstavkih 4 in 5 in ki je dodeljena izpostavljenostim do enot centralne ravni države. |
| --- | --- |

37.

Izpostavljenostim do institucij s preostalo zapadlostjo 3 mesece ali manj, denominiranim in financiranim v nacionalni valuti, lahko pristojni organ v primeru obeh metod, opisanih v odstavkih 26 do 27 in 29 do 32, dodeli utež tveganja, ki je eno kategorijo manj ugodna od prednostne uteži tveganja, kakor je opisano v odstavkih 4 in 5 in ki je dodeljena izpostavljenostim do enot centralne ravni države.

| 38. | Izpostavljenostim z rokom zapadlosti 3 mesece ali manj, denominiranim in financiranim v nacionalni valuti kreditojemalca, se v nobenem primeru ne dodeli utež tveganja manj kakor 20 %. |
| --- | --- |

38.

Izpostavljenostim z rokom zapadlosti 3 mesece ali manj, denominiranim in financiranim v nacionalni valuti kreditojemalca, se v nobenem primeru ne dodeli utež tveganja manj kakor 20 %.

6.7   Naložbe v instrumente regulatornega kapitala

| 39. | Naložbam v instrumente lastniškega ali regulatornega kapitala, ki jih izdajo institucije, se dodeli utež tveganja 100 %, razen če se ne odštejejo od lastnih sredstev. |
| --- | --- |

39.

Naložbam v instrumente lastniškega ali regulatornega kapitala, ki jih izdajo institucije, se dodeli utež tveganja 100 %, razen če se ne odštejejo od lastnih sredstev.

6.8.   Obvezne rezerve, ki se vzdržujejo v skladu z zahtevami ECB

| 40. | Če obstaja izpostavljenost do institucije v obliki obveznih rezerv, ki jih vzdržuje kreditna institucija zaradi zahtev ECB ali centralne banke države članice, lahko države članice dovolijo uporabo uteži tveganja, ki velja za izpostavljenosti do centralne banke zadevne države članice, če






  a) | se rezerve vzdržujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (1) ali z uredbo, ki je pozneje nadomestila to uredbo, ali v skladu z nacionalnimi zahtevami, ki so tej uredbi v vseh vsebinskih vidikih enakovredne; in |
| --- | --- | --- |

40.

Če obstaja izpostavljenost do institucije v obliki obveznih rezerv, ki jih vzdržuje kreditna institucija zaradi zahtev ECB ali centralne banke države članice, lahko države članice dovolijo uporabo uteži tveganja, ki velja za izpostavljenosti do centralne banke zadevne države članice, če

a)

se rezerve vzdržujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (1) ali z uredbo, ki je pozneje nadomestila to uredbo, ali v skladu z nacionalnimi zahtevami, ki so tej uredbi v vseh vsebinskih vidikih enakovredne; in

| b) | se rezerve v primeru stečaja ali nesolventnosti institucije, pri kateri se vzdržujejo rezerve, pravočasno in v celoti povrnejo kreditni instituciji in niso na razpolago za pokritje drugih obveznosti institucije. |
| --- | --- |

b)

se rezerve v primeru stečaja ali nesolventnosti institucije, pri kateri se vzdržujejo rezerve, pravočasno in v celoti povrnejo kreditni instituciji in niso na razpolago za pokritje drugih obveznosti institucije.

7.   IZPOSTAVLJENOSTI DO PODJETIJ

7.1.   Obravnava

| 41. | Izpostavljenostim, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 6, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI. |
| --- | --- |

41.

Izpostavljenostim, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 6, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI.

Tabela 6

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

4

5

6

Utež tveganja

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 42. | Izpostavljenostim, za katere taka bonitetna ocena ni na razpolago, se dodeli utež tveganja v višini 100 % ali v višini, kot se dodeli enotam centralne ravni države podjetja, če je slednja višja. |
| --- | --- |

42.

Izpostavljenostim, za katere taka bonitetna ocena ni na razpolago, se dodeli utež tveganja v višini 100 % ali v višini, kot se dodeli enotam centralne ravni države podjetja, če je slednja višja.

8.   IZPOSTAVLJENOSTI DO MAJHNIH DOLŽNIKOV

| 43. | Izpostavljenostim, ki izpolnjujejo merila iz člena 79(2), se dodeli utež tveganja 75 %. |
| --- | --- |

43.

Izpostavljenostim, ki izpolnjujejo merila iz člena 79(2), se dodeli utež tveganja 75 %.

9.   IZPOSTAVLJENOSTI, ZAVAROVANE Z NEPREMIČNINAMI

| 44. | Brez poseganja v odstavke 45 do 60 se izpostavljenostim, ki so v celoti zavarovane z nepremičninami, dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

44.

Brez poseganja v odstavke 45 do 60 se izpostavljenostim, ki so v celoti zavarovane z nepremičninami, dodeli utež tveganja 100 %.

9.1.   Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine

| 45. | Izpostavljenostim ali kateremu koli delu izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki jih lastnik ali upravičenec v primeru osebnih investicijskih podjetij zaseda ali oddaja ali jih bo zasedal ali oddajal, se dodeli utež tveganja 35 %. |
| --- | --- |

45.

Izpostavljenostim ali kateremu koli delu izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki jih lastnik ali upravičenec v primeru osebnih investicijskih podjetij zaseda ali oddaja ali jih bo zasedal ali oddajal, se dodeli utež tveganja 35 %.

| 46. | Izpostavljenostim, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z delnicami v finskih stanovanjsko nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, in ki se nanašajo na stanovanjske nepremičnine, ki jih posojilojemalec zaseda ali oddaja ali jih bo zasedal ali oddajal, se dodeli utež tveganja 35 %. |
| --- | --- |

46.

Izpostavljenostim, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z delnicami v finskih stanovanjsko nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, in ki se nanašajo na stanovanjske nepremičnine, ki jih posojilojemalec zaseda ali oddaja ali jih bo zasedal ali oddajal, se dodeli utež tveganja 35 %.

| 47. | Za izpostavljenosti do zakupnika pri poslih zakupa premoženja v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami, kjer je kreditna institucija zakupodajalec in ima zakupnik možnost nakupa, se določi 35 % utež tveganja, pod pogojem da se pristojni organ prepriča, da je izpostavljenost kreditne institucije v celoti in popolnoma zavarovana z njeno lastninsko pravico na premoženju. |
| --- | --- |

47.

Za izpostavljenosti do zakupnika pri poslih zakupa premoženja v zvezi s stanovanjskimi nepremičninami, kjer je kreditna institucija zakupodajalec in ima zakupnik možnost nakupa, se določi 35 % utež tveganja, pod pogojem da se pristojni organ prepriča, da je izpostavljenost kreditne institucije v celoti in popolnoma zavarovana z njeno lastninsko pravico na premoženju.

| 48. | Pri izvajanju svoje presoje za namene odstavkov 45 do 47 pristojni organi ugotovijo, da so njihove zahteve izpolnjene le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | vrednost nepremičnine ni v veliki meri odvisna od kreditne kvalitete dolžnika. Ta zahteva ne izključuje okoliščin, ko popolnoma makroekonomski dejavniki vplivajo na vrednost nepremičnine in na izpolnjevanje obveznosti kreditojemalca; |
| --- | --- | --- |

48.

Pri izvajanju svoje presoje za namene odstavkov 45 do 47 pristojni organi ugotovijo, da so njihove zahteve izpolnjene le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

vrednost nepremičnine ni v veliki meri odvisna od kreditne kvalitete dolžnika. Ta zahteva ne izključuje okoliščin, ko popolnoma makroekonomski dejavniki vplivajo na vrednost nepremičnine in na izpolnjevanje obveznosti kreditojemalca;

| b) | tveganje kreditojemalca ni v veliki meri odvisno od donosnosti zadevne nepremičnine ali projekta, ampak od zmogljivosti kreditojemalca, da poplača dolg iz drugih virov. Odplačilo posojila kot tako ni v veliki meri odvisno od katerega koli denarnega pritoka, ki ga ustvarja zadevna nepremičnina, ki služi kot zavarovanje; |
| --- | --- |

b)

tveganje kreditojemalca ni v veliki meri odvisno od donosnosti zadevne nepremičnine ali projekta, ampak od zmogljivosti kreditojemalca, da poplača dolg iz drugih virov. Odplačilo posojila kot tako ni v veliki meri odvisno od katerega koli denarnega pritoka, ki ga ustvarja zadevna nepremičnina, ki služi kot zavarovanje;

| c) | minimalne zahteve iz odstavka 8 v delu 2 Priloge VIII in pravila za vrednotenje iz odstavkov 62 do 65 v delu 3 Priloge VIII so izpolnjeni; in |
| --- | --- |

c)

minimalne zahteve iz odstavka 8 v delu 2 Priloge VIII in pravila za vrednotenje iz odstavkov 62 do 65 v delu 3 Priloge VIII so izpolnjeni; in

| d) | vrednost nepremičnine znatno presega izpostavljenosti. |
| --- | --- |

d)

vrednost nepremičnine znatno presega izpostavljenosti.

| 49. | Pristojni organi lahko opustijo pogoj iz odstavka 48(b) za izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, če imajo dokazila, da je na njihovem ozemlju že dolgo prisoten dobro razvit trg stanovanjskih nepremičnin, na katerem so stopnje izgub dovolj nizke, da upravičijo tako obravnavo. |
| --- | --- |

49.

Pristojni organi lahko opustijo pogoj iz odstavka 48(b) za izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, če imajo dokazila, da je na njihovem ozemlju že dolgo prisoten dobro razvit trg stanovanjskih nepremičnin, na katerem so stopnje izgub dovolj nizke, da upravičijo tako obravnavo.

| 50. | Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz odstavka 49, lahko tudi pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja 35 % za take izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine. |
| --- | --- |

50.

Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz odstavka 49, lahko tudi pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja 35 % za take izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na stanovanjske nepremičnine.

9.2.   Izpostavljenosti, zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine

| 51. | Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim ali kateremu koli delu izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, s hipotekami na pisarne ali druge poslovne prostore, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, lahko dodeli utež tveganja 50 %. |
| --- | --- |

51.

Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim ali kateremu koli delu izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, s hipotekami na pisarne ali druge poslovne prostore, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, lahko dodeli utež tveganja 50 %.

| 52. | Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z delnicami v finskih nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, in ki se nanašajo se na pisarne ali druge poslovne prostore, lahko dodeli utež tveganja 50 %. |
| --- | --- |

52.

Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim, ki so v celoti in popolnoma zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi, z delnicami v finskih nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, in ki se nanašajo se na pisarne ali druge poslovne prostore, lahko dodeli utež tveganja 50 %.

| 53. | Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim, ki se nanašajo na posle v zvezi z zakupom premoženja, ki zadeva pisarne ali druge gospodarske objekte, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, ter pri katerih je kreditna institucija zakupodajalec in pri katerih ima zakupnik možnost nakupa, lahko dodeli ocena tveganja 50 %, če je izpostavljenost kreditne institucije po pozitivnem mnenju pristojnih organov v celoti zavarovana z njeno lastninsko pravico na premoženju. |
| --- | --- |

53.

Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim, ki se nanašajo na posle v zvezi z zakupom premoženja, ki zadeva pisarne ali druge gospodarske objekte, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, ter pri katerih je kreditna institucija zakupodajalec in pri katerih ima zakupnik možnost nakupa, lahko dodeli ocena tveganja 50 %, če je izpostavljenost kreditne institucije po pozitivnem mnenju pristojnih organov v celoti zavarovana z njeno lastninsko pravico na premoženju.

| 54. | Odstavki 51 do 53 se uporabljajo ob upoštevanju naslednjih pogojev:






  a) | vrednost nepremičnine ne sme biti v veliki meri odvisna od kreditne kvalitete dolžnika. Ta zahteva ne izključuje okoliščin, ko popolnoma makroekonomski dejavniki vplivajo na vrednost nepremičnine in na izpolnjevanje obveznosti kreditojemalca; |
| --- | --- | --- |

54.

Odstavki 51 do 53 se uporabljajo ob upoštevanju naslednjih pogojev:

a)

vrednost nepremičnine ne sme biti v veliki meri odvisna od kreditne kvalitete dolžnika. Ta zahteva ne izključuje okoliščin, ko popolnoma makroekonomski dejavniki vplivajo na vrednost nepremičnine in na izpolnjevanje obveznosti kreditojemalca;

| b) | tveganje kreditojemalca ne sme biti v veliki meri odvisno od donosnosti zadevne nepremičnine ali projekta, ampak od zmogljivosti kreditojemalca, da poplača dolg iz drugih virov. Odplačilo posojila kot tako ne sme biti v veliki meri odvisno od katerega koli denarnega pritoka, ki ga ustvarja zadevna nepremičnina, ki služi kot zavarovanje; in |
| --- | --- |

b)

tveganje kreditojemalca ne sme biti v veliki meri odvisno od donosnosti zadevne nepremičnine ali projekta, ampak od zmogljivosti kreditojemalca, da poplača dolg iz drugih virov. Odplačilo posojila kot tako ne sme biti v veliki meri odvisno od katerega koli denarnega pritoka, ki ga ustvarja zadevna nepremičnina, ki služi kot zavarovanje; in

| c) | minimalne zahteve iz odstavka 8 dela 2 Priloge VIII in pravila za vrednotenje iz odstavkov 62 do 65 dela 3 Priloge VIII so izpolnjeni. |
| --- | --- |

c)

minimalne zahteve iz odstavka 8 dela 2 Priloge VIII in pravila za vrednotenje iz odstavkov 62 do 65 dela 3 Priloge VIII so izpolnjeni.

| 55. | Utež tveganja 50 % se uporablja za del posojila, ki ne presega omejitve, izračunane v skladu z enim od naslednjih pogojev:






  a) | 50 % tržne vrednosti zadevnega premoženja; |
| --- | --- | --- |

55.

Utež tveganja 50 % se uporablja za del posojila, ki ne presega omejitve, izračunane v skladu z enim od naslednjih pogojev:

a)

50 % tržne vrednosti zadevnega premoženja;

| b) | 50 % tržne vrednosti premoženja ali 60 % hipotekarne posojilne vrednosti, če je slednje nižje, v tistih državah članicah, ki so v zakonih ali podzakonskih predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne posojilne vrednosti. |
| --- | --- |

b)

50 % tržne vrednosti premoženja ali 60 % hipotekarne posojilne vrednosti, če je slednje nižje, v tistih državah članicah, ki so v zakonih ali podzakonskih predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne posojilne vrednosti.

| 56. | Utež tveganja 100 % se uporablja za del posojila, ki presega omejitve iz odstavka 55. |
| --- | --- |

56.

Utež tveganja 100 % se uporablja za del posojila, ki presega omejitve iz odstavka 55.

| 57. | Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz odstavka 51 do 53, lahko tudi pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja 50 % za take izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine. |
| --- | --- |

57.

Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz odstavka 51 do 53, lahko tudi pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja 50 % za take izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine.

| 58. | Pristojni organi lahko opustijo pogoj iz odstavka 54(b) za izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, če imajo dokazila, da je na njihovem ozemlju že dolgo prisoten dobro razvit trg poslovnih nepremičnin, na katerem stopnje izgub ne presegajo naslednjih omejitev:






  a) | izgube iz naslova posojil, ki so bili zavarovani s poslovnimi nepremičninami do 50 % tržne vrednosti (ali, če je razpoložljivo in če je manj, 60 % hipotekarne posojilne vrednosti (MLV)), ne smejo presegati 0,3 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami v danem letu; in |
| --- | --- | --- |

58.

Pristojni organi lahko opustijo pogoj iz odstavka 54(b) za izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na njihovem ozemlju, če imajo dokazila, da je na njihovem ozemlju že dolgo prisoten dobro razvit trg poslovnih nepremičnin, na katerem stopnje izgub ne presegajo naslednjih omejitev:

a)

izgube iz naslova posojil, ki so bili zavarovani s poslovnimi nepremičninami do 50 % tržne vrednosti (ali, če je razpoložljivo in če je manj, 60 % hipotekarne posojilne vrednosti (MLV)), ne smejo presegati 0,3 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami v danem letu; in

| b) | skupne izgube iz naslova posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami, ne smejo presegati 0,5 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami, v danem letu. |
| --- | --- |

b)

skupne izgube iz naslova posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami, ne smejo presegati 0,5 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami, v danem letu.

| 59. | Če katera koli omejitev iz odstavka 58 v danem letu ni izpolnjena, upravičenost do uporabe odstavka 58 preneha; dokler pogoji iz odstavka 58 v enem od naslednjih let niso izpolnjeni, velja pogoj iz odstavka 54(b). |
| --- | --- |

59.

Če katera koli omejitev iz odstavka 58 v danem letu ni izpolnjena, upravičenost do uporabe odstavka 58 preneha; dokler pogoji iz odstavka 58 v enem od naslednjih let niso izpolnjeni, velja pogoj iz odstavka 54(b).

| 60. | Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz odstavka 55, lahko tudi pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja 50 % za take izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine. |
| --- | --- |

60.

Če pristojni organi ene države članice uveljavljajo diskrecijsko pravico iz odstavka 55, lahko tudi pristojni organi druge države članice dovolijo svojim kreditnim institucijam, da uporabijo utež tveganja 50 % za take izpostavljenosti, ki so v celoti in popolnoma zavarovane s hipotekami na poslovne nepremičnine.

10.   ZAPADLE POSTAVKE

| 61. | Nezavarovanemu delu postavke, ki je zapadla več kakor 90 dni in presega prag, ki so ga določili pristojni organi, ter odraža ustrezno stopnjo tveganja, se brez poseganja v določbe iz odstavkov 62 do 65 dodeli utež tveganja:






  a) | 150 %, če so popravki vrednosti manjši od 20 % nezavarovanega dela izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti; in |
| --- | --- | --- |

61.

Nezavarovanemu delu postavke, ki je zapadla več kakor 90 dni in presega prag, ki so ga določili pristojni organi, ter odraža ustrezno stopnjo tveganja, se brez poseganja v določbe iz odstavkov 62 do 65 dodeli utež tveganja:

a)

150 %, če so popravki vrednosti manjši od 20 % nezavarovanega dela izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti; in

| b) | 100 %, če popravki vrednosti niso manjši od 20 % nezavarovanega dela izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti. |
| --- | --- |

b)

100 %, če popravki vrednosti niso manjši od 20 % nezavarovanega dela izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti.

| 62. | Za namen opredelitve zavarovanega dela zapadle postavke so primerna zavarovanja s premoženjem in osebna jamstva, ki so primerna za namene zmanjševanja kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

62.

Za namen opredelitve zavarovanega dela zapadle postavke so primerna zavarovanja s premoženjem in osebna jamstva, ki so primerna za namene zmanjševanja kreditnega tveganja.

| 63. | Ko pa je zapadla postavka v celoti zavarovana z oblikami zavarovanj razen tistih, ki so primerne za namene zmanjševanja kreditnega tveganja, se lahko uporabi utež tveganja 100 % ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov na podlagi strogih operativnih meril, da se zagotovi kakovost zavarovanja s premoženjem, če popravki vrednosti dosežejo 15 % izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti. |
| --- | --- |

63.

Ko pa je zapadla postavka v celoti zavarovana z oblikami zavarovanj razen tistih, ki so primerne za namene zmanjševanja kreditnega tveganja, se lahko uporabi utež tveganja 100 % ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov na podlagi strogih operativnih meril, da se zagotovi kakovost zavarovanja s premoženjem, če popravki vrednosti dosežejo 15 % izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti.

| 64. | Izpostavljenostim iz odstavkov 45 do 50, zmanjšanim za popravke vrednosti, se dodeli utež tveganja 100 %, če so zapadle več kakor 90 dni. Če popravki vrednosti znašajo najmanj 20 % izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti, se za preostanek izpostavljenosti lahko utež tveganja zmanjša na 50 % po diskrecijski pravici pristojnih organov. |
| --- | --- |

64.

Izpostavljenostim iz odstavkov 45 do 50, zmanjšanim za popravke vrednosti, se dodeli utež tveganja 100 %, če so zapadle več kakor 90 dni. Če popravki vrednosti znašajo najmanj 20 % izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti, se za preostanek izpostavljenosti lahko utež tveganja zmanjša na 50 % po diskrecijski pravici pristojnih organov.

| 65. | Izpostavljenostim iz odstavkov 51 do 60 se dodeli utež tveganja 100 %, če so zapadle več kakor 90 dni. |
| --- | --- |

65.

Izpostavljenostim iz odstavkov 51 do 60 se dodeli utež tveganja 100 %, če so zapadle več kakor 90 dni.

11.   REGULATORNO ZELO TVEGANE KATOGORIJE POSTAVK

| 66. | Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim, povezanim s posebej velikim tveganjem, kakršne so naložbe v podjetja tveganega kapitala in naložbe v kapital nejavnih družb, se dodeli utež tveganja 150 %. |
| --- | --- |

66.

Ob upoštevanju diskrecijske pravice pristojnih organov se izpostavljenostim, povezanim s posebej velikim tveganjem, kakršne so naložbe v podjetja tveganega kapitala in naložbe v kapital nejavnih družb, se dodeli utež tveganja 150 %.

| 67. | Pristojni organi lahko dovolijo, da se nezapadlim postavkam, ki se jim v skladu z določbami prejšnjih oddelkov dodeli utež tveganja 150 % in za katere so bili oblikovani popravki vrednosti, dodeli utež tveganja:






  a) | 100 %, če popravki vrednosti niso manjši od 20 % vrednosti izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti; in |
| --- | --- | --- |

67.

Pristojni organi lahko dovolijo, da se nezapadlim postavkam, ki se jim v skladu z določbami prejšnjih oddelkov dodeli utež tveganja 150 % in za katere so bili oblikovani popravki vrednosti, dodeli utež tveganja:

a)

100 %, če popravki vrednosti niso manjši od 20 % vrednosti izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti; in

| b) | 50 %, če popravki vrednosti niso manjši od 50 % vrednosti izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti. |
| --- | --- |

b)

50 %, če popravki vrednosti niso manjši od 50 % vrednosti izpostavljenosti vključno s popravki vrednosti.

12.   IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA NALOŽB V KRITE OBVEZNICE

| 68. | „Krite obveznice“ so obveznice, kakor so opredeljene v členu 22(4) Direktive 85/611/EGS in ki so zavarovane s katerim koli naslednjimi primernimi sredstvi:






  a) | izpostavljenosti do ali z jamstvom enot centralne ravni držav, centralnih bank, oseb javnega sektorja ter enot regionalne in lokalne ravni držav v EU; |
| --- | --- | --- |

68.

„Krite obveznice“ so obveznice, kakor so opredeljene v členu 22(4) Direktive 85/611/EGS in ki so zavarovane s katerim koli naslednjimi primernimi sredstvi:

a)

izpostavljenosti do ali z jamstvom enot centralne ravni držav, centralnih bank, oseb javnega sektorja ter enot regionalne in lokalne ravni držav v EU;

| b) | izpostavljenosti do ali z jamstvom centralne ravni držav nečlanic EU, centralnih bank držav nečlanic EU, multilateralnih razvojnih bank, mednarodnih organizacij, ki se uvrščajo v prvo stopnjo kreditne kvalitete, kakor je navedeno v tej prilogi, in izpostavljenosti do ali z jamstvom oseb javnega sektorja držav nečlanic EU, enot regionalne in lokalne oblasti držav nečlanic EU, ki se jim dodeli utež tveganja kot za izpostavljenosti do institucij ali enot centralne ravni držav in centralnih bank v skladu z odstavki 8, 9, 14 ali 15, kakor je ustrezno, in ki se uvrščajo v prvo stopnjo kreditne kvalitete, kakor je navedeno v tej prilogi, ter izpostavljenosti v smislu tega odstavka, ki se uvrščajo vsaj v stopnjo kreditne kvalitete 2, kakor je navedeno v tej prilogi, če ne presegajo 20 % nominalnega zneska neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic institucij, ki so jih izdale; |
| --- | --- |

b)

izpostavljenosti do ali z jamstvom centralne ravni držav nečlanic EU, centralnih bank držav nečlanic EU, multilateralnih razvojnih bank, mednarodnih organizacij, ki se uvrščajo v prvo stopnjo kreditne kvalitete, kakor je navedeno v tej prilogi, in izpostavljenosti do ali z jamstvom oseb javnega sektorja držav nečlanic EU, enot regionalne in lokalne oblasti držav nečlanic EU, ki se jim dodeli utež tveganja kot za izpostavljenosti do institucij ali enot centralne ravni držav in centralnih bank v skladu z odstavki 8, 9, 14 ali 15, kakor je ustrezno, in ki se uvrščajo v prvo stopnjo kreditne kvalitete, kakor je navedeno v tej prilogi, ter izpostavljenosti v smislu tega odstavka, ki se uvrščajo vsaj v stopnjo kreditne kvalitete 2, kakor je navedeno v tej prilogi, če ne presegajo 20 % nominalnega zneska neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic institucij, ki so jih izdale;

| c) | izpostavljenosti do institucij, ki se uvrščajo v prvo stopnjo kreditne kvalitete, kakor je navedeno v tej prilogi. Skupna izpostavljenost te vrste ne presega 15 % nominalnega zneska neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic kreditne institucije, ki jih je izdala. Izpostavljenosti, nastale s prenosom in upravljanjem plačil dolžnikov ali likvidacijskimi iztržki dolžnikov iz naslova posojil, zavarovanih z nepremičninami, na imetnike kritih obveznic, niso zajete v izračun omejitve 15 %. Izpostavljenosti do institucij v EU z zapadlostjo do 100 dni ne spadajo v okvir prve stopnje kreditne kvalitete, vendar morajo te institucije v skladu s to prilogo ustrezati vsaj drugi stopnji kreditne kvalitete; |
| --- | --- |

c)

izpostavljenosti do institucij, ki se uvrščajo v prvo stopnjo kreditne kvalitete, kakor je navedeno v tej prilogi. Skupna izpostavljenost te vrste ne presega 15 % nominalnega zneska neporavnanih obveznosti iz naslova kritih obveznic kreditne institucije, ki jih je izdala. Izpostavljenosti, nastale s prenosom in upravljanjem plačil dolžnikov ali likvidacijskimi iztržki dolžnikov iz naslova posojil, zavarovanih z nepremičninami, na imetnike kritih obveznic, niso zajete v izračun omejitve 15 %. Izpostavljenosti do institucij v EU z zapadlostjo do 100 dni ne spadajo v okvir prve stopnje kreditne kvalitete, vendar morajo te institucije v skladu s to prilogo ustrezati vsaj drugi stopnji kreditne kvalitete;

| d) | posojila, zavarovana s stanovanjskimi nepremičninami ali delnicami v finskih stanovanjsko nepremičninskih družbah iz odstavka 46, do višine manjše vrednosti zneska posojila od pravice do zasega, skupaj z morebitnimi predhodnimi pravicami do zasega in 80 % vrednosti zastavljenih nepremičnin; ali posojila, zavarovana s prednostnimi delnicami, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobne ustanove za listinjenje in jih upravlja država članica, ki stanovanjske nepremičnine menja v vrednostne papirje pod pogojem, da vsaj 90 % premoženjske vrednosti sklada Fonds Communs de Créances ali podobnih ustanov za listinjenje, ki jih upravlja država članica, sestavljajo osnovne hipoteke in prednostne zastavne pravice do višine manjše vrednosti med zapadlimi zneski posojila po prednostnih enotah, zneski posojila pravice do zasega in 80 % vrednosti zastavljenih nepremičnin, in delnice iz te priloge, ki so uvrščene v prvo stopnjo kreditne kvalitete, pri čemer te delnice ne presegajo 20 % vrednosti zastavljenih nepremičnin.
  Izpostavljenosti, nastale s prenosom in upravljanjem plačil dolžnikov oziroma likvidacijskega iztržka od dolžnikov iz naslova posojil, zavarovanih z zastavljenimi nepremičninami prednostnih enot ali z dolžniškimi vrednostnimi papirji, niso zajete v izračun omejitve 90 %; |
| --- | --- |

d)

posojila, zavarovana s stanovanjskimi nepremičninami ali delnicami v finskih stanovanjsko nepremičninskih družbah iz odstavka 46, do višine manjše vrednosti zneska posojila od pravice do zasega, skupaj z morebitnimi predhodnimi pravicami do zasega in 80 % vrednosti zastavljenih nepremičnin; ali posojila, zavarovana s prednostnimi delnicami, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobne ustanove za listinjenje in jih upravlja država članica, ki stanovanjske nepremičnine menja v vrednostne papirje pod pogojem, da vsaj 90 % premoženjske vrednosti sklada Fonds Communs de Créances ali podobnih ustanov za listinjenje, ki jih upravlja država članica, sestavljajo osnovne hipoteke in prednostne zastavne pravice do višine manjše vrednosti med zapadlimi zneski posojila po prednostnih enotah, zneski posojila pravice do zasega in 80 % vrednosti zastavljenih nepremičnin, in delnice iz te priloge, ki so uvrščene v prvo stopnjo kreditne kvalitete, pri čemer te delnice ne presegajo 20 % vrednosti zastavljenih nepremičnin.

Izpostavljenosti, nastale s prenosom in upravljanjem plačil dolžnikov oziroma likvidacijskega iztržka od dolžnikov iz naslova posojil, zavarovanih z zastavljenimi nepremičninami prednostnih enot ali z dolžniškimi vrednostnimi papirji, niso zajete v izračun omejitve 90 %;

| e) | posojila, zavarovana s poslovnimi nepremičninami ali delnicami v finskih nepremičninskih družbah iz odstavka 52, do višine manjše vrednosti zneska posojila od pravice do zasega, skupaj z morebitnimi predhodnimi pravicami do zasega in 60 % vrednosti zastavljenih nepremičnin, ali posojila, zavarovana s prednostnimi delnicami, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobne ustanove za listinjenje in jih upravlja država članica, ki poslovne nepremičnine menja v vrednostne papirje pod pogojem, da vsaj 90 % premoženjske vrednosti sklada Fonds Communs de Créances ali podobnih ustanov za listinjenje, ki jih upravlja država članica, sestavljajo osnovne hipoteke in prednostne zastavne pravice do višine manjše vrednosti med zapadlimi zneski posojila po prednostnih enotah, zneski posojila pravice do zasega in 60 % vrednosti zastavljenih nepremičnin, in delnice iz te priloge, ki so uvrščene v prvo stopnjo kreditne kvalitete, pri čemer te delnice ne presegajo 20 % nominalne vrednosti izdanih kritih obveznic. Pristojni organi lahko priznajo kot primerna tudi posojila, zavarovana s poslovno nepremičnino, kadar se razmerje med posojilom in vrednostjo zastavljenih nepremičnin, ki znaša 60 %, prekorači do največ 70 %, če skupna vrednost vseh sredstev, zastavljenih kot jamstvo za krite obveznice, preseže nominalen znesek obveznosti iz naslova kritih obveznic za vsaj 10 % in če terjatev imetnika obveznic izpolnjuje nekatere zahteve o pravni gotovosti iz Priloge VII. Terjatev imetnika obveznic mora imeti prednost pred vsemi drugimi terjatvami na zavarovanju s premoženjem;
  Izpostavljenosti, nastale s prenosom in upravljanjem plačil oziroma likvidacijskega iztržka od dolžnikov iz naslova posojil, zavarovanih z zastavljenimi nepremičninami prednostnih enot ali z dolžniškimi vrednostnimi papirji, niso zajete v izračun omejitve 90 %; ali |
| --- | --- |

e)

posojila, zavarovana s poslovnimi nepremičninami ali delnicami v finskih nepremičninskih družbah iz odstavka 52, do višine manjše vrednosti zneska posojila od pravice do zasega, skupaj z morebitnimi predhodnimi pravicami do zasega in 60 % vrednosti zastavljenih nepremičnin, ali posojila, zavarovana s prednostnimi delnicami, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobne ustanove za listinjenje in jih upravlja država članica, ki poslovne nepremičnine menja v vrednostne papirje pod pogojem, da vsaj 90 % premoženjske vrednosti sklada Fonds Communs de Créances ali podobnih ustanov za listinjenje, ki jih upravlja država članica, sestavljajo osnovne hipoteke in prednostne zastavne pravice do višine manjše vrednosti med zapadlimi zneski posojila po prednostnih enotah, zneski posojila pravice do zasega in 60 % vrednosti zastavljenih nepremičnin, in delnice iz te priloge, ki so uvrščene v prvo stopnjo kreditne kvalitete, pri čemer te delnice ne presegajo 20 % nominalne vrednosti izdanih kritih obveznic. Pristojni organi lahko priznajo kot primerna tudi posojila, zavarovana s poslovno nepremičnino, kadar se razmerje med posojilom in vrednostjo zastavljenih nepremičnin, ki znaša 60 %, prekorači do največ 70 %, če skupna vrednost vseh sredstev, zastavljenih kot jamstvo za krite obveznice, preseže nominalen znesek obveznosti iz naslova kritih obveznic za vsaj 10 % in če terjatev imetnika obveznic izpolnjuje nekatere zahteve o pravni gotovosti iz Priloge VII. Terjatev imetnika obveznic mora imeti prednost pred vsemi drugimi terjatvami na zavarovanju s premoženjem;

Izpostavljenosti, nastale s prenosom in upravljanjem plačil oziroma likvidacijskega iztržka od dolžnikov iz naslova posojil, zavarovanih z zastavljenimi nepremičninami prednostnih enot ali z dolžniškimi vrednostnimi papirji, niso zajete v izračun omejitve 90 %; ali

| f) | posojila, zavarovana z ladjami, če pravice do zasega ladij, skupaj z vsemi predhodnimi pravicami do zasega, ne presegajo 60 % vrednosti zastavljene ladje. |
| --- | --- |

f)

posojila, zavarovana z ladjami, če pravice do zasega ladij, skupaj z vsemi predhodnimi pravicami do zasega, ne presegajo 60 % vrednosti zastavljene ladje.

Za te namene velja „zavarovan“ tudi za primere, v katerih so premoženjske vrednosti, opisane v pododstavkih od (a) do (f), namenjene izključno varovanju imetnikov kritih obveznic pred izgubo v skladu z veljavnimi pravnimi predpisi.

Do 31. decembra 2010 se zgornja meja 20 % za prednostne delnice, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobna ustanova za listinjenje v skladu s pododstavkoma (d) in (e) ne uporablja, če za te prednostne delnice ni na razpolago bonitetna ocena imenovane zunanje bonitetne institucije, ki je najboljša bonitetna skupina, ki jo je bonitetna institucija podelila kritim obveznicam. Pred pretekom tega obdobja se ta prehodna ureditev preveri; na podlagi tega preverjanja lahko Komisija z nadaljnjo revizijsko klavzulo ali brez takšne klavzule podaljša obdobje, kjer je to ustrezno v skladu s postopkom iz člena 151(2).

Do 31. decembra 2010 se lahko odstotni delež 60 % iz pododstavka (f) nadomesti z odstotnim deležem 70 %. Pred pretekom tega obdobja se to prehodno ureditev preveri in na podlagi tega preverjanja lahko Komisija z nadaljnjo revizijsko klavzulo ali brez takšne klavzule podaljša obdobje, kjer je to ustrezno v skladu s postopkom iz člena 151(2).

| 69. | Kreditne institucije za nepremičnine, s katerimi so zavarovane krite obveznice, izpolnjujejo minimalne zahteve iz odstavka 8 dela 2 Priloge VIII in pravila za vrednotenje iz odstavkov 62 do 65 dela 3 Priloge VIII. |
| --- | --- |

69.

Kreditne institucije za nepremičnine, s katerimi so zavarovane krite obveznice, izpolnjujejo minimalne zahteve iz odstavka 8 dela 2 Priloge VIII in pravila za vrednotenje iz odstavkov 62 do 65 dela 3 Priloge VIII.

| 70. | Ne glede na odstavke 68 in 69 so krite obveznice, ki ustrezajo opredelitvi iz člena 22(4) Direktive 85/611/EGS in so izdane pred 31. decembrom 2007, prav tako upravičene do prednostne obravnave do njihove zapadlosti. |
| --- | --- |

70.

Ne glede na odstavke 68 in 69 so krite obveznice, ki ustrezajo opredelitvi iz člena 22(4) Direktive 85/611/EGS in so izdane pred 31. decembrom 2007, prav tako upravičene do prednostne obravnave do njihove zapadlosti.

| 71. | Kritim obveznicam se dodeli utež tveganja na podlagi uteži tveganja, dodeljene nadrejenim nezavarovanim izpostavljenostim do kreditne institucije, ki jih je izdala. Uporabljajo se naslednje povezave med utežmi tveganja:






  a) | če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 20 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 10 %; |
| --- | --- | --- |

71.

Kritim obveznicam se dodeli utež tveganja na podlagi uteži tveganja, dodeljene nadrejenim nezavarovanim izpostavljenostim do kreditne institucije, ki jih je izdala. Uporabljajo se naslednje povezave med utežmi tveganja:

a)

če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 20 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 10 %;

| b) | če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 50 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 20 %; |
| --- | --- |

b)

če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 50 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 20 %;

| c) | če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 100 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 50 %; in |
| --- | --- |

c)

če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 100 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 50 %; in

| d) | če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 150 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

d)

če se izpostavljenostim do institucije dodeli utež tveganja 150 %, se kriti obveznici dodeli utež tveganja 100 %.

13.   POSTAVKE IZ NASLOVA POZICIJ LISTINJENJA

| 72. | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije listinjenja se določijo v skladu z določbami členov 94 do 101. |
| --- | --- |

72.

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije listinjenja se določijo v skladu z določbami členov 94 do 101.

14.   KRATKOROČNE IZPOSTAVLJENOSTI DO INSTITUCIJ IN PODJETIJ

| 73. | Kratkoročnim izpostavljenostim do institucij ali podjetij, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 7, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI: |
| --- | --- |

73.

Kratkoročnim izpostavljenostim do institucij ali podjetij, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 7, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI:

Tabela 7

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 20 % | 50 % | 100 % | 150 % | 150 % | 150 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

4

5

6

Utež tveganja

20 %

50 %

100 %

150 %

150 %

150 %

15.   IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA NALOŽB V INVESTICIJSKE SKLADE (CIU)

| 74. | Brez poseganja v odstavke 75 do 81 se izpostavljenostim do investicijskih skladov (CIU) dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

74.

Brez poseganja v odstavke 75 do 81 se izpostavljenostim do investicijskih skladov (CIU) dodeli utež tveganja 100 %.

| 75. | Izpostavljenostim iz naslova naložb v investicijske sklade, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 8, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI. |
| --- | --- |

75.

Izpostavljenostim iz naslova naložb v investicijske sklade, za katere je na razpolago bonitetna ocena imenovane ECAI, se dodeli utež tveganja v skladu s tabelo 8, glede na šest stopenj na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete, ki jih dodelijo pristojni organi bonitetnim ocenam primernih ECAI.

Tabela 8

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 20 % | 50 % | 100 % | 100 % | 150 % | 150 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

4

5

6

Utež tveganja

20 %

50 %

100 %

100 %

150 %

150 %

| 76. | Če pristojni organi menijo, da je pozicija v investicijskem skladu povezana s posebej velikimi tveganji, zahtevajo, naj se navedeni poziciji dodeli utež tveganja 150 %. |
| --- | --- |

76.

Če pristojni organi menijo, da je pozicija v investicijskem skladu povezana s posebej velikimi tveganji, zahtevajo, naj se navedeni poziciji dodeli utež tveganja 150 %.

| 77. | Kreditne institucije lahko določijo utež tveganja za investicijski sklad, kakor je določeno v odstavkih 79 do 81, če so izpolnjena naslednja merila primernosti:






  a) | investicijski sklad upravlja družba, ki je predmet nadzora v državi članici, ali ob pogoju, da pristojni organ kreditne institucije dovoli, če:






  i) | investicijski sklad upravlja družba, ki je predmet nadzora, ki je enakovreden nadzoru, določenemu v zakonodaji Skupnosti; in |
| --- | --- | --- | --- |

77.

Kreditne institucije lahko določijo utež tveganja za investicijski sklad, kakor je določeno v odstavkih 79 do 81, če so izpolnjena naslednja merila primernosti:

a)

investicijski sklad upravlja družba, ki je predmet nadzora v državi članici, ali ob pogoju, da pristojni organ kreditne institucije dovoli, če:

i)

investicijski sklad upravlja družba, ki je predmet nadzora, ki je enakovreden nadzoru, določenemu v zakonodaji Skupnosti; in

| ii) | je primerno zagotovljeno sodelovanje med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

ii)

je primerno zagotovljeno sodelovanje med pristojnimi organi;

| b) | prospekt investicijskega sklada ali enakovreden dokument vsebuje:






  i) | kategorije sredstev, v katera ima investicijski sklad dovoljenje za vlaganje; in |
| --- | --- | --- |

b)

prospekt investicijskega sklada ali enakovreden dokument vsebuje:

i)

kategorije sredstev, v katera ima investicijski sklad dovoljenje za vlaganje; in

| ii) | če se uporabljajo omejitve naložb, relativne omejitve in metodologije za njihov izračun; in |
| --- | --- |

ii)

če se uporabljajo omejitve naložb, relativne omejitve in metodologije za njihov izračun; in

| c) | investicijski sklad poroča o svojem poslovanju vsaj vsako leto, da se omogoči ocena sredstev in obveznosti, dobička in poslovanja v obdobju, ki ga zajema poročilo. |
| --- | --- |

c)

investicijski sklad poroča o svojem poslovanju vsaj vsako leto, da se omogoči ocena sredstev in obveznosti, dobička in poslovanja v obdobju, ki ga zajema poročilo.

| 78. | Če pristojni organ kot primernega odobri investicijski sklad iz tretje države, kakor je navedeno v odstavku 77(a), potem pristojni organ v drugi državi članici lahko uporabi to priznanje, ne da bi še sam opravil ocenjevanje. |
| --- | --- |

78.

Če pristojni organ kot primernega odobri investicijski sklad iz tretje države, kakor je navedeno v odstavku 77(a), potem pristojni organ v drugi državi članici lahko uporabi to priznanje, ne da bi še sam opravil ocenjevanje.

| 79. | Če kreditna institucija pozna osnovne izpostavljenosti investicijskega sklada, lahko navedene osnovne izpostavljenosti obravnava za izračun povprečne uteži tveganja za investicijski sklad v skladu z metodami iz člena 78 do 83. |
| --- | --- |

79.

Če kreditna institucija pozna osnovne izpostavljenosti investicijskega sklada, lahko navedene osnovne izpostavljenosti obravnava za izračun povprečne uteži tveganja za investicijski sklad v skladu z metodami iz člena 78 do 83.

| 80. | Če kreditna institucija ne pozna osnovnih izpostavljenosti investicijskega sklada, lahko izračuna povprečno utež tveganja za investicijski sklad v skladu z metodami iz členov 78 do 83 ob upoštevanju naslednjih pravil: predpostavlja se, da investicijski sklad najprej vlaga, v največjem dovoljenem obsegu v okviru svojega mandata, v kategorije izpostavljenosti, ki imajo najvišje kapitalske zahteve, nato pa vlaga v padajočem vrstnem redu, dokler ne doseže skupne omejitve naložb. |
| --- | --- |

80.

Če kreditna institucija ne pozna osnovnih izpostavljenosti investicijskega sklada, lahko izračuna povprečno utež tveganja za investicijski sklad v skladu z metodami iz členov 78 do 83 ob upoštevanju naslednjih pravil: predpostavlja se, da investicijski sklad najprej vlaga, v največjem dovoljenem obsegu v okviru svojega mandata, v kategorije izpostavljenosti, ki imajo najvišje kapitalske zahteve, nato pa vlaga v padajočem vrstnem redu, dokler ne doseže skupne omejitve naložb.

| 81. | Kreditnim institucijam lahko izračun uteži tveganja za investicijski sklad in poročilo o njej pripravijo tretje stranke v skladu z metodami iz odstavkov 79 in 80, če je ustrezno zagotovljena pravilnost izračuna in poročila. |
| --- | --- |

81.

Kreditnim institucijam lahko izračun uteži tveganja za investicijski sklad in poročilo o njej pripravijo tretje stranke v skladu z metodami iz odstavkov 79 in 80, če je ustrezno zagotovljena pravilnost izračuna in poročila.

16.   DRUGE POSTAVKE

16.1.   Obravnava

| 82. | Opredmetenim osnovnim sredstvom po členu 4(10) Direktive 86/635/EGS se dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

82.

Opredmetenim osnovnim sredstvom po členu 4(10) Direktive 86/635/EGS se dodeli utež tveganja 100 %.

| 83. | Aktivnim časovnim razmejitvam, za katere institucija ne more določiti protipostavke v skladu z Direktivo 86/635/EGS, se dodeli utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

83.

Aktivnim časovnim razmejitvam, za katere institucija ne more določiti protipostavke v skladu z Direktivo 86/635/EGS, se dodeli utež tveganja 100 %.

| 84. | Denarju na poti se dodeli utež tveganja 20 %. Denarnim sredstvom v blagajni in enakovrednim denarnim postavkam se dodeli utež tveganja 0 %. |
| --- | --- |

84.

Denarju na poti se dodeli utež tveganja 20 %. Denarnim sredstvom v blagajni in enakovrednim denarnim postavkam se dodeli utež tveganja 0 %.

| 85. | Države članice lahko dovolijo utež 10 % za izpostavljenosti do institucij, specializiranih za medbančne trge in trge javnega dolga v svojih matičnih državah članicah, ki so pod strogim nadzorom pristojnih organov, če so navedene aktivne postavke v celoti in povsem zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi matičnih držav članic, s postavkami, katerim je dodeljena utež tveganja 0 % ali 20 % in ki jih pristojni organi matičnih držav članic priznajo kot ustrezno zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

85.

Države članice lahko dovolijo utež 10 % za izpostavljenosti do institucij, specializiranih za medbančne trge in trge javnega dolga v svojih matičnih državah članicah, ki so pod strogim nadzorom pristojnih organov, če so navedene aktivne postavke v celoti in povsem zavarovane, kakor zahtevajo pristojni organi matičnih držav članic, s postavkami, katerim je dodeljena utež tveganja 0 % ali 20 % in ki jih pristojni organi matičnih držav članic priznajo kot ustrezno zavarovanje s premoženjem.

| 86. | Naložbam v lastniški kapital ali druge kapitalske udeležbe, razen če se odštejejo od lastnih sredstev, se dodeli utež tveganja vsaj 100 %. |
| --- | --- |

86.

Naložbam v lastniški kapital ali druge kapitalske udeležbe, razen če se odštejejo od lastnih sredstev, se dodeli utež tveganja vsaj 100 %.

| 87. | Zlatu v lastnem trezorju ali na posebni lokaciji, v količini, ki ustreza obveznostim iz tovrstnega naslova, se dodeli utež tveganja 0 %. |
| --- | --- |

87.

Zlatu v lastnem trezorju ali na posebni lokaciji, v količini, ki ustreza obveznostim iz tovrstnega naslova, se dodeli utež tveganja 0 %.

| 88. | Pri pogodbah o prodaji in ponovnem nakupu sredstev in dokončnih nestandardiziranih terminskih nakupih se uporabijo uteži tveganja, ki veljajo za instrumente, na katere se zadevne pogodbe nanašajo, in ne za nasprotne stranke v poslu. |
| --- | --- |

88.

Pri pogodbah o prodaji in ponovnem nakupu sredstev in dokončnih nestandardiziranih terminskih nakupih se uporabijo uteži tveganja, ki veljajo za instrumente, na katere se zadevne pogodbe nanašajo, in ne za nasprotne stranke v poslu.

| 89. | Če kreditna institucija zagotavlja kreditno zavarovanje za vrsto izpostavljenosti pod pogojem, da n-to neplačilo med izpostavljenostmi povzroči plačilo in da ta kreditni dogodek prekine pogodbo, in če ima produkt zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI, se uporabljajo uteži tveganja, predpisane v členih 94 do 101. Če produkt nima bonitetne ocene primerne ECAI, se uteži tveganja za izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara, seštejejo, razen izpostavljenosti n-1, do največ 1 250 % in pomnožijo z nominalnim zneskom zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, za pridobitev zneska tveganju prilagojene aktive. Izpostavljenosti n-1, ki se izključijo iz seštevka, se določijo na podlagi tega, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti kakor znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek. |
| --- | --- |

89.

Če kreditna institucija zagotavlja kreditno zavarovanje za vrsto izpostavljenosti pod pogojem, da n-to neplačilo med izpostavljenostmi povzroči plačilo in da ta kreditni dogodek prekine pogodbo, in če ima produkt zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI, se uporabljajo uteži tveganja, predpisane v členih 94 do 101. Če produkt nima bonitetne ocene primerne ECAI, se uteži tveganja za izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara, seštejejo, razen izpostavljenosti n-1, do največ 1 250 % in pomnožijo z nominalnim zneskom zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, za pridobitev zneska tveganju prilagojene aktive. Izpostavljenosti n-1, ki se izključijo iz seštevka, se določijo na podlagi tega, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti kakor znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek.

Del 2 – Priznavanje ECAI in vzporejanje njihovih bonitetnih ocen

1.   METODOLOGIJA

1.1.   Objektivnost

| 1. | Pristojni organi preverijo, ali je metodologija za dodeljevanje bonitetnih ocen stroga, sistematična, trajna in se potrjuje na podlagi preteklih izkušenj. |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi preverijo, ali je metodologija za dodeljevanje bonitetnih ocen stroga, sistematična, trajna in se potrjuje na podlagi preteklih izkušenj.

1.2.   Neodvisnost

| 2. | Pristojni organi preverijo, ali na metodologijo ne vplivajo zunanji politični vplivi ali omejitve ter ekonomski pritiski, ki bi lahko vplivali na bonitetno oceno. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi preverijo, ali na metodologijo ne vplivajo zunanji politični vplivi ali omejitve ter ekonomski pritiski, ki bi lahko vplivali na bonitetno oceno.

| 3. | Neodvisnost metodologije ECAI ocenjujejo pristojni organi v skladu z dejavniki, kakršni so:






  a) | lastništvo in organizacijska struktura ECAI; |
| --- | --- | --- |

3.

Neodvisnost metodologije ECAI ocenjujejo pristojni organi v skladu z dejavniki, kakršni so:

a)

lastništvo in organizacijska struktura ECAI;

| b) | finančna sredstva ECAI; |
| --- | --- |

b)

finančna sredstva ECAI;

| c) | kadri in strokovnost ECAI; in |
| --- | --- |

c)

kadri in strokovnost ECAI; in

| d) | upravljanje ECAI. |
| --- | --- |

d)

upravljanje ECAI.

1.3.   Redno pregledovanje

| 4. | Pristojni organi preverijo, ali se bonitetne ocene ECAI redno pregledujejo in se odzivajo na spremembe finančnih pogojev. Taki pregledi potekajo po vseh pomembnejših dogodkih in vsaj enkrat na leto. |
| --- | --- |

4.

Pristojni organi preverijo, ali se bonitetne ocene ECAI redno pregledujejo in se odzivajo na spremembe finančnih pogojev. Taki pregledi potekajo po vseh pomembnejših dogodkih in vsaj enkrat na leto.

| 5. | Pred vsakim priznanjem pristojni organi preverijo, ali je metodologija ocenjevanja za vsak tržni segment vzpostavljena v skladu s standardi, kakršni so naslednji:






  a) | vzpostavljeno mora biti testiranje za nazaj za vsaj eno leto; |
| --- | --- | --- |

5.

Pred vsakim priznanjem pristojni organi preverijo, ali je metodologija ocenjevanja za vsak tržni segment vzpostavljena v skladu s standardi, kakršni so naslednji:

a)

vzpostavljeno mora biti testiranje za nazaj za vsaj eno leto;

| b) | pristojni organi morajo nadzorovati rednost procesa pregledovanja, ki ga opravlja ECAI; in |
| --- | --- |

b)

pristojni organi morajo nadzorovati rednost procesa pregledovanja, ki ga opravlja ECAI; in

| c) | pristojni organi morajo imeti možnost od ECAI sprejeti podatke o obsegu njenih stikov z višjim vodstvom subjektov, ki jih ocenjuje. |
| --- | --- |

c)

pristojni organi morajo imeti možnost od ECAI sprejeti podatke o obsegu njenih stikov z višjim vodstvom subjektov, ki jih ocenjuje.

| 6. | Pristojni organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da jih ECAI takoj obvestijo o vseh bistvenih spremembah metodologije, ki jo uporabljajo za dodeljevanje bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

6.

Pristojni organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da jih ECAI takoj obvestijo o vseh bistvenih spremembah metodologije, ki jo uporabljajo za dodeljevanje bonitetnih ocen.

1.4.   Transparentnost in razkritje

| 7. | Pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo javno razpoložljivost načel metodologije, ki jo uporablja ECAI za oblikovanje svojih bonitetnih ocen, da se lahko vsi morebitni uporabniki odločijo, ali so pridobljene razumno. |
| --- | --- |

7.

Pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo javno razpoložljivost načel metodologije, ki jo uporablja ECAI za oblikovanje svojih bonitetnih ocen, da se lahko vsi morebitni uporabniki odločijo, ali so pridobljene razumno.

2.   POSAMEZNE BONITETNE OCENE

2.1.   Verodostojnost in tržno sprejemanje:

| 8. | Pristojni organi preverijo, ali uporabniki bonitetnih ocen na trgu priznavajo posamezne bonitetne ocene ECAI kot verodostojne in zanesljive. |
| --- | --- |

8.

Pristojni organi preverijo, ali uporabniki bonitetnih ocen na trgu priznavajo posamezne bonitetne ocene ECAI kot verodostojne in zanesljive.

| 9. | Verodostojnost ocenjujejo pristojni organi v skladu z dejavniki, kakršni so:






  a) | tržni delež ECAI; |
| --- | --- | --- |

9.

Verodostojnost ocenjujejo pristojni organi v skladu z dejavniki, kakršni so:

a)

tržni delež ECAI;

| b) | prihodki, ki jih ustvari ECAI, bolj na splošno pa finančna sredstva ECAI; |
| --- | --- |

b)

prihodki, ki jih ustvari ECAI, bolj na splošno pa finančna sredstva ECAI;

| c) | obstoj oblikovanja cen na podlagi bonitetne ocene; |
| --- | --- |

c)

obstoj oblikovanja cen na podlagi bonitetne ocene;

| d) | vsaj dve kreditni instituciji uporabljata posamezne bonitetne ocene ECAI za izdajo obveznic in/ali ocenjevanje kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

d)

vsaj dve kreditni instituciji uporabljata posamezne bonitetne ocene ECAI za izdajo obveznic in/ali ocenjevanje kreditnega tveganja.

2.2.   Transparentnost in razkritje

| 10. | Pristojni organi preverijo, ali so posamezne bonitetne ocene dostopne po enakih pogojih vsaj vsem kreditnim institucijam, ki imajo upravičen interes do teh posameznih bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

10.

Pristojni organi preverijo, ali so posamezne bonitetne ocene dostopne po enakih pogojih vsaj vsem kreditnim institucijam, ki imajo upravičen interes do teh posameznih bonitetnih ocen.

| 11. | Pristojni organi zlasti preverijo, ali so posamezne bonitetne ocene na razpolago strankam, ki niso domače, po enakih pogojih kakor domačim kreditnim institucijam, ki imajo upravičen interes do teh posameznih bonitetnih ocen. |
| --- | --- |

11.

Pristojni organi zlasti preverijo, ali so posamezne bonitetne ocene na razpolago strankam, ki niso domače, po enakih pogojih kakor domačim kreditnim institucijam, ki imajo upravičen interes do teh posameznih bonitetnih ocen.

3.   „VZPOREJANJE“

| 12. | Za razlikovanje med ustreznimi stopnjami tveganja, ki jih izraža bonitetna ocena, pristojni organi obravnavajo kvantitativne dejavnike, kakršni so dolgoročna stopnja neplačila, povezana z vsemi postavkami, katerim se dodeli ista bonitetna ocena. Za novo ustanovljene ECAI in za tiste, ki imajo samo kratko evidenco podatkov o neplačilih, pristojni organi vprašajo ECAI, katera je po njihovem mnenju dolgoročna stopnja neplačila, povezana z vsemi postavkami, katerim se dodeli ista bonitetna ocena. |
| --- | --- |

12.

Za razlikovanje med ustreznimi stopnjami tveganja, ki jih izraža bonitetna ocena, pristojni organi obravnavajo kvantitativne dejavnike, kakršni so dolgoročna stopnja neplačila, povezana z vsemi postavkami, katerim se dodeli ista bonitetna ocena. Za novo ustanovljene ECAI in za tiste, ki imajo samo kratko evidenco podatkov o neplačilih, pristojni organi vprašajo ECAI, katera je po njihovem mnenju dolgoročna stopnja neplačila, povezana z vsemi postavkami, katerim se dodeli ista bonitetna ocena.

| 13. | Za razlikovanje med ustreznimi stopnjami tveganja, ki jih izraža bonitetna ocena, pristojni organi obravnavajo kvalitativne dejavnike, kakršni so skupina izdajateljev, ki jih obravnava ECAI, razpon bonitetnih ocen, ki jih dodeljuje ECAI, pomen vsake bonitetne ocene in opredelitev neplačila, ki jo uporablja ECAI. |
| --- | --- |

13.

Za razlikovanje med ustreznimi stopnjami tveganja, ki jih izraža bonitetna ocena, pristojni organi obravnavajo kvalitativne dejavnike, kakršni so skupina izdajateljev, ki jih obravnava ECAI, razpon bonitetnih ocen, ki jih dodeljuje ECAI, pomen vsake bonitetne ocene in opredelitev neplačila, ki jo uporablja ECAI.

| 14. | Pristojni organi primerjajo stopnje neplačil za vsako bonitetno oceno določene ECAI in jih primerjajo z merilom, določenim na podlagi stopenj neplačil drugih ECAI v skupini izdajateljev, ki po mnenju pristojnih organov predstavljajo enakovredno stopnjo tveganja. |
| --- | --- |

14.

Pristojni organi primerjajo stopnje neplačil za vsako bonitetno oceno določene ECAI in jih primerjajo z merilom, določenim na podlagi stopenj neplačil drugih ECAI v skupini izdajateljev, ki po mnenju pristojnih organov predstavljajo enakovredno stopnjo tveganja.

| 15. | Če pristojni organi menijo, da so stopnje neplačil za bonitetno ocene določene ECAI bistveno in sistematično višje od določenega merila, dodelijo bonitetni oceni ECAI višjo stopnjo kvalitativnega kreditnega tveganja na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

15.

Če pristojni organi menijo, da so stopnje neplačil za bonitetno ocene določene ECAI bistveno in sistematično višje od določenega merila, dodelijo bonitetni oceni ECAI višjo stopnjo kvalitativnega kreditnega tveganja na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete.

| 16. | Če ECAI v primeru, ko pristojni organi povečajo utež tveganja za določeno njeno bonitetno oceno, dokaže, da stopnje neplačil, ugotovljene za to njeno bonitetno oceno niso več bistveno in sistematično višje od sprejetega merila, pristojni organi lahko sklenejo, da bonitetni oceni ECAI vrnejo prvotno stopnjo kvalitativnega kreditnega tveganja na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete. |
| --- | --- |

16.

Če ECAI v primeru, ko pristojni organi povečajo utež tveganja za določeno njeno bonitetno oceno, dokaže, da stopnje neplačil, ugotovljene za to njeno bonitetno oceno niso več bistveno in sistematično višje od sprejetega merila, pristojni organi lahko sklenejo, da bonitetni oceni ECAI vrnejo prvotno stopnjo kvalitativnega kreditnega tveganja na lestvici ocenjevanja kreditne kvalitete.

Del 3 – Uporaba bonitetnih ocen ECAI za določanje uteži tveganja

1.   OBRAVNAVA

| 1. | Kreditna institucija lahko imenuje eno ali več primernih ECAI, ki se bodo uporabljale za določanje uteži tveganja za aktivo in zunajbilančne postavke. |
| --- | --- |

1.

Kreditna institucija lahko imenuje eno ali več primernih ECAI, ki se bodo uporabljale za določanje uteži tveganja za aktivo in zunajbilančne postavke.

| 2. | Kreditna institucija, ki sklene uporabljati bonitetne ocene, ki jih je pripravila primerna ECAI za nekatere kategorije postavk, mora navedene bonitetne ocene uporabljati dosledno za vse izpostavljenosti iz navedene kategorije. |
| --- | --- |

2.

Kreditna institucija, ki sklene uporabljati bonitetne ocene, ki jih je pripravila primerna ECAI za nekatere kategorije postavk, mora navedene bonitetne ocene uporabljati dosledno za vse izpostavljenosti iz navedene kategorije.

| 3. | Kreditna institucija, ki sklene uporabljati bonitetne ocene, ki jih je pripravila primerna ECAI, jih mora uporabljati trajno in dosledno. |
| --- | --- |

3.

Kreditna institucija, ki sklene uporabljati bonitetne ocene, ki jih je pripravila primerna ECAI, jih mora uporabljati trajno in dosledno.

| 4. | Kreditna institucija lahko uporablja samo bonitetne ocene ECAI, ki upoštevajo vse zneske tako iz naslova dolgovane glavnice kot iz naslova dolgovanih obresti. |
| --- | --- |

4.

Kreditna institucija lahko uporablja samo bonitetne ocene ECAI, ki upoštevajo vse zneske tako iz naslova dolgovane glavnice kot iz naslova dolgovanih obresti.

| 5. | Če je za ocenjeno postavko od imenovanih ECAI na razpolago samo ena bonitetna ocena, se za določanje uteži tveganja za navedeno postavko uporablja navedena bonitetna ocena. |
| --- | --- |

5.

Če je za ocenjeno postavko od imenovanih ECAI na razpolago samo ena bonitetna ocena, se za določanje uteži tveganja za navedeno postavko uporablja navedena bonitetna ocena.

| 6. | Če sta od imenovanih ECAI za ocenjeno postavko na razpolago dve bonitetni oceni, ki ustrezata različnim utežem tveganja, se uporabi višja utež tveganja. |
| --- | --- |

6.

Če sta od imenovanih ECAI za ocenjeno postavko na razpolago dve bonitetni oceni, ki ustrezata različnim utežem tveganja, se uporabi višja utež tveganja.

| 7. | Če je za ocenjeno postavko od imenovanih ECAI na razpolago več bonitetnih ocen, se uporabita bonitetni oceni, ki dajeta dve najnižji uteži tveganja. Če se najnižji uteži tveganja razlikujeta, se uporabi višja utež tveganja. Če sta najnižji uteži tveganja enaki, se uporabi navedena utež tveganja. |
| --- | --- |

7.

Če je za ocenjeno postavko od imenovanih ECAI na razpolago več bonitetnih ocen, se uporabita bonitetni oceni, ki dajeta dve najnižji uteži tveganja. Če se najnižji uteži tveganja razlikujeta, se uporabi višja utež tveganja. Če sta najnižji uteži tveganja enaki, se uporabi navedena utež tveganja.

2.   BONITETNA OCENA IZDAJATELJA IN IZDAJE

| 8. | Če obstaja bonitetna ocena za določen emisijski program ali za odobreno kreditiranje, kateremu pripada postavka, ki predstavlja izpostavljenost, se navedena bonitetna ocena uporabi za določanje uteži tveganja, ki se uporablja za navedeno postavko. |
| --- | --- |

8.

Če obstaja bonitetna ocena za določen emisijski program ali za odobreno kreditiranje, kateremu pripada postavka, ki predstavlja izpostavljenost, se navedena bonitetna ocena uporabi za določanje uteži tveganja, ki se uporablja za navedeno postavko.

| 9. | Če za postavko ne obstaja neposredna bonitetna ocena, ampak obstaja bonitetna ocena za določen emisijski program ali za odobreno kreditiranje, kateremu postavka, ki predstavlja izpostavljenost, ne pripada, ali če obstaja splošna bonitetna ocena za izdajatelja, potem se bonitetna ocena uporablja, če daje višjo utež tveganja, kakor bi bila sicer določena, ali če podaja nižjo utež tveganja in je zadevna izpostavljenost v vseh pogledih uvrščena pari passu ali nadrejeno določenemu emisijskemu programu ali odobrenemu kreditiranju ali nadrejenim nezavarovanim izpostavljenostim do navedenega izdajatelja. |
| --- | --- |

9.

Če za postavko ne obstaja neposredna bonitetna ocena, ampak obstaja bonitetna ocena za določen emisijski program ali za odobreno kreditiranje, kateremu postavka, ki predstavlja izpostavljenost, ne pripada, ali če obstaja splošna bonitetna ocena za izdajatelja, potem se bonitetna ocena uporablja, če daje višjo utež tveganja, kakor bi bila sicer določena, ali če podaja nižjo utež tveganja in je zadevna izpostavljenost v vseh pogledih uvrščena pari passu ali nadrejeno določenemu emisijskemu programu ali odobrenemu kreditiranju ali nadrejenim nezavarovanim izpostavljenostim do navedenega izdajatelja.

| 10. | Namen odstavkov 8 in 9 ni preprečevati uporabo odstavkov 68 do 71 dela 1. |
| --- | --- |

10.

Namen odstavkov 8 in 9 ni preprečevati uporabo odstavkov 68 do 71 dela 1.

| 11. | Bonitetne ocene za izdajatelje v okviru skupine podjetij se ne morejo uporabljati kot bonitetne ocene drugega izdajatelja v okviru iste skupine podjetij. |
| --- | --- |

11.

Bonitetne ocene za izdajatelje v okviru skupine podjetij se ne morejo uporabljati kot bonitetne ocene drugega izdajatelja v okviru iste skupine podjetij.

3.   DOLGOROČNE IN KRATKOROČNE BONITETNE OCENE

| 12. | Kratkoročne bonitetne ocene se lahko uporabljajo samo za kratkoročno aktivo in zunajbilančne postavke, ki predstavljajo izpostavljenosti do institucij in podjetij. |
| --- | --- |

12.

Kratkoročne bonitetne ocene se lahko uporabljajo samo za kratkoročno aktivo in zunajbilančne postavke, ki predstavljajo izpostavljenosti do institucij in podjetij.

| 13. | Kratkoročna bonitetna ocena se uporablja samo za postavko, na katero se kratkoročna bonitetna ocena nanaša, in se ne uporablja za izpeljevanje uteži tveganja za katero koli drugo postavko. |
| --- | --- |

13.

Kratkoročna bonitetna ocena se uporablja samo za postavko, na katero se kratkoročna bonitetna ocena nanaša, in se ne uporablja za izpeljevanje uteži tveganja za katero koli drugo postavko.

| 14. | Ne glede na odstavek 13, če ocenjeno kratkoročno odobreno kreditiranje prejme utež tveganja 150 %, potem vse neocenjene nezavarovane kratkoročne in dolgoročne izpostavljenosti do navedenega dolžnika prav tako dobijo utež tveganja 150 %. |
| --- | --- |

14.

Ne glede na odstavek 13, če ocenjeno kratkoročno odobreno kreditiranje prejme utež tveganja 150 %, potem vse neocenjene nezavarovane kratkoročne in dolgoročne izpostavljenosti do navedenega dolžnika prav tako dobijo utež tveganja 150 %.

| 15. | Ne glede na odstavek 13, če ocenjeno kratkoročno odobreno kreditiranje prejme utež tveganja 50 %, nobena neocenjena kratkoročna izpostavljenost ne prejme uteži tveganja manj kot 100 %. |
| --- | --- |

15.

Ne glede na odstavek 13, če ocenjeno kratkoročno odobreno kreditiranje prejme utež tveganja 50 %, nobena neocenjena kratkoročna izpostavljenost ne prejme uteži tveganja manj kot 100 %.

4.   POSTAVKE V DOMAČI IN TUJI VALUTI

| 16. | Bonitetna ocena, ki se nanaša na postavko, denominirano v domači valuti dolžnika, se ne more uporabljati za izpeljavo uteži tveganja za drugo izpostavljenost do istega dolžnika, ki je denominirana v tuji valuti. |
| --- | --- |

16.

Bonitetna ocena, ki se nanaša na postavko, denominirano v domači valuti dolžnika, se ne more uporabljati za izpeljavo uteži tveganja za drugo izpostavljenost do istega dolžnika, ki je denominirana v tuji valuti.

| 17. | Ne glede na odstavek 16, če izpostavljenost nastane zaradi udeležbe kreditne institucije v posojilu, ki ga je odobrila multilateralna razvojna banka, katere status prednostnega upnika je priznan na trgu, pristojni organi lahko dovolijo, da se bonitetna ocena, izdelana za postavko v domači valuti dolžnika, uporabi za namene določitve uteži tveganja. |
| --- | --- |

17.

Ne glede na odstavek 16, če izpostavljenost nastane zaradi udeležbe kreditne institucije v posojilu, ki ga je odobrila multilateralna razvojna banka, katere status prednostnega upnika je priznan na trgu, pristojni organi lahko dovolijo, da se bonitetna ocena, izdelana za postavko v domači valuti dolžnika, uporabi za namene določitve uteži tveganja.

---

(1)  UL L 250, 2.10.2003, str. 10.

PRILOGA VII

PRISTOP NA OSNOVI NOTRANJIH BONITETNIH OCEN

Del 1 – Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub

1.   IZRAČUN ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA KREDITNO TVEGANJE

| 1. | Če ni navedeno drugače, se vhodni parametri verjetnosti neplačila (PD), izgube ob neplačilu (LGD) in vrednosti zapadlosti (M) določijo kakor je navedeno v delu 2, vrednost izpostavljenosti pa se določi kakor je navedeno v delu 3. |
| --- | --- |

1.

Če ni navedeno drugače, se vhodni parametri verjetnosti neplačila (PD), izgube ob neplačilu (LGD) in vrednosti zapadlosti (M) določijo kakor je navedeno v delu 2, vrednost izpostavljenosti pa se določi kakor je navedeno v delu 3.

| 2. | Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vsako izpostavljenost se izračuna v skladu z naslednjimi formulami: |
| --- | --- |

2.

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vsako izpostavljenost se izračuna v skladu z naslednjimi formulami:

1.1.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank.

| 3. | Ob upoštevanju odstavkov 5 do 9 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:
  Korelacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 - EXP (– 50))]
  Faktor zapadlosti (b) = (0.11852 – 0.05478 * ln(PD))2

  Utež tveganja (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06
  N(x) označuje kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je verjetnost, da je normalna slučajna spremenljivka s povprečjem nič in varianco ena, manjša ali enaka x). G(z) označuje inverzno kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je vrednost x tako, da N(x) = z).
  Če je PD = 0, znaša RW: 0.
  Če je PD = 1, velja naslednje:






  — | za neplačane izpostavljenosti, za katere kreditne institucije uporabljajo vrednosti LGD iz odstavka 8 dela 2 znaša RW: 0; in |
| --- | --- | --- |

3.

Ob upoštevanju odstavkov 5 do 9 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:

Korelacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 - EXP (– 50))]

Faktor zapadlosti (b) = (0.11852 – 0.05478 * ln(PD))2

Utež tveganja (RW) = (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – )) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD * (1 – 1,5 * b) -1 * (1 + (M – 2,5) * b) * 12,5 * 1,06

N(x) označuje kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je verjetnost, da je normalna slučajna spremenljivka s povprečjem nič in varianco ena, manjša ali enaka x). G(z) označuje inverzno kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je vrednost x tako, da N(x) = z).

Če je PD = 0, znaša RW: 0.

Če je PD = 1, velja naslednje:

—

za neplačane izpostavljenosti, za katere kreditne institucije uporabljajo vrednosti LGD iz odstavka 8 dela 2 znaša RW: 0; in

| — | za neplačane izpostavljenosti, za katere kreditne institucije uporabljajo lastne ocene LGD, znaša RW: Max{0,12.5*(LGD-ELBE )}; |
| --- | --- |

—

za neplačane izpostavljenosti, za katere kreditne institucije uporabljajo lastne ocene LGD, znaša RW: Max{0,12.5*(LGD-ELBE )};

kjer je ELBE najboljša ocena pričakovane izgube kreditne institucije za neplačane izpostavljenosti iz odstavka 8 dela 4 te priloge.

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti = RW * vrednost izpostavljenosti

| 4. | Znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti za vsako izpostavljenost, ki izpolnjuje zahteve, določene v odstavku 29 dela 1 Priloge VIII in odstavku 22 dela 2 Priloge VIII, se lahko prilagodi v skladu z naslednjo formulo:
  Znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti = RW * vrednost izpostavljenosti * (0.15 + 160 * PDpp)]
  kjer je
  PDpp = PD izdajatelja zavarovanja
  RW se izračuna z uporabo ustrezne formule za utež tveganja, določene v odstavku 3 za zavarovano izpostavljenost, PD dolžnika in LGD primerljive neposredne izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja. Faktor zapadlosti (b) se izračuna z uporabo nižjega izmed PD dajalca zavarovanja in PD dolžnika. |
| --- | --- |

4.

Znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti za vsako izpostavljenost, ki izpolnjuje zahteve, določene v odstavku 29 dela 1 Priloge VIII in odstavku 22 dela 2 Priloge VIII, se lahko prilagodi v skladu z naslednjo formulo:

Znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti = RW * vrednost izpostavljenosti * (0.15 + 160 * PDpp)]

kjer je

PDpp = PD izdajatelja zavarovanja

RW se izračuna z uporabo ustrezne formule za utež tveganja, določene v odstavku 3 za zavarovano izpostavljenost, PD dolžnika in LGD primerljive neposredne izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja. Faktor zapadlosti (b) se izračuna z uporabo nižjega izmed PD dajalca zavarovanja in PD dolžnika.

| 5. | Za izpostavljenosti do podjetij, kjer skupna letna prodaja za konsolidirano skupino, v katero spada podjetje, znaša manj kakor 50 milijonov evrov, lahko kreditne institucije uporabijo naslednjo korelacijsko formulo za izračun uteži tveganja za izpostavljenosti do podjetij. V tej formuli je S izražen kot skupna letna prodaja v milijonih evrov, s tem da 5 milijonov evrov ≤ S ≤ 50 milijonov eurov. Evidentirana prodaja, ki znaša manj kakor 5 milijonov eurov, se obravnava kot enakovredna 5 milijonom eurov. Skupna letna prodaja za odkupljene denarne terjatve je tehtano povprečje posameznih izpostavljenosti v skupini.
  Korelacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)
  Kreditne institucije nadomestijo bilančno vsoto konsolidirane skupine za skupno letno prodajo, kadar skupna letna prodaja ni pomemben kazalec velikosti podjetja in je bilančna vsota pomembnejši kazalec kakor skupna letna prodaja. |
| --- | --- |

5.

Za izpostavljenosti do podjetij, kjer skupna letna prodaja za konsolidirano skupino, v katero spada podjetje, znaša manj kakor 50 milijonov evrov, lahko kreditne institucije uporabijo naslednjo korelacijsko formulo za izračun uteži tveganja za izpostavljenosti do podjetij. V tej formuli je S izražen kot skupna letna prodaja v milijonih evrov, s tem da 5 milijonov evrov ≤ S ≤ 50 milijonov eurov. Evidentirana prodaja, ki znaša manj kakor 5 milijonov eurov, se obravnava kot enakovredna 5 milijonom eurov. Skupna letna prodaja za odkupljene denarne terjatve je tehtano povprečje posameznih izpostavljenosti v skupini.

Korelacija (R) = 0,12 × (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50)) + 0,24 * [1 – (1 – EXP (– 50 * PD ))/(1 – EXP (– 50))]– 0,04 * (1 – ( S – 5)/45)

Kreditne institucije nadomestijo bilančno vsoto konsolidirane skupine za skupno letno prodajo, kadar skupna letna prodaja ni pomemben kazalec velikosti podjetja in je bilančna vsota pomembnejši kazalec kakor skupna letna prodaja.

| 6. | Kreditna institucija izpostavljenostim posebnih kreditnih aranžmajev, pri katerih ne more dokazati, da njene ocene PD ustrezajo minimalnim zahtevam iz dela 4, dodeli uteži tveganja v skladu s tabelo 1.
  Tabela 1










  Preostala zapadlost | kategorija 1 | kategorija 2 | kategorija 3 | kategorija 4 | kategorija 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| manj kakor 2,5 leta | 50 % | 70 % | 115 % | 250 % | 0 % |
| enako ali več kakor 2,5 leta | 70 % | 90 % | 115 % | 250 % | 0 % |

6.

Kreditna institucija izpostavljenostim posebnih kreditnih aranžmajev, pri katerih ne more dokazati, da njene ocene PD ustrezajo minimalnim zahtevam iz dela 4, dodeli uteži tveganja v skladu s tabelo 1.

Tabela 1

Preostala zapadlost

kategorija 1

kategorija 2

kategorija 3

kategorija 4

kategorija 5

manj kakor 2,5 leta

50 %

70 %

115 %

250 %

0 %

enako ali več kakor 2,5 leta

70 %

90 %

115 %

250 %

0 %

Pristojni organi lahko dovolijo kreditni instituciji, da na splošno dodeli prednostne uteži tveganja 50 % za izpostavljenosti v kategoriji 1 in uteži tveganja 70 % za izpostavljenosti v kategoriji 2, če so prevzete značilnosti in druge značilnosti tveganj dovolj močne za ustrezno kategorijo.

Pri dodeljevanju uteži tveganj za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev kreditne institucije upoštevajo naslednje dejavnike: finančna trdnost, politično in pravno okolje, značilnosti posla in/ali sredstva, finančno stabilnost sponzorja in izvajalca, vključno z morebitnim pritokom dohodka iz javno-zasebnega partnerstva, zavarovalni paket.

| 7. | Kreditne institucije morajo glede odkupljenih denarnih terjatev do podjetij izpolnjevati minimalne zahteve iz odstavkov 105 do 109 v delu 4. Za odkupljene denarne terjatve do podjetij, ki poleg tega izpolnjujejo pogoje iz odstavka 14, in če bi bilo neupravičeno obremenjujoče za kreditno institucijo uporabljati standarde za količinsko opredelitev tveganja za izpostavljenosti do podjetij, kakor je navedeno za te denarne terjatve v delu 4, se lahko uporabljajo standardi za količinsko opredelitev tveganj za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno iz dela 4. |
| --- | --- |

7.

Kreditne institucije morajo glede odkupljenih denarnih terjatev do podjetij izpolnjevati minimalne zahteve iz odstavkov 105 do 109 v delu 4. Za odkupljene denarne terjatve do podjetij, ki poleg tega izpolnjujejo pogoje iz odstavka 14, in če bi bilo neupravičeno obremenjujoče za kreditno institucijo uporabljati standarde za količinsko opredelitev tveganja za izpostavljenosti do podjetij, kakor je navedeno za te denarne terjatve v delu 4, se lahko uporabljajo standardi za količinsko opredelitev tveganj za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno iz dela 4.

| 8. | Za odkupljene denarne terjatve do podjetij se lahko vračljivi popusti za odkupe, zavarovanja s premoženjem ali delna osebna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačil, izgube iz naslova zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ali obojega, obravnavajo kakor pozicije ob prvi izgubi na podlagi listinjenja v okviru pristopa IRB. |
| --- | --- |

8.

Za odkupljene denarne terjatve do podjetij se lahko vračljivi popusti za odkupe, zavarovanja s premoženjem ali delna osebna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačil, izgube iz naslova zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ali obojega, obravnavajo kakor pozicije ob prvi izgubi na podlagi listinjenja v okviru pristopa IRB.

| 9. | Če institucija zagotavlja kreditno zavarovanje za vrsto izpostavljenosti pod pogojem, da n-to neplačilo med izpostavljenostmi povzroči plačilo, in da ta kreditni dogodek prekine pogodbo, če ima produkt zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI, se uporabljajo uteži tveganja, predpisane v členih 94 do 101. Če proizvod nima bonitetne ocene primerne ECAI, se uteži tveganja izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara, seštejejo, razen izpostavljenosti n-1, če vsota pričakovanih izgub, pomnožena z 12.5, in zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti ne presega nominalnega zneska zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, pomnožen z 12.5. Izpostavljenosti n-1, ki se zključijo iz seštevka, se določijo na podlagi tega, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti kakor znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek. |
| --- | --- |

9.

Če institucija zagotavlja kreditno zavarovanje za vrsto izpostavljenosti pod pogojem, da n-to neplačilo med izpostavljenostmi povzroči plačilo, in da ta kreditni dogodek prekine pogodbo, če ima produkt zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI, se uporabljajo uteži tveganja, predpisane v členih 94 do 101. Če proizvod nima bonitetne ocene primerne ECAI, se uteži tveganja izpostavljenosti, ki jih vsebuje košara, seštejejo, razen izpostavljenosti n-1, če vsota pričakovanih izgub, pomnožena z 12.5, in zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti ne presega nominalnega zneska zavarovanja, ki ga zagotavlja kreditni izvedeni finančni instrument, pomnožen z 12.5. Izpostavljenosti n-1, ki se zključijo iz seštevka, se določijo na podlagi tega, da vključujejo tiste izpostavljenosti, od katerih vsaka povzroča nižji znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti kakor znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti katere koli izpostavljenosti, ki je vključena v seštevek.

1.2.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno:

| 10. | Ob upoštevanju odstavkov 12 in 13 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:
  Korelacija (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]
  Utež tveganja (RW):
  (LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – R)) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06
  N(x) označuje kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je verjetnost, da je normalna slučajna spremenljivka s povprečjem nič in varianco ena, manjša ali enaka x). G(z) označuje inverzno kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je vrednost x tako, da N(x) = z).
  če je PD = 1 (neplačana izpostavljenost), znaša RW: Max {0,12.5*(LGD-ELBE)};
  kjer je ELBE najboljša ocena pričakovane izgube kreditne institucije za neplačane izpostavljenosti iz odstavka 80 dela 4.
  Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti = RW * vrednost izpostavljenosti |
| --- | --- |

10.

Ob upoštevanju odstavkov 12 in 13 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:

Korelacija (R) = 0,03 × (1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35)) + 0,16 * [1 –(1 – EXP (– 35 * PD ))/(1 – EXP (– 35))]

Utež tveganja (RW):

(LGD * N[(1 – R) 0,5 * G(PD) + (R/(1 – R)) 0,5 * G(0,999)] – PD * LGD) * 12,5 * 1,06

N(x) označuje kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je verjetnost, da je normalna slučajna spremenljivka s povprečjem nič in varianco ena, manjša ali enaka x). G(z) označuje inverzno kumulativno porazdelitveno funkcijo za standardizirano normalno slučajno spremenljivko (to je vrednost x tako, da N(x) = z).

če je PD = 1 (neplačana izpostavljenost), znaša RW: Max {0,12.5*(LGD-ELBE)};

kjer je ELBE najboljša ocena pričakovane izgube kreditne institucije za neplačane izpostavljenosti iz odstavka 80 dela 4.

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti = RW * vrednost izpostavljenosti

| 11. | Znesek tveganja prilagojenih izpostavljenosti za vsako izpostavljenost do majhnih ali srednje velikih podjetij, kakor so opredeljena v členu 86(4), ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 29 dela 1 Priloge VIII in odstavka 22 dela 2 Priloge VIII se lahko izračunajo v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

11.

Znesek tveganja prilagojenih izpostavljenosti za vsako izpostavljenost do majhnih ali srednje velikih podjetij, kakor so opredeljena v členu 86(4), ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 29 dela 1 Priloge VIII in odstavka 22 dela 2 Priloge VIII se lahko izračunajo v skladu z odstavkom 4.

| 12. | Za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, zavarovane z nepremičninami, korelacija (R) z vrednostjo 0,15 nadomesti vrednost korelacije, dobljeno s korelacijsko formulo iz odstavka 10. |
| --- | --- |

12.

Za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, zavarovane z nepremičninami, korelacija (R) z vrednostjo 0,15 nadomesti vrednost korelacije, dobljeno s korelacijsko formulo iz odstavka 10.

| 13. | Za kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, kakor je opredeljeno v (a) do (e), korelacija (R) z vrednostjo 0,04 nadomesti vrednost korelacije, dobljeno s korelacijsko formulo iz odstavka 10.
  Izpostavljenosti se opredelijo kot kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, če izpolnjujejo naslednje pogoje:






  a) | izpostavljenosti so do fizičnih oseb; |
| --- | --- | --- |

13.

Za kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, kakor je opredeljeno v (a) do (e), korelacija (R) z vrednostjo 0,04 nadomesti vrednost korelacije, dobljeno s korelacijsko formulo iz odstavka 10.

Izpostavljenosti se opredelijo kot kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

a)

izpostavljenosti so do fizičnih oseb;

| b) | izpostavljenosti so obnavljajoče, nezavarovane, in če se ne izkoristijo, jih kreditna institucija takoj in brezpogojno prekliče (v tem smislu so obnavljajoče se izpostavljenosti opredeljene kot izpostavljenosti, pri katerih neporavnan saldo strank lahko niha na podlagi njihove odločitve o izposoji in povračilu do omejitve, ki jo določi kreditna institucija). Neizkoriščena odobrena sredstva se lahko obravnavajo kot brezpogojno preklicna, če pogoji kreditni instituciji dovoljujejo, da jih prekliče v celotnem obsegu, ki je dovoljen z zakonodajo o varstvu potrošnikov in sorodno zakonodajo; |
| --- | --- |

b)

izpostavljenosti so obnavljajoče, nezavarovane, in če se ne izkoristijo, jih kreditna institucija takoj in brezpogojno prekliče (v tem smislu so obnavljajoče se izpostavljenosti opredeljene kot izpostavljenosti, pri katerih neporavnan saldo strank lahko niha na podlagi njihove odločitve o izposoji in povračilu do omejitve, ki jo določi kreditna institucija). Neizkoriščena odobrena sredstva se lahko obravnavajo kot brezpogojno preklicna, če pogoji kreditni instituciji dovoljujejo, da jih prekliče v celotnem obsegu, ki je dovoljen z zakonodajo o varstvu potrošnikov in sorodno zakonodajo;

| c) | največja izpostavljenost do posamezne fizične osebe v podportfelju znaša 100 000 evrov ali manj; |
| --- | --- |

c)

največja izpostavljenost do posamezne fizične osebe v podportfelju znaša 100 000 evrov ali manj;

| d) | kreditna institucija lahko dokaže, da je uporaba korelacijske formule iz tega odstavka omejena na portfelje, ki so pokazali majhno nestanovitnost stopenj izgub glede na povprečno stopnjo izgub, zlasti znotraj nizkih pasov PD. Pristojni organi pregledajo relativno nestanovitnost stopenj izgub v podporfeljih kvalificiranih obnavljajočih izpostavljenosti do majhnih dolžnikov in skupni podportfelj kvalificiranih obnavljajočih izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, ter si izmenjujejo informacije o tipičnih lastnostih stopenj izgub kvalificiranih obnavljajočih izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobnov raznih jurisdikcijah;in |
| --- | --- |

d)

kreditna institucija lahko dokaže, da je uporaba korelacijske formule iz tega odstavka omejena na portfelje, ki so pokazali majhno nestanovitnost stopenj izgub glede na povprečno stopnjo izgub, zlasti znotraj nizkih pasov PD. Pristojni organi pregledajo relativno nestanovitnost stopenj izgub v podporfeljih kvalificiranih obnavljajočih izpostavljenosti do majhnih dolžnikov in skupni podportfelj kvalificiranih obnavljajočih izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, ter si izmenjujejo informacije o tipičnih lastnostih stopenj izgub kvalificiranih obnavljajočih izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobnov raznih jurisdikcijah;in

| e) | pristojni organ zagotovi skladnost obravnave kvalificiranih obnavljajočih se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobnoz osnovnimi značilnostmi tveganja podportfelja. |
| --- | --- |

e)

pristojni organ zagotovi skladnost obravnave kvalificiranih obnavljajočih se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobnoz osnovnimi značilnostmi tveganja podportfelja.

Ne glede na točko (b) lahko pristojni organi obravnavajo izpostavljenost kot nezavarovano tudi kadar je zavarovana s splošnim zavarovanjem, ki pokriva več izpostavljenosti istega dolžnika. V teh primerih se poplačila iz zavarovanja ne upoštevajo pri oceni LGD.

| 14. | Odkupljene denarne terjatve so upravičene do obravnave v okviru kategorije izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, če izpolnjujejo minimalne zahteve iz odstavkov 105 do 109 dela 4 in naslednje pogoje:






  a) | kreditna institucija je odkupila denarne terjatve od nepovezanih, tretjih prodajalcev, njena izpostavljenost do dolžnika odkupljenih denarnih terjatev pa ne vključuje izpostavljenosti, ki neposredno ali posredno izvirajo iz same kreditne institucije; |
| --- | --- | --- |

14.

Odkupljene denarne terjatve so upravičene do obravnave v okviru kategorije izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, če izpolnjujejo minimalne zahteve iz odstavkov 105 do 109 dela 4 in naslednje pogoje:

a)

kreditna institucija je odkupila denarne terjatve od nepovezanih, tretjih prodajalcev, njena izpostavljenost do dolžnika odkupljenih denarnih terjatev pa ne vključuje izpostavljenosti, ki neposredno ali posredno izvirajo iz same kreditne institucije;

| b) | odkupljene denarne terjatve so ustvarjene na strogo poslovni podlagi med prodajalcem in dolžnikom. Denarne terjatve podjetij do drugih podjetij v skupini in denarne terjatve, ki so predmet medsebojnega pobotanja med podjetji, ki kupujejo in prodajajo drugo drugemu, niso primerne; |
| --- | --- |

b)

odkupljene denarne terjatve so ustvarjene na strogo poslovni podlagi med prodajalcem in dolžnikom. Denarne terjatve podjetij do drugih podjetij v skupini in denarne terjatve, ki so predmet medsebojnega pobotanja med podjetji, ki kupujejo in prodajajo drugo drugemu, niso primerne;

| c) | kreditna institucija, ki odkupi denarno terjatev, ima terjatev na vse prihodke od odkupljenih denarnih terjatev ali sorazmerni (pro-rata) delež v prihodkih; in |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija, ki odkupi denarno terjatev, ima terjatev na vse prihodke od odkupljenih denarnih terjatev ali sorazmerni (pro-rata) delež v prihodkih; in

| d) | portfelj odkupljenih denarnih terjatev je dovolj raznovrsten. |
| --- | --- |

d)

portfelj odkupljenih denarnih terjatev je dovolj raznovrsten.

| 15. | Za odkupljene denarne terjatve se lahko vračljivi popusti za odkupe, zavarovanja s premoženjem ali delna osebna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačila, izgube iz naslova tveganja zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ali obojega, obravnavajo kakor pozicije ob prvi izgubi na podlagi listinjenja v okviru pristopa IRB. |
| --- | --- |

15.

Za odkupljene denarne terjatve se lahko vračljivi popusti za odkupe, zavarovanja s premoženjem ali delna osebna jamstva, ki zagotavljajo varovanje pred prvo izgubo v primeru izgube iz naslova neplačila, izgube iz naslova tveganja zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ali obojega, obravnavajo kakor pozicije ob prvi izgubi na podlagi listinjenja v okviru pristopa IRB.

| 16. | Za hibridne skupine odkupljenih denarnih terjatev iz naslova bančništva na drobno, pri katerih kreditne institucije, ki so jih odkupile, ne morejo ločiti izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, in kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno od drugih izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, se uporablja utež tveganja iz naslova bančništva na drobno, ki ustvarja največje kapitalske zahteve za navedene izpostavljenosti. |
| --- | --- |

16.

Za hibridne skupine odkupljenih denarnih terjatev iz naslova bančništva na drobno, pri katerih kreditne institucije, ki so jih odkupile, ne morejo ločiti izpostavljenosti, zavarovane z nepremičninami, in kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno od drugih izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, se uporablja utež tveganja iz naslova bančništva na drobno, ki ustvarja največje kapitalske zahteve za navedene izpostavljenosti.

1.3.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov

| 17. | Kreditna institucija lahko uporablja različne pristope za različne portfelje, če kreditna institucija interno tudi sama uporablja različne pristope. Če kreditna institucija uporablja različne pristope, dokaže pristojnim organom, da je njena izbira dosledna in da ni odvisna od regulatorne arbitraže. |
| --- | --- |

17.

Kreditna institucija lahko uporablja različne pristope za različne portfelje, če kreditna institucija interno tudi sama uporablja različne pristope. Če kreditna institucija uporablja različne pristope, dokaže pristojnim organom, da je njena izbira dosledna in da ni odvisna od regulatorne arbitraže.

| 18. | Ne glede na odstavek 17 lahko pristojni organi dovolijo dodelitev zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov podjetjem, ki opravljajo pomožne storitve v skladu z obravnavo drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti. |
| --- | --- |

18.

Ne glede na odstavek 17 lahko pristojni organi dovolijo dodelitev zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov podjetjem, ki opravljajo pomožne storitve v skladu z obravnavo drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti.

1.3.1.   Pristop enostavnih uteži tveganja

| 19. | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu z naslednjo formulo:
  Utež tveganja (RW) = 190 % za izpostavljenosti iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj raznovrstnih portfeljih.
  Utež tveganja (RW) = 290 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi.
  Utež tveganja (RW) = 370 % za vse druge izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov.
  Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti = RW * vrednost izpostavljenosti |
| --- | --- |

19.

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu z naslednjo formulo:

Utež tveganja (RW) = 190 % za izpostavljenosti iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj raznovrstnih portfeljih.

Utež tveganja (RW) = 290 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi.

Utež tveganja (RW) = 370 % za vse druge izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov.

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti = RW * vrednost izpostavljenosti

| 20. | Kratke pozicije denarnih sredstev in izvedeni finančni instrumenti v bančni knjigi se lahko izravnajo z dolgimi pozicijami v istih posameznih zalogah, če so bili ti instrumenti izrecno določeni kot varovanja posebnih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov in če zagotavljajo varovanje za vsaj še eno leto. Druge kratke pozicije se obravnavajo, kakor da so dolge pozicije z ustreznimi utežmi tveganja, ki se uporabljajo za absolutno vrednost vsake pozicije. V okviru pozicij z neusklajeno zapadlostjo se uporablja metoda za izpostavljenosti do podjetij iz odstavka 16 dela 2 Priloge VII. |
| --- | --- |

20.

Kratke pozicije denarnih sredstev in izvedeni finančni instrumenti v bančni knjigi se lahko izravnajo z dolgimi pozicijami v istih posameznih zalogah, če so bili ti instrumenti izrecno določeni kot varovanja posebnih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov in če zagotavljajo varovanje za vsaj še eno leto. Druge kratke pozicije se obravnavajo, kakor da so dolge pozicije z ustreznimi utežmi tveganja, ki se uporabljajo za absolutno vrednost vsake pozicije. V okviru pozicij z neusklajeno zapadlostjo se uporablja metoda za izpostavljenosti do podjetij iz odstavka 16 dela 2 Priloge VII.

| 21. | Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za izpostavljenost iz naslova lastniških instrumentov, v skladu z metodami iz členov 90 do 93. |
| --- | --- |

21.

Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za izpostavljenost iz naslova lastniških instrumentov, v skladu z metodami iz členov 90 do 93.

1.3.2.   Pristop PD/LGD

| 22. | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu z formulami iz odstavka 3. Če kreditne institucije nimajo dovolj informacij za uporabo opredelitve neplačila iz odstavkov 44 do 48 v delu 4, se za uteži tveganja uporabi faktor povečanja 1,5. |
| --- | --- |

22.

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu z formulami iz odstavka 3. Če kreditne institucije nimajo dovolj informacij za uporabo opredelitve neplačila iz odstavkov 44 do 48 v delu 4, se za uteži tveganja uporabi faktor povečanja 1,5.

| 23. | Na ravni posamezne izpostavljenosti vsota pričakovane izgube, pomnožene z 12,5, in zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti, ne presega vrednosti izpostavljenosti, pomnožene z 12,5. |
| --- | --- |

23.

Na ravni posamezne izpostavljenosti vsota pričakovane izgube, pomnožene z 12,5, in zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti, ne presega vrednosti izpostavljenosti, pomnožene z 12,5.

| 24. | Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za izpostavljenost iz naslova lastniških instrumentov v skladu z metodami iz členov 90 do 93. Za to se uporablja LGD 90 % za izpostavljenost do ponudnika varovanja. Za izpostavljenosti iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj raznovrstnih portfeljih se lahko uporabi LGD 65 %. Za te namene M znaša 5 let. |
| --- | --- |

24.

Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za izpostavljenost iz naslova lastniških instrumentov v skladu z metodami iz členov 90 do 93. Za to se uporablja LGD 90 % za izpostavljenost do ponudnika varovanja. Za izpostavljenosti iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj raznovrstnih portfeljih se lahko uporabi LGD 65 %. Za te namene M znaša 5 let.

1.3.3.   Pristop internih modelov

| 25. | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti so enaki morebitni izgubi iz izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov institucije, dobljeni z uporabo internih modelov tvegane vrednosti ob upoštevanju 99. percentila enostranskega intervala zaupanja za razliko med četrtletnimi donosi in ustrezno netvegano stopnjo, izračunano v dolgoročnem vzorčnem obdobju, pomnoženo z 12,5. Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti na ravni posamezne izpostavljenosti niso manjši od vsote minimalnih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, zahtevanih na podlagi pristopa PD/LGD, in ustreznih pričakovanih izgub, pomnoženih z 12,5 in izračunanih na osnovi vrednosti, določenih v odstavku 24(a) dela 2, in ustreznih vrednosti LGD iz odstavkov 25 in 26 dela 2. |
| --- | --- |

25.

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti so enaki morebitni izgubi iz izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov institucije, dobljeni z uporabo internih modelov tvegane vrednosti ob upoštevanju 99. percentila enostranskega intervala zaupanja za razliko med četrtletnimi donosi in ustrezno netvegano stopnjo, izračunano v dolgoročnem vzorčnem obdobju, pomnoženo z 12,5. Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti na ravni posamezne izpostavljenosti niso manjši od vsote minimalnih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, zahtevanih na podlagi pristopa PD/LGD, in ustreznih pričakovanih izgub, pomnoženih z 12,5 in izračunanih na osnovi vrednosti, določenih v odstavku 24(a) dela 2, in ustreznih vrednosti LGD iz odstavkov 25 in 26 dela 2.

| 26. | Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za pozicijo lastniških instrumentov. |
| --- | --- |

26.

Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje, pridobljeno za pozicijo lastniških instrumentov.

1.4.   Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za druga sredstva iz naslova nekreditnih obveznosti.

| 27. | Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu s formulo:
  Znesek tveganju prilagojene izpostavljenost = 100 % * vrednost izpostavljenosti,
  razen če je izpostavljenost preostala vrednost. V tem primeru mora biti upoštevana za vsako leto in izračunana kot sledi:
  1/t * 100 % * vrednost izpostavljenosti;
  pri čemer t predstavlja število let trajanja pogodbe o zakupu. |
| --- | --- |

27.

Zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti se izračunajo v skladu s formulo:

Znesek tveganju prilagojene izpostavljenost = 100 % * vrednost izpostavljenosti,

razen če je izpostavljenost preostala vrednost. V tem primeru mora biti upoštevana za vsako leto in izračunana kot sledi:

1/t * 100 % * vrednost izpostavljenosti;

pri čemer t predstavlja število let trajanja pogodbe o zakupu.

2.   IZRAČUN ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA TVEGANJE ZMANJŠANJA VREDNOSTI ODKUPLJENIH DENARNIH TERJATEV

| 28. | Uteži tveganja za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev do podjetij in iz naslova bančništva na drobno:
  Uteži tveganja se izračunajo v skladu z formulo iz odstavka 3. Vhodni parametri PD in LGD se določijo kakor je navedeno v delu 2, vrednost izpostavljenosti se določi kakor je navedeno v delu 3, M pa je 1 leto. Če lahko kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da tveganje zmanjšanja vrednosti ni bistveno, ga ni treba upoštevati. |
| --- | --- |

28.

Uteži tveganja za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev do podjetij in iz naslova bančništva na drobno:

Uteži tveganja se izračunajo v skladu z formulo iz odstavka 3. Vhodni parametri PD in LGD se določijo kakor je navedeno v delu 2, vrednost izpostavljenosti se določi kakor je navedeno v delu 3, M pa je 1 leto. Če lahko kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da tveganje zmanjšanja vrednosti ni bistveno, ga ni treba upoštevati.

3.   IZRAČUN ZNESKOV PRIČAKOVANIH IZGUB

| 29. | Če ni navedeno drugače, se vhodni parametri PD in LGD določijo, kakor je navedeno v delu 2, vrednost izpostavljenosti pa se določi, kakor je navedeno v delu 3. |
| --- | --- |

29.

Če ni navedeno drugače, se vhodni parametri PD in LGD določijo, kakor je navedeno v delu 2, vrednost izpostavljenosti pa se določi, kakor je navedeno v delu 3.

| 30. | Zneski pričakovane izgube za izpostavljenosti do podjetij, institucij, enot centralne ravni držav in centralnih bank ter izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno se izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:
  Pričakovana izguba (EL) = PD × LGD
  Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti
  Za neplačane izpostavljenosti (PD = 1), za katere kreditne institucije uporabljajo lastne ocene LGD, je EL=ELBE, kar pomeni, da je to najboljša ocena pričakovane izgube kreditne institucije za neplačane izpostavljenosti iz odstavka 80 dela 4 te priloge.
  Za izpostavljenosti, ki se obravnavajo, kot je določeno v odstavku 4 dela 1, je EL enak 0. |
| --- | --- |

30.

Zneski pričakovane izgube za izpostavljenosti do podjetij, institucij, enot centralne ravni držav in centralnih bank ter izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno se izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:

Pričakovana izguba (EL) = PD × LGD

Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti

Za neplačane izpostavljenosti (PD = 1), za katere kreditne institucije uporabljajo lastne ocene LGD, je EL=ELBE, kar pomeni, da je to najboljša ocena pričakovane izgube kreditne institucije za neplačane izpostavljenosti iz odstavka 80 dela 4 te priloge.

Za izpostavljenosti, ki se obravnavajo, kot je določeno v odstavku 4 dela 1, je EL enak 0.

| 31. | Vrednosti EL za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, pri katerih institucije uporabljajo metode iz odstavka 6 za dodeljevanje uteži tveganja, se dodelijo v skladu s tabelo 2.
  Tabela 2










  Preostala zapadlost | kategorija 1 | kategorija 2 | kategorija 3 | kategorija 4 | kategorija 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| manj kakor 2,5 leta | 0 % | 0,4 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |
| enako ali več kakor 2,5 leta EL | 0,4 % | 0,8 % | 2,8 % | 8 % | 50 % |

31.

Vrednosti EL za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, pri katerih institucije uporabljajo metode iz odstavka 6 za dodeljevanje uteži tveganja, se dodelijo v skladu s tabelo 2.

Tabela 2

Preostala zapadlost

kategorija 1

kategorija 2

kategorija 3

kategorija 4

kategorija 5

manj kakor 2,5 leta

0 %

0,4 %

2,8 %

8 %

50 %

enako ali več kakor 2,5 leta EL

0,4 %

0,8 %

2,8 %

8 %

50 %

Če pristojni organi dovolijo kreditni instituciji, da na splošno dodeli prednostne uteži tveganja 50 % za izpostavljenosti v kategoriji 1 in uteži tveganja 70 % za izpostavljenosti v kategoriji 2, je za izpostavljenosti v kategoriji 1 vrednost EL 0 %, za izpostavljenosti v kategoriji 2 pa 0,4 %.

| 32. | Zneski pričakovanih izgub za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, pri katerih se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z metodami iz odstavkov 19 do 21, se izračunajo v skladu z naslednjo formulo:
  Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti
  Vrednosti EL so naslednje:
  Pričakovana izguba (EL) = 0,8 % za izpostavljenosti iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj raznovrstnih portfeljih
  Pričakovana izguba (EL) = 0,8 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi.
  Pričakovana izguba (EL) = 2,4 % za vse druge izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov. |
| --- | --- |

32.

Zneski pričakovanih izgub za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, pri katerih se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z metodami iz odstavkov 19 do 21, se izračunajo v skladu z naslednjo formulo:

Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti

Vrednosti EL so naslednje:

Pričakovana izguba (EL) = 0,8 % za izpostavljenosti iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj raznovrstnih portfeljih

Pričakovana izguba (EL) = 0,8 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi.

Pričakovana izguba (EL) = 2,4 % za vse druge izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov.

| 33. | Zneski pričakovanih izgub za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, pri katerih se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z metodami iz odstavkov 22 do 24, se izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:
  Pričakovana izguba (EL) = PD × LGD
  Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti |
| --- | --- |

33.

Zneski pričakovanih izgub za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, pri katerih se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z metodami iz odstavkov 22 do 24, se izračunajo v skladu z naslednjimi formulami:

Pričakovana izguba (EL) = PD × LGD

Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti

| 34. | Zneski pričakovanih izgub za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, pri katerih se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z metodami iz odstavkov 25 do 26, znašajo 0. |
| --- | --- |

34.

Zneski pričakovanih izgub za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, pri katerih se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z metodami iz odstavkov 25 do 26, znašajo 0.

| 35. | Zneski pričakovanih izgub zaradi tveganja zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se izračunajo v skladu z naslednjo formulo:
  Pričakovana izguba (EL) = PD × LGD in
  Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti |
| --- | --- |

35.

Zneski pričakovanih izgub zaradi tveganja zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se izračunajo v skladu z naslednjo formulo:

Pričakovana izguba (EL) = PD × LGD in

Znesek pričakovane izgube = EL × vrednost izpostavljenosti

4.   OBRAVNAVA ZNESKOV PRIČAKOVANIH IZGUB

| 36. | Zneski pričakovanih izgub, izračunani v skladu z odstavki 30, 31 in 35, se odštejejo od vsote oslabitev in rezervacij za te izpostavljenosti. Diskonti na bilančne izpostavljenosti, ki so bile, v skladu z odstavkom 1 v delu 3, odkupljene v stanju neplačila, se obravnavajo enako kakor oslabitve. Zneski pričakovanih izgub za listinjene izpostavljenosti in oslabitve ter rezervacije za te izpostavljenosti niso vključene v ta izračun. |
| --- | --- |

36.

Zneski pričakovanih izgub, izračunani v skladu z odstavki 30, 31 in 35, se odštejejo od vsote oslabitev in rezervacij za te izpostavljenosti. Diskonti na bilančne izpostavljenosti, ki so bile, v skladu z odstavkom 1 v delu 3, odkupljene v stanju neplačila, se obravnavajo enako kakor oslabitve. Zneski pričakovanih izgub za listinjene izpostavljenosti in oslabitve ter rezervacije za te izpostavljenosti niso vključene v ta izračun.

Del 2 – PD, LGD in zapadlost

| 1. | Vhodni parametri verjetnost neplačila (PD), izguba ob neplačilu (LGD) in vrednost zapadlosti (M) za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub iz dela 1 so tisti, ki jih je ocenila kreditna institucija v skladu z delom 4, ob upoštevanju naslednjih določb. |
| --- | --- |

1.

Vhodni parametri verjetnost neplačila (PD), izguba ob neplačilu (LGD) in vrednost zapadlosti (M) za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub iz dela 1 so tisti, ki jih je ocenila kreditna institucija v skladu z delom 4, ob upoštevanju naslednjih določb.

1.   IZPOSTAVLJENOSTI DO PODJETIJ, INSTITUCIJ TER ENOT CENTRALNE RAVNI DRŽAV IN CENTRALNIH BANK

1.1.   PD

| 2. | PD izpostavljenosti do podjetja ali institucije znaša vsaj 0,03 %. |
| --- | --- |

2.

PD izpostavljenosti do podjetja ali institucije znaša vsaj 0,03 %.

| 3. | Kar zadeva odkupljene denarne terjatve do podjetij, za katere kreditna institucija ne more dokazati, da njene ocene PD izpolnjujejo minimalne zahteve iz dela 4, se PD za te izpostavljenosti ugotavlja v skladu z naslednjo metodo: za nepodrejene odkupljene denarne terjatve do podjetij je PD ocena kreditne institucije za EL, deljena z LGD za te denarne terjatve. Za podrejene odkupljene denarne terjatve do podjetij je PD ocena kreditne institucije za EL. Če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij in če kreditna institucija lahko zanesljivo razstavi svoje ocene EL za odkupljene denarne terjatve do podjetij na PD in LGD, se lahko uporablja ocena PD. |
| --- | --- |

3.

Kar zadeva odkupljene denarne terjatve do podjetij, za katere kreditna institucija ne more dokazati, da njene ocene PD izpolnjujejo minimalne zahteve iz dela 4, se PD za te izpostavljenosti ugotavlja v skladu z naslednjo metodo: za nepodrejene odkupljene denarne terjatve do podjetij je PD ocena kreditne institucije za EL, deljena z LGD za te denarne terjatve. Za podrejene odkupljene denarne terjatve do podjetij je PD ocena kreditne institucije za EL. Če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij in če kreditna institucija lahko zanesljivo razstavi svoje ocene EL za odkupljene denarne terjatve do podjetij na PD in LGD, se lahko uporablja ocena PD.

| 4. | PD dolžnikov, ki so opredeljeni kot neplačniki, znaša 100 %. |
| --- | --- |

4.

PD dolžnikov, ki so opredeljeni kot neplačniki, znaša 100 %.

| 5. | Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje za PD v skladu z določbami iz členov 90 do 93. Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev lahko pristojni organi upoštevajo tudi druge izdajatelje osebnega kreditnega zavarovanja, poleg tistih, omenjenih v delu 1 Priloge VIII. |
| --- | --- |

5.

Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje za PD v skladu z določbami iz členov 90 do 93. Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev lahko pristojni organi upoštevajo tudi druge izdajatelje osebnega kreditnega zavarovanja, poleg tistih, omenjenih v delu 1 Priloge VIII.

| 6. | Kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje s prilagoditvijo PD ob upoštevanju odstavka 10. |
| --- | --- |

6.

Kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje s prilagoditvijo PD ob upoštevanju odstavka 10.

| 7. | Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev do podjetij se določi, da je PD enak oceni EL za tveganje zmanjšanja vrednosti. Če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij in če lahko kreditna institucija zanesljivo razstavi svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev do podjetij na PD in LGD, se lahko uporablja ocena PD. Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje za PD v skladu z določbami iz členov 90 do 93. Pristojni organi lahko upoštevajo tudi druge izdajatelje osebnega kreditnega zavarovanja, poleg tistih, omenjenih v Prilogi VIII, del 1. Kreditna institucija, ki lahko za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih dajatev uporabi lastne ocene LGD, lahko prizna osebno kreditno zavarovanje s prilagoditvijo PD v skladu z določbami odstavka 10. |
| --- | --- |

7.

Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev do podjetij se določi, da je PD enak oceni EL za tveganje zmanjšanja vrednosti. Če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij in če lahko kreditna institucija zanesljivo razstavi svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev do podjetij na PD in LGD, se lahko uporablja ocena PD. Kreditne institucije lahko priznajo osebno kreditno zavarovanje za PD v skladu z določbami iz členov 90 do 93. Pristojni organi lahko upoštevajo tudi druge izdajatelje osebnega kreditnega zavarovanja, poleg tistih, omenjenih v Prilogi VIII, del 1. Kreditna institucija, ki lahko za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih dajatev uporabi lastne ocene LGD, lahko prizna osebno kreditno zavarovanje s prilagoditvijo PD v skladu z določbami odstavka 10.

1.2.   LGD

| 8. | Kreditne institucije uporabljajo naslednje vrednosti LGD:






  a) | nepodrejene izpostavljenosti brez primernega zavarovanja s premoženjem: 45 %; |
| --- | --- | --- |

8.

Kreditne institucije uporabljajo naslednje vrednosti LGD:

a)

nepodrejene izpostavljenosti brez primernega zavarovanja s premoženjem: 45 %;

| b) | podrejene izpostavljenosti brez primernega zavarovanja s premoženjem: 75 %; |
| --- | --- |

b)

podrejene izpostavljenosti brez primernega zavarovanja s premoženjem: 75 %;

| c) | kreditne institucije lahko priznajo stvarno in osebno kreditno zavarovanje v LGD v skladu z določbami iz členov 90 do 93; |
| --- | --- |

c)

kreditne institucije lahko priznajo stvarno in osebno kreditno zavarovanje v LGD v skladu z določbami iz členov 90 do 93;

| d) | kritim obveznicam, kakor so opredeljene v odstavkih 68 do 70 dela 1 Priloge VI se lahko dodeli vrednost LGD 12,5 %; |
| --- | --- |

d)

kritim obveznicam, kakor so opredeljene v odstavkih 68 do 70 dela 1 Priloge VI se lahko dodeli vrednost LGD 12,5 %;

| e) | za izpostavljenosti nepodrejenih odkupljenih denarnih terjatev do podjetij, pri katerih kreditna institucija ne more dokazati, da njena ocena PD izpolnjuje minimalne zahteve iz dela 4: 45 %; |
| --- | --- |

e)

za izpostavljenosti nepodrejenih odkupljenih denarnih terjatev do podjetij, pri katerih kreditna institucija ne more dokazati, da njena ocena PD izpolnjuje minimalne zahteve iz dela 4: 45 %;

| f) | za izpostavljenosti podrejenih odkupljenih denarnih terjatev do podjetij, pri katerih kreditna institucija ne more dokazati, da njena ocena PD izpolnjuje minimalne zahteve iz dela 4: 100 %;in |
| --- | --- |

f)

za izpostavljenosti podrejenih odkupljenih denarnih terjatev do podjetij, pri katerih kreditna institucija ne more dokazati, da njena ocena PD izpolnjuje minimalne zahteve iz dela 4: 100 %;in

| g) | za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev podjetij: 75 %.
  Do 31. decembra 2010 se kritim obveznicam, kakor so opredeljene v odstavkih 68 do 70 dela 1 Priloge VI, lahko dodeli vrednost LGD 11,25 %, če izpolnjujejo naslednje pogoje:






  — | krite obveznice so zavarovane s primernimi sredstvi, opredeljenimi v odstavku 68(a) do (c) dela 1 Priloge VI, ki jim pripada stopnja kreditne kvalitete 1 v skladu s Prilogo VI; |
| --- | --- | --- |

g)

za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev podjetij: 75 %.

Do 31. decembra 2010 se kritim obveznicam, kakor so opredeljene v odstavkih 68 do 70 dela 1 Priloge VI, lahko dodeli vrednost LGD 11,25 %, če izpolnjujejo naslednje pogoje:

—

krite obveznice so zavarovane s primernimi sredstvi, opredeljenimi v odstavku 68(a) do (c) dela 1 Priloge VI, ki jim pripada stopnja kreditne kvalitete 1 v skladu s Prilogo VI;

| — | vrednost sredstev, opredeljenih v odstavku 68(d) in (e) dela 1 Priloge VI, ki služijo kot zavarovanje kritih obveznic, ne sme presegati 10 % nominalne vrednosti neporavnanih obveznosti izdaje kritih obveznic; |
| --- | --- |

—

vrednost sredstev, opredeljenih v odstavku 68(d) in (e) dela 1 Priloge VI, ki služijo kot zavarovanje kritih obveznic, ne sme presegati 10 % nominalne vrednosti neporavnanih obveznosti izdaje kritih obveznic;

| — | krite obveznice niso zavarovane s sredstvi, opredeljenimi v odstavku 68(f) dela 1 Priloge VI; ali |
| --- | --- |

—

krite obveznice niso zavarovane s sredstvi, opredeljenimi v odstavku 68(f) dela 1 Priloge VI; ali

| — | če imajo krite obveznice najboljšo bonitetno oceno imenovane ECAI, ki jo le ta dodeljuje kritim obveznicam. |
| --- | --- |

—

če imajo krite obveznice najboljšo bonitetno oceno imenovane ECAI, ki jo le ta dodeljuje kritim obveznicam.

Do 31. decembra 2010 se opravi revizija tega odstopanja, po kateri lahko Komisija predloži predloge v skladu s postopkom iz člena 151(2);

| 9. | Ne glede na odstavek 8 se za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev in neplačila lahko uporablja lastna ocena LGD za odkupljene denarne terjatve do podjetij, če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij in če kreditna institucija lahko zanesljivo razstavi svoje ocene EL za odkupljene denarne terjatve do podjetij na PD in LGD. |
| --- | --- |

9.

Ne glede na odstavek 8 se za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev in neplačila lahko uporablja lastna ocena LGD za odkupljene denarne terjatve do podjetij, če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij in če kreditna institucija lahko zanesljivo razstavi svoje ocene EL za odkupljene denarne terjatve do podjetij na PD in LGD.

| 10. | Ne glede na odstavek 8, če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij, institucij, enot centralne ravni držav in centralnih bank, se lahko prizna osebno kreditno zavarovanje s prilagoditvijo ocen PD in/ali LGD ob upoštevanju minimalnih zahtev, kakor je navedeno v delu 4, in odobritve pristojnih organov. Kreditna institucija zavarovanim izpostavljenostim ne dodeli prilagojenega PD ali LGD tako, da bi bila prilagojena utež tveganja nižja od primerljive, neposredne izpostavljenosti do izdajatelja jamstva. |
| --- | --- |

10.

Ne glede na odstavek 8, če se kreditni instituciji dovoli uporaba lastnih ocen LGD za izpostavljenosti do podjetij, institucij, enot centralne ravni držav in centralnih bank, se lahko prizna osebno kreditno zavarovanje s prilagoditvijo ocen PD in/ali LGD ob upoštevanju minimalnih zahtev, kakor je navedeno v delu 4, in odobritve pristojnih organov. Kreditna institucija zavarovanim izpostavljenostim ne dodeli prilagojenega PD ali LGD tako, da bi bila prilagojena utež tveganja nižja od primerljive, neposredne izpostavljenosti do izdajatelja jamstva.

| 11. | Ne glede na odstavka 8 in 10 je za namene odstavka 4 dela 1 ocena LGD za primerljivo neposredno izpostavljenost do dajalca zavarovanja enaka bodisi oceni LGD za nazavarovano izpostavljenost do dajalca zavarovanja ali oceni LGD za nazavarovano izpostavljenost do dolžnika; katero od obeh ocen mora kreditna institucija uporabiti, je odvisno od tega ali bo poplačilo zavarovane izpostavljenosti v primeru neplačila tako dolžnika kot tudi dajalca osebnega jamstva odvisno od finančega stanja dolžnika ali od finančnega stanja dajalca osebnega jamstva; to je razvidno iz razpoložljive evidence in pogojev osebnega jamstva. |
| --- | --- |

11.

Ne glede na odstavka 8 in 10 je za namene odstavka 4 dela 1 ocena LGD za primerljivo neposredno izpostavljenost do dajalca zavarovanja enaka bodisi oceni LGD za nazavarovano izpostavljenost do dajalca zavarovanja ali oceni LGD za nazavarovano izpostavljenost do dolžnika; katero od obeh ocen mora kreditna institucija uporabiti, je odvisno od tega ali bo poplačilo zavarovane izpostavljenosti v primeru neplačila tako dolžnika kot tudi dajalca osebnega jamstva odvisno od finančega stanja dolžnika ali od finančnega stanja dajalca osebnega jamstva; to je razvidno iz razpoložljive evidence in pogojev osebnega jamstva.

1.3.   Zapadlost

| 12. | Kreditne institucije ob upoštevanju odstavka 13 dodelijo izpostavljenostim, ki izhajajo iz poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, vrednost zapadlosti (M) 0,5 leta, vsem drugim izpostavljenostim pa M 2,5 leta. Pristojni organi lahko zahtevajo, da vse kreditne institucije v njihovi jurisdikciji uporabljajo M za vse izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 13. |
| --- | --- |

12.

Kreditne institucije ob upoštevanju odstavka 13 dodelijo izpostavljenostim, ki izhajajo iz poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, vrednost zapadlosti (M) 0,5 leta, vsem drugim izpostavljenostim pa M 2,5 leta. Pristojni organi lahko zahtevajo, da vse kreditne institucije v njihovi jurisdikciji uporabljajo M za vse izpostavljenosti, kakor je navedeno v odstavku 13.

| 13. | Kreditne institucije, ki imajo dovoljenje za uporabo lastnih LGD ali lastnih konverzijskih faktorjev za izpostavljenosti do podjetij, institucij ali enot centralne ravni držav in centralnih bank, izračunajo M za vsako od teh izpostavljenosti kakor je navedeno v (a) do (e) in ob upoštevanju odstavkov 14 do 16. M v nobenem primeru ni večji od 5 let:






  a) | za instrument z razporedom denarnega toka se M izračuna v skladu z naslednjo formulo:

  kjer so CFt denarni tokovi (plačila glavnice, obresti in opravnin/provizij) ki jih po pogodbi plačuje dolžnik v obdobju t; |
| --- | --- | --- |

13.

Kreditne institucije, ki imajo dovoljenje za uporabo lastnih LGD ali lastnih konverzijskih faktorjev za izpostavljenosti do podjetij, institucij ali enot centralne ravni držav in centralnih bank, izračunajo M za vsako od teh izpostavljenosti kakor je navedeno v (a) do (e) in ob upoštevanju odstavkov 14 do 16. M v nobenem primeru ni večji od 5 let:

a)

za instrument z razporedom denarnega toka se M izračuna v skladu z naslednjo formulo:

kjer so CFt denarni tokovi (plačila glavnice, obresti in opravnin/provizij) ki jih po pogodbi plačuje dolžnik v obdobju t;

| b) | za izvedene finančne instrumente, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti izpostavljenosti, kjer je M vsaj 1 leto. Nominalni znesek vsake izpostavljenosti se uporablja za tehtanje zapadlosti; |
| --- | --- |

b)

za izvedene finančne instrumente, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti izpostavljenosti, kjer je M vsaj 1 leto. Nominalni znesek vsake izpostavljenosti se uporablja za tehtanje zapadlosti;

| c) | za izpostavljenosti, ki nastanejo na podlagi transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti (naštetih v Prilogi IV), ki so v celoti ali delno zavarovani, in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, ki so v celoti ali delno zavarovani, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti poslov, kjer je M vsaj 10 dni. Nominalni znesek vsakega posla se uporablja za tehtanje zapadlosti; |
| --- | --- |

c)

za izpostavljenosti, ki nastanejo na podlagi transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti (naštetih v Prilogi IV), ki so v celoti ali delno zavarovani, in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, ki so v celoti ali delno zavarovani, ki so predmet okvirne pogodbe o pobotu, je M tehtano povprečje preostale zapadlosti poslov, kjer je M vsaj 10 dni. Nominalni znesek vsakega posla se uporablja za tehtanje zapadlosti;

| d) | Če kreditna institucija lahko dokaže, da njene ocene PD za odkupljene denarne terjatve do podjetij izpolnjujejo minimalne zahteve za uporabo pristopa IRB, je M za že odkupljene denarne terjatve enak z izpostavljenostjo tehtani povprečni zapadlosti, pri čemer je M vsaj 90 dni. Enaka vrednost M se uporablja tudi za še ne odkupljene denarne terjatve za katere se je kreditna institucija zavezala, da jih bo odkupila, če pogodba o bodočem odkupu vsebuje učinkovite mehanizme za zaščito kreditne institucije pred znatnim poslabšanjem kakovosti prihodnjih denarnih terjatev, ki jih mora v skladu s pogodbo še odkupiti. Če pogodba takih mehanizmov ne vsebuje, se M za še ne odkupljene denarne terjatve izračuna kot vsota dni trajanja potencialne denarne terjatve z najbolj oddaljenim datumom dospelosti in preostalega obdobja do izteka pogodbe o odkupu prihodnjih denarnih terjatev, pri čemer je M vsaj 90 dni; |
| --- | --- |

d)

Če kreditna institucija lahko dokaže, da njene ocene PD za odkupljene denarne terjatve do podjetij izpolnjujejo minimalne zahteve za uporabo pristopa IRB, je M za že odkupljene denarne terjatve enak z izpostavljenostjo tehtani povprečni zapadlosti, pri čemer je M vsaj 90 dni. Enaka vrednost M se uporablja tudi za še ne odkupljene denarne terjatve za katere se je kreditna institucija zavezala, da jih bo odkupila, če pogodba o bodočem odkupu vsebuje učinkovite mehanizme za zaščito kreditne institucije pred znatnim poslabšanjem kakovosti prihodnjih denarnih terjatev, ki jih mora v skladu s pogodbo še odkupiti. Če pogodba takih mehanizmov ne vsebuje, se M za še ne odkupljene denarne terjatve izračuna kot vsota dni trajanja potencialne denarne terjatve z najbolj oddaljenim datumom dospelosti in preostalega obdobja do izteka pogodbe o odkupu prihodnjih denarnih terjatev, pri čemer je M vsaj 90 dni;

| e) | za vse druge instrumente, razen navedenih v tem odstavku, ali če kreditna institucija ne more izračunati M kakor je navedeno v (a), je M največji preostali čas (izražen v letih), ki ga ima dolžnik na voljo, da v celoti izpolni svoje pogodbene obveznosti, pri čemer je M najmanj 1 leto; |
| --- | --- |

e)

za vse druge instrumente, razen navedenih v tem odstavku, ali če kreditna institucija ne more izračunati M kakor je navedeno v (a), je M največji preostali čas (izražen v letih), ki ga ima dolžnik na voljo, da v celoti izpolni svoje pogodbene obveznosti, pri čemer je M najmanj 1 leto;

| f) | za kreditne institucije, ki za izračun vrednosti izpostavljenosti uporabljajo metodo notranjih modelov iz dela 6 Priloge III, se M za izpostavljenosti, na katere se nanaša ta metoda in za katere je najdaljša zapadlost pogodbe, vključene v nize/nabore pobotov, večja od enega leta, izračuna v skladu z naslednjo formulo:

  kjer je:
  dfk = je netvegani diskontni faktor za prihodnje časovno obdobje tk, ostali simboli pa so opredeljeni v delu 6 Priloge III.
  Ne glede na prvi odstavek odstavka 13(f) zgoraj, lahko kreditna institucija, ki uporablja notranji model za izračun enostranskega popravka vrednotenja zaradi kreditnega tveganja nasprotne stranke, uporablja efektivno kreditno trajanje, ocenjeno z notranjim modelom, kot vrednost M.
  Ob upoštevanju odstavka 14 se za nize/nabore pobotov, v katerem imajo vse pogodbe originalno zapadlost krajšo od enega leta, uporablja formula iz pododstavka (a); in |
| --- | --- |

f)

za kreditne institucije, ki za izračun vrednosti izpostavljenosti uporabljajo metodo notranjih modelov iz dela 6 Priloge III, se M za izpostavljenosti, na katere se nanaša ta metoda in za katere je najdaljša zapadlost pogodbe, vključene v nize/nabore pobotov, večja od enega leta, izračuna v skladu z naslednjo formulo:

kjer je:

dfk = je netvegani diskontni faktor za prihodnje časovno obdobje tk, ostali simboli pa so opredeljeni v delu 6 Priloge III.

Ne glede na prvi odstavek odstavka 13(f) zgoraj, lahko kreditna institucija, ki uporablja notranji model za izračun enostranskega popravka vrednotenja zaradi kreditnega tveganja nasprotne stranke, uporablja efektivno kreditno trajanje, ocenjeno z notranjim modelom, kot vrednost M.

Ob upoštevanju odstavka 14 se za nize/nabore pobotov, v katerem imajo vse pogodbe originalno zapadlost krajšo od enega leta, uporablja formula iz pododstavka (a); in

| g) | Za namene odstavka 4 dela 1 je M dejanska zapadlost kreditnega zavarovanja, vendar najmanj eno leto. |
| --- | --- |

g)

Za namene odstavka 4 dela 1 je M dejanska zapadlost kreditnega zavarovanja, vendar najmanj eno leto.

| 14. | Ne glede na odstavek 13(a), (b), (d) in (e), je M enak najmanj en dan za:






  — | izvedene finančne instrumente, ki so v celoti ali delno zavarovani s premoženjem, naštete v Prilogi IV; |
| --- | --- | --- |

14.

Ne glede na odstavek 13(a), (b), (d) in (e), je M enak najmanj en dan za:

—

izvedene finančne instrumente, ki so v celoti ali delno zavarovani s premoženjem, naštete v Prilogi IV;

| — | posle posojanja za povečanja trgovalnega portfelja, ki so v celoti ali delno zavarovani s premoženjem; in |
| --- | --- |

—

posle posojanja za povečanja trgovalnega portfelja, ki so v celoti ali delno zavarovani s premoženjem; in

| — | posle začasne prodaje/začasnega nakupa in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, |
| --- | --- |

—

posle začasne prodaje/začasnega nakupa in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga,

pod pogojem, da dokumentacija zahteva dnevno oblikovanje kritja in dnevno prevrednotovanje ter vključuje določbe, ki dopuščajo takojšnjo unovčenje ali kompenzacijo zavarovanja s premoženjem v primeru neplačila ali nezmožnosti oblikovanja kritja.

Poleg tega, za druge kratkoročne izpostavljenosti, ki jih navedejo pristojni organi, ki niso del tekočega financiranja dolžnika s strani kreditnih institucij, je M vsaj en dan. V vsakem posameznem primeru se opravi natančen pregled zadevnih okoliščin.

| 15. | Pristojni organi lahko za izpostavljenosti do podjetij, ki se nahajajo v Skupnosti in katerih konsolidirana prodaja in konsolidirana sredstva znašajo manj kakor 500 milijonov evrov, dovolijo uporabo M, kakor je navedeno v odstavku 12. Pristojni organi lahko nadomestijo 500 milijonov evrov skupnega premoženja z 1000 milijoni evrov skupnega premoženja za pravne osebe, ki vlagajo predvsem v nepremičnine. |
| --- | --- |

15.

Pristojni organi lahko za izpostavljenosti do podjetij, ki se nahajajo v Skupnosti in katerih konsolidirana prodaja in konsolidirana sredstva znašajo manj kakor 500 milijonov evrov, dovolijo uporabo M, kakor je navedeno v odstavku 12. Pristojni organi lahko nadomestijo 500 milijonov evrov skupnega premoženja z 1000 milijoni evrov skupnega premoženja za pravne osebe, ki vlagajo predvsem v nepremičnine.

| 16. | Neusklajenosti zapadlosti se obravnavajo kakor je navedeno v členih 90 do 93. |
| --- | --- |

16.

Neusklajenosti zapadlosti se obravnavajo kakor je navedeno v členih 90 do 93.

2.   IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA BANČNIŠTVA NA DROBNO

2.1.   PD

| 17. | PD izpostavljenosti je najmanj 0,03 %. |
| --- | --- |

17.

PD izpostavljenosti je najmanj 0,03 %.

| 18. | PD neplačnikov ali PD neplačanih izpostavljenosti, znaša 100 %. |
| --- | --- |

18.

PD neplačnikov ali PD neplačanih izpostavljenosti, znaša 100 %.

| 19. | Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se določi, da je PD enak oceni EL za tveganje zmanjšanja vrednosti. Če lahko kreditna institucija svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev zanesljivo razstavi na PD in LGD, se lahko uporablja ocena PD. |
| --- | --- |

19.

Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se določi, da je PD enak oceni EL za tveganje zmanjšanja vrednosti. Če lahko kreditna institucija svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev zanesljivo razstavi na PD in LGD, se lahko uporablja ocena PD.

| 20. | Osebno kreditno zavarovanje se lahko prizna s prilagoditvijo PD ob upoštevanju odstavka 22. Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, pri katerem kreditne institucije ne uporabljajo lastnih ocen LGD, to velja ob upoštevanju členov 90 do 93; pristojni organi lahko za ta namen upoštevajo tudi druge izdajatelje osebnega kreditnega zavarovanja, poleg tistih, navedenih v delu 1 Priloge VIII. |
| --- | --- |

20.

Osebno kreditno zavarovanje se lahko prizna s prilagoditvijo PD ob upoštevanju odstavka 22. Za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, pri katerem kreditne institucije ne uporabljajo lastnih ocen LGD, to velja ob upoštevanju členov 90 do 93; pristojni organi lahko za ta namen upoštevajo tudi druge izdajatelje osebnega kreditnega zavarovanja, poleg tistih, navedenih v delu 1 Priloge VIII.

2.2.   LGD

| 21. | Kreditne institucije določijo lastne ocene LGD ob upoštevanju minimalnih zahtev, kakor je navedeno v delu 4, in odobritve pristojnih organov. Za tveganja zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se uporablja vrednost LGD 75 %. Če lahko kreditna institucija svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev zanesljivo razstavi na PD in LGD, se lahko uporablja ocena LGD. |
| --- | --- |

21.

Kreditne institucije določijo lastne ocene LGD ob upoštevanju minimalnih zahtev, kakor je navedeno v delu 4, in odobritve pristojnih organov. Za tveganja zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se uporablja vrednost LGD 75 %. Če lahko kreditna institucija svoje ocene EL za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev zanesljivo razstavi na PD in LGD, se lahko uporablja ocena LGD.

| 22. | Osebno kreditno zavarovanje se lahko prizna s prilagoditvijo ocen PD ali LGD ob upoštevanju minimalnih zahtev, kakor je navedeno v odstavkih 99 do 104 dela 4, in odobritvijo pristojnih organov v podporo posameznim izpostavljenostim ali skupini izpostavljenosti. Kreditna institucija izpostavljenostim, zavarovanim z osebnim jamstvom, ne dodeli prilagojenega PD ali LGD tako, da bi bila prilagojena utež tveganja nižja od primerljive, neposredne izpostavljenosti do izdajatelja jamstva. |
| --- | --- |

22.

Osebno kreditno zavarovanje se lahko prizna s prilagoditvijo ocen PD ali LGD ob upoštevanju minimalnih zahtev, kakor je navedeno v odstavkih 99 do 104 dela 4, in odobritvijo pristojnih organov v podporo posameznim izpostavljenostim ali skupini izpostavljenosti. Kreditna institucija izpostavljenostim, zavarovanim z osebnim jamstvom, ne dodeli prilagojenega PD ali LGD tako, da bi bila prilagojena utež tveganja nižja od primerljive, neposredne izpostavljenosti do izdajatelja jamstva.

| 23. | Ne glede na odstavek 22 je za namene odstavka 11 dela 1 ocena LGD za primerljivo neposredno izpostavljenost do dajalca zavarovanja enaka bodisi oceni LGD za nezavarovano izpostavljenost do dajalca zavarovanja ali oceni LGD za nezavarovano izpostavljenost do dolžnika; katero od obeh ocen LGD mora kreditna institucija uporabiti, je odvisno od tega ali bo poplačilo zavarovane izpostavljenosti v primeru neplačila tako dolžnika kot tudi dajalca osebnega jamstva odvisno od finančnega stanja dolžnika ali od finančnega stanja dajalca osebnega jamstva; to je razvidno iz razpoložljive evidence in pogojev osebnega jamstva. |
| --- | --- |

23.

Ne glede na odstavek 22 je za namene odstavka 11 dela 1 ocena LGD za primerljivo neposredno izpostavljenost do dajalca zavarovanja enaka bodisi oceni LGD za nezavarovano izpostavljenost do dajalca zavarovanja ali oceni LGD za nezavarovano izpostavljenost do dolžnika; katero od obeh ocen LGD mora kreditna institucija uporabiti, je odvisno od tega ali bo poplačilo zavarovane izpostavljenosti v primeru neplačila tako dolžnika kot tudi dajalca osebnega jamstva odvisno od finančnega stanja dolžnika ali od finančnega stanja dajalca osebnega jamstva; to je razvidno iz razpoložljive evidence in pogojev osebnega jamstva.

3.   IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV, KI SO PREDMET METODE PD/LGD

3.1.   PD

| 24. | PD se določijo v skladu z metodami za izpostavljenosti do podjetij.
  Uporabljajo se naslednje minimalne vrednosti PD:






  a) | 0,09 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, če je naložba del dolgoročnega odnosa s stranko; |
| --- | --- | --- |

24.

PD se določijo v skladu z metodami za izpostavljenosti do podjetij.

Uporabljajo se naslednje minimalne vrednosti PD:

a)

0,09 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, če je naložba del dolgoročnega odnosa s stranko;

| b) | 0,09 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se ne trguje na borzi, če donosi iz naložb temeljijo na rednih in periodičnih denarnih tokovih, ki ne izhajajo iz kapitalskih dobičkov; |
| --- | --- |

b)

0,09 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se ne trguje na borzi, če donosi iz naložb temeljijo na rednih in periodičnih denarnih tokovih, ki ne izhajajo iz kapitalskih dobičkov;

| c) | 0,40 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, vključno z drugimi kratkimi pozicijami, kakor je navedeno v odstavku 20 dela 1; in |
| --- | --- |

c)

0,40 % za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, vključno z drugimi kratkimi pozicijami, kakor je navedeno v odstavku 20 dela 1; in

| d) | 1,25 % za vse druge izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, vključno z drugimi kratkimi pozicijami, kakor je navedeno v odstavku 20 dela 1. |
| --- | --- |

d)

1,25 % za vse druge izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, vključno z drugimi kratkimi pozicijami, kakor je navedeno v odstavku 20 dela 1.

3.2.   LGD

| 25. | Izpostavljenostim iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj razpršenih portfeljih se lahko dodeli LGD 65 %. |
| --- | --- |

25.

Izpostavljenostim iz naslova naložb v kapital nejavnih družb v dovolj razpršenih portfeljih se lahko dodeli LGD 65 %.

| 26. | Vsem drugim izpostavljenostim se dodeli LGD 90 %. |
| --- | --- |

26.

Vsem drugim izpostavljenostim se dodeli LGD 90 %.

3.3.   Zapadlost

| 27. | Za vse izpostavljenosti se dodeli M 5 let. |
| --- | --- |

27.

Za vse izpostavljenosti se dodeli M 5 let.

Del 3 – Vrednost izpostavljenosti

1.   IZPOSTAVLJENOSTI DO PODJETIJ, INSTITUCIJ, ENOT CENTRALNE RAVNI DRŽAV IN CENTRALNIH BANK TER IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA BANČNIŠTVA NA DROBNO.

| 1. | Če ni navedeno drugače, je vrednost izpostavljenosti iz postavk sredstev enaka vrednosti izpostavljenosti brez oslabitev. To pravilo se uporablja tudi za sredstva, kupljena po ceni, ki se razlikuje od dolgovanega zneska. Razlika med vrednostjo izpostavljenosti iz naslova odkupljenih sredstev in knjigovodsko vrednostjo te izpostavljenosti, evidentirano v bilanci kreditnih institucij, je označena kot diskont, če je vrednost izpostavljenosti višja, in kot premija, če je nižja.. |
| --- | --- |

1.

Če ni navedeno drugače, je vrednost izpostavljenosti iz postavk sredstev enaka vrednosti izpostavljenosti brez oslabitev. To pravilo se uporablja tudi za sredstva, kupljena po ceni, ki se razlikuje od dolgovanega zneska. Razlika med vrednostjo izpostavljenosti iz naslova odkupljenih sredstev in knjigovodsko vrednostjo te izpostavljenosti, evidentirano v bilanci kreditnih institucij, je označena kot diskont, če je vrednost izpostavljenosti višja, in kot premija, če je nižja..

| 2. | Če kreditne institucije uporabljajo okvirne pogodbe o pobotu v zvezi s posli začasne prodaje/začasnega nakupa ali posli financiranja vrednostnih papirjev ali blaga, se vrednost izpostavljenosti izračuna v skladu s členi 90 do 93. |
| --- | --- |

2.

Če kreditne institucije uporabljajo okvirne pogodbe o pobotu v zvezi s posli začasne prodaje/začasnega nakupa ali posli financiranja vrednostnih papirjev ali blaga, se vrednost izpostavljenosti izračuna v skladu s členi 90 do 93.

| 3. | Za bilančni pobot posojil in depozitov kreditne institucije za izračun vrednosti izpostavljenosti uporabljajo metode iz členov 90 do 93. |
| --- | --- |

3.

Za bilančni pobot posojil in depozitov kreditne institucije za izračun vrednosti izpostavljenosti uporabljajo metode iz členov 90 do 93.

| 4. | Vrednost izpostavljenosti iz naslova zakupa je diskontirana najmanjša vsota plačil po zakupu.
  „Najmanjša vsota plačil po zakupu“ je enaka plačilom, ki jih kreditna institucija zahteva ali jih lahko zahteva od zakupnika, v času trajanja pogodbe o zakupu, in plačilu iz naslova katerekoli nakupne opcije iz zakupa, (t.j. ki se bo z veliko verjetnostjo izvršila). Vsako preostalo vrednost iz naslova zakupa, zavarovano z osebnim jamstvom, ki izpolnjuje pogoje, določene v odstavkih 26 do 28 dela 1 Priloge VIII glede primernosti dajalcev zavarovanj kot tudi minimalne zahteve za priznavanje drugih vrst osebnih jamstev, predvidene v odstavkih 14 do 19 dela 2 Priloge VIII, je treba vključiti v minimalna plačila zakupa. |
| --- | --- |

4.

Vrednost izpostavljenosti iz naslova zakupa je diskontirana najmanjša vsota plačil po zakupu.

„Najmanjša vsota plačil po zakupu“ je enaka plačilom, ki jih kreditna institucija zahteva ali jih lahko zahteva od zakupnika, v času trajanja pogodbe o zakupu, in plačilu iz naslova katerekoli nakupne opcije iz zakupa, (t.j. ki se bo z veliko verjetnostjo izvršila). Vsako preostalo vrednost iz naslova zakupa, zavarovano z osebnim jamstvom, ki izpolnjuje pogoje, določene v odstavkih 26 do 28 dela 1 Priloge VIII glede primernosti dajalcev zavarovanj kot tudi minimalne zahteve za priznavanje drugih vrst osebnih jamstev, predvidene v odstavkih 14 do 19 dela 2 Priloge VIII, je treba vključiti v minimalna plačila zakupa.

| 5. | V primeru katere koli postavke iz Priloge IV se vrednost izpostavljenosti določi z metodami iz Priloge III. |
| --- | --- |

5.

V primeru katere koli postavke iz Priloge IV se vrednost izpostavljenosti določi z metodami iz Priloge III.

| 6. | Vrednost izpostavljenosti za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti odkupljenih denarnih terjatev je neporavnan znesek, od katerega se odštejejo kapitalske zahteve za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev pred uporabo tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

6.

Vrednost izpostavljenosti za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti odkupljenih denarnih terjatev je neporavnan znesek, od katerega se odštejejo kapitalske zahteve za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev pred uporabo tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja.

| 7. | Če je izpostavljenost v obliki prodanih vrednostnih papirjev ali blaga, predloženih ali posojenih na podlagi poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, je vrednost izpostavljenosti enaka vrednosti vrednostnih papirjev ali blaga, določeni v skladu s členom 74. Če se uporablja razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, kakor je navedeno v delu 3 Priloge VIII, se vrednost izpostavljenosti poveča s prilagoditvijo za nestanovitnost, ki je primerna za take vrednostne papirje ali blago, kakor so tam navedeni. Vrednost izpostavljenosti poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja se lahko določi bodisi v skladu s Prilogo III ali z odstavki 12 do 21 dela 3 Priloge VIII. |
| --- | --- |

7.

Če je izpostavljenost v obliki prodanih vrednostnih papirjev ali blaga, predloženih ali posojenih na podlagi poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, je vrednost izpostavljenosti enaka vrednosti vrednostnih papirjev ali blaga, določeni v skladu s členom 74. Če se uporablja razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, kakor je navedeno v delu 3 Priloge VIII, se vrednost izpostavljenosti poveča s prilagoditvijo za nestanovitnost, ki je primerna za take vrednostne papirje ali blago, kakor so tam navedeni. Vrednost izpostavljenosti poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, poslov z dolgim rokom poravnave in poslov posojanja za povečanje trgovalnega portfelja se lahko določi bodisi v skladu s Prilogo III ali z odstavki 12 do 21 dela 3 Priloge VIII.

| 8. | Ne glede na odstavek 7 se vrednost izpostavljenosti za neporavnane izpostavljenosti za kreditno tveganje, kot jih določijo pristojni organi, do glavne nasprotne stranke določi v skladu z odstavkom 6 dela 2 Priloge III ob pogoju, da so izpostavljenosti CCR (kreditno tveganje nasprotne stranke) glavne nasprotne stranke z vsemi udeleženci v svojih dogovorih vsakodnevno v celoti zavarovane. |
| --- | --- |

8.

Ne glede na odstavek 7 se vrednost izpostavljenosti za neporavnane izpostavljenosti za kreditno tveganje, kot jih določijo pristojni organi, do glavne nasprotne stranke določi v skladu z odstavkom 6 dela 2 Priloge III ob pogoju, da so izpostavljenosti CCR (kreditno tveganje nasprotne stranke) glavne nasprotne stranke z vsemi udeleženci v svojih dogovorih vsakodnevno v celoti zavarovane.

| 9. | Vrednost izpostavljenosti za naslednje postavke se izračuna kakor odobren vendar neizkoriščen znesek, pomnožen s konverzijskim faktorjem.
  Kreditne institucije uporabljajo naslednje konverzijske faktorje:






  a) | za nezavezujoče kreditne linije, ki so brezpogojno preklicne in jih kreditna institucija lahko prekliče kadarkoli brez predhodnega obvestila, ali ki učinkovito določajo samodejen preklic zaradi poslabšanja kreditne sposobnosti dolžnika, se uporablja konverzijski faktor 0 %. Kreditne institucije za uporabo konverzijskega faktorja 0 % aktivno spremljajo finančno stanje dolžnika, njihovi sistemi notranjih kontrol pa jim omogočajo, da takoj odkrijejo poslabšanje kreditne kakovosti dolžnika. Neizkoriščene kreditne linije iz naslova bančništva na drobno se lahko obravnavajo kot brezpogojno preklicne, če pogoji dovoljujejo kreditni instituciji, da jih prekliče v celotnem obsegu, ki je dovoljen z zakonodajo o varstvu potrošnikov in sorodno zakonodajo; |
| --- | --- | --- |

9.

Vrednost izpostavljenosti za naslednje postavke se izračuna kakor odobren vendar neizkoriščen znesek, pomnožen s konverzijskim faktorjem.

Kreditne institucije uporabljajo naslednje konverzijske faktorje:

a)

za nezavezujoče kreditne linije, ki so brezpogojno preklicne in jih kreditna institucija lahko prekliče kadarkoli brez predhodnega obvestila, ali ki učinkovito določajo samodejen preklic zaradi poslabšanja kreditne sposobnosti dolžnika, se uporablja konverzijski faktor 0 %. Kreditne institucije za uporabo konverzijskega faktorja 0 % aktivno spremljajo finančno stanje dolžnika, njihovi sistemi notranjih kontrol pa jim omogočajo, da takoj odkrijejo poslabšanje kreditne kakovosti dolžnika. Neizkoriščene kreditne linije iz naslova bančništva na drobno se lahko obravnavajo kot brezpogojno preklicne, če pogoji dovoljujejo kreditni instituciji, da jih prekliče v celotnem obsegu, ki je dovoljen z zakonodajo o varstvu potrošnikov in sorodno zakonodajo;

| b) | za kratkoročne akreditive za plačilo blaga, ki je na poti, se uporablja konverzijski faktor 20 % tako za institucijo, ki jih izda, kot za tisto, ki jih potrdi; |
| --- | --- |

b)

za kratkoročne akreditive za plačilo blaga, ki je na poti, se uporablja konverzijski faktor 20 % tako za institucijo, ki jih izda, kot za tisto, ki jih potrdi;

| c) | za bodoče denarne terjatve do podjetij, ki jih bo kreditna institucija odkupila na podlagi sklenjene okvirne pogodbe, lahko kreditna institucija uporablja CF 0 %, če jih lahko kreditna institucija brezpogojno prekliče ali za katere je določen samodejen preklic kadarkoli brez predhodnega obvestila. Kreditne institucije za uporabo konverzijskega faktorja 0 % aktivno spremljajo finančno stanje dolžnika, njihovi sistemi notranjih kontrol pa jim omogočajo, da takoj odkrijejo poslabšanje kreditne kakovosti dolžnika; |
| --- | --- |

c)

za bodoče denarne terjatve do podjetij, ki jih bo kreditna institucija odkupila na podlagi sklenjene okvirne pogodbe, lahko kreditna institucija uporablja CF 0 %, če jih lahko kreditna institucija brezpogojno prekliče ali za katere je določen samodejen preklic kadarkoli brez predhodnega obvestila. Kreditne institucije za uporabo konverzijskega faktorja 0 % aktivno spremljajo finančno stanje dolžnika, njihovi sistemi notranjih kontrol pa jim omogočajo, da takoj odkrijejo poslabšanje kreditne kakovosti dolžnika;

| d) | za druge kreditne linije, evropske vrednostne papirje (NIF) in evrokomercialne zapise (RUF) se uporablja konverzijski faktor 75 %; in |
| --- | --- |

d)

za druge kreditne linije, evropske vrednostne papirje (NIF) in evrokomercialne zapise (RUF) se uporablja konverzijski faktor 75 %; in

| e) | kreditne institucije, ki izpolnjujejo minimalne zahteve za uporabo lastnih ocen konverzijskih faktorjev, kakor je navedeno v delu 4, lahko ob upoštevanju odobritve pristojnih organov uporabljajo lastne ocene konverzijskih faktorjev za različne vrste produktov, omenjenih v točkah (a) do(d). |
| --- | --- |

e)

kreditne institucije, ki izpolnjujejo minimalne zahteve za uporabo lastnih ocen konverzijskih faktorjev, kakor je navedeno v delu 4, lahko ob upoštevanju odobritve pristojnih organov uporabljajo lastne ocene konverzijskih faktorjev za različne vrste produktov, omenjenih v točkah (a) do(d).

| 10. | Če se sprejeta obveznost nanaša na podaljšanje druge obveznosti, se uporablja nižji od dveh konverzijskih faktorjev, povezanih s posamezno obveznostjo. |
| --- | --- |

10.

Če se sprejeta obveznost nanaša na podaljšanje druge obveznosti, se uporablja nižji od dveh konverzijskih faktorjev, povezanih s posamezno obveznostjo.

| 11. | Za vse druge zunajbilančne postavke, razen tistih, ki so navedene v odstavkih 1 do 9, ustreza vrednost izpostavljenosti naslednjemu odstotnemu deležu svoje vrednosti:






  — | 100 % pri postavkah z večjim tveganjem, |
| --- | --- | --- |

11.

Za vse druge zunajbilančne postavke, razen tistih, ki so navedene v odstavkih 1 do 9, ustreza vrednost izpostavljenosti naslednjemu odstotnemu deležu svoje vrednosti:

—

100 % pri postavkah z večjim tveganjem,

| — | 50 % pri postavkah s srednjim tveganjem, |
| --- | --- |

—

50 % pri postavkah s srednjim tveganjem,

| — | 20 % pri postavkah s srednjim/majhnim tveganjem, in |
| --- | --- |

—

20 % pri postavkah s srednjim/majhnim tveganjem, in

| — | 0 % pri postavkah z majhnim tveganjem. |
| --- | --- |

—

0 % pri postavkah z majhnim tveganjem.

Za ta namen so zunajbilančne postavke povezane s kategorijami tveganj v skladu s Prilogo II.

2.   IZPOSTAVLJENOST IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV

| 12. | Vrednost izpostavljenosti je vrednost, navedena v finančnih izkazih. Dovoljena merila za izpostavljenost iz naslova lastniških instrumentov so naslednja:






  a) | za naložbe, merjene po pošteni vrednosti, katerih spremembe vrednosti pritekajo neposredno preko dohodka v lastna sredstva, je vrednost izpostavljenosti poštena vrednost, navedena v bilanci; |
| --- | --- | --- |

12.

Vrednost izpostavljenosti je vrednost, navedena v finančnih izkazih. Dovoljena merila za izpostavljenost iz naslova lastniških instrumentov so naslednja:

a)

za naložbe, merjene po pošteni vrednosti, katerih spremembe vrednosti pritekajo neposredno preko dohodka v lastna sredstva, je vrednost izpostavljenosti poštena vrednost, navedena v bilanci;

| b) | za naložbe, merjene po pošteni vrednosti, katerih spremembe vrednosti ne pritekajo preko dohodka, ampak v posebno komponento lastniškega kapitala, prilagojeno za davek, je vrednost izpostavljenosti poštena vrednost, navedena v bilanci; in |
| --- | --- |

b)

za naložbe, merjene po pošteni vrednosti, katerih spremembe vrednosti ne pritekajo preko dohodka, ampak v posebno komponento lastniškega kapitala, prilagojeno za davek, je vrednost izpostavljenosti poštena vrednost, navedena v bilanci; in

| c) | za naložbe, merjene po nabavni vrednosti ali po nižji izmed nabavne vrednosti ali tržne vrednosti, je vrednost izpostavljenosti nabavna vrednost ali tržna vrednost, navedena v bilanci. |
| --- | --- |

c)

za naložbe, merjene po nabavni vrednosti ali po nižji izmed nabavne vrednosti ali tržne vrednosti, je vrednost izpostavljenosti nabavna vrednost ali tržna vrednost, navedena v bilanci.

3.   DRUGA SREDSTVA IZ NASLOVA NEKREDITNIH OBVEZNOSTI

| 13. | Vrednost izpostavljenosti drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti je vrednost, navedena v finančnih izkazih. |
| --- | --- |

13.

Vrednost izpostavljenosti drugih sredstev iz naslova nekreditnih obveznosti je vrednost, navedena v finančnih izkazih.

Del 4 – Minimalne zahteve za pristop IRB

1.   BONITETNI SISTEMI

| 1. | „Bonitetni sistem“ obsega vse metode, procese, kontrole, zbiranje podatkov in informacijske sisteme, ki podpirajo ocenjevanje kreditnega tveganja, razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine (bonitetna ocena) in količinsko opredelitev ocene neplačila in izgube za določeno vrsto izpostavljenosti. |
| --- | --- |

1.

„Bonitetni sistem“ obsega vse metode, procese, kontrole, zbiranje podatkov in informacijske sisteme, ki podpirajo ocenjevanje kreditnega tveganja, razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine (bonitetna ocena) in količinsko opredelitev ocene neplačila in izgube za določeno vrsto izpostavljenosti.

| 2. | Če kreditna institucija uporablja večvrstne bonitetne sisteme, je načelo razvrščanja dolžnika ali posla v bonitetni sistem dokumentirano in uporabljeno na način, ki ustrezno odraža stopnjo tveganja. |
| --- | --- |

2.

Če kreditna institucija uporablja večvrstne bonitetne sisteme, je načelo razvrščanja dolžnika ali posla v bonitetni sistem dokumentirano in uporabljeno na način, ki ustrezno odraža stopnjo tveganja.

| 3. | Z rednimi pregledi meril in procesov razvrščanja se ugotavlja, ali so še naprej primerni za trenutni portfelj in zunanje pogoje. |
| --- | --- |

3.

Z rednimi pregledi meril in procesov razvrščanja se ugotavlja, ali so še naprej primerni za trenutni portfelj in zunanje pogoje.

1.1.   Struktura bonitetnih sistemov

| 4. | Če kreditna institucija uporablja neposredne ocene parametrov tveganja, se lahko slednje obravnavajo kot rezultati bonitetnih razredov na zvezni bonitetni lestvici. |
| --- | --- |

4.

Če kreditna institucija uporablja neposredne ocene parametrov tveganja, se lahko slednje obravnavajo kot rezultati bonitetnih razredov na zvezni bonitetni lestvici.

1.1.1.   Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank

| 5. | Bonitetni sistem upošteva značilnosti tveganja dolžnika in izpostavljenosti. |
| --- | --- |

5.

Bonitetni sistem upošteva značilnosti tveganja dolžnika in izpostavljenosti.

| 6. | Bonitetni sistem vsebuje bonitetno lestvico dolžnika, ki izkazuje izključno količinsko opredelitev tveganja dolžnikovega neplačila. Bonitetna lestvica dolžnika ima najmanj 7 bonitetnih razredov za plačnike in najmanj enega za neplačnike. |
| --- | --- |

6.

Bonitetni sistem vsebuje bonitetno lestvico dolžnika, ki izkazuje izključno količinsko opredelitev tveganja dolžnikovega neplačila. Bonitetna lestvica dolžnika ima najmanj 7 bonitetnih razredov za plačnike in najmanj enega za neplačnike.

| 7. | „Bonitetni razred dolžnika“ pomeni kategorijo tveganja v okviru bonitetne lestvice dolžnika v bonitetnem sistemu, v katero se razvrstijo dolžniki na podlagi posebnih in jasnih bonitetnih meril, iz katerih so izpeljane ocene PD. Kreditna institucija dokumentira odnos med bonitetnimi razredi dolžnika glede na stopnjo tveganja neplačila, ki ga vsebuje vsak razred, in merila, ki se uporabljajo za določanje navedene stopnje tveganja neplačila. |
| --- | --- |

7.

„Bonitetni razred dolžnika“ pomeni kategorijo tveganja v okviru bonitetne lestvice dolžnika v bonitetnem sistemu, v katero se razvrstijo dolžniki na podlagi posebnih in jasnih bonitetnih meril, iz katerih so izpeljane ocene PD. Kreditna institucija dokumentira odnos med bonitetnimi razredi dolžnika glede na stopnjo tveganja neplačila, ki ga vsebuje vsak razred, in merila, ki se uporabljajo za določanje navedene stopnje tveganja neplačila.

| 8. | Kreditne institucije s portfelji, osredotočenimi na določen segment trga in razpon tveganja neplačila, imajo dovolj razredov dolžnikov v navedenem razponu, da se lahko izognejo pretiranim koncentracijam dolžnikov v posameznem bonitetnem razredu. Znatne koncentracije v okviru posameznega bonitetnega razreda se podprejo s prepričljivimi empiričnimi dokazi, da bonitetni razred dolžnika obsega ustrezno ozek pas PD in da tveganje neplačila, ki ga predstavljajo vsi dolžniki v bonitetnem razredu, sodi v navedeni pas. |
| --- | --- |

8.

Kreditne institucije s portfelji, osredotočenimi na določen segment trga in razpon tveganja neplačila, imajo dovolj razredov dolžnikov v navedenem razponu, da se lahko izognejo pretiranim koncentracijam dolžnikov v posameznem bonitetnem razredu. Znatne koncentracije v okviru posameznega bonitetnega razreda se podprejo s prepričljivimi empiričnimi dokazi, da bonitetni razred dolžnika obsega ustrezno ozek pas PD in da tveganje neplačila, ki ga predstavljajo vsi dolžniki v bonitetnem razredu, sodi v navedeni pas.

| 9. | Pristojni organi priznajo uporabo lastnih ocen LGD za izračun kapitalskih zahtev, če bonitetni sistem vsebuje ločeno bonitetno lestvico izpostavljenosti, ki izkazuje izključno značilnosti izpostavljenosti, povezane z LGD. |
| --- | --- |

9.

Pristojni organi priznajo uporabo lastnih ocen LGD za izračun kapitalskih zahtev, če bonitetni sistem vsebuje ločeno bonitetno lestvico izpostavljenosti, ki izkazuje izključno značilnosti izpostavljenosti, povezane z LGD.

| 10. | „Bonitetni razred izpostavljenosti“ pomeni kategorijo tveganja v okviru lestvice produkta v bonitetnem sistemu, v katero se razvrstijo izpostavljenosti na podlagi posebnih in jasnih bonitetnih meril, iz katerih so izpeljane lastne ocene LGD. Opredelitev bonitetnega razreda vključuje opis, kako se izpostavljenosti razvrstijo v bonitetni razred, in opis meril, ki se uporabljajo za razlikovanje stopenj tveganja med razredi. |
| --- | --- |

10.

„Bonitetni razred izpostavljenosti“ pomeni kategorijo tveganja v okviru lestvice produkta v bonitetnem sistemu, v katero se razvrstijo izpostavljenosti na podlagi posebnih in jasnih bonitetnih meril, iz katerih so izpeljane lastne ocene LGD. Opredelitev bonitetnega razreda vključuje opis, kako se izpostavljenosti razvrstijo v bonitetni razred, in opis meril, ki se uporabljajo za razlikovanje stopenj tveganja med razredi.

| 11. | Znatne koncentracije v okviru posameznega bonitetnega razreda izpostavljenostise podprejo s prepričljivimi empiričnimi dokazi, da bonitetni razred izpostavljenostiobsega ustrezno ozek pas LGD in da tveganje, ki ga predstavljajo vse izpostavljenosti v bonitetnem razredu, sodi v navedeni pas. |
| --- | --- |

11.

Znatne koncentracije v okviru posameznega bonitetnega razreda izpostavljenostise podprejo s prepričljivimi empiričnimi dokazi, da bonitetni razred izpostavljenostiobsega ustrezno ozek pas LGD in da tveganje, ki ga predstavljajo vse izpostavljenosti v bonitetnem razredu, sodi v navedeni pas.

| 12. | Kreditne institucije, ki uporabljajo metode iz odstavka dela 1 za dodeljevanje uteži tveganja za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, so izvzete iz zahteve, da imajo bonitetno lestvico izpostavljenosti, ki izkazuje izključno količinsko opredelitev tveganja dolžnikovega neplačila za te izpostavljenosti. Ne glede na odstavek 6 imajo te institucije za te izpostavljenosti vsaj 4 bonitetne razrede za plačnike in vsaj enega za neplačnike. |
| --- | --- |

12.

Kreditne institucije, ki uporabljajo metode iz odstavka dela 1 za dodeljevanje uteži tveganja za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, so izvzete iz zahteve, da imajo bonitetno lestvico izpostavljenosti, ki izkazuje izključno količinsko opredelitev tveganja dolžnikovega neplačila za te izpostavljenosti. Ne glede na odstavek 6 imajo te institucije za te izpostavljenosti vsaj 4 bonitetne razrede za plačnike in vsaj enega za neplačnike.

1.1.2.   Izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno

| 13. | Bonitetni sistemi izkazujejo tako tveganje dolžnika kot izpostavljenostiin zajemajo vse ustrezne značilnosti dolžnika in izpostavljenosti. |
| --- | --- |

13.

Bonitetni sistemi izkazujejo tako tveganje dolžnika kot izpostavljenostiin zajemajo vse ustrezne značilnosti dolžnika in izpostavljenosti.

| 14. | Stopnja raznovrstnosti tveganja zagotavlja, da število izpostavljenosti v danem bonitetnem razredu ali skupini omogoča smiselno količinsko opredelitev in ovrednotenje značilnosti izgube na ravni bonitetnega razreda ali skupine. Izpostavljenosti in dolžniki se med bonitetnimi razredi ali skupinami razporedijo tako, da se preprečijo pretirane koncentracije. |
| --- | --- |

14.

Stopnja raznovrstnosti tveganja zagotavlja, da število izpostavljenosti v danem bonitetnem razredu ali skupini omogoča smiselno količinsko opredelitev in ovrednotenje značilnosti izgube na ravni bonitetnega razreda ali skupine. Izpostavljenosti in dolžniki se med bonitetnimi razredi ali skupinami razporedijo tako, da se preprečijo pretirane koncentracije.

| 15. | Kreditne institucije dokažejo, da razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine zagotavlja smiselno razlikovanje tveganj, ureja razvrščanje dovolj homogenih izpostavljenosti v skupine in omogoča natančno in dosledno ocenjevanje značilnosti izgub na ravni bonitetnega razreda ali skupine. Za odkupljene denarne terjatve razvrščanje v skupine izkazuje prodajalčeve prevzete prakse in heterogenost njihovih strank. |
| --- | --- |

15.

Kreditne institucije dokažejo, da razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine zagotavlja smiselno razlikovanje tveganj, ureja razvrščanje dovolj homogenih izpostavljenosti v skupine in omogoča natančno in dosledno ocenjevanje značilnosti izgub na ravni bonitetnega razreda ali skupine. Za odkupljene denarne terjatve razvrščanje v skupine izkazuje prodajalčeve prevzete prakse in heterogenost njihovih strank.

| 16. | Ob razvrščanju izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine, kreditne institucije upoštevajo naslednje dejavnike tveganja:






  a) | značilnosti tveganja dolžnika; |
| --- | --- | --- |

16.

Ob razvrščanju izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine, kreditne institucije upoštevajo naslednje dejavnike tveganja:

a)

značilnosti tveganja dolžnika;

| b) | značilnosti tveganja izpostavljenosti, vključno s produktom ali vrsto zavarovanja s premoženjem ali oboje. Kreditne institucije izrecno obravnavajo primere, kjer je več izpostavljenosti kritih z istim zavarovanjem s premoženjem; in |
| --- | --- |

b)

značilnosti tveganja izpostavljenosti, vključno s produktom ali vrsto zavarovanja s premoženjem ali oboje. Kreditne institucije izrecno obravnavajo primere, kjer je več izpostavljenosti kritih z istim zavarovanjem s premoženjem; in

| c) | nerednost plačil, razen če kreditna institucija dokaže svojemu pristojnemu organu, da nerednost plačil ni bistven dejavnik tveganja za izpostavljenost. |
| --- | --- |

c)

nerednost plačil, razen če kreditna institucija dokaže svojemu pristojnemu organu, da nerednost plačil ni bistven dejavnik tveganja za izpostavljenost.

1.2   Razvrščanje v bonitetne razrede ali skupine

| 17. | Kreditna institucija vzpostavi posebne opredelitve, procese in merila za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine v okviru bonitetnega sistema.






  (a) | Opredelitve in merila bonitetnih razredov ali skupin so dovolj natančna, da omogočajo osebju, pristojnemu za dodeljevanje bonitetnih ocen, dosledno razvrščanje dolžnikov ali izpostavljenostis podobnimi tveganji v iste bonitetne razrede ali skupine. Razvrščanje je dosledno v različnih panogah, oddelkih in geografskih lokacijah; |
| --- | --- | --- |

17.

Kreditna institucija vzpostavi posebne opredelitve, procese in merila za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine v okviru bonitetnega sistema.

(a)

Opredelitve in merila bonitetnih razredov ali skupin so dovolj natančna, da omogočajo osebju, pristojnemu za dodeljevanje bonitetnih ocen, dosledno razvrščanje dolžnikov ali izpostavljenostis podobnimi tveganji v iste bonitetne razrede ali skupine. Razvrščanje je dosledno v različnih panogah, oddelkih in geografskih lokacijah;

| (b) | Dokumentacija o bonitetnem procesu omogoča tretjim osebam razumevanje razvrščanja izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine, ponovitev razvrščanja v bonitetne razrede ali skupine ter ovrednotenje primernosti razvrščanja v bonitetne razrede ali skupine; in |
| --- | --- |

(b)

Dokumentacija o bonitetnem procesu omogoča tretjim osebam razumevanje razvrščanja izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine, ponovitev razvrščanja v bonitetne razrede ali skupine ter ovrednotenje primernosti razvrščanja v bonitetne razrede ali skupine; in

| (c) | Merila so tudi skladna z notranjimi posojilnimi standardi kreditne institucije in z njenimi politikami za ravnanje s problematičnimi dolžniki in izpostavljenostmi. |
| --- | --- |

(c)

Merila so tudi skladna z notranjimi posojilnimi standardi kreditne institucije in z njenimi politikami za ravnanje s problematičnimi dolžniki in izpostavljenostmi.

| 18. | Kreditna institucija pri razvrščanju dolžnikov in izpostavljenostiv bonitetne razrede ali skupine upošteva vse ustrezne informacije. Informacije so najnovejše in omogočajo kreditni instituciji predvidevanje prihodnjega gibanja izpostavljenosti. Manj informacij kot ima kreditna institucija, bolj konzervativne bodo njene razvrstitve izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine dolžnikov in izpostavljenosti. Če so zunanje bonitetne ocene glavni dejavnik kreditne institucije pri določanju notranjega razvrščanja v bonitetne razrede, kreditna institucija zagotovi obravnavanje drugih ustreznih informacij. |
| --- | --- |

18.

Kreditna institucija pri razvrščanju dolžnikov in izpostavljenostiv bonitetne razrede ali skupine upošteva vse ustrezne informacije. Informacije so najnovejše in omogočajo kreditni instituciji predvidevanje prihodnjega gibanja izpostavljenosti. Manj informacij kot ima kreditna institucija, bolj konzervativne bodo njene razvrstitve izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine dolžnikov in izpostavljenosti. Če so zunanje bonitetne ocene glavni dejavnik kreditne institucije pri določanju notranjega razvrščanja v bonitetne razrede, kreditna institucija zagotovi obravnavanje drugih ustreznih informacij.

1.3.   Razvrščanje izpostavljenosti

1.3.1.   Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank

| 19. | Vsak dolžnik se razvrsti v bonitetni razred dolžnika v okviru procesa odobritve posla. |
| --- | --- |

19.

Vsak dolžnik se razvrsti v bonitetni razred dolžnika v okviru procesa odobritve posla.

| 20. | Za tiste kreditne institucije, ki imajo dovoljenje za uporabo lastnih ocen LGD ali konverzijskih faktorjev, se v okviru procesa odobritve kredita vsaka izpostavljenost razvrsti tudi v bonitetni razred izpostavljenosti. |
| --- | --- |

20.

Za tiste kreditne institucije, ki imajo dovoljenje za uporabo lastnih ocen LGD ali konverzijskih faktorjev, se v okviru procesa odobritve kredita vsaka izpostavljenost razvrsti tudi v bonitetni razred izpostavljenosti.

| 21. | Kreditne institucije, ki uporabljajo metode iz odstavka 6 dela 1 za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, razvrstijo vsako od teh izpostavljenosti v bonitetni razred v skladu z odstavkom 12. |
| --- | --- |

21.

Kreditne institucije, ki uporabljajo metode iz odstavka 6 dela 1 za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, razvrstijo vsako od teh izpostavljenosti v bonitetni razred v skladu z odstavkom 12.

| 22. | Vsak pravni subjekt, do katerega je izpostavljena kreditna institucija, prejme svojo bonitetno oceno. Kreditna institucija svojemu pristojnemu organu dokaže, da ima sprejemljive politike v zvezi z obravnavo posameznih strank dolžnikov in skupin povezanihoseb. |
| --- | --- |

22.

Vsak pravni subjekt, do katerega je izpostavljena kreditna institucija, prejme svojo bonitetno oceno. Kreditna institucija svojemu pristojnemu organu dokaže, da ima sprejemljive politike v zvezi z obravnavo posameznih strank dolžnikov in skupin povezanihoseb.

| 23. | Posamezne izpostavljenosti do istega dolžnika se razvrstijo v isti bonitetni razred dolžnika, ne glede na morebitne razlike v naravi vsakega posameznega posla. Izjeme, ko se posamezne izpostavljenosti lahko razvrstijo v več bonitetnih razredov za istega dolžnika, so:






  a) | deželno transferno tveganje, ki je odvisno od tega, ali so izpostavljenosti denominirane v domači ali tuji valuti; |
| --- | --- | --- |

23.

Posamezne izpostavljenosti do istega dolžnika se razvrstijo v isti bonitetni razred dolžnika, ne glede na morebitne razlike v naravi vsakega posameznega posla. Izjeme, ko se posamezne izpostavljenosti lahko razvrstijo v več bonitetnih razredov za istega dolžnika, so:

a)

deželno transferno tveganje, ki je odvisno od tega, ali so izpostavljenosti denominirane v domači ali tuji valuti;

| b) | če se obravnava osebnih jamstev, povezanih z izpostavljenostjo, lahko kaže v prilagojeni razvrstitvi v bonitetni razred dolžnika; in |
| --- | --- |

b)

če se obravnava osebnih jamstev, povezanih z izpostavljenostjo, lahko kaže v prilagojeni razvrstitvi v bonitetni razred dolžnika; in

| c) | prepoved izmenjave podatkov o strankah zaradi predpisov iz področja varstva potrošnikov, bančne tajnosti ali zaradi drugih predpisov. |
| --- | --- |

c)

prepoved izmenjave podatkov o strankah zaradi predpisov iz področja varstva potrošnikov, bančne tajnosti ali zaradi drugih predpisov.

1.3.2.   Izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno

| 24. | Vsaka izpostavljenost se razvrsti v bonitetni razred ali skupino v okviru procesa odobritve posla. |
| --- | --- |

24.

Vsaka izpostavljenost se razvrsti v bonitetni razred ali skupino v okviru procesa odobritve posla.

1.3.3.   Razveljavitve

| 25. | Kreditne institucije pri razvrstitvah v bonitetne razrede in skupine dokumentirajo okoliščine, v katerih se lahko s človeško presojo razveljavijo vhodni podatki ali izidi procesa razvrščanja, in osebje odgovorno za odobritev teh razveljavitev. Kreditne institucije dokumentirajo te razveljavitve in odgovorno osebje. Kreditne institucije analizirajo gibanje izpostavljenosti, katerih razvrstitve so bile razveljavljene. Ta analiza vključuje presojo gibanja izpostavljenosti, katerih bonitetno oceno je razveljavila določena oseba, ki je pristojna za vso odgovorno osebje. |
| --- | --- |

25.

Kreditne institucije pri razvrstitvah v bonitetne razrede in skupine dokumentirajo okoliščine, v katerih se lahko s človeško presojo razveljavijo vhodni podatki ali izidi procesa razvrščanja, in osebje odgovorno za odobritev teh razveljavitev. Kreditne institucije dokumentirajo te razveljavitve in odgovorno osebje. Kreditne institucije analizirajo gibanje izpostavljenosti, katerih razvrstitve so bile razveljavljene. Ta analiza vključuje presojo gibanja izpostavljenosti, katerih bonitetno oceno je razveljavila določena oseba, ki je pristojna za vso odgovorno osebje.

1.4.   Celovitost procesa razvrščanja

1.4.1.   Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank

| 26. | Razvrščanja in redne preglede razvrščanj dokonča ali odobri neodvisna oseba, ki nima neposrednih koristi od odločitev o odobritvi kredita. |
| --- | --- |

26.

Razvrščanja in redne preglede razvrščanj dokonča ali odobri neodvisna oseba, ki nima neposrednih koristi od odločitev o odobritvi kredita.

| 27. | Kreditne institucije posodobijo razvrstitve vsaj enkrat letno. Dolžniki visokega tveganja in problematične izpostavljenosti se pregledujejo pogosteje. Kreditne institucije opravijo novo razvrstitev, če dobijo na razpolago pomembne podatke o dolžniku ali izpostavljenosti. |
| --- | --- |

27.

Kreditne institucije posodobijo razvrstitve vsaj enkrat letno. Dolžniki visokega tveganja in problematične izpostavljenosti se pregledujejo pogosteje. Kreditne institucije opravijo novo razvrstitev, če dobijo na razpolago pomembne podatke o dolžniku ali izpostavljenosti.

| 28. | Kreditna institucija vzpostavi učinkovit proces za pridobivanje in posodabljanje ustreznih informacij o značilnostih dolžnika, ki vplivajo na PD, in o značilnostih izpostavljenosti, ki vplivajo na LGD in konverzijske faktorje. |
| --- | --- |

28.

Kreditna institucija vzpostavi učinkovit proces za pridobivanje in posodabljanje ustreznih informacij o značilnostih dolžnika, ki vplivajo na PD, in o značilnostih izpostavljenosti, ki vplivajo na LGD in konverzijske faktorje.

1.4.2.   Izpostavljenost iz naslova bančništva na drobno

| 29. | Kreditna institucija vsaj enkrat letno posodobi razvrstitve dolžnikov in izpostavljenostiali pregleda značilnosti izgub in nerednosti plačil vsake opredeljene skupine tveganja, kar je primerno. Kreditna institucija tudi vsaj enkrat letno pregleda status posameznih izpostavljenosti v reprezentativnem vzorcu v vsaki skupini, da bi zagotovila, da se izpostavljenosti še naprej razvrščajo v pravilne skupine. |
| --- | --- |

29.

Kreditna institucija vsaj enkrat letno posodobi razvrstitve dolžnikov in izpostavljenostiali pregleda značilnosti izgub in nerednosti plačil vsake opredeljene skupine tveganja, kar je primerno. Kreditna institucija tudi vsaj enkrat letno pregleda status posameznih izpostavljenosti v reprezentativnem vzorcu v vsaki skupini, da bi zagotovila, da se izpostavljenosti še naprej razvrščajo v pravilne skupine.

1.5.   Uporaba modelov

| 30. | Če kreditna institucija uporablja statistične modele in druge mehanske metode za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede dolžnikov ali izpostavljenostiali skupine, potem:






  a) | kreditna institucija dokaže pristojnemu organu, da ima model dobro napovedno moč in da kapitalske zahteve zaradi njegove uporabe niso izkrivljene. Vhodne spremenljivke predstavljajo razumno in učinkovito osnovo za napovedovanja. Model je v čim večji meri nepristranski; |
| --- | --- | --- |

30.

Če kreditna institucija uporablja statistične modele in druge mehanske metode za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede dolžnikov ali izpostavljenostiali skupine, potem:

a)

kreditna institucija dokaže pristojnemu organu, da ima model dobro napovedno moč in da kapitalske zahteve zaradi njegove uporabe niso izkrivljene. Vhodne spremenljivke predstavljajo razumno in učinkovito osnovo za napovedovanja. Model je v čim večji meri nepristranski;

| b) | kreditna institucija vzpostavi proces za vrednotenje vhodnih podatkov v model, ki vključuje oceno natančnosti, popolnosti in primernosti podatkov; |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija vzpostavi proces za vrednotenje vhodnih podatkov v model, ki vključuje oceno natančnosti, popolnosti in primernosti podatkov;

| c) | kreditna institucija dokaže, da so uporabljeni podatki za izgradnjo modela reprezentativni za skupino dejanskih dolžnikov ali izpostavljenosti kreditne institucije; |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija dokaže, da so uporabljeni podatki za izgradnjo modela reprezentativni za skupino dejanskih dolžnikov ali izpostavljenosti kreditne institucije;

| d) | kreditna institucija vzpostavi redni ciklus preverjanja veljavnosti modela, ki vključuje spremljanje delovanja in stabilnosti modela, pregled specifikacij modela ter testiranje pridobljenih rezultatov modela glede na dejanske izide; in |
| --- | --- |

d)

kreditna institucija vzpostavi redni ciklus preverjanja veljavnosti modela, ki vključuje spremljanje delovanja in stabilnosti modela, pregled specifikacij modela ter testiranje pridobljenih rezultatov modela glede na dejanske izide; in

| e) | kreditna institucija dopolnjuje statistični model s človeško presojo in človeškim nadzorom in na ta način pregleduje razvrstitve na podlagi modela ter zagotavlja pravilno uporabo modelov. Cilj postopkov preverjanja je ugotavljanje in omejevanje napak, povezanih s šibkostmi modela. Človeška presoja upošteva vse pomembne informacije, ki jih model ne obravnava. Kreditna institucija dokumentira, kako naj bodo človeška presoja in rezultati modela medsebojno povezani. |
| --- | --- |

e)

kreditna institucija dopolnjuje statistični model s človeško presojo in človeškim nadzorom in na ta način pregleduje razvrstitve na podlagi modela ter zagotavlja pravilno uporabo modelov. Cilj postopkov preverjanja je ugotavljanje in omejevanje napak, povezanih s šibkostmi modela. Človeška presoja upošteva vse pomembne informacije, ki jih model ne obravnava. Kreditna institucija dokumentira, kako naj bodo človeška presoja in rezultati modela medsebojno povezani.

1.6.   Dokumentacija bonitetnih sistemov

| 31. | Kreditne institucije dokumentirajo podrobnosti v zvezi s sestavo in delovanjem svojih bonitetnih sistemov. Dokumentacija dokazuje skladnost z minimalnimi zahtevami iz tega dela in obravnava vprašanja, kot so razločevanje portfelja, bonitetna merila, odgovornost strank, ki ocenjujejo dolžnike in izpostavljenosti, pogostost preverjanja razvrstitev in nadzor vodstva nad bonitetnim procesom. |
| --- | --- |

31.

Kreditne institucije dokumentirajo podrobnosti v zvezi s sestavo in delovanjem svojih bonitetnih sistemov. Dokumentacija dokazuje skladnost z minimalnimi zahtevami iz tega dela in obravnava vprašanja, kot so razločevanje portfelja, bonitetna merila, odgovornost strank, ki ocenjujejo dolžnike in izpostavljenosti, pogostost preverjanja razvrstitev in nadzor vodstva nad bonitetnim procesom.

| 32. | Kreditna institucija dokumentira načelo za izbor bonitetnih meril in analizo, ki ga podpira. Kreditna institucija dokumentira vse večje spremembe v bonitetnem procesu za tveganja, taka dokumentacija pa pomaga ugotavljati spremembe v bonitetnem procesu za tveganja, ki sledijo zadnjemu pregledu, ki so ga opravili pristojni organi. Dokumentira se tudi organizacija bonitetnega razvrščanja, vključno s procesom bonitetnega razvrščanja in strukturo notranjih kontrol. |
| --- | --- |

32.

Kreditna institucija dokumentira načelo za izbor bonitetnih meril in analizo, ki ga podpira. Kreditna institucija dokumentira vse večje spremembe v bonitetnem procesu za tveganja, taka dokumentacija pa pomaga ugotavljati spremembe v bonitetnem procesu za tveganja, ki sledijo zadnjemu pregledu, ki so ga opravili pristojni organi. Dokumentira se tudi organizacija bonitetnega razvrščanja, vključno s procesom bonitetnega razvrščanja in strukturo notranjih kontrol.

| 33. | Kreditne institucije dokumentirajo posebne opredelitve neplačila in izgube, ki se uporabljajo notranje, in dokažejo skladnost z opredelitvami iz te direktive. |
| --- | --- |

33.

Kreditne institucije dokumentirajo posebne opredelitve neplačila in izgube, ki se uporabljajo notranje, in dokažejo skladnost z opredelitvami iz te direktive.

| 34. | Če kreditna institucija uporablja statistične modele v bonitetnem procesu, dokumentira njihove metodologije. Ta material:






  a) | zagotovi natančen opis teorije, predpostavk in/ali matematične in empirične osnove za dodelitev ocen bonitetnim razredom, posameznim dolžnikom, izpostavljenostim ali skupinam, ter vir(e) podatkov, ki se uporablja(jo) za ocenjevanje modela; |
| --- | --- | --- |

34.

Če kreditna institucija uporablja statistične modele v bonitetnem procesu, dokumentira njihove metodologije. Ta material:

a)

zagotovi natančen opis teorije, predpostavk in/ali matematične in empirične osnove za dodelitev ocen bonitetnim razredom, posameznim dolžnikom, izpostavljenostim ali skupinam, ter vir(e) podatkov, ki se uporablja(jo) za ocenjevanje modela;

| b) | določi strog statistični proces (vključno s testom delovanja statističnega modela izven vzorca in izven časa, na/v katerem je bil generiran razvojni vzorec) za ovrednotenje modela; in |
| --- | --- |

b)

določi strog statistični proces (vključno s testom delovanja statističnega modela izven vzorca in izven časa, na/v katerem je bil generiran razvojni vzorec) za ovrednotenje modela; in

| c) | navede okoliščine, v katerih ta model ne deluje učinkovito. |
| --- | --- |

c)

navede okoliščine, v katerih ta model ne deluje učinkovito.

| 35. | Uporaba modela, pridobljenega od zunanjega prodajalca, ki vsebuje patentirano tehnologijo, ni opravičilo za izvzetje od obveznosti dokumentiranja ali katere koli druge zahteve za sistem razvrščanja bonitetnih ocen. Dolžnost kreditne institucije je, da dokaže ustreznost pristojnim organom. |
| --- | --- |

35.

Uporaba modela, pridobljenega od zunanjega prodajalca, ki vsebuje patentirano tehnologijo, ni opravičilo za izvzetje od obveznosti dokumentiranja ali katere koli druge zahteve za sistem razvrščanja bonitetnih ocen. Dolžnost kreditne institucije je, da dokaže ustreznost pristojnim organom.

1.7.   Vzdrževanje podatkov

| 36. | Kreditne institucije zbirajo in shranjujejo podatke o svojih notranjih bonitetnih ocenah, kakor zahtevajo členi 145 do 149. |
| --- | --- |

36.

Kreditne institucije zbirajo in shranjujejo podatke o svojih notranjih bonitetnih ocenah, kakor zahtevajo členi 145 do 149.

1.7.1.   Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank

| 37. | Kreditne institucije zbirajo in hranijo:






  a) | popolne podatke o preteklih bonitetnih ocenah dolžnikov in priznanih izdajateljev osebnih jamstev; |
| --- | --- | --- |

37.

Kreditne institucije zbirajo in hranijo:

a)

popolne podatke o preteklih bonitetnih ocenah dolžnikov in priznanih izdajateljev osebnih jamstev;

| b) | datume dodelitev bonitetnih ocen; |
| --- | --- |

b)

datume dodelitev bonitetnih ocen;

| c) | ključne podatke in metodologije, uporabljene za pridobivanje bonitetnih ocen; |
| --- | --- |

c)

ključne podatke in metodologije, uporabljene za pridobivanje bonitetnih ocen;

| d) | podatke o odgovornih osebah za razvrščanje v bonitetne razrede; |
| --- | --- |

d)

podatke o odgovornih osebah za razvrščanje v bonitetne razrede;

| e) | identiteto dolžnikov in izpostavljenosti, pri katerih je nastalo neplačilo; |
| --- | --- |

e)

identiteto dolžnikov in izpostavljenosti, pri katerih je nastalo neplačilo;

| f) | datum in okoliščine takih neplačil; in |
| --- | --- |

f)

datum in okoliščine takih neplačil; in

| g) | podatke o PD in dejanskih stopnjah neplačila, povezanih z bonitetnimi razredi in prehodi med bonitetnimi razredi; |
| --- | --- |

g)

podatke o PD in dejanskih stopnjah neplačila, povezanih z bonitetnimi razredi in prehodi med bonitetnimi razredi;

Kreditne institucije, ki ne uporabljajo lastnih ocen LGD in/ali konverzijskih faktorjev, zbirajo in hranijo podatke o primerjavah dejanskih LGD z vrednostmi, navedenimi v odstavku 8 dela 2, ter dejanskih konverzijskih faktorjev z vrednostmi, navedenimi v odstavku 9 dela 3.

| 38. | Kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijske faktorje, zbirajo in hranijo:






  a) | popolne podatke o preteklih bonitetnih ocenah produktov ter ocenah LGD in konverzijskih faktorjev, povezanih z vsako bonitetno lestvico; |
| --- | --- | --- |

38.

Kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijske faktorje, zbirajo in hranijo:

a)

popolne podatke o preteklih bonitetnih ocenah produktov ter ocenah LGD in konverzijskih faktorjev, povezanih z vsako bonitetno lestvico;

| b) | datume dodelitev bonitetnih ocen in izdelave ocen; |
| --- | --- |

b)

datume dodelitev bonitetnih ocen in izdelave ocen;

| c) | ključne podatke in metodologije, uporabljene za pridobivanje bonitetnih ocen produktov ter ocen LGD in konverzijskih faktorjev; |
| --- | --- |

c)

ključne podatke in metodologije, uporabljene za pridobivanje bonitetnih ocen produktov ter ocen LGD in konverzijskih faktorjev;

| d) | osebo, ki je dodelila bonitetno oceno produkta in osebo, ki je zagotovila oceno LGD in konverzijskih faktorjev; |
| --- | --- |

d)

osebo, ki je dodelila bonitetno oceno produkta in osebo, ki je zagotovila oceno LGD in konverzijskih faktorjev;

| e) | podatke o ocenjenih in dejanskih LGD in konverzijskih faktorjih, povezanih z vsako neplačano izpostavljenostjo; |
| --- | --- |

e)

podatke o ocenjenih in dejanskih LGD in konverzijskih faktorjih, povezanih z vsako neplačano izpostavljenostjo;

| f) | podatke o LGD izpostavljenosti pred ovrednotenjem učinkov osebnega jamstva ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in po njem za tiste kreditne institucije, ki upoštevajo učinke zmanjševanja kreditnega tveganja iz naslova osebnih jamstev ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, v LGD; in |
| --- | --- |

f)

podatke o LGD izpostavljenosti pred ovrednotenjem učinkov osebnega jamstva ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in po njem za tiste kreditne institucije, ki upoštevajo učinke zmanjševanja kreditnega tveganja iz naslova osebnih jamstev ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, v LGD; in

| g) | podatke o sestavnih delih izgube za vsako neplačano izpostavljenost. |
| --- | --- |

g)

podatke o sestavnih delih izgube za vsako neplačano izpostavljenost.

1.7.2.   Izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno

| 39. | Kreditne institucije zbirajo in hranijo:






  a) | podatke, uporabljene v procesu razvrščanja izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine; |
| --- | --- | --- |

39.

Kreditne institucije zbirajo in hranijo:

a)

podatke, uporabljene v procesu razvrščanja izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine;

| b) | podatke o ocenjenih PD, LGD in konverzijskih faktorjih, povezanih z bonitetnimi razredi ali skupinami izpostavljenosti; |
| --- | --- |

b)

podatke o ocenjenih PD, LGD in konverzijskih faktorjih, povezanih z bonitetnimi razredi ali skupinami izpostavljenosti;

| c) | identiteto dolžnikov in izpostavljenosti, pri katerih je nastalo neplačilo; |
| --- | --- |

c)

identiteto dolžnikov in izpostavljenosti, pri katerih je nastalo neplačilo;

| d) | za neplačane izpostavljenosti, podatke o bonitetnih razredih ali skupinah, v katere je bila razvrščena izpostavljenost v letu pred neplačilom, ter dejanske LGD in konverzijske faktorje; in |
| --- | --- |

d)

za neplačane izpostavljenosti, podatke o bonitetnih razredih ali skupinah, v katere je bila razvrščena izpostavljenost v letu pred neplačilom, ter dejanske LGD in konverzijske faktorje; in

| e) | podatke o stopnjah izgub za kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti do majhnih dolžnikov. |
| --- | --- |

e)

podatke o stopnjah izgub za kvalificirane obnavljajoče se izpostavljenosti do majhnih dolžnikov.

1.8.   Testi izjemnih situacij, ki se uporabljajo pri ocenjevanju kapitalske ustreznosti

| 40. | Kreditna institucija vzpostavi zanesljive procese za testiranje izjemnih situacij, ki se uporabljajo pri presoji njene kapitalske ustreznosti. Testiranje izjemnih situacij vključuje ugotavljanje morebitnih dogodkov ali prihodnjih sprememb v gospodarskih razmerah, ki bi lahko neugodno vplivale na kreditne izpostavljenosti kreditne institucije, ter presojo zmožnosti kreditne institucije, da vzdrži take spremembe. |
| --- | --- |

40.

Kreditna institucija vzpostavi zanesljive procese za testiranje izjemnih situacij, ki se uporabljajo pri presoji njene kapitalske ustreznosti. Testiranje izjemnih situacij vključuje ugotavljanje morebitnih dogodkov ali prihodnjih sprememb v gospodarskih razmerah, ki bi lahko neugodno vplivale na kreditne izpostavljenosti kreditne institucije, ter presojo zmožnosti kreditne institucije, da vzdrži take spremembe.

| 41. | Kreditna institucija redno opravlja teste izjemnih situacij za kreditna tveganja, s katerimi presoja učinke nekaterih posebnih okoliščin na svoje skupne kapitalske zahteve za kreditna tveganja. Uporabljen test, ki ga izbere kreditna institucija, je predmet nadzorniškega pregleda. Uporabljen test je smiseln in zmerno konzervativen, obravnava pa vsaj učinek scenarijev blage recesije. Kreditna institucija presoja prehod med svojimi bonitetnimi razredi v razmerah, ki jih obravnava test izjemnih situacij. Portfelji v izjemnih situacijah vsebujejo veliko večino skupne izpostavljenosti kreditne institucije. |
| --- | --- |

41.

Kreditna institucija redno opravlja teste izjemnih situacij za kreditna tveganja, s katerimi presoja učinke nekaterih posebnih okoliščin na svoje skupne kapitalske zahteve za kreditna tveganja. Uporabljen test, ki ga izbere kreditna institucija, je predmet nadzorniškega pregleda. Uporabljen test je smiseln in zmerno konzervativen, obravnava pa vsaj učinek scenarijev blage recesije. Kreditna institucija presoja prehod med svojimi bonitetnimi razredi v razmerah, ki jih obravnava test izjemnih situacij. Portfelji v izjemnih situacijah vsebujejo veliko večino skupne izpostavljenosti kreditne institucije.

| 42. | Kreditne institucije, ki uporabljajo postopek, določen v odstavku 4 dela 1, upoštevajo kot sestavni del svojega okvira testiranja izjemnih situacij, vpliv poslabšanja kreditne kvalitete dajalcev zavarovanja, zlasti vpliv tistih primerov, kjer dajalci zavarovanja ne izpolnjujejo kriterijev primernosti. |
| --- | --- |

42.

Kreditne institucije, ki uporabljajo postopek, določen v odstavku 4 dela 1, upoštevajo kot sestavni del svojega okvira testiranja izjemnih situacij, vpliv poslabšanja kreditne kvalitete dajalcev zavarovanja, zlasti vpliv tistih primerov, kjer dajalci zavarovanja ne izpolnjujejo kriterijev primernosti.

2.   KOLIČINSKA OPREDELITEV TVEGANJA

| 43. | Kreditne institucije pri ugotavljanju parametrov tveganja, ki se povezujejo z bonitetnimi razredi ali skupinami, uporabljajo spodaj navedene zahteve. |
| --- | --- |

43.

Kreditne institucije pri ugotavljanju parametrov tveganja, ki se povezujejo z bonitetnimi razredi ali skupinami, uporabljajo spodaj navedene zahteve.

2.1.   Opredelitev neplačila

| 44. | Šteje se, da „neplačilo“ s strani posameznega dolžnika nastopi, ko se zgodi eden ali oba od naslednjih dogodkov:






  a) | kreditna institucija meni, da obstaja majhna verjetnost, da bo dolžnik poravnal svoje kreditne obveznosti do kreditne institucije, njene nadrejene družbe ali katerekoli njej podrejene družbe v celoti, ne da bi kreditna institucija za poplačilo uporabila ukrepe, kakor so unovčenje zavarovanja (če obstaja); |
| --- | --- | --- |

44.

Šteje se, da „neplačilo“ s strani posameznega dolžnika nastopi, ko se zgodi eden ali oba od naslednjih dogodkov:

a)

kreditna institucija meni, da obstaja majhna verjetnost, da bo dolžnik poravnal svoje kreditne obveznosti do kreditne institucije, njene nadrejene družbe ali katerekoli njej podrejene družbe v celoti, ne da bi kreditna institucija za poplačilo uporabila ukrepe, kakor so unovčenje zavarovanja (če obstaja);

| b) | dolžnik več kakor 90 dni zamuja s plačilom katere koli bistvene kreditne obveznosti do kreditne institucije, njene nadrejene družbe ali katerekoli njej podrejene družbe. |
| --- | --- |

b)

dolžnik več kakor 90 dni zamuja s plačilom katere koli bistvene kreditne obveznosti do kreditne institucije, njene nadrejene družbe ali katerekoli njej podrejene družbe.

Pri prekoračitvah začnejo dnevi zamude teči, ko dolžnik preseže odobreni znesek razpolaganja, ko je njegov odobreni znesek razpolaganja nižji od vsote tekočih obveznosti, ali črpa kredit brez dovoljenja, pri čemer je prekoračeni znesek bistven.

Odobreni znesek razpolaganja pomeni znesek razpolaganja, s katerim je bil dolžnik seznanjen.

Dnevi zamude za kreditne kartice začnejo teči od dne, ko bi obveznosti morale biti poravnane s strani dolžnika.

V primeru izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno in izpostavljenosti do oseb javnega sektorja (PSE) pristojni organi določijo število dni zamude, kakor je določeno v odstavku 48.

V primeru izpostavljenosti do podjetij lahko pristojni organi določijo število dni zamude, kakor je opredeljeno v členu 154(7).

V primeru izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno kreditne institucije lahko uporabijo to opredelitev na ravni izpostavljenosti.

V vsakem primeru morajo biti zapadle izpostavljenosti nad mejno vrednostjo, ki jo določijo pristojni organi in odražajo sprejemljivo stopnjo tveganja.

| 45. | Dogodki, ki nakazujejo majhno verjetnost plačila, vključujejo:






  a) | kreditna institucija obravnava kreditno obveznost kot nedonosno; |
| --- | --- | --- |

45.

Dogodki, ki nakazujejo majhno verjetnost plačila, vključujejo:

a)

kreditna institucija obravnava kreditno obveznost kot nedonosno;

| b) | kreditna institucija izvede oslabitev, ki je posledica zaznave občutnega poslabšanja kreditne kvalitete potem, ko kreditna institucija prevzame izpostavljenost; |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija izvede oslabitev, ki je posledica zaznave občutnega poslabšanja kreditne kvalitete potem, ko kreditna institucija prevzame izpostavljenost;

| c) | kreditna institucija proda kreditno obveznost in ob tem utrpi bistveno ekonomsko izgubo, povezano s kreditom; in |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija proda kreditno obveznost in ob tem utrpi bistveno ekonomsko izgubo, povezano s kreditom; in

| d) | kreditna institucija odobri restrukturiranje problematične kreditne obveznosti, kadar je verjetno, da se bodo učinki bistvene opustitve ali odloga plačila glavnice, obresti ali (če je primerno) opravnine(provizij), pokazali v zmanjšani finančni obveznosti dolžnika. To v primeru izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ocenjenih na podlagi pristopa PD/LGD, vključuje tudi restrukturiranje samega problematičnega lastniškega instrumenta; |
| --- | --- |

d)

kreditna institucija odobri restrukturiranje problematične kreditne obveznosti, kadar je verjetno, da se bodo učinki bistvene opustitve ali odloga plačila glavnice, obresti ali (če je primerno) opravnine(provizij), pokazali v zmanjšani finančni obveznosti dolžnika. To v primeru izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ocenjenih na podlagi pristopa PD/LGD, vključuje tudi restrukturiranje samega problematičnega lastniškega instrumenta;

| e) | kreditna institucija vloži predlog za stečajni postopek zoper dolžnika ali podoben predlog v zvezi z dolžnikovo kreditno obveznostjo do kreditne institucije, njene nadrejene družbe ali katerekoli njej podrejene družbe; in |
| --- | --- |

e)

kreditna institucija vloži predlog za stečajni postopek zoper dolžnika ali podoben predlog v zvezi z dolžnikovo kreditno obveznostjo do kreditne institucije, njene nadrejene družbe ali katerekoli njej podrejene družbe; in

| f) | dolžnik ali tretja oseba uvede stečajni postopek ali podoben insolvenčni postopek nad dolžnikom, ki lahko vodi k zmanjšanju ali odložitvi plačila kreditne obveznosti kreditni instituciji, njeni nadrejeni družbi ali katerekoli njej podrejeni družbi. |
| --- | --- |

f)

dolžnik ali tretja oseba uvede stečajni postopek ali podoben insolvenčni postopek nad dolžnikom, ki lahko vodi k zmanjšanju ali odložitvi plačila kreditne obveznosti kreditni instituciji, njeni nadrejeni družbi ali katerekoli njej podrejeni družbi.

| 46. | Kreditne institucije, ki uporabljajo zunanje podatke, ki niso sami po sebi skladni z opredelitvijo neplačila, dokažejo pristojnim organom, da so bile sprejete ustrezne prilagoditve, da bi dosegli približno enakovrednost z opredelitvijo neplačila. |
| --- | --- |

46.

Kreditne institucije, ki uporabljajo zunanje podatke, ki niso sami po sebi skladni z opredelitvijo neplačila, dokažejo pristojnim organom, da so bile sprejete ustrezne prilagoditve, da bi dosegli približno enakovrednost z opredelitvijo neplačila.

| 47. | Če kreditna institucija meni, da je predhodno neplačana izpostavljenost taka, da ne velja več nobeno merilo, ki pokaže nastanek neplačila, kreditna institucija oceni dolžnika ali izpostavljenost kakor izpostavljenost, ki ni neplačana. Če naknadno nastopijo razmere, ki ustrezajo opredelitvi neplačila, se šteje, da je ponovno nastopilo neplačilo. |
| --- | --- |

47.

Če kreditna institucija meni, da je predhodno neplačana izpostavljenost taka, da ne velja več nobeno merilo, ki pokaže nastanek neplačila, kreditna institucija oceni dolžnika ali izpostavljenost kakor izpostavljenost, ki ni neplačana. Če naknadno nastopijo razmere, ki ustrezajo opredelitvi neplačila, se šteje, da je ponovno nastopilo neplačilo.

| 48. | Za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno in do PSE pristojni organi vsake države članice določijo točno število dni zamude, ki jih upoštevajo vse kreditne institucije v svojih jurisdikcijah na podlagi opredelitve neplačila iz odstavka 44, za izpostavljenosti do takih nasprotnih strank, ki se nahajajo v teh državah članicah. Natančno število je med 90 do 180 dni in se lahko razlikuje med produkti. Za izpostavljenosti do takih nasprotnih strank, ki se nahajajo na ozemljih drugih držav članic, pristojni organi določijo število dni zamude, ki ni višje od števila, ki so ga določili pristojni organi zadevne države članice. |
| --- | --- |

48.

Za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno in do PSE pristojni organi vsake države članice določijo točno število dni zamude, ki jih upoštevajo vse kreditne institucije v svojih jurisdikcijah na podlagi opredelitve neplačila iz odstavka 44, za izpostavljenosti do takih nasprotnih strank, ki se nahajajo v teh državah članicah. Natančno število je med 90 do 180 dni in se lahko razlikuje med produkti. Za izpostavljenosti do takih nasprotnih strank, ki se nahajajo na ozemljih drugih držav članic, pristojni organi določijo število dni zamude, ki ni višje od števila, ki so ga določili pristojni organi zadevne države članice.

2.2.   Splošne zahteve za ocenjevanje

| 49. | Lastne ocene kreditne institucije za parametre tveganja PD, LGD, konverzijske faktorje in EL vsebujejo vse pomembne podatke, informacije in metode. Ocene so izvedene z uporabo preteklih izkušenj in empiričnih dokazov in ne temeljijo izključno na uporabi presoje. Ocene so utemeljene in intuitivne ter temeljijo na bistvenih nosilcih ustreznih parametrov tveganja. Manj podatkov kot ima kreditna institucija, bolj konzervativna je v svojih ocenah. |
| --- | --- |

49.

Lastne ocene kreditne institucije za parametre tveganja PD, LGD, konverzijske faktorje in EL vsebujejo vse pomembne podatke, informacije in metode. Ocene so izvedene z uporabo preteklih izkušenj in empiričnih dokazov in ne temeljijo izključno na uporabi presoje. Ocene so utemeljene in intuitivne ter temeljijo na bistvenih nosilcih ustreznih parametrov tveganja. Manj podatkov kot ima kreditna institucija, bolj konzervativna je v svojih ocenah.

| 50. | Kreditna institucija je sposobna zagotoviti razčlenitev svojih izgub v smislu pogostosti neplačil, LGD, konverzijskega faktorja ali izgube, če se uporabljajo ocene EL, po dejavnikih, ki jih šteje kot bistvene nosilce ustreznih parametrov tveganja. Kreditna institucija dokaže, da so njene ocene reprezentativne za dolgoročne izkušnje. |
| --- | --- |

50.

Kreditna institucija je sposobna zagotoviti razčlenitev svojih izgub v smislu pogostosti neplačil, LGD, konverzijskega faktorja ali izgube, če se uporabljajo ocene EL, po dejavnikih, ki jih šteje kot bistvene nosilce ustreznih parametrov tveganja. Kreditna institucija dokaže, da so njene ocene reprezentativne za dolgoročne izkušnje.

| 51. | Upoštevajo se kakršne koli spremembe kreditne prakse ali procesa izvajanja izterjav v opazovanih obdobjih iz odstavkov 66, 71, 82, 86, 93 in 95. Ocene kreditne institucije upoštevajo posledice tehničnega napredka in novih podatkov ter drugih informacij, ko so le-te na razpolago. Kreditne institucije pregledajo svoje ocene, kadar se pojavijo nove informacije, vendar pa vsaj enkrat letno. |
| --- | --- |

51.

Upoštevajo se kakršne koli spremembe kreditne prakse ali procesa izvajanja izterjav v opazovanih obdobjih iz odstavkov 66, 71, 82, 86, 93 in 95. Ocene kreditne institucije upoštevajo posledice tehničnega napredka in novih podatkov ter drugih informacij, ko so le-te na razpolago. Kreditne institucije pregledajo svoje ocene, kadar se pojavijo nove informacije, vendar pa vsaj enkrat letno.

| 52. | Populacija izpostavljenosti, zastopana v podatkih, uporabljenih za ocenjevanje, kreditni standardi, ki se uporabljajo ob nastanku podatkov, in druge pomembne značilnosti so primerljivi s tistimi, ki jih imajo izpostavljenosti in standardi kreditne institucije. Kreditna institucija tudi dokaže, da so ekonomske in tržne razmere, v katerih so nastali podatki, pomembne za sedanje in predvidljive razmere. Število izpostavljenosti v vzorcu in obdobje, ki ga pokrivajo podatki, ki se uporabljajo za količinsko opredelitev, zadostujejo, da kreditni instituciji zagotovijo zaupanje v natančnost in trdnost njenih ocen. |
| --- | --- |

52.

Populacija izpostavljenosti, zastopana v podatkih, uporabljenih za ocenjevanje, kreditni standardi, ki se uporabljajo ob nastanku podatkov, in druge pomembne značilnosti so primerljivi s tistimi, ki jih imajo izpostavljenosti in standardi kreditne institucije. Kreditna institucija tudi dokaže, da so ekonomske in tržne razmere, v katerih so nastali podatki, pomembne za sedanje in predvidljive razmere. Število izpostavljenosti v vzorcu in obdobje, ki ga pokrivajo podatki, ki se uporabljajo za količinsko opredelitev, zadostujejo, da kreditni instituciji zagotovijo zaupanje v natančnost in trdnost njenih ocen.

| 53. | Za odkupljene denarne terjatve ocene odražajo vse pomembne informacije, ki jih ima na razpolago kreditna institucija, ki odkupi denarne terjatve. Te informacije se nanašajo na kakovost osnovnih denarnih terjatev, vključno s podatki za podobne skupine, ki jih podajo prodajalec, kreditna institucija, ki odkupi denarne terjatve, ali zunanji viri. Kreditna institucija, ki odkupi denarne terjatve, ovrednoti morebitne podatke, ki jih pridobi od prodajalca. |
| --- | --- |

53.

Za odkupljene denarne terjatve ocene odražajo vse pomembne informacije, ki jih ima na razpolago kreditna institucija, ki odkupi denarne terjatve. Te informacije se nanašajo na kakovost osnovnih denarnih terjatev, vključno s podatki za podobne skupine, ki jih podajo prodajalec, kreditna institucija, ki odkupi denarne terjatve, ali zunanji viri. Kreditna institucija, ki odkupi denarne terjatve, ovrednoti morebitne podatke, ki jih pridobi od prodajalca.

| 54. | Kreditna institucija svojim ocenam prišteje mero konzervativnosti, ki je sorazmerna s pričakovanim obsegom napak pri ocenjevanju. Če so metodologije in podatki manj zadovoljivi in je pričakovani obseg napak večji, je tudi mera konzervativnosti večja. |
| --- | --- |

54.

Kreditna institucija svojim ocenam prišteje mero konzervativnosti, ki je sorazmerna s pričakovanim obsegom napak pri ocenjevanju. Če so metodologije in podatki manj zadovoljivi in je pričakovani obseg napak večji, je tudi mera konzervativnosti večja.

| 55. | Če kreditne institucije uporabljajo različne ocene za izračun uteži tveganja in za notranje namene, to dokumentirajo, njihova utemeljenost pa se dokaže pristojnim organom. |
| --- | --- |

55.

Če kreditne institucije uporabljajo različne ocene za izračun uteži tveganja in za notranje namene, to dokumentirajo, njihova utemeljenost pa se dokaže pristojnim organom.

| 56. | Če lahko kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da so bile za podatke, ki so bili zbrani pred datumom začetka izvajanja te direktive, opravljene ustrezne prilagoditve, da se doseže splošna enakovrednost z opredelitvami neplačila ali izgube, pristojni organi lahko dovolijo kreditni instituciji določeno mero prožnosti pri uporabi zahtevanih standardov za podatke. |
| --- | --- |

56.

Če lahko kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da so bile za podatke, ki so bili zbrani pred datumom začetka izvajanja te direktive, opravljene ustrezne prilagoditve, da se doseže splošna enakovrednost z opredelitvami neplačila ali izgube, pristojni organi lahko dovolijo kreditni instituciji določeno mero prožnosti pri uporabi zahtevanih standardov za podatke.

| 57. | Če kreditna institucija uporablja podatke, ki so zbrani preko več kreditnih institucij, dokaže, da:






  a) | so bonitetni sistemi in merila drugih kreditnih institucij v skupini podobni njenim lastnim; |
| --- | --- | --- |

57.

Če kreditna institucija uporablja podatke, ki so zbrani preko več kreditnih institucij, dokaže, da:

a)

so bonitetni sistemi in merila drugih kreditnih institucij v skupini podobni njenim lastnim;

| b) | so skupni podatki reprezentativni za portfelj, za katerega se uporabljajo zbrani podatki; in |
| --- | --- |

b)

so skupni podatki reprezentativni za portfelj, za katerega se uporabljajo zbrani podatki; in

| c) | kreditna institucija dosledno uporablja skupne podatke dalj časa za svoje trajne ocene. |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija dosledno uporablja skupne podatke dalj časa za svoje trajne ocene.

| 58. | Če kreditna institucija uporablja podatke, ki so zbrani preko več kreditnih institucij, je odgovorna za integriteto svojih bonitetnih sistemov. Kreditna institucija dokaže pristojnemu organu, da ima dovolj lastnega znanja o svojih bonitetnih sistemih, vključno z učinkovito zmožnostjo nadzora in revizije bonitetnega procesa. |
| --- | --- |

58.

Če kreditna institucija uporablja podatke, ki so zbrani preko več kreditnih institucij, je odgovorna za integriteto svojih bonitetnih sistemov. Kreditna institucija dokaže pristojnemu organu, da ima dovolj lastnega znanja o svojih bonitetnih sistemih, vključno z učinkovito zmožnostjo nadzora in revizije bonitetnega procesa.

2.2.1.   Zahteve, specifične za oceno verjetnosti neplačila (PD)

Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank

| 59. | Kreditne institucije ocenjujejo PD za vsaki bonitetni razred dolžnika na podlagi dolgoročnih povprečij enoletnih stopenj neplačil. |
| --- | --- |

59.

Kreditne institucije ocenjujejo PD za vsaki bonitetni razred dolžnika na podlagi dolgoročnih povprečij enoletnih stopenj neplačil.

| 60. | Kreditne institucije lahko za odkupljene denarne terjatve do podjetij ocenjujejo EL za vsaki bonitetni razred dolžnika na podlagi dolgoročnih povprečij enoletnih dejanskih stopenj neplačil. |
| --- | --- |

60.

Kreditne institucije lahko za odkupljene denarne terjatve do podjetij ocenjujejo EL za vsaki bonitetni razred dolžnika na podlagi dolgoročnih povprečij enoletnih dejanskih stopenj neplačil.

| 61. | Če kreditna institucija izpeljuje dolgoročne povprečne ocene PD in LGD za odkupljene denarne terjatve do podjetij iz ocene EL, in ustrezne ocene PD ali LGD, proces za ocenjevanje skupnih izgub izpolnjuje celotne standarde za ocenjevanje PD in LGD iz tega dela, rezultat pa je skladen s pojmom LGD iz odstavka 73. |
| --- | --- |

61.

Če kreditna institucija izpeljuje dolgoročne povprečne ocene PD in LGD za odkupljene denarne terjatve do podjetij iz ocene EL, in ustrezne ocene PD ali LGD, proces za ocenjevanje skupnih izgub izpolnjuje celotne standarde za ocenjevanje PD in LGD iz tega dela, rezultat pa je skladen s pojmom LGD iz odstavka 73.

| 62. | Kreditne institucije uporabljajo tehnike ocenjevanja PD samo s spremljajočo analizo. Kreditne institucije priznavajo pomen presoje pri sestavljanju rezultatov tehnik in pri prilagajanju zaradi omejitev tehnik in informacij. |
| --- | --- |

62.

Kreditne institucije uporabljajo tehnike ocenjevanja PD samo s spremljajočo analizo. Kreditne institucije priznavajo pomen presoje pri sestavljanju rezultatov tehnik in pri prilagajanju zaradi omejitev tehnik in informacij.

| 63. | Če kreditna institucija uporablja podatke o notranjih izkušnjah z neplačili za ocenjevanje PD, v svojih analizah dokaže, da njene ocene izpolnjujejo prevzete standarde in pojasnjujejo morebitne razlike, ki bi nastale med bonitetnim sistemom, ki je generiral te podatke, in trenutnim bonitetnim sistemom. Če se prevzeti standardi ali bonitetni sistemi spremenijo, kreditna institucija prišteje v svojo oceno PD večjo mero konzervativnosti. |
| --- | --- |

63.

Če kreditna institucija uporablja podatke o notranjih izkušnjah z neplačili za ocenjevanje PD, v svojih analizah dokaže, da njene ocene izpolnjujejo prevzete standarde in pojasnjujejo morebitne razlike, ki bi nastale med bonitetnim sistemom, ki je generiral te podatke, in trenutnim bonitetnim sistemom. Če se prevzeti standardi ali bonitetni sistemi spremenijo, kreditna institucija prišteje v svojo oceno PD večjo mero konzervativnosti.

| 64. | Če kreditne institucije povezujejo ali vzporejajo svoje notranje bonitetne razrede z lestvico, ki jo uporabljajo ECAI ali podobne organizacije, in dodelijo svojim bonitetnim razredom stopnje neplačila, povzete po razredih zunanje organizacije, vzporejanje temelji na primerjavi notranjih meril za dodeljevanje bonitetnih ocen z merili, ki jih uporablja zunanja organizacija, in na primerjavi notranjih in zunanjih bonitetnih ocen za vsakega skupnega dolžnika. Izogibati se je treba pristranskosti in nedoslednosti v postopku vzporejanja ali v osnovnih podatkih. Merila zunanje organizacije, ki so osnova za uporabljene podatke za količinsko opredelitev tveganja, so usmerjena samo v tveganje neplačila in ne odražajo značilnosti izpostavljenosti. Analiza kreditne institucije vključuje primerjavo uporabljenih opredelitev neplačila ob upoštevanju odstavkov 44 do 48. Kreditna institucija dokumentira podlago za vzporejanje. |
| --- | --- |

64.

Če kreditne institucije povezujejo ali vzporejajo svoje notranje bonitetne razrede z lestvico, ki jo uporabljajo ECAI ali podobne organizacije, in dodelijo svojim bonitetnim razredom stopnje neplačila, povzete po razredih zunanje organizacije, vzporejanje temelji na primerjavi notranjih meril za dodeljevanje bonitetnih ocen z merili, ki jih uporablja zunanja organizacija, in na primerjavi notranjih in zunanjih bonitetnih ocen za vsakega skupnega dolžnika. Izogibati se je treba pristranskosti in nedoslednosti v postopku vzporejanja ali v osnovnih podatkih. Merila zunanje organizacije, ki so osnova za uporabljene podatke za količinsko opredelitev tveganja, so usmerjena samo v tveganje neplačila in ne odražajo značilnosti izpostavljenosti. Analiza kreditne institucije vključuje primerjavo uporabljenih opredelitev neplačila ob upoštevanju odstavkov 44 do 48. Kreditna institucija dokumentira podlago za vzporejanje.

| 65. | Če kreditna institucija uporablja statistične modele za napovedovanje neplačil, lahko ocenjuje PD kot enostavno povprečje ocen verjetnosti neplačila za posamezne dolžnike v določenem bonitetnem razredu. Kreditna institucija pri uporabi modelov za določanje verjetnosti neplačila v ta namen, izpolnjuje standarde iz odstavka 30. |
| --- | --- |

65.

Če kreditna institucija uporablja statistične modele za napovedovanje neplačil, lahko ocenjuje PD kot enostavno povprečje ocen verjetnosti neplačila za posamezne dolžnike v določenem bonitetnem razredu. Kreditna institucija pri uporabi modelov za določanje verjetnosti neplačila v ta namen, izpolnjuje standarde iz odstavka 30.

| 66. | Ne glede na to, ali kreditna institucija za določanje svojih ocen PD uporablja zunanje, notranje ali skupne podatke, ali pa kombinacijo vseh treh, je obdobje uporabljenega predhodnega opazovanja podatkov dolgo vsaj pet let za vsaj enega od virov podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja, in so ti podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje. Ta odstavek se uporablja tudi za pristop PD/LGD do lastniških instrumentov. Države članice lahko kreditnim institucijam, ki niso upravičene do uporabe lastnih ocen LGD ali konverzijskih faktorjev, dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let. |
| --- | --- |

66.

Ne glede na to, ali kreditna institucija za določanje svojih ocen PD uporablja zunanje, notranje ali skupne podatke, ali pa kombinacijo vseh treh, je obdobje uporabljenega predhodnega opazovanja podatkov dolgo vsaj pet let za vsaj enega od virov podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja, in so ti podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje. Ta odstavek se uporablja tudi za pristop PD/LGD do lastniških instrumentov. Države članice lahko kreditnim institucijam, ki niso upravičene do uporabe lastnih ocen LGD ali konverzijskih faktorjev, dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let.

Izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno

| 67. | Kreditne institucije ocenjujejo PD za vsaki bonitetni razred dolžnika ali skupino na podlagi dolgoročnih povprečij enoletnih stopenj neplačil. |
| --- | --- |

67.

Kreditne institucije ocenjujejo PD za vsaki bonitetni razred dolžnika ali skupino na podlagi dolgoročnih povprečij enoletnih stopenj neplačil.

| 68. | Ne glede na odstavek 67, se lahko ocene PD izpeljujejo tudi iz dejanskih izgub in ustreznih ocen LGD. |
| --- | --- |

68.

Ne glede na odstavek 67, se lahko ocene PD izpeljujejo tudi iz dejanskih izgub in ustreznih ocen LGD.

| 69. | Kreditne institucije obravnavajo notranje podatke za razvrščanje izpostavljenosti v razrede ali skupine kot primarni vir informacij za ocenjevanje značilnosti izgub. Kreditne institucije lahko uporabljajo zunanje podatke (vključno s skupnimi podatki) ali statistične modele za količinsko opredelitev, če je mogoče dokazati močno povezavo med:






  a) | procesom kreditne institucije za razvrstitev izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine in procesom, ki ga uporablja zunanji vir podatkov; in |
| --- | --- | --- |

69.

Kreditne institucije obravnavajo notranje podatke za razvrščanje izpostavljenosti v razrede ali skupine kot primarni vir informacij za ocenjevanje značilnosti izgub. Kreditne institucije lahko uporabljajo zunanje podatke (vključno s skupnimi podatki) ali statistične modele za količinsko opredelitev, če je mogoče dokazati močno povezavo med:

a)

procesom kreditne institucije za razvrstitev izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine in procesom, ki ga uporablja zunanji vir podatkov; in

| b) | notranjim profilom tveganja kreditne institucije in sestavo zunanjih podatkov. |
| --- | --- |

b)

notranjim profilom tveganja kreditne institucije in sestavo zunanjih podatkov.

Za odkupljene denarne terjatve iz naslova bančništva na drobno lahko kreditne institucije uporabljajo zunanje in notranje referenčne podatke. Za izvedbo primerjave kreditne institucije uporabijo vse ustrezne vire podatkov.

| 70. | Če kreditna institucija izpeljuje dolgoročne povprečne ocene PD in LGD za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno iz ocene skupne izgube, in ustrezne ocene PD ali LGD, proces za ocenjevanje skupnih izgub izpolnjuje celotne standarde za ocenjevanje PD in LGD iz tega dela, rezultat pa je skladen s pojmom LGD iz odstavka 73. |
| --- | --- |

70.

Če kreditna institucija izpeljuje dolgoročne povprečne ocene PD in LGD za izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno iz ocene skupne izgube, in ustrezne ocene PD ali LGD, proces za ocenjevanje skupnih izgub izpolnjuje celotne standarde za ocenjevanje PD in LGD iz tega dela, rezultat pa je skladen s pojmom LGD iz odstavka 73.

| 71. | Ne glede na to, ali kreditna institucija za ocenjevanje značilnosti izgub uporablja zunanje, notranje ali skupne podatke, ali pa kombinacijo vseh treh, je obdobje uporabljenega predhodnega opazovanja podatkov dolgo vsaj pet let za vsaj enega od virov podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja, in so ti podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje. Kreditni instituciji ni treba pripisovati enakega pomena preteklim podatkom, če lahko dokaže pristojnemu organu, da so novejši podatki boljši napovedovalec stopenj izgube. Države članice lahko kreditnim institucijam dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let. |
| --- | --- |

71.

Ne glede na to, ali kreditna institucija za ocenjevanje značilnosti izgub uporablja zunanje, notranje ali skupne podatke, ali pa kombinacijo vseh treh, je obdobje uporabljenega predhodnega opazovanja podatkov dolgo vsaj pet let za vsaj enega od virov podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja, in so ti podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje. Kreditni instituciji ni treba pripisovati enakega pomena preteklim podatkom, če lahko dokaže pristojnemu organu, da so novejši podatki boljši napovedovalec stopenj izgube. Države članice lahko kreditnim institucijam dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let.

| 72. | Kreditne institucije ugotovijo in analizirajo pričakovane spremembe parametrov tveganja v življenjskem ciklu kreditnih izpostavljenosti (učinki sezonskosti). |
| --- | --- |

72.

Kreditne institucije ugotovijo in analizirajo pričakovane spremembe parametrov tveganja v življenjskem ciklu kreditnih izpostavljenosti (učinki sezonskosti).

2.2.2.   Zahteve, specifične za lastne ocene verjetnosti neplačila (LGD)

| 73. | Kreditne institucije ocenijo LGD po bonitetnih razredih izpostavljenosti ali skupinah na podlagi povprečne realizirane LGD po bonitetnih razredih ali skupinah z uporabo vseh ugotovljenih neplačil v okviru podatkovnih virov (z neplačili tehtano povprečje). |
| --- | --- |

73.

Kreditne institucije ocenijo LGD po bonitetnih razredih izpostavljenosti ali skupinah na podlagi povprečne realizirane LGD po bonitetnih razredih ali skupinah z uporabo vseh ugotovljenih neplačil v okviru podatkovnih virov (z neplačili tehtano povprečje).

| 74. | Kreditne institucije uporabljajo ocene LGD, ki so primerne za obdobje gospodarske recesije, če so bolj konzervativne od dolgoročnega povprečja. Ker se pričakuje, da bo bonitetni sistem zagotavljal konstantne realizirane LGD glede na bonitetni razred ali skupino, kreditne institucije sprejemajo prilagoditve svojih ocen parametrov tveganja glede na bonitetni razred ali skupino, da bi tako omejile vpliv gospodarske recesije na kapital. |
| --- | --- |

74.

Kreditne institucije uporabljajo ocene LGD, ki so primerne za obdobje gospodarske recesije, če so bolj konzervativne od dolgoročnega povprečja. Ker se pričakuje, da bo bonitetni sistem zagotavljal konstantne realizirane LGD glede na bonitetni razred ali skupino, kreditne institucije sprejemajo prilagoditve svojih ocen parametrov tveganja glede na bonitetni razred ali skupino, da bi tako omejile vpliv gospodarske recesije na kapital.

| 75. | Kreditna institucija obravnava obseg medsebojne odvisnosti med tveganjem dolžnika in tveganjem zavarovanja s premoženjem ali dajalcem zavarovanja. Primeri, pri katerih je stopnja medsebojne odvisnosti visoka, se obravnavajo na konzervativen način. |
| --- | --- |

75.

Kreditna institucija obravnava obseg medsebojne odvisnosti med tveganjem dolžnika in tveganjem zavarovanja s premoženjem ali dajalcem zavarovanja. Primeri, pri katerih je stopnja medsebojne odvisnosti visoka, se obravnavajo na konzervativen način.

| 76. | Valutne neusklajenosti med osnovno obveznostjo in zavarovanjem s premoženjem se obravnavajo konzervativno v oceni LGD kreditne institucije. |
| --- | --- |

76.

Valutne neusklajenosti med osnovno obveznostjo in zavarovanjem s premoženjem se obravnavajo konzervativno v oceni LGD kreditne institucije.

| 77. | Če ocene LGD upoštevajo obstoj zavarovanja s premoženjem, te ocene ne temeljijo izključno na ocenjeni tržni vrednosti zavarovanja s premoženjem. Ocene LGD upoštevajo učinek potencialne možnosti, da kreditna institucija ne bo sposobna hitro pridobiti kontrole nad njihovim zavarovanjem s premoženjem in ga unovčiti. |
| --- | --- |

77.

Če ocene LGD upoštevajo obstoj zavarovanja s premoženjem, te ocene ne temeljijo izključno na ocenjeni tržni vrednosti zavarovanja s premoženjem. Ocene LGD upoštevajo učinek potencialne možnosti, da kreditna institucija ne bo sposobna hitro pridobiti kontrole nad njihovim zavarovanjem s premoženjem in ga unovčiti.

| 78. | Če ocene LGD upoštevajo obstoj zavarovanja s premoženjem, morajo kreditne institucije določiti notranje zahteve za upravljanje z zavarovanji, pravno varnost in upravljanje s tveganji, ki so v splošnem skladni s tistimi iz dela 2 Priloge VIII. |
| --- | --- |

78.

Če ocene LGD upoštevajo obstoj zavarovanja s premoženjem, morajo kreditne institucije določiti notranje zahteve za upravljanje z zavarovanji, pravno varnost in upravljanje s tveganji, ki so v splošnem skladni s tistimi iz dela 2 Priloge VIII.

| 79. | Če kreditna institucija prizna zavarovanje s premoženjem za določitev vrednosti izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke v skladu z delom 5 ali 6 Priloge III, se morebitni znesek, za katerega se pričakuje, da bi se lahko iztržil iz tega zavarovanja, ne upošteva v ocenah LGD. |
| --- | --- |

79.

Če kreditna institucija prizna zavarovanje s premoženjem za določitev vrednosti izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke v skladu z delom 5 ali 6 Priloge III, se morebitni znesek, za katerega se pričakuje, da bi se lahko iztržil iz tega zavarovanja, ne upošteva v ocenah LGD.

| 80. | V posebnem primeru izpostavljenosti, ki so že neplačane, kreditna institucija utemelji skupno vsoto svojih najboljših ocen pričakovane izgube za vsako izpostavljenost glede na trenutne gospodarske razmere in status izpostavljenosti ter možnost dodatnih nepričakovanih izgub v obdobju poplačila. |
| --- | --- |

80.

V posebnem primeru izpostavljenosti, ki so že neplačane, kreditna institucija utemelji skupno vsoto svojih najboljših ocen pričakovane izgube za vsako izpostavljenost glede na trenutne gospodarske razmere in status izpostavljenosti ter možnost dodatnih nepričakovanih izgub v obdobju poplačila.

| 81. | Če so neplačana zamudna nadomestila in opravnine kapitalizirane v izkazu poslovnega izida kreditne institucije, se prištejejo k meritvi izpostavljenosti in izgube kreditne institucije. |
| --- | --- |

81.

Če so neplačana zamudna nadomestila in opravnine kapitalizirane v izkazu poslovnega izida kreditne institucije, se prištejejo k meritvi izpostavljenosti in izgube kreditne institucije.

Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank

| 82. | Ocene LGD temeljijo na podatkih, ki pokrivajo vsaj pet let, tako da se vsako leto po uvedbi pristopa IRB doda eno leto, dokler ni dosežen minimum sedmih let, za vsaj en vir podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja in so podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje. |
| --- | --- |

82.

Ocene LGD temeljijo na podatkih, ki pokrivajo vsaj pet let, tako da se vsako leto po uvedbi pristopa IRB doda eno leto, dokler ni dosežen minimum sedmih let, za vsaj en vir podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja in so podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje.

Izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno

| 83. | Ne glede na odstavek 73, se lahko ocene LGD izpeljujejo iz dejanskih izgub in ustreznih ocen PD. |
| --- | --- |

83.

Ne glede na odstavek 73, se lahko ocene LGD izpeljujejo iz dejanskih izgub in ustreznih ocen PD.

| 84. | Ne glede na odstavek 89 lahko kreditne institucije prikazujejo prihodnja črpanja v svojih konverzijskih faktorjih ali v svojih ocenah LGD. |
| --- | --- |

84.

Ne glede na odstavek 89 lahko kreditne institucije prikazujejo prihodnja črpanja v svojih konverzijskih faktorjih ali v svojih ocenah LGD.

| 85. | Za odkupljene denarne terjatve iz naslova bančništva na drobno lahko kreditne institucije za ocenjevanje LGD uporabljajo zunanje in notranje referenčne podatke. |
| --- | --- |

85.

Za odkupljene denarne terjatve iz naslova bančništva na drobno lahko kreditne institucije za ocenjevanje LGD uporabljajo zunanje in notranje referenčne podatke.

| 86. | Ocene LGD temeljijo na podatkih, ki obsegajo vsaj pet let. Ne glede na odstavek 73, kreditni instituciji ni treba pripisovati enakega pomena preteklim podatkom, če lahko dokaže pristojnemu organu, da so novejši podatki boljši napovedovalec stopenj izgube. Države članice lahko kreditnim institucijam dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let. |
| --- | --- |

86.

Ocene LGD temeljijo na podatkih, ki obsegajo vsaj pet let. Ne glede na odstavek 73, kreditni instituciji ni treba pripisovati enakega pomena preteklim podatkom, če lahko dokaže pristojnemu organu, da so novejši podatki boljši napovedovalec stopenj izgube. Države članice lahko kreditnim institucijam dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let.

2.2.3.   Zahteve, specifične za lastne ocene konverzijskih faktorjev

| 87. | Kreditne institucije ocenijo konverzijske faktorje glede na bonitetni razred produkta ali skupino na podlagi povprečnih pričakovanih konverzijskih faktorjev za bonitetni razred ali skupino z uporabo vseh ugotovljenih neplačil v okviru določenega vira podatkov (z neplačili tehtano povprečje). |
| --- | --- |

87.

Kreditne institucije ocenijo konverzijske faktorje glede na bonitetni razred produkta ali skupino na podlagi povprečnih pričakovanih konverzijskih faktorjev za bonitetni razred ali skupino z uporabo vseh ugotovljenih neplačil v okviru določenega vira podatkov (z neplačili tehtano povprečje).

| 88. | Kreditne institucije uporabljajo ocene konverzijskih faktorjev, ki so primerne za obdobje gospodarske recesije, če so bolj konzervativne od dolgoročnega povprečja. Ker se pričakuje, da bo bonitetni sistem zagotavljal konstantne dejanske konverzijske faktorje glede na bonitetni razred ali skupino, kreditne institucije izvedejo prilagoditve svojih ocen parametrov tveganja glede na bonitetni razred ali skupino, da bi tako omejile vpliv gospodarske recesije na kapital. |
| --- | --- |

88.

Kreditne institucije uporabljajo ocene konverzijskih faktorjev, ki so primerne za obdobje gospodarske recesije, če so bolj konzervativne od dolgoročnega povprečja. Ker se pričakuje, da bo bonitetni sistem zagotavljal konstantne dejanske konverzijske faktorje glede na bonitetni razred ali skupino, kreditne institucije izvedejo prilagoditve svojih ocen parametrov tveganja glede na bonitetni razred ali skupino, da bi tako omejile vpliv gospodarske recesije na kapital.

| 89. | Ocene kreditnih institucij za konverzijske faktorje odražajo možnost dodatnih črpanj s strani dolžnika do trenutka nastanka neplačila ali po njem.
  Ocena konverzijskega faktorja vključuje večjo mero konzervativnosti, če je mogoče utemeljeno pričakovati večjo pozitivno korelacijo med pogostostjo neplačil in velikostjo konverzijskega faktorja. |
| --- | --- |

89.

Ocene kreditnih institucij za konverzijske faktorje odražajo možnost dodatnih črpanj s strani dolžnika do trenutka nastanka neplačila ali po njem.

Ocena konverzijskega faktorja vključuje večjo mero konzervativnosti, če je mogoče utemeljeno pričakovati večjo pozitivno korelacijo med pogostostjo neplačil in velikostjo konverzijskega faktorja.

| 90. | Pri izdelavi ocen konverzijskih faktorjev kreditne institucije obravnavajo specifične politike in strategije, sprejete za spremljanje računov in obdelavo plačil. Kreditne institucije upoštevajo tudi sposobnost in pripravljenost preprečevati nadaljnja črpanja v okoliščinah, ki ne predstavljajo neplačila, kakor so kršitve dogovorov ali drugi primeri tehničnih neplačil. |
| --- | --- |

90.

Pri izdelavi ocen konverzijskih faktorjev kreditne institucije obravnavajo specifične politike in strategije, sprejete za spremljanje računov in obdelavo plačil. Kreditne institucije upoštevajo tudi sposobnost in pripravljenost preprečevati nadaljnja črpanja v okoliščinah, ki ne predstavljajo neplačila, kakor so kršitve dogovorov ali drugi primeri tehničnih neplačil.

| 91. | Kreditne institucije vzpostavijo primerne sisteme in postopke za spremljanje zneskov odobrenih sredstev, tekočega stanja iz naslova kreditnih linij ter sprememb stanja glede na dolžnika in na bonitetni razred. Kreditna institucija je sposobna spremljati stanja na dnevni osnovi. |
| --- | --- |

91.

Kreditne institucije vzpostavijo primerne sisteme in postopke za spremljanje zneskov odobrenih sredstev, tekočega stanja iz naslova kreditnih linij ter sprememb stanja glede na dolžnika in na bonitetni razred. Kreditna institucija je sposobna spremljati stanja na dnevni osnovi.

| 92. | Če kreditne institucije uporabljajo različne ocene konverzijskih faktorjev za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in za notranje namene, ga dokumentirajo, in pristojnim organom dokažejo razumnost takih ocen. |
| --- | --- |

92.

Če kreditne institucije uporabljajo različne ocene konverzijskih faktorjev za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in za notranje namene, ga dokumentirajo, in pristojnim organom dokažejo razumnost takih ocen.

Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank

| 93. | Ocene LGD temeljijo na podatkih, ki pokrivajo vsaj pet let, tako da se vsako leto po uvedbi pristopa IRB doda eno leto, dokler se ne doseže minimuma sedmih let, za vsaj en vir podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja in so podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje. |
| --- | --- |

93.

Ocene LGD temeljijo na podatkih, ki pokrivajo vsaj pet let, tako da se vsako leto po uvedbi pristopa IRB doda eno leto, dokler se ne doseže minimuma sedmih let, za vsaj en vir podatkov. Če je iz posameznega vira na voljo daljše obdobje opazovanja in so podatki primerni, se uporabi to daljše obdobje.

Izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno

| 94. | Ne glede na odstavek 89, lahko kreditne institucije prikazujejo prihodnja črpanja v svojih konverzijskih faktorjih ali v svojih ocenah LGD. |
| --- | --- |

94.

Ne glede na odstavek 89, lahko kreditne institucije prikazujejo prihodnja črpanja v svojih konverzijskih faktorjih ali v svojih ocenah LGD.

| 95. | Ocene konverzijskih faktorjev temeljijo na podatkih, ki pokrivajo vsaj pet let. Ne glede na odstavek 87 kreditni instituciji ni treba pripisovati enakega pomena preteklim podatkom, če lahko dokaže pristojnemu organu, da so novejši podatki boljši napovedovalec črpanj. Države članice lahko kreditnim institucijam dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let. |
| --- | --- |

95.

Ocene konverzijskih faktorjev temeljijo na podatkih, ki pokrivajo vsaj pet let. Ne glede na odstavek 87 kreditni instituciji ni treba pripisovati enakega pomena preteklim podatkom, če lahko dokaže pristojnemu organu, da so novejši podatki boljši napovedovalec črpanj. Države članice lahko kreditnim institucijam dovolijo, da ob uvajanju pristopa IRB uporabljajo ustrezne podatke, ki pokrivajo obdobje dveh let. Obdobje, ki ga je treba pokriti, se vsako leto podaljša za eno leto, dokler ustrezni podatki ne pokrivajo obdobja petih let.

2.2.4.   Minimalne zahteve za presojo učinkov osebnih jamstev in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov

Izpostavljenosti do podjetij, institucij ter enot centralne ravni držav in centralnih bank v primerih, ko se bodo uporabljale lastne ocene LGD in izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno.

| 96. | Zahteve iz odstavkov 97 do 104 se ne uporabljajo za osebna jamstva, ki jih zagotavljajo institucije ter enot centralne ravni države in centralne banke, če kreditna institucija prejme dovoljenje za uporabo pravil iz členov 78 do 83 za izpostavljenosti do takih subjektov. V tem primeru se uporabljajo zahteve iz členov 90 do 93. |
| --- | --- |

96.

Zahteve iz odstavkov 97 do 104 se ne uporabljajo za osebna jamstva, ki jih zagotavljajo institucije ter enot centralne ravni države in centralne banke, če kreditna institucija prejme dovoljenje za uporabo pravil iz členov 78 do 83 za izpostavljenosti do takih subjektov. V tem primeru se uporabljajo zahteve iz členov 90 do 93.

| 97. | V primeru osebnih jamstev za izpostavljenosti, ki se vključujejo v kategorijo izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, se te zahteve uporabljajo tudi za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine ter za oceno PD. |
| --- | --- |

97.

V primeru osebnih jamstev za izpostavljenosti, ki se vključujejo v kategorijo izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno, se te zahteve uporabljajo tudi za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine ter za oceno PD.

Primerni izdajatelji osebnih jamstev in osebna jamstva

| 98. | Kreditne institucije vzpostavijo jasno navedena merila za vrste izdajateljev osebnega jamstva, ki jih priznavajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

98.

Kreditne institucije vzpostavijo jasno navedena merila za vrste izdajateljev osebnega jamstva, ki jih priznavajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

| 99. | Za priznane izdajatelje osebnega jamstva se uporabljajo enaka pravila kakor za dolžnike, kakor je navedeno v odstavkih 17 do 29. |
| --- | --- |

99.

Za priznane izdajatelje osebnega jamstva se uporabljajo enaka pravila kakor za dolžnike, kakor je navedeno v odstavkih 17 do 29.

| 100. | Osebno jamstvo se evidentira pisno, za izdajatelja je nepreklicno in velja, dokler obveznost ni v celoti izpolnjena(do zneska in besedila osebnega jamstva), ter je zakonsko izvršljivo v jurisdikciji, kjer ima izdajatelj osebnega jamstva premoženje, ki lahko služi za poplačilo izpostavljenosti. Osebna jamstva, ki predpisujejo pogoje, v katerih ni nujno, da jih mora izdajatelj osebnega jamstva izpolniti (pogojna osebna jamstva), se lahko priznajo, če jih odobrijo pristojni organi. Kreditna institucija dokaže, da merila za razvrščanje primerno obravnavajo katero koli morebitno poslabšanje kvalitete dajalca osebnega jamstva. |
| --- | --- |

100.

Osebno jamstvo se evidentira pisno, za izdajatelja je nepreklicno in velja, dokler obveznost ni v celoti izpolnjena(do zneska in besedila osebnega jamstva), ter je zakonsko izvršljivo v jurisdikciji, kjer ima izdajatelj osebnega jamstva premoženje, ki lahko služi za poplačilo izpostavljenosti. Osebna jamstva, ki predpisujejo pogoje, v katerih ni nujno, da jih mora izdajatelj osebnega jamstva izpolniti (pogojna osebna jamstva), se lahko priznajo, če jih odobrijo pristojni organi. Kreditna institucija dokaže, da merila za razvrščanje primerno obravnavajo katero koli morebitno poslabšanje kvalitete dajalca osebnega jamstva.

Merila za prilagoditev

| 101. | Kreditna institucija vzpostavi jasno navedena merila za prilagoditev bonitetnih razredov, skupin ali ocen LGD, v primeru denarnih terjatev iz naslova bančništva na drobno in primernih odkupljenih denarnih terjatev pa procese za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine, ki odražajo vpliv osebnih jamstev na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Ta merila ustrezajo minimalnim zahtevam iz odstavkov 17 do 29. |
| --- | --- |

101.

Kreditna institucija vzpostavi jasno navedena merila za prilagoditev bonitetnih razredov, skupin ali ocen LGD, v primeru denarnih terjatev iz naslova bančništva na drobno in primernih odkupljenih denarnih terjatev pa procese za razvrščanje izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine, ki odražajo vpliv osebnih jamstev na izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Ta merila ustrezajo minimalnim zahtevam iz odstavkov 17 do 29.

| 102. | Merila so utemeljena in intuitivna. Obravnavajo zmožnost in pripravljenost dajalca osebnega jamstva, da izpolnjuje pogoje osebnega jamstva, predvideni časovni okvir plačil dajalca osebnega jamstva, stopnjo, po kateri je zmožnost dajalca osebnega jamstva, da izpolnjuje pogoje osebnega jamstva, povezana z dolžnikovo zmožnostjo poplačila, ter obseg, v katerem preostalo tveganje za dolžnika ostaja. |
| --- | --- |

102.

Merila so utemeljena in intuitivna. Obravnavajo zmožnost in pripravljenost dajalca osebnega jamstva, da izpolnjuje pogoje osebnega jamstva, predvideni časovni okvir plačil dajalca osebnega jamstva, stopnjo, po kateri je zmožnost dajalca osebnega jamstva, da izpolnjuje pogoje osebnega jamstva, povezana z dolžnikovo zmožnostjo poplačila, ter obseg, v katerem preostalo tveganje za dolžnika ostaja.

Kreditni izvedeni finančni instrumenti

| 103. | Minimalne zahteve za osebna jamstva v tem delu se uporabljajo tudi za kreditne izvedene finančne instrumente za eno samo izpostavljenost (single name). Glede neusklajenosti med osnovno obveznostjo in referenčno obveznostjo kreditnega izvedenega finančnega instrumenta ali obveznostjo, ki se uporablja za določanje, ali je nastopil kreditni dogodek, se uporabljajo zahteve iz odstavka 21 dela 2 Priloge VIII. Kar zadeva izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno in primernih odkupljenih denarnih terjatev se ta odstavek uporablja za proces razvrščanja izpostavljenosti v razrede ali skupine. |
| --- | --- |

103.

Minimalne zahteve za osebna jamstva v tem delu se uporabljajo tudi za kreditne izvedene finančne instrumente za eno samo izpostavljenost (single name). Glede neusklajenosti med osnovno obveznostjo in referenčno obveznostjo kreditnega izvedenega finančnega instrumenta ali obveznostjo, ki se uporablja za določanje, ali je nastopil kreditni dogodek, se uporabljajo zahteve iz odstavka 21 dela 2 Priloge VIII. Kar zadeva izpostavljenosti iz naslova bančništva na drobno in primernih odkupljenih denarnih terjatev se ta odstavek uporablja za proces razvrščanja izpostavljenosti v razrede ali skupine.

| 104. | Merila obravnavajo strukturo izplačil kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in konzervativno presojajo vpliv, ki jo ima na stopnjo in čas izterjav. Kreditna institucija obravnava obseg, v katerem ostajajo druge oblike preostalega tveganja. |
| --- | --- |

104.

Merila obravnavajo strukturo izplačil kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in konzervativno presojajo vpliv, ki jo ima na stopnjo in čas izterjav. Kreditna institucija obravnava obseg, v katerem ostajajo druge oblike preostalega tveganja.

2.2.5.   Minimalne zahteve za odkupljene denarne terjatve

Pravna gotovost

| 105. | Pogodba o odkupu denarnih terjatev zagotavlja, da je v vseh predvidljivih okoliščinah kreditna institucija dejanski lastnik in kontrolira vsa denarna nakazila iz denarnih terjatev. Ko dolžnik izvede plačila neposredno prodajalcu ali tretji osebi, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, kreditna institucija redno preverja, ali so plačila posredovana v celoti in v rokih, določenih v pogodbi. Tretja oseba, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca je subjekt, ki dnevno upravlja skupino odkupljenih denarnih terjatev ali osnovne kreditne izpostavljenosti. Kreditne institucije sprejmejo postopke, ki zagotavljajo zaščito lastništva denarnih terjatev in denarnih prejemkov v primeru stečaja ali pravnih postopkov, ki bi lahko bistveno zadržali kreditodajalčevo zmožnost unovčiti ali dodeliti denarne terjatve ali obdržati kontrolo nad denarnimi prejemki. |
| --- | --- |

105.

Pogodba o odkupu denarnih terjatev zagotavlja, da je v vseh predvidljivih okoliščinah kreditna institucija dejanski lastnik in kontrolira vsa denarna nakazila iz denarnih terjatev. Ko dolžnik izvede plačila neposredno prodajalcu ali tretji osebi, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, kreditna institucija redno preverja, ali so plačila posredovana v celoti in v rokih, določenih v pogodbi. Tretja oseba, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca je subjekt, ki dnevno upravlja skupino odkupljenih denarnih terjatev ali osnovne kreditne izpostavljenosti. Kreditne institucije sprejmejo postopke, ki zagotavljajo zaščito lastništva denarnih terjatev in denarnih prejemkov v primeru stečaja ali pravnih postopkov, ki bi lahko bistveno zadržali kreditodajalčevo zmožnost unovčiti ali dodeliti denarne terjatve ali obdržati kontrolo nad denarnimi prejemki.

Učinkovitost sistemov spremljanja

| 106. | Kreditne institucije spremljajo kakovost odkupljenih denarnih terjatev ter finančno stanje prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca. Zlasti:






  a) | kreditna institucija presoja povezanost med kakovostjo odkupljenih denarnih terjatev in finančnim stanjem prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, ter ima vzpostavljene notranje politike in postopke, ki zagotavljajo zadostno zaščito pred takimi nepredvidenimi dogodki, vključno z dodeljevanjem notranje bonitetne ocene za vsakega prodajalca in tretjo osebo, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca; |
| --- | --- | --- |

106.

Kreditne institucije spremljajo kakovost odkupljenih denarnih terjatev ter finančno stanje prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca. Zlasti:

a)

kreditna institucija presoja povezanost med kakovostjo odkupljenih denarnih terjatev in finančnim stanjem prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, ter ima vzpostavljene notranje politike in postopke, ki zagotavljajo zadostno zaščito pred takimi nepredvidenimi dogodki, vključno z dodeljevanjem notranje bonitetne ocene za vsakega prodajalca in tretjo osebo, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca;

| b) | kreditna institucija vzpostavi jasne in učinkovite politike ter postopke za določanje primernosti prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca. Kreditna institucija ali njen zastopnik opravlja redne preglede prodajalcev in tretjih oseb, ki upravljajo denarne terjatve za prodajalce, da preveri natančnost poročil, ki jih pošiljata prodajalec ali tretja oseba, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, odkrije goljufije ali operativne pomanjkljivosti ter preveri kakovost kreditnih politik prodajalca in politik in postopkov izterjevanja, ki jih ima tretja oseba, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca. Ugotovitve pri teh pregledih se dokumentirajo; |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija vzpostavi jasne in učinkovite politike ter postopke za določanje primernosti prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca. Kreditna institucija ali njen zastopnik opravlja redne preglede prodajalcev in tretjih oseb, ki upravljajo denarne terjatve za prodajalce, da preveri natančnost poročil, ki jih pošiljata prodajalec ali tretja oseba, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, odkrije goljufije ali operativne pomanjkljivosti ter preveri kakovost kreditnih politik prodajalca in politik in postopkov izterjevanja, ki jih ima tretja oseba, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca. Ugotovitve pri teh pregledih se dokumentirajo;

| c) | kreditna institucija presoja značilnosti skupin odkupljenih denarnih terjatev, vključno s predplačili; pretekla zaostala plačila prodajalca, problematične terjatve in vnaprej vračunane stroške za problematične terjatve; plačilne pogoje in morebitne medsebojne pobote; |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija presoja značilnosti skupin odkupljenih denarnih terjatev, vključno s predplačili; pretekla zaostala plačila prodajalca, problematične terjatve in vnaprej vračunane stroške za problematične terjatve; plačilne pogoje in morebitne medsebojne pobote;

| d) | kreditna institucija vzpostavi učinkovite politike in postopke za spremljanje koncentracij posameznega dolžnika na zbirni osnovi, tako znotraj skupine odkupljenih denarnih terjatev kot med njimi; in |
| --- | --- |

d)

kreditna institucija vzpostavi učinkovite politike in postopke za spremljanje koncentracij posameznega dolžnika na zbirni osnovi, tako znotraj skupine odkupljenih denarnih terjatev kot med njimi; in

| e) | kreditna institucija zagotovi, da od tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalcaprejme pravočasna in dovolj natančna poročila o zapadlosti in zmanjšanju vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, da se zagotovi skladnost z merili primernosti in politikami financiranja, ki urejajo odkupljene denarne terjatve, ter zagotovi učinkovit način za spremljanje in preverjanje prodajnih pogojev prodajalca in stopnjo zmanjšanja vrednosti. |
| --- | --- |

e)

kreditna institucija zagotovi, da od tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalcaprejme pravočasna in dovolj natančna poročila o zapadlosti in zmanjšanju vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, da se zagotovi skladnost z merili primernosti in politikami financiranja, ki urejajo odkupljene denarne terjatve, ter zagotovi učinkovit način za spremljanje in preverjanje prodajnih pogojev prodajalca in stopnjo zmanjšanja vrednosti.

Učinkovitost razreševalnih sistemov

| 107. | Kreditna institucija vzpostavi sisteme in postopke za zgodnje odkrivanje poslabšanj finančnega stanja prodajalca in kakovosti odkupljenih denarnih terjatev ter za proaktivno obravnavanje nastajajočih težav. Kreditne institucije vzpostavijo zlasti jasne in učinkovite politike, postopke in informacijske sisteme za spremljanje kršitev dogovorov, ter jasne in učinkovite politike in postopke za začetek pravnih postopkov in za ravnanje s problematičnimi odkupljenimi denarnimi terjatvami. |
| --- | --- |

107.

Kreditna institucija vzpostavi sisteme in postopke za zgodnje odkrivanje poslabšanj finančnega stanja prodajalca in kakovosti odkupljenih denarnih terjatev ter za proaktivno obravnavanje nastajajočih težav. Kreditne institucije vzpostavijo zlasti jasne in učinkovite politike, postopke in informacijske sisteme za spremljanje kršitev dogovorov, ter jasne in učinkovite politike in postopke za začetek pravnih postopkov in za ravnanje s problematičnimi odkupljenimi denarnimi terjatvami.

Učinkovitost sistemov za kontrolo zavarovanj s premoženjem, razpoložljivosti kredita in gotovine

| 108. | Kreditna institucija vzpostavi jasne in učinkovite politike in postopke, ki urejajo kontrolo odkupljenih denarnih terjatev, kredita in gotovine. Pisne notranje politike zlasti navajajo vse bistvene elemente programa odkupa denarnih terjatev, vključno s stopnjami predplačil, primernim zavarovanjem s premoženjem, potrebno dokumentacijo, mejami koncentracije in načinom ravnanja z denarnimi prejemki. Ti elementi primerno upoštevajo vse ustrezne in bistvene dejavnike, vključno s finančnim stanjem prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, tveganji koncentracij ter gibanji kakovosti odkupljenih denarnih terjatev ter krogom strank prodajalca, notranji sistemi pa zagotavljajo, da se sredstva izplačajo samo ob hkrati izvedenem prenosu zavarovanja s premoženjem, vključno z dokumentacijo. |
| --- | --- |

108.

Kreditna institucija vzpostavi jasne in učinkovite politike in postopke, ki urejajo kontrolo odkupljenih denarnih terjatev, kredita in gotovine. Pisne notranje politike zlasti navajajo vse bistvene elemente programa odkupa denarnih terjatev, vključno s stopnjami predplačil, primernim zavarovanjem s premoženjem, potrebno dokumentacijo, mejami koncentracije in načinom ravnanja z denarnimi prejemki. Ti elementi primerno upoštevajo vse ustrezne in bistvene dejavnike, vključno s finančnim stanjem prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, tveganji koncentracij ter gibanji kakovosti odkupljenih denarnih terjatev ter krogom strank prodajalca, notranji sistemi pa zagotavljajo, da se sredstva izplačajo samo ob hkrati izvedenem prenosu zavarovanja s premoženjem, vključno z dokumentacijo.

Skladnost z notranjimi politikami in postopki kreditne institucije

| 109. | Kreditna institucija vzpostavi učinkovite notranje procese za presojanje skladnosti z vsemi notranjimi politikami in postopki. Proces vključuje redne revizije vseh kritičnih faz programa kreditne institucije za odkup denarnih terjatev, preverjanje ločevanja nalog med oceno prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, ter oceno dolžnika na eni strani ter oceno prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, ter revizijo prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca na kraju samem, na drugi strani in ovrednotenje operacij zalednih služb, s posebnim poudarkom na kvalifikacijah, izkušnjah, strukturo zaposlenih in avtomatiziranih podpornih sistemih. |
| --- | --- |

109.

Kreditna institucija vzpostavi učinkovite notranje procese za presojanje skladnosti z vsemi notranjimi politikami in postopki. Proces vključuje redne revizije vseh kritičnih faz programa kreditne institucije za odkup denarnih terjatev, preverjanje ločevanja nalog med oceno prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, ter oceno dolžnika na eni strani ter oceno prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca, ter revizijo prodajalca in tretje osebe, ki upravlja denarne terjatve za prodajalca na kraju samem, na drugi strani in ovrednotenje operacij zalednih služb, s posebnim poudarkom na kvalifikacijah, izkušnjah, strukturo zaposlenih in avtomatiziranih podpornih sistemih.

3.   OVREDNOTENJE NOTRANJIH OCEN

| 110. | Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive sisteme za ugotavljanje točnosti in skladnosti bonitetnih sistemov, procesov in ocen vseh zadevnih parametrov tveganja. Kreditne institucije svojemu pristojnemu organu dokažejo, da jim notranji proces ovrednotenja omogoča dosledno in smiselno presojo delovanja notranjega bonitetnega sistema in sistema ocenjevanja tveganja. |
| --- | --- |

110.

Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive sisteme za ugotavljanje točnosti in skladnosti bonitetnih sistemov, procesov in ocen vseh zadevnih parametrov tveganja. Kreditne institucije svojemu pristojnemu organu dokažejo, da jim notranji proces ovrednotenja omogoča dosledno in smiselno presojo delovanja notranjega bonitetnega sistema in sistema ocenjevanja tveganja.

| 111. | Kreditne institucije redno primerjajo dejanske stopnje neplačil z ocenjenimi PD za vsaki bonitetni razred in v primerih, ko so dejanske stopnje neplačil izven pričakovanega obsega za navedeni bonitetni razred, kreditne institucije posebej analizirajo razloge za odstopanje. Kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijskih faktorjev, opravijo podobne analize za navedene ocene. Pri takih primerjavah se uporabljajo pretekli podatki, ki pokrivajo čim daljše obdobje. Kreditne institucije dokumentirajo metode in podatke, uporabljene v takih primerjavah. Analiza in dokumentacija se posodabljata vsaj enkrat letno. |
| --- | --- |

111.

Kreditne institucije redno primerjajo dejanske stopnje neplačil z ocenjenimi PD za vsaki bonitetni razred in v primerih, ko so dejanske stopnje neplačil izven pričakovanega obsega za navedeni bonitetni razred, kreditne institucije posebej analizirajo razloge za odstopanje. Kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijskih faktorjev, opravijo podobne analize za navedene ocene. Pri takih primerjavah se uporabljajo pretekli podatki, ki pokrivajo čim daljše obdobje. Kreditne institucije dokumentirajo metode in podatke, uporabljene v takih primerjavah. Analiza in dokumentacija se posodabljata vsaj enkrat letno.

| 112. | Kreditne institucije uporabljajo tudi druga orodja za količinsko ovrednotenje parametrov tveganja in primerjave z ustreznimi zunanjimi viri podatkov. Analiza temelji na podatkih, ki so reprezentativni za portfelj, so redno posodobljeni in obsegajo ustrezno obdobje opazovanja. Notranje presoje delovanja bonitetnih sistemov kreditnih institucij temeljijo na čim daljšem obdobju. |
| --- | --- |

112.

Kreditne institucije uporabljajo tudi druga orodja za količinsko ovrednotenje parametrov tveganja in primerjave z ustreznimi zunanjimi viri podatkov. Analiza temelji na podatkih, ki so reprezentativni za portfelj, so redno posodobljeni in obsegajo ustrezno obdobje opazovanja. Notranje presoje delovanja bonitetnih sistemov kreditnih institucij temeljijo na čim daljšem obdobju.

| 113. | Uporabljene metode in podatki za količinsko ovrednotenje parametrov tveganja so ves čas dosledni. Spremembe metod ocenjevanja in ovrednotenja ter podatkov (uporabljeni viri podatkov in obravnavana obdobja) se dokumentirajo. |
| --- | --- |

113.

Uporabljene metode in podatki za količinsko ovrednotenje parametrov tveganja so ves čas dosledni. Spremembe metod ocenjevanja in ovrednotenja ter podatkov (uporabljeni viri podatkov in obravnavana obdobja) se dokumentirajo.

| 114. | Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive notranje standarde za primere, ko odstopanja dejanskih stopenj neplačil, dejanskih LGD, dejanskih konverzijskih faktorjev in stopenj izgub, če se uporabljajo ocene EL, postanejo dovolj pomembna, da spodbijajo veljavnost ocen. Ti standardi upoštevajo ekonomske cikle in podobne sistematične spremenljivosti pri dejanskih neplačilih. Če so dejanske vrednosti še naprej višje od pričakovanih vrednosti, kreditne institucije popravijo oceno navzgor, da odrazijo dejansko stanje neplačil in izgub. |
| --- | --- |

114.

Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive notranje standarde za primere, ko odstopanja dejanskih stopenj neplačil, dejanskih LGD, dejanskih konverzijskih faktorjev in stopenj izgub, če se uporabljajo ocene EL, postanejo dovolj pomembna, da spodbijajo veljavnost ocen. Ti standardi upoštevajo ekonomske cikle in podobne sistematične spremenljivosti pri dejanskih neplačilih. Če so dejanske vrednosti še naprej višje od pričakovanih vrednosti, kreditne institucije popravijo oceno navzgor, da odrazijo dejansko stanje neplačil in izgub.

4.   IZRAČUN ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI ZA IZPOSTAVLJENOSTI IZ NASLOVA LASTNIŠKIH INSTRUMENTOV V SKLADU S PRISTOPOM NA OSNOVI NOTRANJIH MODELOV TVEGANE VREDNOSTI (VaR)

4.1.   Kapitalska zahteva in količinska opredelitev tveganja

| 115. | Kreditne institucije za namene izračunavanja kapitalskih zahtev izpolnjujejo naslednje standarde:






  a) | ocena potencialne izgube je robustna glede na negativna gibanja na trgu, ki vplivajo na dolgoročni profil tveganja portfelja lastniških deležev kreditne institucije. Podatki, uporabljeni za prikaz porazdelitve donosa, odražajo najdaljše vzorčno obdobje opazovanja, za katerega so podatki razpoložljivi in smiselni za prikaz profila tveganja posebnih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov kreditne institucije. Uporabljeni podatki zadostujejo za izdelavo konzervativnih, statistično zanesljivih in trdnih ocen izgub, ki ne temeljijo izključno na lastni ali subjektivni presoji. Kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da uporabljeni šok zagotavlja konzervativno oceno potencialnih izgub v zadevnem dolgoročnem tržnem ali ekonomskem ciklusu. Kreditna institucija združuje empirične analize razpoložljivih podatkov s prilagoditvami, ki temeljijo na različnih dejavnikih, da bi dosegle dovolj realistične in konzervativne vzorčne rezultate. Pri izdelavi modelov tvegane vrednosti (VaR) za ocenjevanje potencialnih četrtletnih izgub lahko kreditne institucije uporabljajo četrtletne podatke ali pretvarjajo podatke iz krajših časovnih zaporedij na četrtletne protivrednosti z uporabo analitično primernih metod, podprtih z empiričnimi dokazi, in z dobro razvitim in dokumentiranim miselnim procesom in analizo. Takšen pristop se uporablja konservativno in dosledno. Če so na voljo samo omejeni ustrezni podatki, kreditna institucija doda ustrezne mere konzervativnosti; |
| --- | --- | --- |

115.

Kreditne institucije za namene izračunavanja kapitalskih zahtev izpolnjujejo naslednje standarde:

a)

ocena potencialne izgube je robustna glede na negativna gibanja na trgu, ki vplivajo na dolgoročni profil tveganja portfelja lastniških deležev kreditne institucije. Podatki, uporabljeni za prikaz porazdelitve donosa, odražajo najdaljše vzorčno obdobje opazovanja, za katerega so podatki razpoložljivi in smiselni za prikaz profila tveganja posebnih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov kreditne institucije. Uporabljeni podatki zadostujejo za izdelavo konzervativnih, statistično zanesljivih in trdnih ocen izgub, ki ne temeljijo izključno na lastni ali subjektivni presoji. Kreditne institucije dokažejo pristojnim organom, da uporabljeni šok zagotavlja konzervativno oceno potencialnih izgub v zadevnem dolgoročnem tržnem ali ekonomskem ciklusu. Kreditna institucija združuje empirične analize razpoložljivih podatkov s prilagoditvami, ki temeljijo na različnih dejavnikih, da bi dosegle dovolj realistične in konzervativne vzorčne rezultate. Pri izdelavi modelov tvegane vrednosti (VaR) za ocenjevanje potencialnih četrtletnih izgub lahko kreditne institucije uporabljajo četrtletne podatke ali pretvarjajo podatke iz krajših časovnih zaporedij na četrtletne protivrednosti z uporabo analitično primernih metod, podprtih z empiričnimi dokazi, in z dobro razvitim in dokumentiranim miselnim procesom in analizo. Takšen pristop se uporablja konservativno in dosledno. Če so na voljo samo omejeni ustrezni podatki, kreditna institucija doda ustrezne mere konzervativnosti;

| b) | uporabljeni modeli so sposobni primerno zajeti vsa bistvena tveganja, ki jih vsebujejo donosi iz lastniških instrumentov, vključno s splošnim tržnim tveganjem in posebnimi tveganimi izpostavljenostmi portfelja lastniških instrumentov kreditne institucije. Notranji modeli primerno razlagajo pretekle spremembe cen, zajemajo tako razsežnost in spremembe sestave potencialnih koncentracij in so odporni na neugodna tržna okolja. Populacija tveganih izpostavljenosti, ki je zastopana v podatkih, uporabljenih za ocenjevanje, ustreza ali je vsaj primerljiva z izpostavljenostmi iz naslova lastniških instrumentov kreditne institucije; |
| --- | --- |

b)

uporabljeni modeli so sposobni primerno zajeti vsa bistvena tveganja, ki jih vsebujejo donosi iz lastniških instrumentov, vključno s splošnim tržnim tveganjem in posebnimi tveganimi izpostavljenostmi portfelja lastniških instrumentov kreditne institucije. Notranji modeli primerno razlagajo pretekle spremembe cen, zajemajo tako razsežnost in spremembe sestave potencialnih koncentracij in so odporni na neugodna tržna okolja. Populacija tveganih izpostavljenosti, ki je zastopana v podatkih, uporabljenih za ocenjevanje, ustreza ali je vsaj primerljiva z izpostavljenostmi iz naslova lastniških instrumentov kreditne institucije;

| c) | notranji model je primeren za profil tveganja in zahtevnost portfelja lastniških instrumentov kreditne institucije. Če ima kreditna institucija bistvene materialne deleže z vrednostmi, ki so po svoji naravi zelo nelinearne, se notranji modeli izdelajo tako, da primerno zajamejo tveganja, povezana s takimi instrumenti; |
| --- | --- |

c)

notranji model je primeren za profil tveganja in zahtevnost portfelja lastniških instrumentov kreditne institucije. Če ima kreditna institucija bistvene materialne deleže z vrednostmi, ki so po svoji naravi zelo nelinearne, se notranji modeli izdelajo tako, da primerno zajamejo tveganja, povezana s takimi instrumenti;

| d) | vzporejanje posameznih pozicij z njej podobnimi pozicijami, tržnimi indeksi in dejavniki tveganja je utemeljeno, intuitivno in konceptualno trdno; |
| --- | --- |

d)

vzporejanje posameznih pozicij z njej podobnimi pozicijami, tržnimi indeksi in dejavniki tveganja je utemeljeno, intuitivno in konceptualno trdno;

| e) | kreditne institucije z empiričnimi analizami dokažejo primernost dejavnikov tveganja, vključno z njihovo zmožnostjo zajeti splošno in posebno tveganje; |
| --- | --- |

e)

kreditne institucije z empiričnimi analizami dokažejo primernost dejavnikov tveganja, vključno z njihovo zmožnostjo zajeti splošno in posebno tveganje;

| f) | ocene nestanovitnosti donosov izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov vsebujejo vse ustrezne in razpoložljive podatke, informacije in metode. Uporabljajo se notranji podatki, ki so bili neodvisno revidirani, ali podatki iz zunanjih virov (vključno s skupnimi podatki); |
| --- | --- |

f)

ocene nestanovitnosti donosov izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov vsebujejo vse ustrezne in razpoložljive podatke, informacije in metode. Uporabljajo se notranji podatki, ki so bili neodvisno revidirani, ali podatki iz zunanjih virov (vključno s skupnimi podatki);

| g) | vzpostavljen je temeljit in izčrpen program za testiranje izjemnih situacij. |
| --- | --- |

g)

vzpostavljen je temeljit in izčrpen program za testiranje izjemnih situacij.

4.2.   Procesi upravljanja s tveganji in kontrole

| 116. | Kreditne institucije za razvoj in uporabo notranjih modelov za namene določanja kapitalskih zahtev izoblikujejo politike, postopke in kontrole, ki bodo zagotavljali celovitost modela in procesa modeliranja. Politike, postopki in kontrole obsegajo naslednje:






  a) | popolno integracijo notranjega modela v celoten upravljavski informacijski sistem kreditne institucije in v upravljanje s portfeljem lastniških instrumentov, ki so postavke netrgovalne knjige. Interni modeli so popolnoma vpeti v strukturo upravljanja s tveganji kreditne institucije, če se posebej uporabljajo pri: merjenju in presoji delovanja portfelja lastniških instrumentov (vključno s tveganju prilagojenim delovanjem), dodelitvi ekonomskega kapitala za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov in ovrednotenju celotne kapitalske ustreznosti ter procesa upravljanja naložb; |
| --- | --- | --- |

116.

Kreditne institucije za razvoj in uporabo notranjih modelov za namene določanja kapitalskih zahtev izoblikujejo politike, postopke in kontrole, ki bodo zagotavljali celovitost modela in procesa modeliranja. Politike, postopki in kontrole obsegajo naslednje:

a)

popolno integracijo notranjega modela v celoten upravljavski informacijski sistem kreditne institucije in v upravljanje s portfeljem lastniških instrumentov, ki so postavke netrgovalne knjige. Interni modeli so popolnoma vpeti v strukturo upravljanja s tveganji kreditne institucije, če se posebej uporabljajo pri: merjenju in presoji delovanja portfelja lastniških instrumentov (vključno s tveganju prilagojenim delovanjem), dodelitvi ekonomskega kapitala za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov in ovrednotenju celotne kapitalske ustreznosti ter procesa upravljanja naložb;

| b) | vzpostavljene sisteme upravljanja ter postopke in kontrolne funkcije za zagotovitev rednega in neodvisnega pregledovanja vseh elementov notranjega modeliranja, vključno z odobritvijo sprememb modela, izbiro vhodnih podatkov in preverjanjem rezultatov modela, kakor je neposredna verifikacija izračunov tveganja. S preverjanji se bo presojala natančnost, popolnost in ustreznost vhodnih in izhodnih podatkov modela, pri čemer se bo potrebno osredotočiti tako na iskanje in omejevanje potencialnih napak, vezanih na znane pomanjkljivosti, kot na identifikacijo neznanih pomanjkljivosti modela. Takšne preglede lahko izvaja notranja revizijska služba ali zunanja revizijska družba; |
| --- | --- |

b)

vzpostavljene sisteme upravljanja ter postopke in kontrolne funkcije za zagotovitev rednega in neodvisnega pregledovanja vseh elementov notranjega modeliranja, vključno z odobritvijo sprememb modela, izbiro vhodnih podatkov in preverjanjem rezultatov modela, kakor je neposredna verifikacija izračunov tveganja. S preverjanji se bo presojala natančnost, popolnost in ustreznost vhodnih in izhodnih podatkov modela, pri čemer se bo potrebno osredotočiti tako na iskanje in omejevanje potencialnih napak, vezanih na znane pomanjkljivosti, kot na identifikacijo neznanih pomanjkljivosti modela. Takšne preglede lahko izvaja notranja revizijska služba ali zunanja revizijska družba;

| c) | ustrezne sisteme in postopke za spremljanje naložbenih omejitev in tveganih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov; |
| --- | --- |

c)

ustrezne sisteme in postopke za spremljanje naložbenih omejitev in tveganih izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov;

| d) | enote, pristojne za oblikovanje in izvajanje modela, so funkcionalno neodvisne od enot, pristojnih za upravljanje posameznih naložb; in |
| --- | --- |

d)

enote, pristojne za oblikovanje in izvajanje modela, so funkcionalno neodvisne od enot, pristojnih za upravljanje posameznih naložb; in

| e) | osebe, pristojne za kateri koli vidik procesa modeliranja, so ustrezno usposobljene. Vodstvo za funkcijo modeliranja nameni dovolj izkušene in sposobne kadre. |
| --- | --- |

e)

osebe, pristojne za kateri koli vidik procesa modeliranja, so ustrezno usposobljene. Vodstvo za funkcijo modeliranja nameni dovolj izkušene in sposobne kadre.

4.3.   Ovrednotenje in dokumentacija

| 117. | Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive sisteme za ovrednotenje natančnosti in doslednosti svojih notranjih modelov in procesov modeliranja. Vsi bistveni elementi notranjih modelov in procesa modeliranja in ovrednotenja se dokumentirajo. |
| --- | --- |

117.

Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive sisteme za ovrednotenje natančnosti in doslednosti svojih notranjih modelov in procesov modeliranja. Vsi bistveni elementi notranjih modelov in procesa modeliranja in ovrednotenja se dokumentirajo.

| 118. | Kreditne institucije uporabljajo proces notranjega ovrednotenja za ocenjevanje delovanja svojih notranjih modelov in procesov na dosleden in smiseln način. |
| --- | --- |

118.

Kreditne institucije uporabljajo proces notranjega ovrednotenja za ocenjevanje delovanja svojih notranjih modelov in procesov na dosleden in smiseln način.

| 119. | Uporabljene metode in podatki za količinsko ovrednotenje so ves čas dosledni. Spremembe metod ocenjevanja in ovrednotenja ter podatkov (uporabljeni viri podatkov in obravnavana obdobja) se dokumentirajo. |
| --- | --- |

119.

Uporabljene metode in podatki za količinsko ovrednotenje so ves čas dosledni. Spremembe metod ocenjevanja in ovrednotenja ter podatkov (uporabljeni viri podatkov in obravnavana obdobja) se dokumentirajo.

| 120. | Kreditne institucije redno primerjajo dejanske donose iz lastniških instrumentov (izračunane z uporabo realiziranih in nerealiziranih dobičkov in izgub) z modeliranimi ocenami. Pri takih primerjavah se uporabljajo pretekli podatki, ki pokrivajo čim daljše obdobje. Kreditne institucije dokumentirajo metode in podatke, uporabljene v takih primerjavah. Analiza in dokumentacija se posodabljata vsaj enkrat letno. |
| --- | --- |

120.

Kreditne institucije redno primerjajo dejanske donose iz lastniških instrumentov (izračunane z uporabo realiziranih in nerealiziranih dobičkov in izgub) z modeliranimi ocenami. Pri takih primerjavah se uporabljajo pretekli podatki, ki pokrivajo čim daljše obdobje. Kreditne institucije dokumentirajo metode in podatke, uporabljene v takih primerjavah. Analiza in dokumentacija se posodabljata vsaj enkrat letno.

| 121. | Kreditne institucije uporabljajo tudi druga orodja za količinsko ovrednotenje parametrov tveganja in primerjave z zunanjimi viri podatkov. Analiza temelji na podatkih, ki so primerni za portfelj, so redno posodobljeni in obsegajo ustrezno obdobje opazovanja. Notranje presoje delovanja modelov kreditnih institucij temeljijo na čim daljšem obdobju. |
| --- | --- |

121.

Kreditne institucije uporabljajo tudi druga orodja za količinsko ovrednotenje parametrov tveganja in primerjave z zunanjimi viri podatkov. Analiza temelji na podatkih, ki so primerni za portfelj, so redno posodobljeni in obsegajo ustrezno obdobje opazovanja. Notranje presoje delovanja modelov kreditnih institucij temeljijo na čim daljšem obdobju.

| 122. | Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive notranje standarde za primere, ko primerjava dejanskih donosov iz lastniških instrumentov z ocenami modelov spodbija veljavnost ocen ali modelov kot takih. Ti standardi upoštevajo ekonomske cikle in podobne sistematične spremenljivosti pri donosih iz lastniških instrumentov. Vse spremembe notranjih modelov, ki so posledica pregledov modelov, se dokumentirajo in so skladne s standardi kreditnih institucij za pregled modelov. |
| --- | --- |

122.

Kreditne institucije vzpostavijo zanesljive notranje standarde za primere, ko primerjava dejanskih donosov iz lastniških instrumentov z ocenami modelov spodbija veljavnost ocen ali modelov kot takih. Ti standardi upoštevajo ekonomske cikle in podobne sistematične spremenljivosti pri donosih iz lastniških instrumentov. Vse spremembe notranjih modelov, ki so posledica pregledov modelov, se dokumentirajo in so skladne s standardi kreditnih institucij za pregled modelov.

| 123. | Notranji model in proces modeliranja se dokumentirata, vključno z odgovornostmi strank, ki sodelujejo pri modeliranju, ter odobritvijo in procesi pregleda modela. |
| --- | --- |

123.

Notranji model in proces modeliranja se dokumentirata, vključno z odgovornostmi strank, ki sodelujejo pri modeliranju, ter odobritvijo in procesi pregleda modela.

5.   UPRAVLJANJE IN NADZOR

5.1.   Upravljanje

| 124. | Upravna iz člena 11 kreditne institucije ali drug organ, ki ga imenuje kreditna institucija in višje vodstvo, potrdi vse bistvene vidike bonitetnega procesa in procesa ocenjevanja. Te stranke razpolagajo s splošnim znanjem o delovanju bonitetnega sistema kreditne institucije ter podrobnim razumevanjem izdelanih poročil o tem procesu. |
| --- | --- |

124.

Upravna iz člena 11 kreditne institucije ali drug organ, ki ga imenuje kreditna institucija in višje vodstvo, potrdi vse bistvene vidike bonitetnega procesa in procesa ocenjevanja. Te stranke razpolagajo s splošnim znanjem o delovanju bonitetnega sistema kreditne institucije ter podrobnim razumevanjem izdelanih poročil o tem procesu.

| 125. | Višje vodstvo obvešča upravo ali drug organ, iz člena 11 o vsaki spremembi ali odstopanju od uveljavljene prakse, ki bo bistveno vplivala na delovanje bonitetnega sistema kreditne institucije. |
| --- | --- |

125.

Višje vodstvo obvešča upravo ali drug organ, iz člena 11 o vsaki spremembi ali odstopanju od uveljavljene prakse, ki bo bistveno vplivala na delovanje bonitetnega sistema kreditne institucije.

| 126. | Višje vodstvo razume zgradbo in delovanjem bonitetnega sistema. Višje vodstvo redno zagotavlja pravilno delovanje bonitetnih sistemov. Enote za kontrolo kreditnega tveganja redno obveščajo višje vodstvo o delovanju bonitetnega procesa, o področjih, na katerih so potrebne izboljšave ter o stanju prizadevanj za izboljšanje predhodno ugotovljenih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

126.

Višje vodstvo razume zgradbo in delovanjem bonitetnega sistema. Višje vodstvo redno zagotavlja pravilno delovanje bonitetnih sistemov. Enote za kontrolo kreditnega tveganja redno obveščajo višje vodstvo o delovanju bonitetnega procesa, o področjih, na katerih so potrebne izboljšave ter o stanju prizadevanj za izboljšanje predhodno ugotovljenih pomanjkljivosti.

| 127. | Analiza kreditnega tveganja, ugotovljenega po pristopu IRB, kreditne institucije je bistveni sestavni del poročila vodstva navedenim strankam. Poročilo vsebuje vsaj profil tveganja po bonitetnih razredih, prehode med bonitetnimi razredi, oceno ustreznih parametrov za bonitetni razred in primerjavo dejanskih stopenj neplačil in lastnih ocen LGD ter konverzijskih faktorjev s pričakovanji in rezultati testa izjemnih situacij. Pogostost poročanja je odvisna od pomembnosti in vrste informacij ter od ravni prejemnika. |
| --- | --- |

127.

Analiza kreditnega tveganja, ugotovljenega po pristopu IRB, kreditne institucije je bistveni sestavni del poročila vodstva navedenim strankam. Poročilo vsebuje vsaj profil tveganja po bonitetnih razredih, prehode med bonitetnimi razredi, oceno ustreznih parametrov za bonitetni razred in primerjavo dejanskih stopenj neplačil in lastnih ocen LGD ter konverzijskih faktorjev s pričakovanji in rezultati testa izjemnih situacij. Pogostost poročanja je odvisna od pomembnosti in vrste informacij ter od ravni prejemnika.

5.2.   Kontrola kreditnega tveganja

| 128. | Enota za kontrolo kreditnega tveganja je neodvisna od osebja in vodstvenih funkcij, pristojnih za odobravanje ali obnavljanje izpostavljenosti, in poroča neposredno višjemu vodstvu. Enota je pristojna za oblikovanje ali izbiro, izvajanje, nadzor in delovanje bonitetnih sistemov. Enota redno pripravlja in analizira poročila o rezultatih bonitetnih sistemov. |
| --- | --- |

128.

Enota za kontrolo kreditnega tveganja je neodvisna od osebja in vodstvenih funkcij, pristojnih za odobravanje ali obnavljanje izpostavljenosti, in poroča neposredno višjemu vodstvu. Enota je pristojna za oblikovanje ali izbiro, izvajanje, nadzor in delovanje bonitetnih sistemov. Enota redno pripravlja in analizira poročila o rezultatih bonitetnih sistemov.

| 129. | Področja pristojnosti enote za kontrolo kreditnega tveganja obsegajo:






  a) | testiranje in spremljanje bonitetnih razredov in skupin; |
| --- | --- | --- |

129.

Področja pristojnosti enote za kontrolo kreditnega tveganja obsegajo:

a)

testiranje in spremljanje bonitetnih razredov in skupin;

| b) | izdelovanje in analizo poročil o bonitetnih sistemih kreditne institucije; |
| --- | --- |

b)

izdelovanje in analizo poročil o bonitetnih sistemih kreditne institucije;

| c) | izvajanje postopkov za preverjanje, ali so opredelitve bonitetnih razredov in skupin uporabljene dosledno v vseh oddelkih in na vseh geografskih območjih; |
| --- | --- |

c)

izvajanje postopkov za preverjanje, ali so opredelitve bonitetnih razredov in skupin uporabljene dosledno v vseh oddelkih in na vseh geografskih območjih;

| d) | preverjanje in dokumentiranje vseh sprememb bonitetnega procesa, vključno z razlogi za spremembe; |
| --- | --- |

d)

preverjanje in dokumentiranje vseh sprememb bonitetnega procesa, vključno z razlogi za spremembe;

| e) | pregledovanje bonitetnih meril z namenom ugotavljanja, ali še vedno ohranjajo sposobnost predvidevanja tveganj. Spremembe bonitetnega procesa, meril ali posameznih parametrov se dokumentirajo in hranijo; |
| --- | --- |

e)

pregledovanje bonitetnih meril z namenom ugotavljanja, ali še vedno ohranjajo sposobnost predvidevanja tveganj. Spremembe bonitetnega procesa, meril ali posameznih parametrov se dokumentirajo in hranijo;

| f) | aktivna udeležba pri oblikovanju ali izbiranju, izvajanju in ovrednotenju modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu; |
| --- | --- |

f)

aktivna udeležba pri oblikovanju ali izbiranju, izvajanju in ovrednotenju modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu;

| g) | spremljanje in nadzor modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu; |
| --- | --- |

g)

spremljanje in nadzor modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu;

| h) | trajno pregledovanje in spremembe modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu. |
| --- | --- |

h)

trajno pregledovanje in spremembe modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu.

| 130. | Ne glede na odstavek 129 lahko kreditne institucije, ki uporabljajo skupne podatke v skladu z odstavkoma 57 in 58, oddajajo naslednje naloge zunanjim izvajalcem:






  a) | pridobivanje informacij, pomembnih za testiranje in spremljanje bonitetnih razredov in skupin; |
| --- | --- | --- |

130.

Ne glede na odstavek 129 lahko kreditne institucije, ki uporabljajo skupne podatke v skladu z odstavkoma 57 in 58, oddajajo naslednje naloge zunanjim izvajalcem:

a)

pridobivanje informacij, pomembnih za testiranje in spremljanje bonitetnih razredov in skupin;

| b) | izdelovanje in analizo poročil o bonitetnih sistemih kreditne institucije; |
| --- | --- |

b)

izdelovanje in analizo poročil o bonitetnih sistemih kreditne institucije;

| c) | pridobivanje podatkov v zvezi s pregledovanjem bonitetnih meril z namenom ugotavljanja, ali še vedno ohranjajo sposobnost predvidevanja tveganj; |
| --- | --- |

c)

pridobivanje podatkov v zvezi s pregledovanjem bonitetnih meril z namenom ugotavljanja, ali še vedno ohranjajo sposobnost predvidevanja tveganj;

| d) | dokumentiranje sprememb bonitetnega procesa, meril ali posameznih parametrov; |
| --- | --- |

d)

dokumentiranje sprememb bonitetnega procesa, meril ali posameznih parametrov;

| e) | pridobivanje informacij v zvezi z nenehnim pregledovanjem in spremembami modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu. |
| --- | --- |

e)

pridobivanje informacij v zvezi z nenehnim pregledovanjem in spremembami modelov, ki se uporabljajo v bonitetnem procesu.

Kreditne institucije, ki uporabljajo ta odstavek, zagotovijo, da imajo pristojni organi dostop do vseh pomembnih informacij od tretjih strank, ki so potrebne za preverjanje skladnosti z minimalnimi zahtevami, in da lahko opravljajo preglede na kraju samem v istem obsegu kakor znotraj kreditne institucije.

5.3.   Notranje revidiranje

| 131. | Notranja revizijska služba ali druga podobna neodvisna revizijska služba kreditne institucije vsaj enkrat letno pregledajo bonitetne sisteme kreditne institucije in njene dejavnosti, vključno s kreditnimi dejavnostmi in ocenjevanjem PD, LGD, EL in konverzijskih faktorjev. Pregled vključuje izpolnjevanje vseh veljavnih minimalnih zahtev. |
| --- | --- |

131.

Notranja revizijska služba ali druga podobna neodvisna revizijska služba kreditne institucije vsaj enkrat letno pregledajo bonitetne sisteme kreditne institucije in njene dejavnosti, vključno s kreditnimi dejavnostmi in ocenjevanjem PD, LGD, EL in konverzijskih faktorjev. Pregled vključuje izpolnjevanje vseh veljavnih minimalnih zahtev.

PRILOGA VIII

ZMANJŠEVANJE KREDITNEGA TVEGANJA

Del 1 – Primernost

| 1. | V tem delu so navedene primerne oblike zmanjševanja kreditnega tveganja za namene člena 92. |
| --- | --- |

1.

V tem delu so navedene primerne oblike zmanjševanja kreditnega tveganja za namene člena 92.

| 2. | V tej prilogi: | „zavarovan posojilni posel“ pomeni vsak posel, na podlagi katerega nastane izpostavljenost, ki je zavarovana s premoženjem, in ki ne vključuje določbe, ki kreditni instituciji dodeljuje pravico do rednega vzdrževanja kritja; |
| --- | --- | --- |

2.

V tej prilogi:

„zavarovan posojilni posel“ pomeni vsak posel, na podlagi katerega nastane izpostavljenost, ki je zavarovana s premoženjem, in ki ne vključuje določbe, ki kreditni instituciji dodeljuje pravico do rednega vzdrževanja kritja;

| | „posel z instrumenti kapitalskega trga“ pomeni vsak posel, na podlagi katerega nastane izpostavljenost, ki je zavarovana s premoženjem, in ki vključuje določbo, ki kreditni instituciji dodeljuje pravico do rednega vzdrževanja kritja. |
| --- | --- |

„posel z instrumenti kapitalskega trga“ pomeni vsak posel, na podlagi katerega nastane izpostavljenost, ki je zavarovana s premoženjem, in ki vključuje določbo, ki kreditni instituciji dodeljuje pravico do rednega vzdrževanja kritja.

1.   STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

1.1.   Bilančni pobot

| 3. | Bilančni pobot medsebojnih terjatev med kreditno institucijo in njeno nasprotno stranko se lahko prizna. |
| --- | --- |

3.

Bilančni pobot medsebojnih terjatev med kreditno institucijo in njeno nasprotno stranko se lahko prizna.

| 4. | Brez poseganja v odstavek 5 je primernost omejena na vzajemna stanja denarnih sredstev med kreditno institucijo in nasprotno stranko. Zaradi pogodbe o bilančnem pobotu so samo posojila in depoziti lahko predmet spreminjanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, če je primerno, zneskov pričakovanih izgub. |
| --- | --- |

4.

Brez poseganja v odstavek 5 je primernost omejena na vzajemna stanja denarnih sredstev med kreditno institucijo in nasprotno stranko. Zaradi pogodbe o bilančnem pobotu so samo posojila in depoziti lahko predmet spreminjanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, če je primerno, zneskov pričakovanih izgub.

1.2.   Okvirne pogodbe o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga

| 5. | Za kreditne institucije, ki uporabljajo razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem iz dela 3, se lahko priznajo učinki dvostranskih pogodb o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga z nasprotno stranko. Brez poseganja v Prilogo II Direktive 2006/.../ES morajo premoženje, sprejeto v zavarovanje, in vrednostni papirji ali blago, izposojeni v okviru takih pogodb, za priznanje izpolnjevati zahteve za primernost za zavarovanje s premoženjem iz odstavkov 7 do 11. |
| --- | --- |

5.

Za kreditne institucije, ki uporabljajo razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem iz dela 3, se lahko priznajo učinki dvostranskih pogodb o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga z nasprotno stranko. Brez poseganja v Prilogo II Direktive 2006/.../ES morajo premoženje, sprejeto v zavarovanje, in vrednostni papirji ali blago, izposojeni v okviru takih pogodb, za priznanje izpolnjevati zahteve za primernost za zavarovanje s premoženjem iz odstavkov 7 do 11.

1.3.   Zavarovanje s premoženjem

| 6. | Če uporabljena tehnika zmanjševanja kreditnega tveganja temelji na pravici kreditne institucije do unovčenja ali zadržanja sredstev, je primernost odvisna od tega, ali so zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, če je primerno, zneski pričakovanih izgub, izračunani na podlagi členov 78 do 83 ali členov 84 do 89. Primernost je tudi odvisna od tega, ali se uporablja enostavna ali razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem iz dela 3. Primernost v zvezi s posli začasne prodaje/začasnega nakupa in posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga je odvisna tudi od tega, ali je posel evidentiran v bančni ali trgovalni knjigi. |
| --- | --- |

6.

Če uporabljena tehnika zmanjševanja kreditnega tveganja temelji na pravici kreditne institucije do unovčenja ali zadržanja sredstev, je primernost odvisna od tega, ali so zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, če je primerno, zneski pričakovanih izgub, izračunani na podlagi členov 78 do 83 ali členov 84 do 89. Primernost je tudi odvisna od tega, ali se uporablja enostavna ali razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem iz dela 3. Primernost v zvezi s posli začasne prodaje/začasnega nakupa in posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga je odvisna tudi od tega, ali je posel evidentiran v bančni ali trgovalni knjigi.

1.3.1.   Primernost po vseh pristopih in metodah

| 7. | Kot primerno zavarovanje s premoženjem se v okviru vseh pristopov in metod lahko priznajo naslednji finančni instrumenti:






  a) | bančne vloge pri posojilni kreditni instituciji ali denarju podobni instrumenti, ki jih ima posojilna kreditna institucija; |
| --- | --- | --- |

7.

Kot primerno zavarovanje s premoženjem se v okviru vseh pristopov in metod lahko priznajo naslednji finančni instrumenti:

a)

bančne vloge pri posojilni kreditni instituciji ali denarju podobni instrumenti, ki jih ima posojilna kreditna institucija;

| b) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote centralne ravni držav ali centralne banke, katerih vrednostni papirji imajo bonitetno oceno ECAI ali izvozne agencije, priznane kot primerne za namene členov 78 do 83, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 4 ali nad njo; |
| --- | --- |

b)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote centralne ravni držav ali centralne banke, katerih vrednostni papirji imajo bonitetno oceno ECAI ali izvozne agencije, priznane kot primerne za namene členov 78 do 83, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 4 ali nad njo;

| c) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale institucije, katerih vrednostni papirji imajo bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do kreditnih institucij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo; |
| --- | --- |

c)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale institucije, katerih vrednostni papirji imajo bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do kreditnih institucij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo;

| d) | dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdali drugi subjekti, katerih vrednostni papirji imajo bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo; |
| --- | --- |

d)

dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdali drugi subjekti, katerih vrednostni papirji imajo bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo;

| e) | dolžniški vrednostni papirji s kratkoročno bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje kratkoročnih izpostavljenosti na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo; |
| --- | --- |

e)

dolžniški vrednostni papirji s kratkoročno bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje kratkoročnih izpostavljenosti na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo;

| f) | lastniški instrumenti ali zamenljive obveznice, vključeni v glavni borzni indeks; in |
| --- | --- |

f)

lastniški instrumenti ali zamenljive obveznice, vključeni v glavni borzni indeks; in

| g) | zlato. |
| --- | --- |

g)

zlato.

Za namene pododstavka (b) se šteje, da „dolžniški vrednostni papirji, izdani s strani enot centralne ravni države ali centralne banke“, vključujejo:

| i) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani enot regionalne ali lokalne ravni države, izpostavljenost do katerih se na podlagi členov 78 do 83 obravnava kot izpostavljenost do enot centralne ravni države, na ozemlju katere so ustanovljene; |
| --- | --- |

i)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani enot regionalne ali lokalne ravni države, izpostavljenost do katerih se na podlagi členov 78 do 83 obravnava kot izpostavljenost do enot centralne ravni države, na ozemlju katere so ustanovljene;

| ii) | dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti javnega sektorja in se v skladu z odstavkom 15 dela 1 Priloge VI obravnavajo kot izpostavljenosti do centralne ravni države; |
| --- | --- |

ii)

dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdali subjekti javnega sektorja in se v skladu z odstavkom 15 dela 1 Priloge VI obravnavajo kot izpostavljenosti do centralne ravni države;

| iii) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani multilateralnih razvojnih bank, za katere se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %; in |
| --- | --- |

iii)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani multilateralnih razvojnih bank, za katere se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %; in

| iv) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani mednarodnih organizacij, za katere se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %. |
| --- | --- |

iv)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani mednarodnih organizacij, za katere se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %.

Za namene pododstavka (c) „dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale institucije“, vključujejo:

| i) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani enot regionalne ali lokalne ravni države, izpostavljenost do katerih v skladu s členi 78 do 83 šteje kot izpostavljenost do enot centralne ravni države, na katere ozemlju so ustanovljene; |
| --- | --- |

i)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani enot regionalne ali lokalne ravni države, izpostavljenost do katerih v skladu s členi 78 do 83 šteje kot izpostavljenost do enot centralne ravni države, na katere ozemlju so ustanovljene;

| ii) | dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdale osebe javnega sektorja, izpostavljenost do katerih se v skladu s členi 78 do 83 šteje kot izpostavljenost do kreditnih institucij; |
| --- | --- |

ii)

dolžniške vrednostne papirje, ki so jih izdale osebe javnega sektorja, izpostavljenost do katerih se v skladu s členi 78 do 83 šteje kot izpostavljenost do kreditnih institucij;

| iii) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani multilateralnih razvojnih bank razen tistih, za katere se uporablja utež tveganja 0 %. |
| --- | --- |

iii)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani multilateralnih razvojnih bank razen tistih, za katere se uporablja utež tveganja 0 %.

| 8. | Dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale institucije, katerih vrednostni papirji nimajo bonitetne ocene primerne ECAI, se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s premoženjem, če izpolnjujejo naslednja merila:






  a) | so uvrščeni v borzno kotacijo na priznani borzi; |
| --- | --- | --- |

8.

Dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale institucije, katerih vrednostni papirji nimajo bonitetne ocene primerne ECAI, se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s premoženjem, če izpolnjujejo naslednja merila:

a)

so uvrščeni v borzno kotacijo na priznani borzi;

| b) | iz njih izhajajoči dolg se poplačuje prednostno; |
| --- | --- |

b)

iz njih izhajajoči dolg se poplačuje prednostno;

| c) | vse ostale ocenjene izdaje tega izdajatelja z enakimi pravicami glede prednosti pri poplačilu, za katere je na razpolago bonitetna ocena primerne ECAI, imajo bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do institucij ali po pravilih za tehtanje kratkoročnih izpostavljenosti na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo; |
| --- | --- |

c)

vse ostale ocenjene izdaje tega izdajatelja z enakimi pravicami glede prednosti pri poplačilu, za katere je na razpolago bonitetna ocena primerne ECAI, imajo bonitetno oceno primerne ECAI, ki po določilih pristojnega organa po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do institucij ali po pravilih za tehtanje kratkoročnih izpostavljenosti na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo;

| d) | posojilna kreditna institucija nima nobenih informacij, ki bi kazale, da bi se izdaji lahko upravičeno dodelila nižja bonitetna ocena od navedene pod (c); in |
| --- | --- |

d)

posojilna kreditna institucija nima nobenih informacij, ki bi kazale, da bi se izdaji lahko upravičeno dodelila nižja bonitetna ocena od navedene pod (c); in

| e) | kreditna institucija lahko pristojnim organom dokaže, da tržna likvidnost instrumenta zadostuje za te namene. |
| --- | --- |

e)

kreditna institucija lahko pristojnim organom dokaže, da tržna likvidnost instrumenta zadostuje za te namene.

| 9. | Enote investicijskih skladov se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s premoženjem, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | njihova cena je dnevno javno objavljena; in |
| --- | --- | --- |

9.

Enote investicijskih skladov se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s premoženjem, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

njihova cena je dnevno javno objavljena; in

| b) | investicijski sklad je omejen na naložbe v instrumente, ki so po odstavkih 7 in 8 primerni za priznanje. |
| --- | --- |

b)

investicijski sklad je omejen na naložbe v instrumente, ki so po odstavkih 7 in 8 primerni za priznanje.

Če investicijski sklad za varovanje dovoljenih naložb uporablja (ali bi lahko uporabljal) izvedene finančne instrumente, to ne izključuje primernosti enot v tem skladu.

| 10. | Če ima vrednostni papir dve bonitetni oceni primernih ECAI, se šteje za namene točk (b) do (e) odstavka 7, da se uporablja manj ugodna bonitetna ocena. V primerih, ko ima vrednostni papir več kakor dve bonitetni oceni primernih ECAI, se šteje, da se uporabita dve najbolj ugodni bonitetni oceni. Če se dve najbolj ugodni bonitetni oceni razlikujeta, se šteje, da se uporablja manj ugodna bonitetna ocena izmed obeh. |
| --- | --- |

10.

Če ima vrednostni papir dve bonitetni oceni primernih ECAI, se šteje za namene točk (b) do (e) odstavka 7, da se uporablja manj ugodna bonitetna ocena. V primerih, ko ima vrednostni papir več kakor dve bonitetni oceni primernih ECAI, se šteje, da se uporabita dve najbolj ugodni bonitetni oceni. Če se dve najbolj ugodni bonitetni oceni razlikujeta, se šteje, da se uporablja manj ugodna bonitetna ocena izmed obeh.

1.3.2.   Dodatna primernost v okviru razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

| 11. | Poleg zavarovanja s premoženjem iz odstavkov 7 do 10, se lahko, če kreditna institucija uporablja razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem iz dela 3, kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo naslednji finančni instrumenti:






  a) | lastniški instrumenti ali zamenljive obveznice, ki niso vključeni v glavni borzni indeks, pač pa so uvrščeni v kotacijo na priznani borzi; in |
| --- | --- | --- |

11.

Poleg zavarovanja s premoženjem iz odstavkov 7 do 10, se lahko, če kreditna institucija uporablja razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem iz dela 3, kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo naslednji finančni instrumenti:

a)

lastniški instrumenti ali zamenljive obveznice, ki niso vključeni v glavni borzni indeks, pač pa so uvrščeni v kotacijo na priznani borzi; in

| b) | enote investicijskih skladov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  i) | njihova cena je dnevno javno objavljena, in |
| --- | --- | --- |

b)

enote investicijskih skladov, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

i)

njihova cena je dnevno javno objavljena, in

| ii) | investicijski sklad je omejen na naložbe v instrumente, ki so primerni za priznanje na podlagi odstavkov 7 in 8, ter v postavke iz točke (a) tega odstavka. |
| --- | --- |

ii)

investicijski sklad je omejen na naložbe v instrumente, ki so primerni za priznanje na podlagi odstavkov 7 in 8, ter v postavke iz točke (a) tega odstavka.

Če investicijski sklad za varovanje dovoljenih naložb uporablja (ali bi lahko uporabljal) izvedene finančne instrumente, to ne izključuje primernosti enot v navedenem skladu.

1.3.3.   Dodatna primernost za izračune v okviru členov 84 do 89

| 12. | Poleg zgoraj navedenega zavarovanja s premoženjem se uporabljajo določbe odstavkov 13 do 22, če kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub na podlagi pristopa iz členov 84 do 89: |
| --- | --- |

12.

Poleg zgoraj navedenega zavarovanja s premoženjem se uporabljajo določbe odstavkov 13 do 22, če kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub na podlagi pristopa iz členov 84 do 89:

(a)   Zavarovanje z nepremičninami

| 13. | Stanovanjske nepremičnine, ki jih ima lastnik ali, v primeru osebnih investicijskih podjetij, upravičeni lastnik v posesti ali jih oddaja ali jih bo imel v posesti ali oddajal, in poslovne nepremičnine, in sicer pisarne in drugi gospodarski objekti, se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s premoženjem, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | vrednost nepremičnine ni v veliki meri odvisna od kreditne kvalitete dolžnika. Ta zahteva ne izključuje okoliščine, ko popolnoma makroekonomski dejavniki vplivajo tako na vrednost nepremičnine kot tudi na izpolnjevanje obveznosti kreditojemalca; in |
| --- | --- | --- |

13.

Stanovanjske nepremičnine, ki jih ima lastnik ali, v primeru osebnih investicijskih podjetij, upravičeni lastnik v posesti ali jih oddaja ali jih bo imel v posesti ali oddajal, in poslovne nepremičnine, in sicer pisarne in drugi gospodarski objekti, se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s premoženjem, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

vrednost nepremičnine ni v veliki meri odvisna od kreditne kvalitete dolžnika. Ta zahteva ne izključuje okoliščine, ko popolnoma makroekonomski dejavniki vplivajo tako na vrednost nepremičnine kot tudi na izpolnjevanje obveznosti kreditojemalca; in

| b) | tveganje kreditojemalca ni v veliki meri odvisno od donosnosti zadevne nepremičnine ali projekta, ampak od zmogljivosti kreditojemalca, da poplača dolg iz drugih virov. Povračilo posojila kot tako ni v veliki meri odvisno od katerega koli denarnega pritoka, ki ga ustvarja zadevna nepremičnina, ki služi kot zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

b)

tveganje kreditojemalca ni v veliki meri odvisno od donosnosti zadevne nepremičnine ali projekta, ampak od zmogljivosti kreditojemalca, da poplača dolg iz drugih virov. Povračilo posojila kot tako ni v veliki meri odvisno od katerega koli denarnega pritoka, ki ga ustvarja zadevna nepremičnina, ki služi kot zavarovanje s premoženjem.

| 14. | Kreditne institucije lahko kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo tudi delnice v finskih stanovanjsko nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, nanašajočo se na stanovanjske nepremičnine, ki jih ima posojilojemalec v posesti ali jih oddaja ali jih bo imel v posesti ali oddajal, in jih obravnavajo kot zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino, če so ti pogoji izpolnjeni. |
| --- | --- |

14.

Kreditne institucije lahko kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo tudi delnice v finskih stanovanjsko nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, nanašajočo se na stanovanjske nepremičnine, ki jih ima posojilojemalec v posesti ali jih oddaja ali jih bo imel v posesti ali oddajal, in jih obravnavajo kot zavarovanje s stanovanjsko nepremičnino, če so ti pogoji izpolnjeni.

| 15. | Pristojni organi lahko svoje kreditne institucije tudi pooblastijo, da kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo delnice v Finskih nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, in jih obravnavajo kot zavarovanje s poslovno nepremičnino, če so ti pogoji izpolnjeni. |
| --- | --- |

15.

Pristojni organi lahko svoje kreditne institucije tudi pooblastijo, da kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo delnice v Finskih nepremičninskih družbah, ki poslujejo v skladu s finskim Zakonom o nepremičninskih družbah iz leta 1991 ali naknadno sprejeto enakovredno zakonodajo, in jih obravnavajo kot zavarovanje s poslovno nepremičnino, če so ti pogoji izpolnjeni.

| 16. | Pristojni organi lahko opustijo zahtevo, da kreditne institucije izpolnjujejo pogoj (b) iz odstavka 13 za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo na ozemlju njihove države članice, če imajo dokazila, da je zadevni trg dobro razvit in uveljavljen, stopnje izgub pa so dovolj nizke, da to dejanje upravičujejo. To pristojnim organom držav članic, ki ne uporabljajo te opustitve, ne preprečuje priznavanja primernosti stanovanjskih nepremičnin, ki so na podlagi opustitve priznane kot primerne v drugi državi članici. Države članice javno objavijo uporabo te opustitve. |
| --- | --- |

16.

Pristojni organi lahko opustijo zahtevo, da kreditne institucije izpolnjujejo pogoj (b) iz odstavka 13 za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami, ki se nahajajo na ozemlju njihove države članice, če imajo dokazila, da je zadevni trg dobro razvit in uveljavljen, stopnje izgub pa so dovolj nizke, da to dejanje upravičujejo. To pristojnim organom držav članic, ki ne uporabljajo te opustitve, ne preprečuje priznavanja primernosti stanovanjskih nepremičnin, ki so na podlagi opustitve priznane kot primerne v drugi državi članici. Države članice javno objavijo uporabo te opustitve.

| 17. | Pristojni organi držav članic lahko opustijo zahtevo, da njihove kreditne institucije izpolnjujejo pogoj (b) iz odstavka 13 za poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na ozemlju njihove države članice, če imajo dokazila, da je zadevni trg dobro razvit in uveljavljen, stopnje izgub, ki nastajajo zaradi posojil, zavarovanimi s poslovnimi nepremičninami, pa izpolnjujejo naslednje pogoje:






  a) | izgube iz naslova posojil, zavarovanih z do 50 % tržne vrednosti poslovnih nepremičnin (ali, če je razpoložljivo in če je manj, z do 60 % njihove hipotekarne posojilne vrednosti) v nobenem letu ne presegajo 0,3 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami; in |
| --- | --- | --- |

17.

Pristojni organi držav članic lahko opustijo zahtevo, da njihove kreditne institucije izpolnjujejo pogoj (b) iz odstavka 13 za poslovne nepremičnine, ki se nahajajo na ozemlju njihove države članice, če imajo dokazila, da je zadevni trg dobro razvit in uveljavljen, stopnje izgub, ki nastajajo zaradi posojil, zavarovanimi s poslovnimi nepremičninami, pa izpolnjujejo naslednje pogoje:

a)

izgube iz naslova posojil, zavarovanih z do 50 % tržne vrednosti poslovnih nepremičnin (ali, če je razpoložljivo in če je manj, z do 60 % njihove hipotekarne posojilne vrednosti) v nobenem letu ne presegajo 0,3 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami; in

| b) | skupne izgube iz naslova posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami, v nobenem letu ne presegajo 0,5 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami. |
| --- | --- |

b)

skupne izgube iz naslova posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami, v nobenem letu ne presegajo 0,5 % neodplačanih posojil, zavarovanih s poslovnimi nepremičninami.

| 18. | Če kateri koli od teh pogojev ni izpolnjen v danem letu, upravičenost do uporabe te obravnave preneha, dokler pogoji niso izpolnjeni v enem od naslednjih let. |
| --- | --- |

18.

Če kateri koli od teh pogojev ni izpolnjen v danem letu, upravičenost do uporabe te obravnave preneha, dokler pogoji niso izpolnjeni v enem od naslednjih let.

| 19. | Pristojni organi države članice lahko priznajo primernost poslovnih nepremičnin, ki so na podlagi opustitve iz odstavka 17 priznane kot primerne v drugi državi članici. |
| --- | --- |

19.

Pristojni organi države članice lahko priznajo primernost poslovnih nepremičnin, ki so na podlagi opustitve iz odstavka 17 priznane kot primerne v drugi državi članici.

(b)   Denarne terjatve

| 20. | Pristojni organi lahko kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo denarne terjatve, povezane s komercialnimi posli ali posli s prvotno zapadlostjo največ eno leto. Primerne denarne terjatve ne vključujejo tistih, ki so povezane s sekuritizacijo, podudeležbami ali kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti ali zneski, ki jih dolgujejo povezaneosebe. |
| --- | --- |

20.

Pristojni organi lahko kot primerno zavarovanje s premoženjem priznajo denarne terjatve, povezane s komercialnimi posli ali posli s prvotno zapadlostjo največ eno leto. Primerne denarne terjatve ne vključujejo tistih, ki so povezane s sekuritizacijo, podudeležbami ali kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti ali zneski, ki jih dolgujejo povezaneosebe.

(c)   Zavarovanje s premičninami

| 21. | Pristojni organi lahko kot primerno zavarovanje s premoženjem poleg zavarovanj, ki so navedena v odstavkih 13 do 19, priznajo tudi premičnine, če ugotovijo naslednje:






  a) | obstoj likvidnih trgov za prodajo teh zavarovanj na hiter in ekonomsko učinkovit način; in |
| --- | --- | --- |

21.

Pristojni organi lahko kot primerno zavarovanje s premoženjem poleg zavarovanj, ki so navedena v odstavkih 13 do 19, priznajo tudi premičnine, če ugotovijo naslednje:

a)

obstoj likvidnih trgov za prodajo teh zavarovanj na hiter in ekonomsko učinkovit način; in

| b) | obstoj dobro uveljavljenih, javno dostopnih tržnih cen za ta zavarovanja. Kreditna institucija mora biti tudi sposobna dokazati, da ni dokazov, da bi neto cene, ki jih doseže ob unovčenju teh zavarovanj, znatno odstopale od tržnih cen. |
| --- | --- |

b)

obstoj dobro uveljavljenih, javno dostopnih tržnih cen za ta zavarovanja. Kreditna institucija mora biti tudi sposobna dokazati, da ni dokazov, da bi neto cene, ki jih doseže ob unovčenju teh zavarovanj, znatno odstopale od tržnih cen.

(d)   Zakup

| 22. | Ob upoštevanju določb odstavka 72 dela 3, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 11 dela 2, se izpostavljenosti iz naslova poslov, s katerimi kreditna institucija daje v zakup stvari tretji stranki, obravnavajo enako kakor posojila, zavarovana s stvarmi, oddanimi v zakup. |
| --- | --- |

22.

Ob upoštevanju določb odstavka 72 dela 3, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 11 dela 2, se izpostavljenosti iz naslova poslov, s katerimi kreditna institucija daje v zakup stvari tretji stranki, obravnavajo enako kakor posojila, zavarovana s stvarmi, oddanimi v zakup.

1.4.   Drugo stvarno kreditno zavarovanje

1.4.1.   Bančne vloge pri tretji instituciji ali denarju podobni instrumenti, ki jih ima tretja institucija.

| 23. | Bančne vloge ali denarju podobni instrumenti, ki so pri tretji instituciji na neskrbniški pogodbeni osnovi in so zastavljeni posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo kot primerno kreditno zavarovanje. |
| --- | --- |

23.

Bančne vloge ali denarju podobni instrumenti, ki so pri tretji instituciji na neskrbniški pogodbeni osnovi in so zastavljeni posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo kot primerno kreditno zavarovanje.

1.4.2.   Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji

| 24. | Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo kot primerno kreditno zavarovanje. |
| --- | --- |

24.

Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo kot primerno kreditno zavarovanje.

1.4.3.   Instrumenti institucij, odkupni na zahtevo

| 25. | Instrumenti, ki jih je izdala tretja institucija in jih bo navedena institucija odkupila na zahtevo, se lahko priznajo kot primerno kreditno zavarovanje. |
| --- | --- |

25.

Instrumenti, ki jih je izdala tretja institucija in jih bo navedena institucija odkupila na zahtevo, se lahko priznajo kot primerno kreditno zavarovanje.

2.   OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

2.1.   Primernost izdajateljev zavarovanja v okviru vseh pristopov

| 26. | Naslednje stranke se lahko priznajo kot primerni izdajatelji osebnih kreditnih zavarovanj:






  a) | enote centralne ravni držav in centralne banke; |
| --- | --- | --- |

26.

Naslednje stranke se lahko priznajo kot primerni izdajatelji osebnih kreditnih zavarovanj:

a)

enote centralne ravni držav in centralne banke;

| b) | enote regionalne ali lokalne ravni držav; |
| --- | --- |

b)

enote regionalne ali lokalne ravni držav;

| c) | multilateralne razvojne banke; |
| --- | --- |

c)

multilateralne razvojne banke;

| d) | mednarodne organizacije, izpostavljenosti do katerih na podlagi členov 78 do 83 prejmejo utež tveganja 0 %; |
| --- | --- |

d)

mednarodne organizacije, izpostavljenosti do katerih na podlagi členov 78 do 83 prejmejo utež tveganja 0 %;

| e) | osebe javnega sektorja, terjatve do katerih pristojni organi na podlagi členov 78 do 83 obravnavajo kakor terjatve do institucij ali centralne ravni držav; |
| --- | --- |

e)

osebe javnega sektorja, terjatve do katerih pristojni organi na podlagi členov 78 do 83 obravnavajo kakor terjatve do institucij ali centralne ravni držav;

| f) | institucije; in |
| --- | --- |

f)

institucije; in

| g) | druge družbe, vključno z družbami, ki so kreditni instituciji nadrejene, podrejene ali so z njo drugače povezane in ki:






  i) | imajo bonitetno oceno priznane ECAI, za katero je pristojni organ določil, da se po pravilih za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij iz členov 78 do 83 povezuje s stopnjo kreditne kvalitete 2 ali nad njo, in |
| --- | --- | --- |

g)

druge družbe, vključno z družbami, ki so kreditni instituciji nadrejene, podrejene ali so z njo drugače povezane in ki:

i)

imajo bonitetno oceno priznane ECAI, za katero je pristojni organ določil, da se po pravilih za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij iz členov 78 do 83 povezuje s stopnjo kreditne kvalitete 2 ali nad njo, in

| ii) | nimajo bonitetne ocene priznane ECAI, imajo pa interno oceno verjetnosti neplačila, ki ustreza bonitetnim ocenam ECAI, za katere so pristojni organi po pravilih za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij v skladu s členi 78 do 83 določili, da se povezuje s stopnjo kreditne kvalitete 2 ali nad njo – v primeru kreditnih institucij, ki zneske tveganjem prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub izračunavajo na podlagi členov 78 do 83. |
| --- | --- |

ii)

nimajo bonitetne ocene priznane ECAI, imajo pa interno oceno verjetnosti neplačila, ki ustreza bonitetnim ocenam ECAI, za katere so pristojni organi po pravilih za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij v skladu s členi 78 do 83 določili, da se povezuje s stopnjo kreditne kvalitete 2 ali nad njo – v primeru kreditnih institucij, ki zneske tveganjem prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub izračunavajo na podlagi členov 78 do 83.

| 27. | Kadar se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, mora biti izdajatelj osebnega jamstva, da bi veljal za primernega, s strani kreditne institucije notranje bonitetno ocenjen v skladu z določbami dela 4 v Prilogi VII. |
| --- | --- |

27.

Kadar se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, mora biti izdajatelj osebnega jamstva, da bi veljal za primernega, s strani kreditne institucije notranje bonitetno ocenjen v skladu z določbami dela 4 v Prilogi VII.

| 28. | Z odstopanjem od odstavka 26 lahko države članice kot primerne izdajateljice osebnega kreditnega zavarovanja priznajo tudi druge finančne institucije, ki so jim dovoljenje izdali in jih nadzorujejo pristojni organi, odgovorni za izdajanje dovoljenj in nadzor kreditnih institucij, ter ki so dolžne spoštovati zahteve glede varnega in skrbnega poslovanja, enakovredne tistim, ki se uporabljajo za kreditne institucije. |
| --- | --- |

28.

Z odstopanjem od odstavka 26 lahko države članice kot primerne izdajateljice osebnega kreditnega zavarovanja priznajo tudi druge finančne institucije, ki so jim dovoljenje izdali in jih nadzorujejo pristojni organi, odgovorni za izdajanje dovoljenj in nadzor kreditnih institucij, ter ki so dolžne spoštovati zahteve glede varnega in skrbnega poslovanja, enakovredne tistim, ki se uporabljajo za kreditne institucije.

2.2   Primernost izdajateljev zavarovanja po pristopu IRB, ki so upravičeni do obravnave, določene v odstavku 4 dela 1 Priloge VII

| 29. | Institucije, zavarovalnice in pozavarovalnice ter izvozne agencije, ki izpolnjujejo naslednje pogoje, se lahko priznajo kot primerni izdajatelji osebnega kreditnega zavarovanja, ki so upravičeni do obravnave, določene v odstavku 4 dela 1 Priloge VII:






  — | izdajatelj zavarovanja ima dovolj izkušenj na področju izdajanja osebnih kreditnih zavarovanj; |
| --- | --- | --- |

29.

Institucije, zavarovalnice in pozavarovalnice ter izvozne agencije, ki izpolnjujejo naslednje pogoje, se lahko priznajo kot primerni izdajatelji osebnega kreditnega zavarovanja, ki so upravičeni do obravnave, določene v odstavku 4 dela 1 Priloge VII:

—

izdajatelj zavarovanja ima dovolj izkušenj na področju izdajanja osebnih kreditnih zavarovanj;

| — | izdajatelj zavarovanja je reguliran na način, ki je enakovreden pravilom, določenim v tej direktivi, ali pa je v času, ko je bilo kreditno zavarovanje izdano, imel kreditno oceno priznane ECAI, za katero so pristojni organi določili, da po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo; |
| --- | --- |

—

izdajatelj zavarovanja je reguliran na način, ki je enakovreden pravilom, določenim v tej direktivi, ali pa je v času, ko je bilo kreditno zavarovanje izdano, imel kreditno oceno priznane ECAI, za katero so pristojni organi določili, da po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo;

| — | izdajatelj zavarovanja je v času izdaje kreditnega zavarovanja ali v kakršnem koli obdobju po njej imel notranjo bonitetno oceno s PD, ki je enakovreden ali nižji od tistega, ki po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 2 ali nad njo; |
| --- | --- |

—

izdajatelj zavarovanja je v času izdaje kreditnega zavarovanja ali v kakršnem koli obdobju po njej imel notranjo bonitetno oceno s PD, ki je enakovreden ali nižji od tistega, ki po pravilih za tehtanje izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 2 ali nad njo;

| — | izdajatelj ima notranjo bonitetno oceno s PD, ki je enakovreden ali nižji od tistega, ki po pravilih za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo. |
| --- | --- |

—

izdajatelj ima notranjo bonitetno oceno s PD, ki je enakovreden ali nižji od tistega, ki po pravilih za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83 ustreza stopnji kreditne kvalitete 3 ali nad njo.

Za namene tega odstavka kreditno zavarovanje, ki ga izdajo izvozne agencije, ni upravičeno do nikakršnega izrecnega posrednega jamstva enot centralne ravni držav.

3.   VRSTE KREDITNIH IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTOV

| 30. | Kot primerne se lahko priznajo naslednje vrste kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in instrumentov, ki so lahko sestavljeni iz takih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali pa so jim ekonomsko podobni:






  a) | zamenjave neplačil; |
| --- | --- | --- |

30.

Kot primerne se lahko priznajo naslednje vrste kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in instrumentov, ki so lahko sestavljeni iz takih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov ali pa so jim ekonomsko podobni:

a)

zamenjave neplačil;

| b) | zamenjave skupnih donosov; in |
| --- | --- |

b)

zamenjave skupnih donosov; in

| c) | kreditni zapisi v obsegu, kot so vplačani v denarju. |
| --- | --- |

c)

kreditni zapisi v obsegu, kot so vplačani v denarju.

| 31. | Če kreditna institucija kupi kreditno zavarovanje z zamenjavo skupnih donosov in knjiži neto plačila, prejeta na podlagi zamenjave kot neto prihodek, hkrati pa ne knjiži nasprotno učinkujočega zmanjšanja vrednosti zavarovane aktive (z zmanjšanjem poštene vrednosti ali z oblikovanjem oslabitev), se kreditno zavarovanje ne prizna. |
| --- | --- |

31.

Če kreditna institucija kupi kreditno zavarovanje z zamenjavo skupnih donosov in knjiži neto plačila, prejeta na podlagi zamenjave kot neto prihodek, hkrati pa ne knjiži nasprotno učinkujočega zmanjšanja vrednosti zavarovane aktive (z zmanjšanjem poštene vrednosti ali z oblikovanjem oslabitev), se kreditno zavarovanje ne prizna.

3.1.   Interno varovanje

| 32. | Če kreditna institucija izvaja interno varovanje s pomočjo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, tako da zavaruje kreditno tveganje izpostavljenosti v bančni knjigi s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom iz trgovalne knjige, je potrebno, da bi bilo zavarovanje priznano za namene te priloge, kreditno tveganje, preneseno v trgovalno knjigo, prenesti na tretjo stranko ali več tretjih strank. V takih primerih se, ob upoštevanju skladnosti takih prenosov z zahtevami za priznavanje zmanjševanja kreditnega tveganja iz te priloge, uporabljajo pravila za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub v primeru pridobitve osebnega kreditnega zavarovanja iz delov 3 do 6. |
| --- | --- |

32.

Če kreditna institucija izvaja interno varovanje s pomočjo kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, tako da zavaruje kreditno tveganje izpostavljenosti v bančni knjigi s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom iz trgovalne knjige, je potrebno, da bi bilo zavarovanje priznano za namene te priloge, kreditno tveganje, preneseno v trgovalno knjigo, prenesti na tretjo stranko ali več tretjih strank. V takih primerih se, ob upoštevanju skladnosti takih prenosov z zahtevami za priznavanje zmanjševanja kreditnega tveganja iz te priloge, uporabljajo pravila za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub v primeru pridobitve osebnega kreditnega zavarovanja iz delov 3 do 6.

Del 2 – Minimalne zahteve

| 1. | Kreditna institucija mora dokazati pristojnim organom, da ima ustrezne procese upravljanja s tveganji za kontrolo tistih tveganj, katerim bi lahko bila izpostavljena zaradi izvajanja postopkov zmanjševanja kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

1.

Kreditna institucija mora dokazati pristojnim organom, da ima ustrezne procese upravljanja s tveganji za kontrolo tistih tveganj, katerim bi lahko bila izpostavljena zaradi izvajanja postopkov zmanjševanja kreditnega tveganja.

| 2. | Ne glede na prisotnost zmanjševanja kreditnega tveganja, upoštevanega za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, če je primerno, zneskov pričakovanih izgub, kreditne institucije še naprej izvajajo presojo celotnega kreditnega tveganja osnovne izpostavljenosti in so sposobne dokazati pristojnim organom, da je ta zahteva izpolnjena. V primeru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga se samo za namene tega odstavka kot osnovna izpostavljenost šteje neto znesek izpostavljenosti. |
| --- | --- |

2.

Ne glede na prisotnost zmanjševanja kreditnega tveganja, upoštevanega za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in, če je primerno, zneskov pričakovanih izgub, kreditne institucije še naprej izvajajo presojo celotnega kreditnega tveganja osnovne izpostavljenosti in so sposobne dokazati pristojnim organom, da je ta zahteva izpolnjena. V primeru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga se samo za namene tega odstavka kot osnovna izpostavljenost šteje neto znesek izpostavljenosti.

1.   STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

1.1.   Pogodbe o bilančnem pobotu (razen okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga).

| 3. | Za pogodbe o bilančnem pobotu, razen okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, morajo biti za priznanje za namene členov 90 do 93 izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | morajo biti pravno učinkovite in prisilno izvršljive v vseh relevantnih pravnih redih vključno v primerih nesolventnosti ali stečaja nasprotne stranke; |
| --- | --- | --- |

3.

Za pogodbe o bilančnem pobotu, razen okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, morajo biti za priznanje za namene členov 90 do 93 izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

morajo biti pravno učinkovite in prisilno izvršljive v vseh relevantnih pravnih redih vključno v primerih nesolventnosti ali stečaja nasprotne stranke;

| b) | kreditna institucija mora biti sposobna v vsakem trenutku določiti tista sredstva in obveznosti, ki so predmet pogodb o bilančnem pobotu; |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija mora biti sposobna v vsakem trenutku določiti tista sredstva in obveznosti, ki so predmet pogodb o bilančnem pobotu;

| c) | kreditna institucija mora spremljati in kontrolirati tveganja, povezana s prekinitvijo kreditnega zavarovanja; in |
| --- | --- |

c)

kreditna institucija mora spremljati in kontrolirati tveganja, povezana s prekinitvijo kreditnega zavarovanja; in

| d) | kreditna institucija mora spremljati in kontrolirati zajete izpostavljenosti na neto osnovi. |
| --- | --- |

d)

kreditna institucija mora spremljati in kontrolirati zajete izpostavljenosti na neto osnovi.

1.2.   Okvirne pogodbe o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga

| 4. | Okvirne pogodbe o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, se priznajo za namene členov 90 do 93, če:






  a) | so pravno učinkovite in prisilno izvršljive v vseh relevantnih pravnih redih vključno v primerih stečaja ali nesolventnosti nasprotne stranke; |
| --- | --- | --- |

4.

Okvirne pogodbe o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, se priznajo za namene členov 90 do 93, če:

a)

so pravno učinkovite in prisilno izvršljive v vseh relevantnih pravnih redih vključno v primerih stečaja ali nesolventnosti nasprotne stranke;

| b) | dajejo pogodbi zvesti stranki pravico, da v primeru neplačila, vključno z nastopom stečaja ali nesolventnosti nasprotne stranke, odstopi od pogodbe in izvede pravočasno poravnavo vseh poslov iz pogodbe; in |
| --- | --- |

b)

dajejo pogodbi zvesti stranki pravico, da v primeru neplačila, vključno z nastopom stečaja ali nesolventnosti nasprotne stranke, odstopi od pogodbe in izvede pravočasno poravnavo vseh poslov iz pogodbe; in

| c) | predvideva pobot dobičkov in izgub iz poslov, poravnanih na podlagi okvirne pogodbe o pobotu, tako da ena stranka dolguje drugi en sam neto znesek. |
| --- | --- |

c)

predvideva pobot dobičkov in izgub iz poslov, poravnanih na podlagi okvirne pogodbe o pobotu, tako da ena stranka dolguje drugi en sam neto znesek.

| 5. | Poleg tega se izpolnijo minimalne zahteve za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem v okviru razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, določene v odstavku 6. |
| --- | --- |

5.

Poleg tega se izpolnijo minimalne zahteve za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem v okviru razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, določene v odstavku 6.

1.3.   Zavarovanje s finančnim premoženjem

1.3.1.   Minimalne zahteve za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem na podlagi vseh pristopov in metod

| 6. | Za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem in zlatom morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | Nizka korelacija
  Kreditna kvaliteta dolžnika in vrednost zavarovanja s premoženjem ne smeta biti v bistveni pozitivni korelaciji.
  Vrednostni papirji, katerih izdajatelj je dolžnik ali katera koli povezana oseba iz skupine, niso primerni. Ne glede na to so lahko krite obveznice, ki jih je izdal dolžnik in ki ustrezajo pogojem iz odstavkov 68 do 70 dela 1 Priloge VI, priznane kot primerno zavarovanje za posle začasne prodaje/začasnega nakupa, če se upoštevajo zahteve iz prvega odstavka te točke. |
| --- | --- | --- |

6.

Za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem in zlatom morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

Nizka korelacija

Kreditna kvaliteta dolžnika in vrednost zavarovanja s premoženjem ne smeta biti v bistveni pozitivni korelaciji.

Vrednostni papirji, katerih izdajatelj je dolžnik ali katera koli povezana oseba iz skupine, niso primerni. Ne glede na to so lahko krite obveznice, ki jih je izdal dolžnik in ki ustrezajo pogojem iz odstavkov 68 do 70 dela 1 Priloge VI, priznane kot primerno zavarovanje za posle začasne prodaje/začasnega nakupa, če se upoštevajo zahteve iz prvega odstavka te točke.

| (b) | Pravna gotovost
  Kreditne institucije izpolnjujejo vse pogodbene in zakonske zahteve v zvezi s prisilno izvršljivostjo zavarovanja s premoženjem v pravnem redu, ki velja za njihova razmerja zavarovanja s premoženjem, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da to prisilno izvršljivost zagotovijo.
  Kreditne institucije razpolagajo z dovolj natančnimi pravnimi pregledi, ki potrjujejo prisilno izvršljivost dogovorov o zavarovanjih s premoženjem v vseh relevantnih pravnih redih. Po potrebi, da zagotovijo neprekinjeno prisilno izvršljivost, te preglede ponavljajo. |
| --- | --- |

(b)

Pravna gotovost

Kreditne institucije izpolnjujejo vse pogodbene in zakonske zahteve v zvezi s prisilno izvršljivostjo zavarovanja s premoženjem v pravnem redu, ki velja za njihova razmerja zavarovanja s premoženjem, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da to prisilno izvršljivost zagotovijo.

Kreditne institucije razpolagajo z dovolj natančnimi pravnimi pregledi, ki potrjujejo prisilno izvršljivost dogovorov o zavarovanjih s premoženjem v vseh relevantnih pravnih redih. Po potrebi, da zagotovijo neprekinjeno prisilno izvršljivost, te preglede ponavljajo.

| (c) | Operativne zahteve
  Dogovori o zavarovanju s premoženjem so pravilno dokumentirani, z jasnimi in zanesljivimi postopki za pravočasno unovčenje zavarovanja s premoženjem.
  Kreditne institucije uveljavijo zanesljive postopke in procese za kontrolo tveganj iz naslova uporabe zavarovanj s premoženjem, vključno s tveganji neučinkovitosti ali zmanjšane učinkovitosti kreditnega zavarovanja, tveganji v zvezi z vrednotenjem, tveganji v zvezi s prenehanjem kreditnega zavarovanja, tveganjem koncentracije, ki nastane zaradi uporabe zavarovanja s premoženjem in medsebojnega vpliva med zavarovanjem in celotnim profilom tveganosti kreditne institucije.
  Kreditna institucija ima dokumentirane politike in prakse v zvezi z vrstami in obsegom zavarovanj s premoženjem, ki jih sprejema.
  Kreditne institucije izračunavajo tržno vrednost zavarovanja s premoženjem in ga ustrezno prevrednotijo vsaj enkrat na šest mesecev ali kadar koli kreditna institucija meni, da je nastopilo znatno zmanjšanje njegove tržne vrednosti.
  Če je zavarovanje s premoženjem pri tretji osebi, mora kreditna institucija sprejeti razumne ukrepe, da zagotovi, da tretja oseba ločuje zavarovanje s premoženjem od lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(c)

Operativne zahteve

Dogovori o zavarovanju s premoženjem so pravilno dokumentirani, z jasnimi in zanesljivimi postopki za pravočasno unovčenje zavarovanja s premoženjem.

Kreditne institucije uveljavijo zanesljive postopke in procese za kontrolo tveganj iz naslova uporabe zavarovanj s premoženjem, vključno s tveganji neučinkovitosti ali zmanjšane učinkovitosti kreditnega zavarovanja, tveganji v zvezi z vrednotenjem, tveganji v zvezi s prenehanjem kreditnega zavarovanja, tveganjem koncentracije, ki nastane zaradi uporabe zavarovanja s premoženjem in medsebojnega vpliva med zavarovanjem in celotnim profilom tveganosti kreditne institucije.

Kreditna institucija ima dokumentirane politike in prakse v zvezi z vrstami in obsegom zavarovanj s premoženjem, ki jih sprejema.

Kreditne institucije izračunavajo tržno vrednost zavarovanja s premoženjem in ga ustrezno prevrednotijo vsaj enkrat na šest mesecev ali kadar koli kreditna institucija meni, da je nastopilo znatno zmanjšanje njegove tržne vrednosti.

Če je zavarovanje s premoženjem pri tretji osebi, mora kreditna institucija sprejeti razumne ukrepe, da zagotovi, da tretja oseba ločuje zavarovanje s premoženjem od lastnih sredstev.

1.3.2.   Dodatne minimalne zahteve za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem v okviru enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

| 7. | Poleg zahtev iz odstavka 6, mora biti za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem v okviru enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem preostala zapadlost zavarovanja vsaj tako dolga kakor preostala zapadlost izpostavljenosti. |
| --- | --- |

7.

Poleg zahtev iz odstavka 6, mora biti za priznanje zavarovanja s finančnim premoženjem v okviru enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem preostala zapadlost zavarovanja vsaj tako dolga kakor preostala zapadlost izpostavljenosti.

1.4.   Minimalne zahteve za priznanje zavarovanja z nepremičninami

| 8. | Za priznanje zavarovanja z nepremičninami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | Pravna gotovost
  Hipoteka ali druga pravica do poplačila iz vrednosti nepremičnine je prisilno izvršljiva v vseh pravnih redih, ki so zanjo relevantni ob sklenitvi sporazuma o kreditu, in je pravilno in pravočasno dokumentirana in vknjižena v javnih knjigah. Pogodbe morajo odražati nesporno pravico kreditne institucije na nepremičnini (izpolnjene so vse pravne zahteve za ustanovitev zavarovanja). Pogodba o zavarovanju in pravni postopki unovčitve zavarovanj z nepremičninami omogočata kreditni instituciji unovčitev zavarovanja v razumnem času. |
| --- | --- | --- |

8.

Za priznanje zavarovanja z nepremičninami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

Pravna gotovost

Hipoteka ali druga pravica do poplačila iz vrednosti nepremičnine je prisilno izvršljiva v vseh pravnih redih, ki so zanjo relevantni ob sklenitvi sporazuma o kreditu, in je pravilno in pravočasno dokumentirana in vknjižena v javnih knjigah. Pogodbe morajo odražati nesporno pravico kreditne institucije na nepremičnini (izpolnjene so vse pravne zahteve za ustanovitev zavarovanja). Pogodba o zavarovanju in pravni postopki unovčitve zavarovanj z nepremičninami omogočata kreditni instituciji unovčitev zavarovanja v razumnem času.

| (b) | Spremljanje vrednosti nepremičnin
  Vrednost nepremičnine se spremlja redno in se vsaj enkrat na leto v primeru poslovnih nepremičnin in vsaka tri leta v primeru stanovanjskih nepremičnin izdela ocena njene vrednosti. Pogostejše ponovno ocenjevanje vrednosti se opravlja v primeru pomembnih sprememb pogojev na trgu. Za spremljanje vrednosti nepremičnine in za ugotavljanje, katere nepremičnine je treba prevrednotiti, se lahko uporabljajo statistične metode. Neodvisen cenilec preveri vrednost nepremičnine vsakokrat, ko informacije kažejo, da bi se lahko vrednost nepremičnine bistveno zmanjšala glede na splošne tržne cene. Za posojila, ki presegajo 3 milijone evrov ali 5 % lastnih sredstev kreditne institucije in so zavarovana z nepremičninami, neodvisen cenilec vsaj vsaka tri leta preveri vrednost teh nepremičnin.
  „Neodvisen cenilec“ pomeni osebo, ki ima potrebne kvalifikacije, znanje in izkušnje za izvajanje cenitve, in ki je neodvisen od procesa odločanja o kreditih. |
| --- | --- |

(b)

Spremljanje vrednosti nepremičnin

Vrednost nepremičnine se spremlja redno in se vsaj enkrat na leto v primeru poslovnih nepremičnin in vsaka tri leta v primeru stanovanjskih nepremičnin izdela ocena njene vrednosti. Pogostejše ponovno ocenjevanje vrednosti se opravlja v primeru pomembnih sprememb pogojev na trgu. Za spremljanje vrednosti nepremičnine in za ugotavljanje, katere nepremičnine je treba prevrednotiti, se lahko uporabljajo statistične metode. Neodvisen cenilec preveri vrednost nepremičnine vsakokrat, ko informacije kažejo, da bi se lahko vrednost nepremičnine bistveno zmanjšala glede na splošne tržne cene. Za posojila, ki presegajo 3 milijone evrov ali 5 % lastnih sredstev kreditne institucije in so zavarovana z nepremičninami, neodvisen cenilec vsaj vsaka tri leta preveri vrednost teh nepremičnin.

„Neodvisen cenilec“ pomeni osebo, ki ima potrebne kvalifikacije, znanje in izkušnje za izvajanje cenitve, in ki je neodvisen od procesa odločanja o kreditih.

| (c) | Dokumentacija
  Vrste stanovanjskih in poslovnih nepremičnin, ki jih sprejema kreditna institucija, in njene posojilne politike v tej zvezi so jasno dokumentirane. |
| --- | --- |

(c)

Dokumentacija

Vrste stanovanjskih in poslovnih nepremičnin, ki jih sprejema kreditna institucija, in njene posojilne politike v tej zvezi so jasno dokumentirane.

| (d) | Zavarovanje
  Kreditna institucija vzpostavi postopke za spremljanje, da je nepremičnina, ki je prejeta v zavarovanje, primerno škodno zavarovana. |
| --- | --- |

(d)

Zavarovanje

Kreditna institucija vzpostavi postopke za spremljanje, da je nepremičnina, ki je prejeta v zavarovanje, primerno škodno zavarovana.

1.5.   Minimalne zahteve za priznanje zavarovanja z denarnimi terjatvami

| 9. | Za priznanje zavarovanja z denarnimi terjatvami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | Pravna gotovost






  (i) | Pravni mehanizem, s katerim se zagotavlja zavarovanje z denarnimi terjatvami, je zanesljiv in učinkovit ter posojilodajalcu zagotavlja nesporno pravico iz tega zavarovanja; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Za priznanje zavarovanja z denarnimi terjatvami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

Pravna gotovost

(i)

Pravni mehanizem, s katerim se zagotavlja zavarovanje z denarnimi terjatvami, je zanesljiv in učinkovit ter posojilodajalcu zagotavlja nesporno pravico iz tega zavarovanja;

| ii) | kreditne institucije morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za izpolnjevanje lokalnih zahtev glede prisilne izvršljivosti pravic iz zavarovanja. Vzpostavljen je okvir, ki omogoča posojilodajalcu, da na denarnih terjatvah, danih v zavarovanje, pridobi pravico z najboljšim vrstnim redom, razen če boljši vrstni red drugih – privilegiranih – upravičencev temelji na zakonu ali podzakonskih predpisih; |
| --- | --- |

ii)

kreditne institucije morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za izpolnjevanje lokalnih zahtev glede prisilne izvršljivosti pravic iz zavarovanja. Vzpostavljen je okvir, ki omogoča posojilodajalcu, da na denarnih terjatvah, danih v zavarovanje, pridobi pravico z najboljšim vrstnim redom, razen če boljši vrstni red drugih – privilegiranih – upravičencev temelji na zakonu ali podzakonskih predpisih;

| iii) | kreditne institucije opravijo zadosten pravni pregled, ki potrjuje prisilno izvršljivost zavarovanja z denarnimi terjatvami v vseh relevantnih pravnih redih; |
| --- | --- |

iii)

kreditne institucije opravijo zadosten pravni pregled, ki potrjuje prisilno izvršljivost zavarovanja z denarnimi terjatvami v vseh relevantnih pravnih redih;

| iv) | dogovori o zavarovanju z denarnimi terjatvami morajo biti pravilno dokumentirani z jasnimi in zanesljivimi postopki za njihovo pravočasno unovčenje. Postopki kreditnih institucij zagotavljajo spoštovanje pravnih pogojev v zvezi z ugotavljanjem neplačila posojilojemalca in pravočasnim unovčenjem zavarovanja z denarnimi terjatvami. V primeru finančnih težav ali neplačila posojilojemalca je kreditna institucija pravno upravičena prodati ali odstopiti denarne terjatve tretjim osebam brez soglasja dolžnikov po denarnih terjatvah. |
| --- | --- |

iv)

dogovori o zavarovanju z denarnimi terjatvami morajo biti pravilno dokumentirani z jasnimi in zanesljivimi postopki za njihovo pravočasno unovčenje. Postopki kreditnih institucij zagotavljajo spoštovanje pravnih pogojev v zvezi z ugotavljanjem neplačila posojilojemalca in pravočasnim unovčenjem zavarovanja z denarnimi terjatvami. V primeru finančnih težav ali neplačila posojilojemalca je kreditna institucija pravno upravičena prodati ali odstopiti denarne terjatve tretjim osebam brez soglasja dolžnikov po denarnih terjatvah.

| (b) | Upravljanje s tveganji






  (i) | Kreditna institucija mora imeti zanesljiv proces za ugotavljanje kreditnega tveganja, povezanega z denarnimi terjatvami. Tak proces med drugim vsebuje analize kreditojemalčevega poslovanja in gospodarske dejavnosti ter vrst strank, s katerimi kreditojemalec posluje. Če se kreditna institucija opira na kreditojemalčevo oceno kreditne sposobnosti njegovih strank, mora pregledati kreditojemalčevo kreditno prakso, da preveri njihovo zanesljivost in verodostojnost; |
| --- | --- | --- |

(b)

Upravljanje s tveganji

(i)

Kreditna institucija mora imeti zanesljiv proces za ugotavljanje kreditnega tveganja, povezanega z denarnimi terjatvami. Tak proces med drugim vsebuje analize kreditojemalčevega poslovanja in gospodarske dejavnosti ter vrst strank, s katerimi kreditojemalec posluje. Če se kreditna institucija opira na kreditojemalčevo oceno kreditne sposobnosti njegovih strank, mora pregledati kreditojemalčevo kreditno prakso, da preveri njihovo zanesljivost in verodostojnost;

| ii) | razlika med zneskom izpostavljenosti in vrednostjo denarnih terjatev mora odražati vse ustrezne dejavnike, vključno s stroški unovčenja, koncentracijo znotraj skupine denarnih terjatev, ki jih je v zavarovanje dal posamezen kreditojemalec, in potencialno tveganje koncentracije znotraj celotne izpostavljenosti kreditne institucije, ki ni zajeto s splošno metodologijo kreditne institucije. Kreditna institucija mora ohranjati neprekinjen proces spremljanja, ki ustreza denarnim terjatvam. Poleg tega je treba redno pregledovati skladnost s posojilnimi klavzulami, okoljskimi omejitvami in drugimi predpisi; |
| --- | --- |

ii)

razlika med zneskom izpostavljenosti in vrednostjo denarnih terjatev mora odražati vse ustrezne dejavnike, vključno s stroški unovčenja, koncentracijo znotraj skupine denarnih terjatev, ki jih je v zavarovanje dal posamezen kreditojemalec, in potencialno tveganje koncentracije znotraj celotne izpostavljenosti kreditne institucije, ki ni zajeto s splošno metodologijo kreditne institucije. Kreditna institucija mora ohranjati neprekinjen proces spremljanja, ki ustreza denarnim terjatvam. Poleg tega je treba redno pregledovati skladnost s posojilnimi klavzulami, okoljskimi omejitvami in drugimi predpisi;

| iii) | denarne terjatve, ki jih da v zavarovanje kreditojemalec, so razpršene in niso v prekomerni korelaciji s kreditojemalcem. Če obstaja bistvena pozitivna korelacija, so spremljajoča tveganja ustrezno upoštevana pri določanju presežkov celotnega fonda v zavarovanje danih denarnih terjatev nad izpostavljenostjo; |
| --- | --- |

iii)

denarne terjatve, ki jih da v zavarovanje kreditojemalec, so razpršene in niso v prekomerni korelaciji s kreditojemalcem. Če obstaja bistvena pozitivna korelacija, so spremljajoča tveganja ustrezno upoštevana pri določanju presežkov celotnega fonda v zavarovanje danih denarnih terjatev nad izpostavljenostjo;

| iv) | denarne terjatve do pravnih ali fizičnih oseb, povezanih s kreditojemalcem (vključno s podrejenimi družbami in zaposlenimi) se ne priznajo kot instrument zavarovanja; in |
| --- | --- |

iv)

denarne terjatve do pravnih ali fizičnih oseb, povezanih s kreditojemalcem (vključno s podrejenimi družbami in zaposlenimi) se ne priznajo kot instrument zavarovanja; in

| v) | kreditna institucija ima dokumentiran proces za izterjavo plačil po denarnih terjatvah v primerih, ko kreditojemalci zamujajo s plačili ali postanejo neplačniki. Vzpostavljeni so potrebni mehanizmi za izterjavo, tudi če kreditna institucija pričakuje, da bo kreditojemalec sam izterjal zastavljene denarne terjatve. |
| --- | --- |

v)

kreditna institucija ima dokumentiran proces za izterjavo plačil po denarnih terjatvah v primerih, ko kreditojemalci zamujajo s plačili ali postanejo neplačniki. Vzpostavljeni so potrebni mehanizmi za izterjavo, tudi če kreditna institucija pričakuje, da bo kreditojemalec sam izterjal zastavljene denarne terjatve.

1.6.   Minimalne zahteve za priznanje zavarovanja s premičninami

| 10. | Za priznanje zavarovanja s premičninami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | dogovor o zavarovanju s premoženjem je pravno učinkovit in izvršljiv v vseh relevantnih pravnih redih in omogoča kreditni instituciji unovčenje vrednosti nepremičnine v razumnem času; |
| --- | --- | --- |

10.

Za priznanje zavarovanja s premičninami morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

dogovor o zavarovanju s premoženjem je pravno učinkovit in izvršljiv v vseh relevantnih pravnih redih in omogoča kreditni instituciji unovčenje vrednosti nepremičnine v razumnem času;

| b) | z izključno izjemo dovoljenih privilegiranih terjatev iz odstavka 9(a)(ii), so dovoljene samo tiste pravice na predmetih zavarovanja, ki imajo najboljši vrstni red. Kreditna institucija ima kot taka prednost do prihodkov iz unovčitve zavarovanja pred vsemu drugimi posojilodajalci; |
| --- | --- |

b)

z izključno izjemo dovoljenih privilegiranih terjatev iz odstavka 9(a)(ii), so dovoljene samo tiste pravice na predmetih zavarovanja, ki imajo najboljši vrstni red. Kreditna institucija ima kot taka prednost do prihodkov iz unovčitve zavarovanja pred vsemu drugimi posojilodajalci;

| c) | vrednost nepremičnine se spremlja redno in vsaj enkrat na leto. Pogostejše spremljanje se zahteva, če se razmere na trgu zelo spreminjajo; |
| --- | --- |

c)

vrednost nepremičnine se spremlja redno in vsaj enkrat na leto. Pogostejše spremljanje se zahteva, če se razmere na trgu zelo spreminjajo;

| d) | posojilna pogodba vključuje natančen opis zavarovanja in natančno specifikacijo načina in pogostosti prevrednotenja; |
| --- | --- |

d)

posojilna pogodba vključuje natančen opis zavarovanja in natančno specifikacijo načina in pogostosti prevrednotenja;

| e) | vrste zavarovanja s premičninami, ki jih sprejema kreditna institucija, ter politike in prakse za ustrezen obseg vsake vrste zavarovanja glede na znesek izpostavljenosti, se jasno dokumentirajo v notranjih kreditnih politikah in postopkih, ki so na razpolago za preverjanje; |
| --- | --- |

e)

vrste zavarovanja s premičninami, ki jih sprejema kreditna institucija, ter politike in prakse za ustrezen obseg vsake vrste zavarovanja glede na znesek izpostavljenosti, se jasno dokumentirajo v notranjih kreditnih politikah in postopkih, ki so na razpolago za preverjanje;

| f) | kreditne politike kreditne institucije v zvezi s strukturo poslov obravnavajo zahteve glede zavarovanja, ki ustrezajo znesku izpostavljenosti, zmožnosti hitrega unovčenja zavarovanja, zmožnosti objektivnega določanja cene ali tržne vrednosti, pogostosti, s katero je mogoče hitro pridobiti oceno vrednosti (vključno s strokovno oceno ali vrednotenjem), in nestanovitnosti ali približku nestanovitnosti vrednosti zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

f)

kreditne politike kreditne institucije v zvezi s strukturo poslov obravnavajo zahteve glede zavarovanja, ki ustrezajo znesku izpostavljenosti, zmožnosti hitrega unovčenja zavarovanja, zmožnosti objektivnega določanja cene ali tržne vrednosti, pogostosti, s katero je mogoče hitro pridobiti oceno vrednosti (vključno s strokovno oceno ali vrednotenjem), in nestanovitnosti ali približku nestanovitnosti vrednosti zavarovanja s premoženjem;

| g) | tako začetno vrednotenje kot tudi prevrednotenje v celoti upoštevata vsa morebitna poslabšanja ali zastarelost zavarovanja. Posebno pozornost je treba pri vrednotenju in prevrednotenju namenjati učinkom minevanja časa na zavarovanja, ki so občutljiva na modo ali datum; |
| --- | --- |

g)

tako začetno vrednotenje kot tudi prevrednotenje v celoti upoštevata vsa morebitna poslabšanja ali zastarelost zavarovanja. Posebno pozornost je treba pri vrednotenju in prevrednotenju namenjati učinkom minevanja časa na zavarovanja, ki so občutljiva na modo ali datum;

| h) | kreditna institucija mora imeti pravico do fizičnega pregleda premičnin. Vzpostavljene so politike in postopki, ki obravnavajo uresničevanje pravice do fizičnega pregleda; in |
| --- | --- |

h)

kreditna institucija mora imeti pravico do fizičnega pregleda premičnin. Vzpostavljene so politike in postopki, ki obravnavajo uresničevanje pravice do fizičnega pregleda; in

| i) | kreditna institucija mora vzpostaviti postopke za spremljanje, ali so nepremičnine, sprejete v zavarovanje, primerno škodno zavarovane. |
| --- | --- |

i)

kreditna institucija mora vzpostaviti postopke za spremljanje, ali so nepremičnine, sprejete v zavarovanje, primerno škodno zavarovane.

1.7.   Minimalne zahteve za obravnavanje izpostavljenosti iz naslova zakupa kot zavarovane s premoženjem

| 11. | Za obravnavo izpostavljenosti iz naslova poslov zakupa kot zavarovanih s stvarmi, danimi v zakup, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | za priznavanje stvari, danih v zakup, kot zavarovanja s premoženjem, morajo biti izpolnjeni pogoji iz odstavkov 8 oziroma 10; |
| --- | --- | --- |

11.

Za obravnavo izpostavljenosti iz naslova poslov zakupa kot zavarovanih s stvarmi, danimi v zakup, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

za priznavanje stvari, danih v zakup, kot zavarovanja s premoženjem, morajo biti izpolnjeni pogoji iz odstavkov 8 oziroma 10;

| b) | zakupodajalec vzpostavi zanesljivo upravljanje s tveganji glede uporabe, za katero je bila dana stvar v zakup, njene starosti in načrtovanega trajanja uporabe, vključno s primernim spremljanjem vrednosti garancije; |
| --- | --- |

b)

zakupodajalec vzpostavi zanesljivo upravljanje s tveganji glede uporabe, za katero je bila dana stvar v zakup, njene starosti in načrtovanega trajanja uporabe, vključno s primernim spremljanjem vrednosti garancije;

| c) | vzpostavi se zanesljiv pravni okvir, ki določa zakupodajalčevo pravno lastništvo sredstva in njegovo zmožnost pravočasnega uresničevanja pravic, ki jih ima kot lastnik; in |
| --- | --- |

c)

vzpostavi se zanesljiv pravni okvir, ki določa zakupodajalčevo pravno lastništvo sredstva in njegovo zmožnost pravočasnega uresničevanja pravic, ki jih ima kot lastnik; in

| d) | kolikor to ni bilo ugotovljeno že pri izračunu višine LGD, razlika med vrednostjo neporavnanega zneska in tržno vrednostjo garancije ne sme biti tako velika, da bi precenila zmanjševanje kreditnega tveganja, ki je pripisano stvarem, danim v zakup. |
| --- | --- |

d)

kolikor to ni bilo ugotovljeno že pri izračunu višine LGD, razlika med vrednostjo neporavnanega zneska in tržno vrednostjo garancije ne sme biti tako velika, da bi precenila zmanjševanje kreditnega tveganja, ki je pripisano stvarem, danim v zakup.

1.8.   Minimalne zahteve za priznanje drugega stvarnega kreditnega zavarovanja

1.8.1.   Bančne vloge pri tretji instituciji ali denarju podobni instrumenti, ki jih ima tretja institucija

| 12. | Za upravičenost do obravnave iz odstavka 79 v delu 3 mora zavarovanje iz odstavka 23 iz dela 1 izpolnjevati naslednje pogoje:






  a) | terjatev kreditojemalca do tretje institucije je odkrito zastavljena ali prenesena na posojilno kreditno institucijo in je ta zastavitev ali prenos v vseh pravnih redih pravno učinkovita in izvršljiva. |
| --- | --- | --- |

12.

Za upravičenost do obravnave iz odstavka 79 v delu 3 mora zavarovanje iz odstavka 23 iz dela 1 izpolnjevati naslednje pogoje:

a)

terjatev kreditojemalca do tretje institucije je odkrito zastavljena ali prenesena na posojilno kreditno institucijo in je ta zastavitev ali prenos v vseh pravnih redih pravno učinkovita in izvršljiva.

| b) | tretja institucija se obvesti o zastavi ali prenosu; |
| --- | --- |

b)

tretja institucija se obvesti o zastavi ali prenosu;

| c) | zaradi obvestila lahko tretja institucija izvede plačila samo posojilni kreditni instituciji ali drugim strankam s privoljenjem kreditne institucije; in |
| --- | --- |

c)

zaradi obvestila lahko tretja institucija izvede plačila samo posojilni kreditni instituciji ali drugim strankam s privoljenjem kreditne institucije; in

| d) | zastava ali prenos je brezpogojna in nepreklicna. |
| --- | --- |

d)

zastava ali prenos je brezpogojna in nepreklicna.

1.8.2.   Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji

| 13. | Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | družba, ki daje življenjsko zavarovanje, se lahko prizna kot primeren izdajatelj osebnih kreditnih zavarovanj na podlagi odstavka 26 dela 1; |
| --- | --- | --- |

13.

Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji, se lahko priznajo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

družba, ki daje življenjsko zavarovanje, se lahko prizna kot primeren izdajatelj osebnih kreditnih zavarovanj na podlagi odstavka 26 dela 1;

| b) | polica življenjskega zavarovanja je izrecno zastavljena posojilni kreditni instituciji ali je prenesena nanjo; |
| --- | --- |

b)

polica življenjskega zavarovanja je izrecno zastavljena posojilni kreditni instituciji ali je prenesena nanjo;

| c) | družba, ki daje življenjsko zavarovanje, je obveščena o zastavi ali dodelitvi in zaradi tega ne more plačati na podlagi pogodbe izplačljivih zneskov brez privoljenja posojilne kreditne institucije; |
| --- | --- |

c)

družba, ki daje življenjsko zavarovanje, je obveščena o zastavi ali dodelitvi in zaradi tega ne more plačati na podlagi pogodbe izplačljivih zneskov brez privoljenja posojilne kreditne institucije;

| d) | določene odkupne vrednosti police ni mogoče zmanjšati; |
| --- | --- |

d)

določene odkupne vrednosti police ni mogoče zmanjšati;

| e) | posojilna kreditna institucija mora imeti pravico do odpovedi police in pravočasnega prejetja odkupne vrednosti v primeru kreditojemalčevega neplačila; |
| --- | --- |

e)

posojilna kreditna institucija mora imeti pravico do odpovedi police in pravočasnega prejetja odkupne vrednosti v primeru kreditojemalčevega neplačila;

| f) | posojilna kreditna institucija se obvesti o vsakem neplačilu po polici s strani imetnika police; |
| --- | --- |

f)

posojilna kreditna institucija se obvesti o vsakem neplačilu po polici s strani imetnika police;

| g) | kreditno zavarovanje se mora zagotavljati do dospelosti posojila. Kadar to ni mogoče, ker se zavarovalno razmerje konča pred iztekom posojilnega razmerja, mora kreditna institucija zagotoviti, da znesek iz zavarovalne pogodbe kreditni instituciji do izteka sporazuma o kreditu služi kot garancija; in |
| --- | --- |

g)

kreditno zavarovanje se mora zagotavljati do dospelosti posojila. Kadar to ni mogoče, ker se zavarovalno razmerje konča pred iztekom posojilnega razmerja, mora kreditna institucija zagotoviti, da znesek iz zavarovalne pogodbe kreditni instituciji do izteka sporazuma o kreditu služi kot garancija; in

| h) | zastava ali prenos mora biti pravno učinkovita in izvršljiva v vseh zadevnih pravnih redih, ki veljajo ob sklenitvi sporazuma o kreditu. |
| --- | --- |

h)

zastava ali prenos mora biti pravno učinkovita in izvršljiva v vseh zadevnih pravnih redih, ki veljajo ob sklenitvi sporazuma o kreditu.

2.   OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE IN KREDITNI ZAPISI

2.1.   Zahteve, ki se nanašajo tako na osebna jamstva kot na kreditne izvedene finančne instrumente

| 14. | V skladu z odstavkom 16 morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji za priznanje kreditnega zavarovanja iz naslova osebnega jamstva ali kreditnega izvedenega finančnega instrumenta:






  a) | kreditno zavarovanje je neposredno; |
| --- | --- | --- |

14.

V skladu z odstavkom 16 morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji za priznanje kreditnega zavarovanja iz naslova osebnega jamstva ali kreditnega izvedenega finančnega instrumenta:

a)

kreditno zavarovanje je neposredno;

| b) | obseg kreditnega zavarovanja je jasno opredeljen in nesporen; |
| --- | --- |

b)

obseg kreditnega zavarovanja je jasno opredeljen in nesporen;

| c) | pogodba o kreditnem zavarovanju ne vsebuje nikakršne klavzule, katere izpolnitev je izven neposrednega nadzora posojilodajalca, ki bi:






  i) | izdajatelju kreditnega zavarovanja dovoljevala, da enostransko prekliče zavarovanje, |
| --- | --- | --- |

c)

pogodba o kreditnem zavarovanju ne vsebuje nikakršne klavzule, katere izpolnitev je izven neposrednega nadzora posojilodajalca, ki bi:

i)

izdajatelju kreditnega zavarovanja dovoljevala, da enostransko prekliče zavarovanje,

| ii) | povečala dejanske stroške zavarovanja zaradi poslabšanja kreditne kvalitete zavarovane izpostavljenosti, |
| --- | --- |

ii)

povečala dejanske stroške zavarovanja zaradi poslabšanja kreditne kvalitete zavarovane izpostavljenosti,

| iii) | lahko preprečila obveznost izdajatelja kreditnega zavarovanja, da pravočasno plača v primeru, da prvotni dolžnik ne poravna zapadlih plačil, ali |
| --- | --- |

iii)

lahko preprečila obveznost izdajatelja kreditnega zavarovanja, da pravočasno plača v primeru, da prvotni dolžnik ne poravna zapadlih plačil, ali

| iv) | lahko izdajatelju kreditnega zavarovanja dovoljevala, da skrajša zapadlost kreditnega zavarovanja; in |
| --- | --- |

iv)

lahko izdajatelju kreditnega zavarovanja dovoljevala, da skrajša zapadlost kreditnega zavarovanja; in

| d) | biti mora pravno učinkovita in izvršljiva v vseh zadevnih pravnih redih, ki veljajo ob sklenitvi sporazuma o kreditu. |
| --- | --- |

d)

biti mora pravno učinkovita in izvršljiva v vseh zadevnih pravnih redih, ki veljajo ob sklenitvi sporazuma o kreditu.

2.1.1.   Operativne zahteve

| 15. | Kreditna institucija izpolni zahteve pristojnih organov, da ima vzpostavljene sisteme za upravljanje z morebitno koncentracijo tveganja, ki izhaja iz uporabe osebnih jamstev ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov. Kreditna institucija mora biti sposobna prikazati, kako je njena strategija uporabe kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in osebnih jamstev povezana z njenim upravljanjem celotnega profila tveganj. |
| --- | --- |

15.

Kreditna institucija izpolni zahteve pristojnih organov, da ima vzpostavljene sisteme za upravljanje z morebitno koncentracijo tveganja, ki izhaja iz uporabe osebnih jamstev ali kreditnih izvedenih finančnih instrumentov. Kreditna institucija mora biti sposobna prikazati, kako je njena strategija uporabe kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in osebnih jamstev povezana z njenim upravljanjem celotnega profila tveganj.

2.2.   Posredna osebna jamstva držav in drugih oseb javnega prava

| 16. | Če je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, za katerega posredno jamči enota centralne ravni države ali centralna banka, regionalna ali lokalna raven države ali oseba javnega sektorja, do katerih terjatve se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do enote centralne ravni države, na ozemlju katere nastanejo, multilateralna razvojna banka, za katero se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %, ali oseba javnega prava, terjatve do katere se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do kreditnih institucij, se lahko šteje, da je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, ki ga je zagotovila zadevna oseba, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | posredno osebno jamstvo krije vse sestavine kreditnega tveganja terjatve; |
| --- | --- | --- |

16.

Če je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, za katerega posredno jamči enota centralne ravni države ali centralna banka, regionalna ali lokalna raven države ali oseba javnega sektorja, do katerih terjatve se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do enote centralne ravni države, na ozemlju katere nastanejo, multilateralna razvojna banka, za katero se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %, ali oseba javnega prava, terjatve do katere se v skladu s členi 78 do 83 obravnavajo kot terjatve do kreditnih institucij, se lahko šteje, da je izpostavljenost zavarovana z osebnim jamstvom, ki ga je zagotovila zadevna oseba, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

posredno osebno jamstvo krije vse sestavine kreditnega tveganja terjatve;

| b) | tako prvotno jamstvo kot tudi posredno jamstvo izpolnjujeta zahteve za jamstva, določene v odstavkih 14, 15 in 18, razen da se za posredno jamstvo ne zahteva neposrednost; in |
| --- | --- |

b)

tako prvotno jamstvo kot tudi posredno jamstvo izpolnjujeta zahteve za jamstva, določene v odstavkih 14, 15 in 18, razen da se za posredno jamstvo ne zahteva neposrednost; in

| c) | izpolni se zahteva pristojnega organa, da je kritje zanesljivo in da v pretekli dokumentaciji ni ničesar, kar bi nakazovalo, da je kritje posrednega osebnega jamstva manj kot dejansko enakovredno kritju neposrednega osebnega jamstva zadevne osebe. |
| --- | --- |

c)

izpolni se zahteva pristojnega organa, da je kritje zanesljivo in da v pretekli dokumentaciji ni ničesar, kar bi nakazovalo, da je kritje posrednega osebnega jamstva manj kot dejansko enakovredno kritju neposrednega osebnega jamstva zadevne osebe.

| 17. | Postopek iz odstavka 16 se uporablja tudi za izpostavljenost, za katero posredno ne jamčijo v tem odstavku navedene osebe, če posredno jamstvo zanje namesto tega neposredno zagotavlja ena od navedenih oseb in so izpolnjeni pogoji, navedeni v odstavku 16. |
| --- | --- |

17.

Postopek iz odstavka 16 se uporablja tudi za izpostavljenost, za katero posredno ne jamčijo v tem odstavku navedene osebe, če posredno jamstvo zanje namesto tega neposredno zagotavlja ena od navedenih oseb in so izpolnjeni pogoji, navedeni v odstavku 16.

2.3.   Dodatne zahteve za osebna jamstva

| 18. | Za priznanje osebnega jamstva morajo biti izpolnjeni še naslednji pogoji:






  a) | ob kvalificirani kršitvi in/ali neplačilu nasprotne stranke ima posojilna kreditna institucija pravico, da od izdajatelja osebnega jamstva pravočasno zahteva vse zapadle denarne zneske iz naslova terjatve, v zvezi s katero je zagotovljeno zavarovanje. Plačilo s strani izdajatelja osebnega jamstva ni pogojeno s tem, da mora posojilna kreditna institucija najprej terjati dolžnika. V primeru osebnih kreditnih zavarovanj, ki pokrivajo stanovanjska hipotekarna posojila, je treba zahteve v členu 14(c)(iii) in prvega pododstavka te točke izpolniti šele v obdobju, ki skupno znaša 24 mesecev; |
| --- | --- | --- |

18.

Za priznanje osebnega jamstva morajo biti izpolnjeni še naslednji pogoji:

a)

ob kvalificirani kršitvi in/ali neplačilu nasprotne stranke ima posojilna kreditna institucija pravico, da od izdajatelja osebnega jamstva pravočasno zahteva vse zapadle denarne zneske iz naslova terjatve, v zvezi s katero je zagotovljeno zavarovanje. Plačilo s strani izdajatelja osebnega jamstva ni pogojeno s tem, da mora posojilna kreditna institucija najprej terjati dolžnika. V primeru osebnih kreditnih zavarovanj, ki pokrivajo stanovanjska hipotekarna posojila, je treba zahteve v členu 14(c)(iii) in prvega pododstavka te točke izpolniti šele v obdobju, ki skupno znaša 24 mesecev;

| b) | osebno jamstvo je izrecno dokumentirana obveznost, ki jo prevzame izdajatelj jamstva; in |
| --- | --- |

b)

osebno jamstvo je izrecno dokumentirana obveznost, ki jo prevzame izdajatelj jamstva; in

| c) | v skladu z naslednjim stavkom osebno jamstvo krije vse vrste plačil, za katere se pričakuje, da jih v zvezi s terjatvijo opravi dolžnik. Če so določene vrste plačil izključene iz osebnega jamstva, se priznana vrednost jamstva prilagodi tako, da so upoštevane omejitve kritja. |
| --- | --- |

c)

v skladu z naslednjim stavkom osebno jamstvo krije vse vrste plačil, za katere se pričakuje, da jih v zvezi s terjatvijo opravi dolžnik. Če so določene vrste plačil izključene iz osebnega jamstva, se priznana vrednost jamstva prilagodi tako, da so upoštevane omejitve kritja.

| 19. | V primeru osebnih jamstev, zagotovljenih v okviru vzajemnih jamstvenih shem, ki jih v ta namen priznajo pristojni organi ali jih zagotovijo ali za njih posredno osebno jamčijo osebe, navedene v odstavku 16, se šteje, da so zahteve iz odstavka 18(a) izpolnjene, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  a) | posojilna kreditna institucija ima pravico, da od izdajatelja osebnega jamstva pravočasno pridobi začasno plačilo, izračunano tako, da predstavlja grobo oceno zneska ekonomske izgube, vključno z izgubami zaradi neplačila obresti in drugih vrst plačil, ki jih je kreditojemalec obvezen poravnati, za katere je verjetno, da jih bo imela kreditna institucija sorazmerno z jamstvenim kritjem; ali |
| --- | --- | --- |

19.

V primeru osebnih jamstev, zagotovljenih v okviru vzajemnih jamstvenih shem, ki jih v ta namen priznajo pristojni organi ali jih zagotovijo ali za njih posredno osebno jamčijo osebe, navedene v odstavku 16, se šteje, da so zahteve iz odstavka 18(a) izpolnjene, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

a)

posojilna kreditna institucija ima pravico, da od izdajatelja osebnega jamstva pravočasno pridobi začasno plačilo, izračunano tako, da predstavlja grobo oceno zneska ekonomske izgube, vključno z izgubami zaradi neplačila obresti in drugih vrst plačil, ki jih je kreditojemalec obvezen poravnati, za katere je verjetno, da jih bo imela kreditna institucija sorazmerno z jamstvenim kritjem; ali

| b) | posojilna kreditna institucija lahko dokaže, da učinki osebnega jamstva, ki se kažejo v varovanju pred izgubami, vključno z izgubami zaradi neplačila obresti in drugih vrst plačil, ki jih je kreditojemalec obvezen poravnati, upravičujejo takšno obravnavo. |
| --- | --- |

b)

posojilna kreditna institucija lahko dokaže, da učinki osebnega jamstva, ki se kažejo v varovanju pred izgubami, vključno z izgubami zaradi neplačila obresti in drugih vrst plačil, ki jih je kreditojemalec obvezen poravnati, upravičujejo takšno obravnavo.

2.4.   Dodatne zahteve za kreditne izvedene finančne instrumente

| 20. | Za priznanje kreditnega izvedenega finančnega instrumenta morajo biti izpolnjeni še naslednji pogoji:






  a) | v skladu s točko (b) kreditni dogodki, ki spadajo v okvir kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, obsegajo najmanj:






  i) | neplačilo zapadlih zneskov v skladu s pogoji osnovne obveznosti, veljavnimi v času neplačila (z obdobjem odloga plačila, ki je bodisi usklajeno z obdobjem odloga plačila po osnovni obveznosti ali krajše od tega obdobja), |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Za priznanje kreditnega izvedenega finančnega instrumenta morajo biti izpolnjeni še naslednji pogoji:

a)

v skladu s točko (b) kreditni dogodki, ki spadajo v okvir kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, obsegajo najmanj:

i)

neplačilo zapadlih zneskov v skladu s pogoji osnovne obveznosti, veljavnimi v času neplačila (z obdobjem odloga plačila, ki je bodisi usklajeno z obdobjem odloga plačila po osnovni obveznosti ali krajše od tega obdobja),

| ii) | stečaj, nesolventnost ali nesposobnost dolžnika, da plača svoje dolgove, njegovo splošno nesposobnost plačevati dolgove ob zapadlosti ali njegovo pisno priznanje tega dejstva in podobni dogodki, in |
| --- | --- |

ii)

stečaj, nesolventnost ali nesposobnost dolžnika, da plača svoje dolgove, njegovo splošno nesposobnost plačevati dolgove ob zapadlosti ali njegovo pisno priznanje tega dejstva in podobni dogodki, in

| iii) | prestrukturiranje osnovne obveznosti, ki se nanaša na odpis ali odlog plačila glavnice, obresti ali opravnin/provizij, zaradi česar nastane dogodek kreditne izgube (tj. popravek vrednosti ali drugo knjiženje v breme izkaza poslovnega izida); |
| --- | --- |

iii)

prestrukturiranje osnovne obveznosti, ki se nanaša na odpis ali odlog plačila glavnice, obresti ali opravnin/provizij, zaradi česar nastane dogodek kreditne izgube (tj. popravek vrednosti ali drugo knjiženje v breme izkaza poslovnega izida);

| b) | če kreditni dogodki, določeni v okviru kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, ne zajemajo prestrukturiranja osnovne obveznosti, kakor je opisano v točki (iii) pododstavka (a), se lahko kreditno zavarovanje kljub temu prizna, če se zniža priznana vrednost, kot je to določeno v odstavku 83 dela 3; |
| --- | --- |

b)

če kreditni dogodki, določeni v okviru kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, ne zajemajo prestrukturiranja osnovne obveznosti, kakor je opisano v točki (iii) pododstavka (a), se lahko kreditno zavarovanje kljub temu prizna, če se zniža priznana vrednost, kot je to določeno v odstavku 83 dela 3;

| c) | v primeru, da kreditni izvedeni finančni instrumenti dopuščajo denarno poravnavo, se vzpostavi zanesljiv postopek vrednotenja za natančno ocenjevanje izgube. Določi se jasno opredeljen rok za pridobivanje vrednotenj osnovne obveznosti po kreditnem dogodku; |
| --- | --- |

c)

v primeru, da kreditni izvedeni finančni instrumenti dopuščajo denarno poravnavo, se vzpostavi zanesljiv postopek vrednotenja za natančno ocenjevanje izgube. Določi se jasno opredeljen rok za pridobivanje vrednotenj osnovne obveznosti po kreditnem dogodku;

| d) | če se za poravnavo zahteva pravica in sposobnost kupca zavarovanja, da osnovno obveznost prenese na izdajatelja kreditnega zavarovanja, se v pogojih osnovne obveznosti določi, da nobeno zahtevano soglasje k takemu prenosu ne sme biti neutemeljeno zavrnjeno; in |
| --- | --- |

d)

če se za poravnavo zahteva pravica in sposobnost kupca zavarovanja, da osnovno obveznost prenese na izdajatelja kreditnega zavarovanja, se v pogojih osnovne obveznosti določi, da nobeno zahtevano soglasje k takemu prenosu ne sme biti neutemeljeno zavrnjeno; in

| e) | istovetnost strank, pristojnih za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, se jasno opredeli. To ugotavljanje ni izključna odgovornost izdajatelja kreditnega zavarovanja. Kupec zavarovanja ima pravico/sposobnost, da izdajatelja kreditnega zavarovanja obvesti o nastanku kreditnega dogodka. |
| --- | --- |

e)

istovetnost strank, pristojnih za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, se jasno opredeli. To ugotavljanje ni izključna odgovornost izdajatelja kreditnega zavarovanja. Kupec zavarovanja ima pravico/sposobnost, da izdajatelja kreditnega zavarovanja obvesti o nastanku kreditnega dogodka.

| 21. | Neusklajenost med osnovno obveznostjo in referenčno obveznostjo po kreditnem izvedenem finančnem instrumentu (tj. obveznostjo, ki se uporablja za ugotavljanje vrednosti denarne poravnave, ali obveznostjo, ki jo je treba prenesti) ali med osnovno obveznostjo in obveznostjo, ki se uporablja za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, je dovoljena samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | referenčna obveznost ali obveznost, ki se uporablja za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, odvisno od primera, je uvrščena pari passu z osnovno obveznostjo ali je njej podrejena; in |
| --- | --- | --- |

21.

Neusklajenost med osnovno obveznostjo in referenčno obveznostjo po kreditnem izvedenem finančnem instrumentu (tj. obveznostjo, ki se uporablja za ugotavljanje vrednosti denarne poravnave, ali obveznostjo, ki jo je treba prenesti) ali med osnovno obveznostjo in obveznostjo, ki se uporablja za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, je dovoljena samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

referenčna obveznost ali obveznost, ki se uporablja za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, odvisno od primera, je uvrščena pari passu z osnovno obveznostjo ali je njej podrejena; in

| b) | osnovna obveznost in referenčna obveznost ali obveznost, ki se uporablja za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, odvisno od primera, imata istega dolžnika (tj., isto pravno osebo), uveljavljeni pa sta tudi pravno izvršljivi klavzuli o navzkrižni ugotovitvi neplačila in o navzkrižni takojšnji zapadlosti. |
| --- | --- |

b)

osnovna obveznost in referenčna obveznost ali obveznost, ki se uporablja za ugotavljanje, ali je nastal kreditni dogodek, odvisno od primera, imata istega dolžnika (tj., isto pravno osebo), uveljavljeni pa sta tudi pravno izvršljivi klavzuli o navzkrižni ugotovitvi neplačila in o navzkrižni takojšnji zapadlosti.

2.5   Zahteve glede primernosti za obravnavo v skladu z odstavkom 4 dela 1 Priloge VII

| 22. | Da bi bilo upravičeno do postopka, določenega v odstavku 4 dela 1 Priloge VII, mora kreditno zavarovanje na podlagi jamstva ali kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, izpolniti naslednje pogoje:






  a) | osnovna obveznost je:






  — | izpostavljenost do podjetij, kakor je določena v členu 86, brez zavarovalnic in pozavarovalnic, |
| --- | --- | --- | --- |

22.

Da bi bilo upravičeno do postopka, določenega v odstavku 4 dela 1 Priloge VII, mora kreditno zavarovanje na podlagi jamstva ali kreditnega izvedenega finančnega instrumenta, izpolniti naslednje pogoje:

a)

osnovna obveznost je:

—

izpostavljenost do podjetij, kakor je določena v členu 86, brez zavarovalnic in pozavarovalnic,

| — | izpostavljenost do regionalne ali lokalne ravni države ali osebe javnega sektorja, ki ni obravnavana kot izpostavljenost do centralne ravni države ali centralne banke v skladu s členom 86, ali |
| --- | --- |

—

izpostavljenost do regionalne ali lokalne ravni države ali osebe javnega sektorja, ki ni obravnavana kot izpostavljenost do centralne ravni države ali centralne banke v skladu s členom 86, ali

| — | izpostavljenost do majhnega ali srednje velikega subjekta, razvrščena kot izpostavljenost do majhnih dolžnikov v skladu s členom 86(4); |
| --- | --- |

—

izpostavljenost do majhnega ali srednje velikega subjekta, razvrščena kot izpostavljenost do majhnih dolžnikov v skladu s členom 86(4);

| b) | osnovni dolžniki niso člani iste skupine kot izdajatelj zavarovanja; |
| --- | --- |

b)

osnovni dolžniki niso člani iste skupine kot izdajatelj zavarovanja;

| c) | izpostavljenost se varuje z enim od naslednjih instrumentov:






  — | kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti za eno samo izpostavljenost ali jamstvi za eno samo izpostavljenost (single name), |
| --- | --- | --- |

c)

izpostavljenost se varuje z enim od naslednjih instrumentov:

—

kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti za eno samo izpostavljenost ali jamstvi za eno samo izpostavljenost (single name),

| — | produkti iz košare na podlagi prvega neplačila – obravnava se uporabi za sredstvo znotraj košare z najmanjšo vrednostjo tveganju prilagojene izpostavljenosti, ali |
| --- | --- |

—

produkti iz košare na podlagi prvega neplačila – obravnava se uporabi za sredstvo znotraj košare z najmanjšo vrednostjo tveganju prilagojene izpostavljenosti, ali

| — | produkti iz košare na podlagi n-tega neplačila – pridobljeno zavarovanje je primerno za upoštevanje samo znotraj tega okvira, če je bilo pridobljeno tudi primerno zavarovanje na podlagi neplačila (n – 1) ali če so sredstva (n – 1) znotraj košare že v neplačilu. V takih primerih se postopek uporabi za sredstvo znotraj košare z najmanjšo vrednostjo tveganju prilagojene izpostavljenosti; |
| --- | --- |

—

produkti iz košare na podlagi n-tega neplačila – pridobljeno zavarovanje je primerno za upoštevanje samo znotraj tega okvira, če je bilo pridobljeno tudi primerno zavarovanje na podlagi neplačila (n – 1) ali če so sredstva (n – 1) znotraj košare že v neplačilu. V takih primerih se postopek uporabi za sredstvo znotraj košare z najmanjšo vrednostjo tveganju prilagojene izpostavljenosti;

| d) | kreditno zavarovanje izpolnjuje zahteve, določene v odstavkih 14, 15, 18, 20 in 21; |
| --- | --- |

d)

kreditno zavarovanje izpolnjuje zahteve, določene v odstavkih 14, 15, 18, 20 in 21;

| e) | utež tveganja, ki ustreza izpostavljenosti pred uporabo obravnave iz odstavka 4, dela 1 Priloge VII, ni nikakor že vključena v kreditno zavarovanje; |
| --- | --- |

e)

utež tveganja, ki ustreza izpostavljenosti pred uporabo obravnave iz odstavka 4, dela 1 Priloge VII, ni nikakor že vključena v kreditno zavarovanje;

| f) | kreditna institucija ima pravico in pričakuje, da od izdajatelja kreditnega zavarovanja prejme plačilo ne da bi sprejela zakonske ukrepe, katerih namen bi bil terjati plačilo od nasprotne stranke. Kreditna institucija sprejme vse možne ukrepe, da se prepriča, da je izdajatelj zavarovanja pripravljen takoj plačati, če pride do kreditnega dogodka; |
| --- | --- |

f)

kreditna institucija ima pravico in pričakuje, da od izdajatelja kreditnega zavarovanja prejme plačilo ne da bi sprejela zakonske ukrepe, katerih namen bi bil terjati plačilo od nasprotne stranke. Kreditna institucija sprejme vse možne ukrepe, da se prepriča, da je izdajatelj zavarovanja pripravljen takoj plačati, če pride do kreditnega dogodka;

| g) | kupljeno kreditno zavarovanje pokriva vse kreditne izgube, ki nastanejo na varovanem delu izpostavljenosti zaradi kreditnih dogodkov, opisanih v pogodbi; |
| --- | --- |

g)

kupljeno kreditno zavarovanje pokriva vse kreditne izgube, ki nastanejo na varovanem delu izpostavljenosti zaradi kreditnih dogodkov, opisanih v pogodbi;

| h) | če struktura izplačil omogoča fizično poravnavo, potem mora obstajati pravna gotovost v zvezi z izročljivostjo posojila, obveznice ali posredne obveznosti. Če kreditna institucija namerava izročiti obveznost, ki ni osnovna izpostavljenost, zagotovi, da je izročljiva obveznost dovolj likvidna, da ima kreditna institucija zmožnost, da jo kupi za izročitev v skladu s pogodbo; |
| --- | --- |

h)

če struktura izplačil omogoča fizično poravnavo, potem mora obstajati pravna gotovost v zvezi z izročljivostjo posojila, obveznice ali posredne obveznosti. Če kreditna institucija namerava izročiti obveznost, ki ni osnovna izpostavljenost, zagotovi, da je izročljiva obveznost dovolj likvidna, da ima kreditna institucija zmožnost, da jo kupi za izročitev v skladu s pogodbo;

| i) | pogoje ureditve kreditnega zavarovanja zakonsko potrdita v pisni obliki tako izdajatelj kreditnega zavarovanja kot kreditna institucija; |
| --- | --- |

i)

pogoje ureditve kreditnega zavarovanja zakonsko potrdita v pisni obliki tako izdajatelj kreditnega zavarovanja kot kreditna institucija;

| j) | kreditne institucije imajo vzpostavljen proces za odkrivanje pretirane korelacije med kreditno sposobnostjo izdajatelja zavarovanja in dolžnika osnovne izpostavljenosti zaradi odvisnosti njihove učinkovitosti od splošnih dejavnikov, ki presegajo okvir sistematičnega dejavnika tveganja; |
| --- | --- |

j)

kreditne institucije imajo vzpostavljen proces za odkrivanje pretirane korelacije med kreditno sposobnostjo izdajatelja zavarovanja in dolžnika osnovne izpostavljenosti zaradi odvisnosti njihove učinkovitosti od splošnih dejavnikov, ki presegajo okvir sistematičnega dejavnika tveganja;

| k) | v primeru zavarovanja proti tveganju zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, prodajalec kupljenih terjatev ni član iste skupine kot izdajatelj zavarovanja. |
| --- | --- |

k)

v primeru zavarovanja proti tveganju zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, prodajalec kupljenih terjatev ni član iste skupine kot izdajatelj zavarovanja.

Del 3 – Izračunavanje učinkov zmanjševanja kreditnega tveganja

| 1. | V skladu z deli 4 do 6, če so izpolnjene določbe iz delov 1 in 2, se lahko izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz členov 78 do 83 in izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ter zneski pričakovanih izgub iz členov 84 do 89 spremenijo v skladu z določbami tega dela. |
| --- | --- |

1.

V skladu z deli 4 do 6, če so izpolnjene določbe iz delov 1 in 2, se lahko izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti iz členov 78 do 83 in izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ter zneski pričakovanih izgub iz členov 84 do 89 spremenijo v skladu z določbami tega dela.

| 2. | Denarna sredstva, vrednostni papirji ali blago, kupljeni, izposojeni ali prejeti na podlagi posla začasne prodaje/začasnega nakupa ali posla posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, se obravnavajo kot zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

2.

Denarna sredstva, vrednostni papirji ali blago, kupljeni, izposojeni ali prejeti na podlagi posla začasne prodaje/začasnega nakupa ali posla posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, se obravnavajo kot zavarovanje s premoženjem.

1.   STVARNO KREDITNO ZAVAROVANJE

1.1.   Kreditni zapisi

| 3. | Naložbe v kreditne zapise, ki jih izda posojilna kreditna institucija, se lahko obravnavajo kot zavarovanje z gotovino. |
| --- | --- |

3.

Naložbe v kreditne zapise, ki jih izda posojilna kreditna institucija, se lahko obravnavajo kot zavarovanje z gotovino.

1.2.   Bilančni pobot

| 4. | Posojila in depoziti pri posojilni kreditni instituciji, za katere velja bilančni pobot, se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi. |
| --- | --- |

4.

Posojila in depoziti pri posojilni kreditni instituciji, za katere velja bilančni pobot, se obravnavajo kot zavarovanje z denarnimi sredstvi.

1.3.   Okvirne pogodbe o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga

1.3.1.   Izračun polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti

(a)   Uporaba pristopa „nadzorniških“ prilagoditev za nestanovitnost ali pristopa „lastnih ocen“ prilagoditev za nestanovitnost

| 5. | V skladu z odstavki 12 do 21, pri izračunu „polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti“ (E*) za izpostavljenosti na podlagi primerne okvirne pogodbe o pobotu, ki obsega posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, se zadevne prilagoditve za nestanovitnost izračunajo bodisi z uporabo pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali z uporabo pristopa lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost, kakor je določeno v odstavkih 30 do 61 za razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem. Za uporabo pristopa na podlagi lastnih ocen veljajo enaki pogoji in zahteve kot za razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem. |
| --- | --- |

5.

V skladu z odstavki 12 do 21, pri izračunu „polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti“ (E*) za izpostavljenosti na podlagi primerne okvirne pogodbe o pobotu, ki obsega posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, se zadevne prilagoditve za nestanovitnost izračunajo bodisi z uporabo pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali z uporabo pristopa lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost, kakor je določeno v odstavkih 30 do 61 za razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem. Za uporabo pristopa na podlagi lastnih ocen veljajo enaki pogoji in zahteve kot za razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem.

| 6. | Neto pozicija v vsaki vrsti vrednostnih papirjev ali blaga se izračuna tako, da se od skupne vrednosti tovrstnih posojenih, prodanih ali na podlagi okvirne pogodbe o pobotu zagotovljenih vrednostnih papirjev ali blaga, odšteje skupna vrednost tovrstnih izposojenih, kupljenih ali na podlagi pogodbe prejetih vrednostnih papirjev ali blaga. |
| --- | --- |

6.

Neto pozicija v vsaki vrsti vrednostnih papirjev ali blaga se izračuna tako, da se od skupne vrednosti tovrstnih posojenih, prodanih ali na podlagi okvirne pogodbe o pobotu zagotovljenih vrednostnih papirjev ali blaga, odšteje skupna vrednost tovrstnih izposojenih, kupljenih ali na podlagi pogodbe prejetih vrednostnih papirjev ali blaga.

| 7. | Za namene odstavka 6 vrsta vrednostnih papirjev pomeni vrednostni papirji, ki jih izda ista oseba, imajo isti datum izdaje, isto zapadlost in za katere veljajo isti pogoji in zahteve ter ista obdobja unovčenja zavarovanja, kakor je določeno v odstavkih 34 do 59. |
| --- | --- |

7.

Za namene odstavka 6 vrsta vrednostnih papirjev pomeni vrednostni papirji, ki jih izda ista oseba, imajo isti datum izdaje, isto zapadlost in za katere veljajo isti pogoji in zahteve ter ista obdobja unovčenja zavarovanja, kakor je določeno v odstavkih 34 do 59.

| 8. | Neto pozicija v vsaki valuti, razen v valuti poravnave okvirne pogodbe o pobotu, se izračuna tako, da se od skupne vrednosti v tej valuti nominiranih vrednostnih papirjev, posojenih, prodanih ali zagotovljenih na podlagi okvirne pogodbe o pobotu, dodane znesku denarnih sredstev v tej valuti, posojenem ali prenesenem na podlagi pogodbe, odšteje od skupne vrednosti v tej valuti nominiranih vrednostnih papirjev, izposojenih, kupljenih ali prejetih na podlagi pogodbe, dodane znesku denarnih sredstev v tej valuti, izposojenem ali prejetem na podlagi pogodbe. |
| --- | --- |

8.

Neto pozicija v vsaki valuti, razen v valuti poravnave okvirne pogodbe o pobotu, se izračuna tako, da se od skupne vrednosti v tej valuti nominiranih vrednostnih papirjev, posojenih, prodanih ali zagotovljenih na podlagi okvirne pogodbe o pobotu, dodane znesku denarnih sredstev v tej valuti, posojenem ali prenesenem na podlagi pogodbe, odšteje od skupne vrednosti v tej valuti nominiranih vrednostnih papirjev, izposojenih, kupljenih ali prejetih na podlagi pogodbe, dodane znesku denarnih sredstev v tej valuti, izposojenem ali prejetem na podlagi pogodbe.

| 9. | Prilagoditev za nestanovitnost, ki je ustrezna za določeno vrsto vrednostnega papirja ali zadenarna sredstva, se uporabi za pozitivno ali negativno neto pozicijo v tovrstnih vrednostnih papirjih. |
| --- | --- |

9.

Prilagoditev za nestanovitnost, ki je ustrezna za določeno vrsto vrednostnega papirja ali zadenarna sredstva, se uporabi za pozitivno ali negativno neto pozicijo v tovrstnih vrednostnih papirjih.

| 10. | Prilagoditev za nestanovitnost zaradi valutnega tveganja (fx) se uporabi za neto pozitivno ali negativno pozicijo v vsaki valuti, razen v valuti poravnave okvirne pogodbe o pobotu. |
| --- | --- |

10.

Prilagoditev za nestanovitnost zaradi valutnega tveganja (fx) se uporabi za neto pozitivno ali negativno pozicijo v vsaki valuti, razen v valuti poravnave okvirne pogodbe o pobotu.

| 11. | E* se izračuna v skladu z naslednjo formulo:
  E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|neto pozicija v vsakem vrednostnem papirju| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}
  Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.
  Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.
  C je vrednost vrednostnih papirjev ali blaga, izposojenih, kupljenih ali prejetih ali padenarna sredstva, izposojena ali prejeta na podlagi take izpostavljenosti.
  Σ(E) je vsota vseh E na podlagi pogodbe.
  Σ(C) je vsota vseh C na podlagi pogodbe.
  Efx je neto pozicija (pozitivna ali negativna) v dani valuti, razen v valuti poravnave pogodbe, izračunana v skladu z odstavkom 8.
  Hsec je prilagoditev za nestanovitnost, ustrezna za določeno vrsto vrednostnih papirjev.
  Hfx je prilagoditev za nestanovitnost iz naslova valutnega tveganja.
  E* je polno prilagojena vrednost izpostavljenosti |
| --- | --- |

11.

E* se izračuna v skladu z naslednjo formulo:

E* = max {0, [(Σ(E) - Σ(C)) + Σ(|neto pozicija v vsakem vrednostnem papirju| × Hsec) + (Σ|Efx| × Hfx)]}

Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.

Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.

C je vrednost vrednostnih papirjev ali blaga, izposojenih, kupljenih ali prejetih ali padenarna sredstva, izposojena ali prejeta na podlagi take izpostavljenosti.

Σ(E) je vsota vseh E na podlagi pogodbe.

Σ(C) je vsota vseh C na podlagi pogodbe.

Efx je neto pozicija (pozitivna ali negativna) v dani valuti, razen v valuti poravnave pogodbe, izračunana v skladu z odstavkom 8.

Hsec je prilagoditev za nestanovitnost, ustrezna za določeno vrsto vrednostnih papirjev.

Hfx je prilagoditev za nestanovitnost iz naslova valutnega tveganja.

E* je polno prilagojena vrednost izpostavljenosti

(b)   Uporaba pristopa internih modelov

| 12. | Namesto uporabe pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristopa lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost pri izračunu polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*), ki izhaja iz uporabe primerne okvirne pogodbe o pobotu, ki zajema posle začasne prodaje/začasnega nakupa, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, razen poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, se lahko kreditnim institucijam dovoli, da uporabijo pristop internih modelov, ki upošteva učinke korelacije med pozicijami vrednostnih papirjev, za katere velja okvirna pogodba o pobotu, kakor tudi likvidnost zadevnih instrumentov. Interni modeli, ki se uporabljajo v okviru tega pristopa, zagotovijo ocene možnih sprememb vrednosti nezavarovanega zneska izpostavljenosti (ΣE - ΣC). Na podlagi odobritve pristojnih organov lahko kreditne institucije uporabljajo tudi svoje interne modele za posle posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, če so ti posli zajeti v dvostranski okvirni pogodbi o pobotu, ki izpolnjuje zahteve, določene v delu 7 Priloge III. |
| --- | --- |

12.

Namesto uporabe pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristopa lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost pri izračunu polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*), ki izhaja iz uporabe primerne okvirne pogodbe o pobotu, ki zajema posle začasne prodaje/začasnega nakupa, posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, razen poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, se lahko kreditnim institucijam dovoli, da uporabijo pristop internih modelov, ki upošteva učinke korelacije med pozicijami vrednostnih papirjev, za katere velja okvirna pogodba o pobotu, kakor tudi likvidnost zadevnih instrumentov. Interni modeli, ki se uporabljajo v okviru tega pristopa, zagotovijo ocene možnih sprememb vrednosti nezavarovanega zneska izpostavljenosti (ΣE - ΣC). Na podlagi odobritve pristojnih organov lahko kreditne institucije uporabljajo tudi svoje interne modele za posle posojanja za povečanje trgovalnega portfelja, če so ti posli zajeti v dvostranski okvirni pogodbi o pobotu, ki izpolnjuje zahteve, določene v delu 7 Priloge III.

| 13. | Kreditna institucija se lahko odloči, da za kreditno tveganje uporabi člene 78 do 83 in člene 84 do 89 za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Če pa kreditna institucija želi uporabiti pristop internih modelov, ga mora uporabiti za vse nasprotne stranke in vrednostne papirje, razen za nebistvene portfelje, za katere lahko uporabi pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristop lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost, kakor je določeno v odstavkih 5 do 11. |
| --- | --- |

13.

Kreditna institucija se lahko odloči, da za kreditno tveganje uporabi člene 78 do 83 in člene 84 do 89 za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Če pa kreditna institucija želi uporabiti pristop internih modelov, ga mora uporabiti za vse nasprotne stranke in vrednostne papirje, razen za nebistvene portfelje, za katere lahko uporabi pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristop lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost, kakor je določeno v odstavkih 5 do 11.

| 14. | Pristop internih modelov je na voljo kreditnim institucijam, ki so prejele soglasje za uporabo internega modela upravljanja s tveganji v skladu s Prilogo V Direktive 2006/.../ES |
| --- | --- |

14.

Pristop internih modelov je na voljo kreditnim institucijam, ki so prejele soglasje za uporabo internega modela upravljanja s tveganji v skladu s Prilogo V Direktive 2006/.../ES

| 15. | Kreditne institucije, ki niso prejele soglasja nadzorne institucije za uporabo takega modela v skladu z Direktivo 2006/.../ES, lahko pristojne organe zaprosijo za soglasje za uporabo internega modela upravljanja s tveganji za namene odstavkov 12 do 21. |
| --- | --- |

15.

Kreditne institucije, ki niso prejele soglasja nadzorne institucije za uporabo takega modela v skladu z Direktivo 2006/.../ES, lahko pristojne organe zaprosijo za soglasje za uporabo internega modela upravljanja s tveganji za namene odstavkov 12 do 21.

| 16. | Soglasje se dodeli samo, če je izpolnjena zahteva pristojnega organa, da je sistem upravljanja tveganj, ki ga kreditna institucija uporablja za upravljanje tveganj, ki izhajajo iz poslov, zajetih z okvirno pogodbo o pobotu, konceptualno ustrezen, da se izvaja celovito ter zlasti da so izpolnjeni naslednji kvalitativni standardi:






  a) | interni model merjenja tveganja, ki se uporablja za izračun možne nestanovitnosti cen za posle, je tesno vključen v dnevni proces upravljanja s tveganji banke in je podlaga za poročanje upravi kreditne institucije o izpostavljenostih tveganjem; |
| --- | --- | --- |

16.

Soglasje se dodeli samo, če je izpolnjena zahteva pristojnega organa, da je sistem upravljanja tveganj, ki ga kreditna institucija uporablja za upravljanje tveganj, ki izhajajo iz poslov, zajetih z okvirno pogodbo o pobotu, konceptualno ustrezen, da se izvaja celovito ter zlasti da so izpolnjeni naslednji kvalitativni standardi:

a)

interni model merjenja tveganja, ki se uporablja za izračun možne nestanovitnosti cen za posle, je tesno vključen v dnevni proces upravljanja s tveganji banke in je podlaga za poročanje upravi kreditne institucije o izpostavljenostih tveganjem;

| b) | kreditna institucija ima enoto za kontrolo tveganj, ki je neodvisna od poslovnih trgovalnih enot in poroča neposredno upravi. Enota mora biti odgovorna za oblikovanje in izvajanje sistema kreditne institucije za upravljanje tveganj. Izdela in analizira dnevna poročila o rezultatih modela upravljanja tveganj in o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi z določanjem pozicijskih limitov; |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija ima enoto za kontrolo tveganj, ki je neodvisna od poslovnih trgovalnih enot in poroča neposredno upravi. Enota mora biti odgovorna za oblikovanje in izvajanje sistema kreditne institucije za upravljanje tveganj. Izdela in analizira dnevna poročila o rezultatih modela upravljanja tveganj in o ustreznih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi z določanjem pozicijskih limitov;

| c) | dnevna poročila enote za kontrolo tveganj se pregledajo na ravni vodstva, ki ima dovolj pooblastil za ukrepanje v smislu zmanjšanja sprejetih pozicij in celotne izpostavljenosti tveganjem; |
| --- | --- |

c)

dnevna poročila enote za kontrolo tveganj se pregledajo na ravni vodstva, ki ima dovolj pooblastil za ukrepanje v smislu zmanjšanja sprejetih pozicij in celotne izpostavljenosti tveganjem;

| d) | kreditna institucija ima v enoti za kontrolo tveganj dovolj osebja, usposobljenega za uporabo razvitejših modelov; |
| --- | --- |

d)

kreditna institucija ima v enoti za kontrolo tveganj dovolj osebja, usposobljenega za uporabo razvitejših modelov;

| e) | kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za spremljanje in zagotavljanje skladnosti z dokumentirano skupino internih politik in kontrol v zvezi s splošnim delovanjem sistema za merjenje tveganja; |
| --- | --- |

e)

kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za spremljanje in zagotavljanje skladnosti z dokumentirano skupino internih politik in kontrol v zvezi s splošnim delovanjem sistema za merjenje tveganja;

| f) | modeli kreditne institucije imajo dokazano zgodovino zadostne stopnje natančnosti pri merjenju tveganj, izkazane s testiranjem rezultatov merjenja za nazaj z uporabo najmanj enoletnih podatkov; |
| --- | --- |

f)

modeli kreditne institucije imajo dokazano zgodovino zadostne stopnje natančnosti pri merjenju tveganj, izkazane s testiranjem rezultatov merjenja za nazaj z uporabo najmanj enoletnih podatkov;

| g) | kreditna institucija pogosto izvaja strog program testiranja izjemnih situacij, pri čemer rezultate teh testiranj pregleduje višje vodstvo in se upoštevajo v politikah in limitih, ki jih slednje določa; |
| --- | --- |

g)

kreditna institucija pogosto izvaja strog program testiranja izjemnih situacij, pri čemer rezultate teh testiranj pregleduje višje vodstvo in se upoštevajo v politikah in limitih, ki jih slednje določa;

| h) | kreditna institucija mora v okviru svojega rednega procesa notranje revizije opraviti neodvisen pregled svojega sistema merjenja tveganj. Ta pregled mora zajemati tako dejavnosti poslovnih trgovalnih enot kakor tudi dejavnosti neodvisne enote za kontrolo tveganj; |
| --- | --- |

h)

kreditna institucija mora v okviru svojega rednega procesa notranje revizije opraviti neodvisen pregled svojega sistema merjenja tveganj. Ta pregled mora zajemati tako dejavnosti poslovnih trgovalnih enot kakor tudi dejavnosti neodvisne enote za kontrolo tveganj;

| i) | kreditna institucija mora najmanj enkrat letno opraviti pregled svojega sistema upravljanja tveganj; in |
| --- | --- |

i)

kreditna institucija mora najmanj enkrat letno opraviti pregled svojega sistema upravljanja tveganj; in

| j) | interni model mora biti v skladu z zahtevami iz odstavkov 40 do 42 dela 6 Priloge III. |
| --- | --- |

j)

interni model mora biti v skladu z zahtevami iz odstavkov 40 do 42 dela 6 Priloge III.

| 17. | Za izračun možne spremembe vrednosti veljajo naslednji minimalni standardi:






  a) | najmanj dnevni izračun možne spremembe vrednosti; |
| --- | --- | --- |

17.

Za izračun možne spremembe vrednosti veljajo naslednji minimalni standardi:

a)

najmanj dnevni izračun možne spremembe vrednosti;

| b) | 99. percentil enostranskega intervala zaupanja; |
| --- | --- |

b)

99. percentil enostranskega intervala zaupanja;

| c) | 5-dnevno obdobje unovčenja, razen v primeru poslov, ki niso posli začasne prodaje/začasnega nakupa vrednostnih papirjev ali posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev, za katere se uporablja 10-dnevno obdobje unovčenja zavarovanja; |
| --- | --- |

c)

5-dnevno obdobje unovčenja, razen v primeru poslov, ki niso posli začasne prodaje/začasnega nakupa vrednostnih papirjev ali posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev, za katere se uporablja 10-dnevno obdobje unovčenja zavarovanja;

| d) | efektivno obdobje opazovanj v dolžini najmanj enega leta, razen če je uporaba krajšega obdobja opazovanja utemeljena z občutno povečano nestanovitnostjo cen; |
| --- | --- |

d)

efektivno obdobje opazovanj v dolžini najmanj enega leta, razen če je uporaba krajšega obdobja opazovanja utemeljena z občutno povečano nestanovitnostjo cen;

| e) | trimesečne posodobitve podatkovnih nizov. |
| --- | --- |

e)

trimesečne posodobitve podatkovnih nizov.

| 18. | Pristojni organi zahtevajo, da interni model merjenja tveganj zajema zadostno število dejavnikov tveganj, z namenom, da zajame vsa bistvena cenovna tveganja. |
| --- | --- |

18.

Pristojni organi zahtevajo, da interni model merjenja tveganj zajema zadostno število dejavnikov tveganj, z namenom, da zajame vsa bistvena cenovna tveganja.

| 19. | Pristojni organi lahko kreditnim institucijam dovolijo, da uporabljajo empirične korelacije znotraj kategorij tveganj in med kategorijami tveganj, če je izpolnjena njihova zahteva, da je sistem kreditne institucije za merjenje korelacij ustrezen in se izvaja celovito. |
| --- | --- |

19.

Pristojni organi lahko kreditnim institucijam dovolijo, da uporabljajo empirične korelacije znotraj kategorij tveganj in med kategorijami tveganj, če je izpolnjena njihova zahteva, da je sistem kreditne institucije za merjenje korelacij ustrezen in se izvaja celovito.

| 20. | Polno prilagojena vrednost izpostavljenosti (E*) za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop internih modelov, se izračuna v skladu z naslednjo formulo:
  E* = max {0, [(ΣE - ΣC) + (VaR rezultat internega modela )]}
  Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.
  Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.
  C je trenutna vrednost vrednostnih papirjev ali blaga, izposojenih, kupljenih ali prejetih alidenarna sredstva, izposojena ali prejeta v zvezi z vsako tako izpostavljenostjo.
  Σ(E) je vsota vseh E na podlagi pogodbe.
  Σ(C) je vsota vseh C na podlagi pogodbe. |
| --- | --- |

20.

Polno prilagojena vrednost izpostavljenosti (E*) za kreditne institucije, ki uporabljajo pristop internih modelov, se izračuna v skladu z naslednjo formulo:

E* = max {0, [(ΣE - ΣC) + (VaR rezultat internega modela )]}

Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.

Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, je E vrednost vsake posamezne izpostavljenosti iz pogodbe, ki bi veljala v odsotnosti kreditnega zavarovanja.

C je trenutna vrednost vrednostnih papirjev ali blaga, izposojenih, kupljenih ali prejetih alidenarna sredstva, izposojena ali prejeta v zvezi z vsako tako izpostavljenostjo.

Σ(E) je vsota vseh E na podlagi pogodbe.

Σ(C) je vsota vseh C na podlagi pogodbe.

| 21. | Pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti z uporabo internih modelov uporabljajo kreditne institucije rezultat modela za predhodni delovni dan. |
| --- | --- |

21.

Pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti z uporabo internih modelov uporabljajo kreditne institucije rezultat modela za predhodni delovni dan.

1.3.2.   Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub za posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, zajete v okvirni pogodbi o pobotu

Standardizirani pristop

| 22. | E*, izračunan v skladu z odstavki 5 do 21, se za namene člena 80 upošteva kot vrednost izpostavljenosti do nasprotne stranke, ki izhaja iz poslov na podlagi okvirne pogodbe o pobotu. |
| --- | --- |

22.

E*, izračunan v skladu z odstavki 5 do 21, se za namene člena 80 upošteva kot vrednost izpostavljenosti do nasprotne stranke, ki izhaja iz poslov na podlagi okvirne pogodbe o pobotu.

Pristop IRB

| 23. | E*, izračunan v skladu z odstavki 5 do 21, se za namene Priloge VII upošteva kot vrednost izpostavljenosti do nasprotne stranke, ki izhaja iz poslov na podlagi okvirne pogodbe o pobotu. |
| --- | --- |

23.

E*, izračunan v skladu z odstavki 5 do 21, se za namene Priloge VII upošteva kot vrednost izpostavljenosti do nasprotne stranke, ki izhaja iz poslov na podlagi okvirne pogodbe o pobotu.

1.4.   Zavarovanje s finančnim premoženjem

1.4.1.   Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

| 24. | Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem je na voljo samo, če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83. Kreditna institucija ne sme uporabljati hkrati enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem in razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem. |
| --- | --- |

24.

Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem je na voljo samo, če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83. Kreditna institucija ne sme uporabljati hkrati enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem in razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem.

Vrednotenje

| 25. | V skladu s to metodo se priznanemu zavarovanju s finančnim premoženjem dodeli vrednost, enaka njegovi tržni vrednosti, določeni v skladu z odstavkom 6 dela 2. |
| --- | --- |

25.

V skladu s to metodo se priznanemu zavarovanju s finančnim premoženjem dodeli vrednost, enaka njegovi tržni vrednosti, določeni v skladu z odstavkom 6 dela 2.

Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

| 26. | Utež tveganja, ki bi bila uporabljena v skladu s členi 78 do 83, če bi bil posojilodajalec neposredno izpostavljen instrumentu zavarovanja s premoženjem, se uporabi za tiste deleže terjatev, ki so zavarovani s tržno vrednostjo priznanega zavarovanja s premoženjem. Utež tveganja deleža terjatve, zavarovanega s premoženjem, je najmanj 20 %, razen v primerih, določenih v odstavkih 27 do 29. Preostanku izpostavljenosti se v skladu s členi 78 do 83 dodeli utež tveganja, ki bi bila uporabljena za nezavarovano izpostavljenost do nasprotne stranke. |
| --- | --- |

26.

Utež tveganja, ki bi bila uporabljena v skladu s členi 78 do 83, če bi bil posojilodajalec neposredno izpostavljen instrumentu zavarovanja s premoženjem, se uporabi za tiste deleže terjatev, ki so zavarovani s tržno vrednostjo priznanega zavarovanja s premoženjem. Utež tveganja deleža terjatve, zavarovanega s premoženjem, je najmanj 20 %, razen v primerih, določenih v odstavkih 27 do 29. Preostanku izpostavljenosti se v skladu s členi 78 do 83 dodeli utež tveganja, ki bi bila uporabljena za nezavarovano izpostavljenost do nasprotne stranke.

Posli začasne prodaje/začasnega nakupa in posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev

| 27. | Utež tveganja 0 % se uporablja za delež izpostavljenosti, zavarovan s premoženjem, ki izhaja iz poslov, ki izpolnjujejo merila, našteta v odstavkih 58 in 59. Če nasprotna stranka v poslu ni prvovrstni tržni udeleženec, se uporabi utež tveganja 10 %. |
| --- | --- |

27.

Utež tveganja 0 % se uporablja za delež izpostavljenosti, zavarovan s premoženjem, ki izhaja iz poslov, ki izpolnjujejo merila, našteta v odstavkih 58 in 59. Če nasprotna stranka v poslu ni prvovrstni tržni udeleženec, se uporabi utež tveganja 10 %.

Posli z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu z dnevnim vrednotenjem po tekočih tržnih cenah

| 28. | Utež tveganja 0 % se v obsegu zavarovanja s premoženjem uporablja za vrednosti izpostavljenosti, določene v skladu s Prilogo III za izvedene finančne instrumente, ki so našteti v Prilogi IV, in se dnevno vrednotijo po tekočih tržnih cenah ter so zavarovani z denarnimi sredstvi ali denarju podobnimi instrumenti, kjer ni valutne neusklajenosti. Utež tveganja 10 % se v obsegu zavarovanja s premoženjem uporablja za vrednosti izpostavljenosti poslov, zavarovanih z dolžniškimi vrednostnimi papirji, ki so jih izdale enote centralne ravni držav ali centralne banke in ki se jim dodeli utež tveganja 0 % v skladu s členi 78 do 83.
  Za namene tega odstavka se šteje, da „dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote centralne ravne držav ali centralne banke“, zajemajo:






  a) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani enot regionalnih ali lokalnih ravni države, do katerih izpostavljenosti se v skladu s členi 78 do 83 štejejo, da so izpostavljenosti do države, na ozemlju katere so ustanovljene; |
| --- | --- | --- |

28.

Utež tveganja 0 % se v obsegu zavarovanja s premoženjem uporablja za vrednosti izpostavljenosti, določene v skladu s Prilogo III za izvedene finančne instrumente, ki so našteti v Prilogi IV, in se dnevno vrednotijo po tekočih tržnih cenah ter so zavarovani z denarnimi sredstvi ali denarju podobnimi instrumenti, kjer ni valutne neusklajenosti. Utež tveganja 10 % se v obsegu zavarovanja s premoženjem uporablja za vrednosti izpostavljenosti poslov, zavarovanih z dolžniškimi vrednostnimi papirji, ki so jih izdale enote centralne ravni držav ali centralne banke in ki se jim dodeli utež tveganja 0 % v skladu s členi 78 do 83.

Za namene tega odstavka se šteje, da „dolžniški vrednostni papirji, ki so jih izdale enote centralne ravne držav ali centralne banke“, zajemajo:

a)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani enot regionalnih ali lokalnih ravni države, do katerih izpostavljenosti se v skladu s členi 78 do 83 štejejo, da so izpostavljenosti do države, na ozemlju katere so ustanovljene;

| b) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani multilateralnih razvojnih bank, za katere se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %; in |
| --- | --- |

b)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani multilateralnih razvojnih bank, za katere se v skladu s členi 78 do 83 uporablja utež tveganja 0 %; in

| c) | dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani mednarodnih organizacij, katerim je v skladu s členi 78 do 83 dodeljena utež tveganja 0 %. |
| --- | --- |

c)

dolžniške vrednostne papirje, izdane s strani mednarodnih organizacij, katerim je v skladu s členi 78 do 83 dodeljena utež tveganja 0 %.

Drugi posli

| 29. | Utež tveganja 0 % se lahko uporabi, če sta izpostavljenost in zavarovanje s premoženjem nominirana v isti valuti in:






  a) | je zavarovanje s premoženjem bodisi bančna vloga ali denarju podoben instrument; ali |
| --- | --- | --- |

29.

Utež tveganja 0 % se lahko uporabi, če sta izpostavljenost in zavarovanje s premoženjem nominirana v isti valuti in:

a)

je zavarovanje s premoženjem bodisi bančna vloga ali denarju podoben instrument; ali

| b) | je zavarovanje s premoženjem v obliki dolžniških vrednostnih papirjev, izdanih s strani enot centralne ravni države ali centralnih bank in so v skladu s členi 78 do 83 upravičeni do uteži tveganja 0 %, pri čemer je tržna vrednost zavarovanja znižana za 20 %. |
| --- | --- |

b)

je zavarovanje s premoženjem v obliki dolžniških vrednostnih papirjev, izdanih s strani enot centralne ravni države ali centralnih bank in so v skladu s členi 78 do 83 upravičeni do uteži tveganja 0 %, pri čemer je tržna vrednost zavarovanja znižana za 20 %.

Za namene tega odstavka se šteje, da „dolžniški vrednostni papirji, izdani s strani enot centralne ravni države ali centralnih bank“, vključujejo dolžniške vrednostne papirje iz odstavka 28.

1.4.2.   Razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

| 30. | Pri vrednotenju zavarovanja s finančnim premoženjem za namene razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem se pri tržni vrednosti zavarovanja s premoženjem, zaradi upoštevanja nestanovitnosti cen, uporabijo „prilagoditve za nestanovitnost“, kakor je določeno v odstavkih 34 do 59 spodaj. |
| --- | --- |

30.

Pri vrednotenju zavarovanja s finančnim premoženjem za namene razvite metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem se pri tržni vrednosti zavarovanja s premoženjem, zaradi upoštevanja nestanovitnosti cen, uporabijo „prilagoditve za nestanovitnost“, kakor je določeno v odstavkih 34 do 59 spodaj.

| 31. | V skladu z obravnavo valutnih neusklajenosti v primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu, določenih v odstavku 32, pri čemer je zavarovanje s premoženjem nominirano v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je nominirana osnovna izpostavljenost, se prilagoditvi za nestanovitnost, ki se nanaša na zavarovanje s premoženjem, določeno v odstavkih 34 do 59, doda prilagoditev za valutno nestanovitnost. |
| --- | --- |

31.

V skladu z obravnavo valutnih neusklajenosti v primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu, določenih v odstavku 32, pri čemer je zavarovanje s premoženjem nominirano v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je nominirana osnovna izpostavljenost, se prilagoditvi za nestanovitnost, ki se nanaša na zavarovanje s premoženjem, določeno v odstavkih 34 do 59, doda prilagoditev za valutno nestanovitnost.

| 32. | V primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu na podlagi pogodb o pobotu, ki jih priznavajo pristojni organi iz Priloge III, se uporabi prilagoditev za nestanovitnost, ki upošteva valutno nestanovitnost, če obstaja neusklajenost med valuto zavarovanja s premoženjem in valuto poravnave. Tudi v primeru, če se v poslih na podlagi pogodbe o pobotu, uporablja več valut, se uporabi samo ena prilagoditev za nestanovitnost. |
| --- | --- |

32.

V primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu na podlagi pogodb o pobotu, ki jih priznavajo pristojni organi iz Priloge III, se uporabi prilagoditev za nestanovitnost, ki upošteva valutno nestanovitnost, če obstaja neusklajenost med valuto zavarovanja s premoženjem in valuto poravnave. Tudi v primeru, če se v poslih na podlagi pogodbe o pobotu, uporablja več valut, se uporabi samo ena prilagoditev za nestanovitnost.

(a)   Izračun prilagojenih vrednosti

| 33. | Nestanovitnosti prilagojena vrednost zavarovanja s premoženjem, ki jo je treba upoštevati v primeru vseh poslov, razen poslov na podlagi priznanih okvirnih pogodb o pobotu, za katere veljajo določbe odstavkov 5 do 23, se izračuna na naslednji način:
  CVA = C × (1-HC-HFX)
  Nestanovitnosti prilagojena vrednost izpostavljenosti, ki jo je treba upoštevati, se izračuna na naslednji način:
  EVA = E × (1+HE), v primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu pa EVA = E.
  Polno prilagojena vrednost izpostavljenosti, ki upošteva tako nestanovitnost kot učinke zavarovanja s premoženjem, ki zmanjšujejo tveganje, se izračuna na naslednji način:
  E* = max {0, [EVA - CVAM]}
  kjer je:
  E = vrednost izpostavljenosti, kakor bi bila določena v skladu s členi 78 do 83 ali členi 84 do 89, če izpostavljenost ni zavarovana s premoženjem. V ta namen kreditne institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, namesto ustreznih deležev, navedenih v odstavku 1 člena 78, upoštevajo kot vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk, navedenih v Prilogi II, 100 % vrednost; prav tako kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti postavk, navedenih v odstavkih 9 do 11 dela 3 Priloge VII, namesto konverzijskih faktorjev, navedenih v teh točkah, ali odstotnih deležev uporabijo konverzijski faktor 100 %.
  EVA = znesek nestanovitnosti prilagojene izpostavljenosti.
  CVA = nestanovitnosti prilagojena vrednost zavarovanja s premoženjem.
  CVAM = dodatno prilagojena CVA zaradi neusklajenosti zapadlosti v skladu z določbami Dela 4.
  HE = prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z izpostavljenostjo (E), izračunano v skladu z odstavki 34 do 59.
  HC = prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, izračunanim v skladu z odstavki 34 do 59.
  HFX = prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z valutno neusklajenostjo, izračunano v skladu z odstavki 34 do 59.
  E* = polno prilagojena vrednost izpostavljenosti, ki upošteva nestanovitnost in učinke zavarovanja s premoženjem, ki zmanjšujejo tveganje. |
| --- | --- |

33.

Nestanovitnosti prilagojena vrednost zavarovanja s premoženjem, ki jo je treba upoštevati v primeru vseh poslov, razen poslov na podlagi priznanih okvirnih pogodb o pobotu, za katere veljajo določbe odstavkov 5 do 23, se izračuna na naslednji način:

CVA = C × (1-HC-HFX)

Nestanovitnosti prilagojena vrednost izpostavljenosti, ki jo je treba upoštevati, se izračuna na naslednji način:

EVA = E × (1+HE), v primeru poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti na prostem trgu pa EVA = E.

Polno prilagojena vrednost izpostavljenosti, ki upošteva tako nestanovitnost kot učinke zavarovanja s premoženjem, ki zmanjšujejo tveganje, se izračuna na naslednji način:

E* = max {0, [EVA - CVAM]}

kjer je:

E = vrednost izpostavljenosti, kakor bi bila določena v skladu s členi 78 do 83 ali členi 84 do 89, če izpostavljenost ni zavarovana s premoženjem. V ta namen kreditne institucije, ki zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu s členi 78 do 83, namesto ustreznih deležev, navedenih v odstavku 1 člena 78, upoštevajo kot vrednost izpostavljenosti zunajbilančnih postavk, navedenih v Prilogi II, 100 % vrednost; prav tako kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, pri izračunavanju vrednosti izpostavljenosti postavk, navedenih v odstavkih 9 do 11 dela 3 Priloge VII, namesto konverzijskih faktorjev, navedenih v teh točkah, ali odstotnih deležev uporabijo konverzijski faktor 100 %.

EVA = znesek nestanovitnosti prilagojene izpostavljenosti.

CVA = nestanovitnosti prilagojena vrednost zavarovanja s premoženjem.

CVAM = dodatno prilagojena CVA zaradi neusklajenosti zapadlosti v skladu z določbami Dela 4.

HE = prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z izpostavljenostjo (E), izračunano v skladu z odstavki 34 do 59.

HC = prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, izračunanim v skladu z odstavki 34 do 59.

HFX = prilagoditev za nestanovitnost v zvezi z valutno neusklajenostjo, izračunano v skladu z odstavki 34 do 59.

E* = polno prilagojena vrednost izpostavljenosti, ki upošteva nestanovitnost in učinke zavarovanja s premoženjem, ki zmanjšujejo tveganje.

(b)   Izračun prilagoditev za nestanovitnost, ki jih je treba uporabiti

| 34. | Prilagoditve za nestanovitnost se lahko izračunajo na dva načina: s pristopom nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali s pristopom lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost (pristop „lastnih ocen“). |
| --- | --- |

34.

Prilagoditve za nestanovitnost se lahko izračunajo na dva načina: s pristopom nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali s pristopom lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost (pristop „lastnih ocen“).

| 35. | Kreditna institucija lahko izbere pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristop lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost ne glede na to, ali je za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti izbrala uporabo členov 78 do 83 ali členov 84 do 89. Če želijo kreditne institucije uporabiti pristop lastnih ocen, ga morajo uporabiti za vse vrste instrumentov, razen za nematerialne portfelje, za katere lahko uporabijo pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost.
  Če je zavarovanje s premoženjem sestavljeno iz več priznanih postavk, je prilagoditev za nestanovitnost , kjer je ai delež postavke v celotnem zavarovanju s premoženjem, Hi pa je prilagoditev za nestanovitnost, ki se nanaša na to postavko. |
| --- | --- |

35.

Kreditna institucija lahko izbere pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristop lastnih ocen prilagoditev za nestanovitnost ne glede na to, ali je za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti izbrala uporabo členov 78 do 83 ali členov 84 do 89. Če želijo kreditne institucije uporabiti pristop lastnih ocen, ga morajo uporabiti za vse vrste instrumentov, razen za nematerialne portfelje, za katere lahko uporabijo pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost.

Če je zavarovanje s premoženjem sestavljeno iz več priznanih postavk, je prilagoditev za nestanovitnost Formula, kjer je ai delež postavke v celotnem zavarovanju s premoženjem, Hi pa je prilagoditev za nestanovitnost, ki se nanaša na to postavko.

(i)   Nadzorniške prilagoditve za nestanovitnost

| 36. | Prilagoditve za nestanovitnost, ki se uporabljajo v okviru pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost (ob predpostavki dnevnega prevrednotenja), so prilagoditve, opredeljene v tabelah 1 do 4. |
| --- | --- |

36.

Prilagoditve za nestanovitnost, ki se uporabljajo v okviru pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost (ob predpostavki dnevnega prevrednotenja), so prilagoditve, opredeljene v tabelah 1 do 4.

PRILAGODITVE ZA NESTANOVITNOST

Tabela 1

| Stopnja kreditne kvalitete, s katero je povezana bonitetna ocena dolžniških vrednostnih papirjev | Preostala zapadlost | Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavku 7(b) dela 1 | Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavkih 7(c) in (d) dela 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 20-dnevno obdobje unovčenja (%) | 10-dnevno obdobje unovčenja (%) | 5-dnevno obdobje unovčenja (%) | 20-dnevno obdobje unovčenja (%) | 10-dnevno obdobje unovčenja (%) | 5-dnevno obdobje unovčenja (%) |
| 1 | ≤ 1 leto | 0,707 | 0,5 | 0,354 | 1,414 | 1 | 0,707 |
| | >1 ≤ 5 let | 2,828 | 2 | 1,414 | 5,657 | 4 | 2,828 |
| | > 5 let | 5,657 | 4 | 2,828 | 11,314 | 8 | 5,657 |
| 2-3 | ≤ 1 leto | 1,414 | 1 | 0,707 | 2,828 | 2 | 1,414 |
| | >1 ≤ 5 let | 4,243 | 3 | 2,121 | 8,485 | 6 | 4,243 |
| | > 5 let | 8,485 | 6 | 4,243 | 16,971 | 12 | 8,485 |
| 4 | ≤ 1 leto | 21,213 | 15 | 10,607 | N/A | N/A | N/A |
| | >1 ≤ 5 let | 21,213 | 15 | 10,607 | N/A | N/A | N/A |
| | > 5 let | 21,213 | 15 | 10,607 | N/A | N/A | N/A |

Stopnja kreditne kvalitete, s katero je povezana bonitetna ocena dolžniških vrednostnih papirjev

Preostala zapadlost

Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavku 7(b) dela 1

Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavkih 7(c) in (d) dela 1

20-dnevno obdobje unovčenja (%)

10-dnevno obdobje unovčenja (%)

5-dnevno obdobje unovčenja (%)

20-dnevno obdobje unovčenja (%)

10-dnevno obdobje unovčenja (%)

5-dnevno obdobje unovčenja (%)

1

≤ 1 leto

0,707

0,5

0,354

1,414

1

0,707

>1 ≤ 5 let

2,828

2

1,414

5,657

4

2,828

> 5 let

5,657

4

2,828

11,314

8

5,657

2-3

≤ 1 leto

1,414

1

0,707

2,828

2

1,414

>1 ≤ 5 let

4,243

3

2,121

8,485

6

4,243

> 5 let

8,485

6

4,243

16,971

12

8,485

4

≤ 1 leto

21,213

15

10,607

N/A

N/A

N/A

>1 ≤ 5 let

21,213

15

10,607

N/A

N/A

N/A

> 5 let

21,213

15

10,607

N/A

N/A

N/A

Tabela 2

| Stopnja kreditne kvalitete, s katero je povezana bonitetna ocena kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev | Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavku 7(b) dela 1 | Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavku 7(c) in (d) dela 1 |
| --- | --- | --- |
| | 20-dnevno obdobje unovčenja (%) | 10-dnevno obdobje unovčenja (%) | 5-dnevno obdobje unovčenja (%) | 20-dnevno obdobje unovčenja (%) | 10-dnevno obdobje unovčenja (%) | 5-dnevno obdobje unovčenja (%) |
| 1 | 0,707 | 0,5 | 0,354 | 1,414 | 1 | 0,707 |
| 2-3 | 1,414 | 1 | 0,707 | 2,828 | 2 | 1,414 |

Stopnja kreditne kvalitete, s katero je povezana bonitetna ocena kratkoročnih dolžniških vrednostnih papirjev

Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavku 7(b) dela 1

Prilagoditve za nestanovitnost za dolžniške vrednostne papirje s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami, ki jih izdajo osebe, opisane v odstavku 7(c) in (d) dela 1

20-dnevno obdobje unovčenja (%)

10-dnevno obdobje unovčenja (%)

5-dnevno obdobje unovčenja (%)

20-dnevno obdobje unovčenja (%)

10-dnevno obdobje unovčenja (%)

5-dnevno obdobje unovčenja (%)

1

0,707

0,5

0,354

1,414

1

0,707

2-3

1,414

1

0,707

2,828

2

1,414

Tabela 3

| Druge vrste zavarovanja s premoženjem ali izpostavljenosti |
| --- |
| | 20-dnevno obdobje unovčenja (%) | 10-dnevno obdobje unovčenja (%) | 5-dnevno obdobje unovčenja (%) |
| Lastniški instrumenti v glavnem indeksu, zamenljive obveznice v glavnem indeksu | 21,213 | 15 | 10,607 |
| Drugi lastniški instrumenti ali zamenljive obveznice, uvrščeni na priznani borzi | 35,355 | 25 | 17,678 |
| Denarna sredstva | 0 | 0 | 0 |
| Zlato | 21,213 | 15 | 10,607 |

Druge vrste zavarovanja s premoženjem ali izpostavljenosti

20-dnevno obdobje unovčenja (%)

10-dnevno obdobje unovčenja (%)

5-dnevno obdobje unovčenja (%)

Lastniški instrumenti v glavnem indeksu, zamenljive obveznice v glavnem indeksu

21,213

15

10,607

Drugi lastniški instrumenti ali zamenljive obveznice, uvrščeni na priznani borzi

35,355

25

17,678

Denarna sredstva

0

0

0

Zlato

21,213

15

10,607

Tabela 4

| Prilagoditev za nestanovitnost za valutno neusklajenost |
| --- |
| 20-dnevno obdobje unovčenja (%) | 10-dnevno obdobje unovčenja (%) | 5-dnevno obdobje unovčenja (%) |
| 11,314 | 8 | 5,657 |

Prilagoditev za nestanovitnost za valutno neusklajenost

20-dnevno obdobje unovčenja (%)

10-dnevno obdobje unovčenja (%)

5-dnevno obdobje unovčenja (%)

11,314

8

5,657

| 37. | Obdobje unovčenja za zavarovane posojilne posle znaša 20 delovnih dni. Obdobje unovčenja za posle začasne prodaje/začasnega nakupa (razen če taki posli vključujejo prenos blaga ali zajamčenih pravic v zvezi z lastništvom blaga) in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga znaša 5 delovnih dni. Obdobje unovčenja za druge posle z instrumenti kapitalskega trga znaša 10 delovnih dni. |
| --- | --- |

37.

Obdobje unovčenja za zavarovane posojilne posle znaša 20 delovnih dni. Obdobje unovčenja za posle začasne prodaje/začasnega nakupa (razen če taki posli vključujejo prenos blaga ali zajamčenih pravic v zvezi z lastništvom blaga) in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga znaša 5 delovnih dni. Obdobje unovčenja za druge posle z instrumenti kapitalskega trga znaša 10 delovnih dni.

| 38. | Stopnja kreditne kvalitete v tabelah 1 do 4 in v odstavkih 39 do 41, s katero je povezana bonitetna ocena dolžniških vrednostnih papirjev, je stopnja kreditne kvalitete, za katero pristojni organi ugotovijo, da je povezana z zunanjo bonitetno oceno v skladu s členi 78 do 83. Za namene tega odstavka se uporablja tudi odstavek 10 dela 1. |
| --- | --- |

38.

Stopnja kreditne kvalitete v tabelah 1 do 4 in v odstavkih 39 do 41, s katero je povezana bonitetna ocena dolžniških vrednostnih papirjev, je stopnja kreditne kvalitete, za katero pristojni organi ugotovijo, da je povezana z zunanjo bonitetno oceno v skladu s členi 78 do 83. Za namene tega odstavka se uporablja tudi odstavek 10 dela 1.

| 39. | Za neustrezne, v okviru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga posojene ali prodane vrednostne papirje ali blago je prilagoditev za nestanovitnost ista kakor za lastniške vrednostne papirje, ki jih ni v glavnem indeksu, so pa uvrščeni na priznani borzi. |
| --- | --- |

39.

Za neustrezne, v okviru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga posojene ali prodane vrednostne papirje ali blago je prilagoditev za nestanovitnost ista kakor za lastniške vrednostne papirje, ki jih ni v glavnem indeksu, so pa uvrščeni na priznani borzi.

| 40. | Za primerne enote premoženja investicijskih skladov je prilagoditev za nestanovitnost ponderirano povprečje prilagoditev za nestanovitnost, ki bi bila ob upoštevanju obdobja unovčenja posla, kakor je določeno v odstavku 37, uporabljena za premoženjsko vrednost, v katero je sklad nalagal. Če kreditna institucija ne pozna premoženjskih vrednosti, v katere je sklad nalagal, potem je prilagoditev za nestanovitnost največja prilagoditev za nestanovitnost, ki bi bila uporabljena za katero koli premoženje, v katerega ima sklad pravico nalagati. |
| --- | --- |

40.

Za primerne enote premoženja investicijskih skladov je prilagoditev za nestanovitnost ponderirano povprečje prilagoditev za nestanovitnost, ki bi bila ob upoštevanju obdobja unovčenja posla, kakor je določeno v odstavku 37, uporabljena za premoženjsko vrednost, v katero je sklad nalagal. Če kreditna institucija ne pozna premoženjskih vrednosti, v katere je sklad nalagal, potem je prilagoditev za nestanovitnost največja prilagoditev za nestanovitnost, ki bi bila uporabljena za katero koli premoženje, v katerega ima sklad pravico nalagati.

| 41. | Za neocenjene dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo institucije in izpolnjujejo merila primernosti iz odstavka 8 dela 1, so prilagoditve za nestanovitnosti iste kakor prilagoditve za vrednostne papirje, ki jih izdajo institucije ali podjetja z zunanjo bonitetno oceno, povezano s stopnjama kreditne kvalitete 2 ali 3. |
| --- | --- |

41.

Za neocenjene dolžniške vrednostne papirje, ki jih izdajo institucije in izpolnjujejo merila primernosti iz odstavka 8 dela 1, so prilagoditve za nestanovitnosti iste kakor prilagoditve za vrednostne papirje, ki jih izdajo institucije ali podjetja z zunanjo bonitetno oceno, povezano s stopnjama kreditne kvalitete 2 ali 3.

(ii)   Lastne ocene prilagoditev za nestanovitnost

| 42. | Pristojni organi kreditnim institucijam, ki izpolnjujejo zahteve, določene v odstavkih 47 do 56, dovolijo, da uporabljajo svoje lastne ocene nestanovitnosti za izračun prilagoditev za nestanovitnost, ki se nanašajo na zavarovanje s premoženjem in izpostavljenosti. |
| --- | --- |

42.

Pristojni organi kreditnim institucijam, ki izpolnjujejo zahteve, določene v odstavkih 47 do 56, dovolijo, da uporabljajo svoje lastne ocene nestanovitnosti za izračun prilagoditev za nestanovitnost, ki se nanašajo na zavarovanje s premoženjem in izpostavljenosti.

| 43. | Če imajo dolžniški vrednostni papirji bonitetno oceno priznane ECAI, ki je enakovredna naložbenemu razredu ali boljša, lahko pristojni organi kreditnim institucijam dovolijo, da izračunajo oceno nestanovitnosti za vsako kategorijo vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

43.

Če imajo dolžniški vrednostni papirji bonitetno oceno priznane ECAI, ki je enakovredna naložbenemu razredu ali boljša, lahko pristojni organi kreditnim institucijam dovolijo, da izračunajo oceno nestanovitnosti za vsako kategorijo vrednostnih papirjev.

| 44. | Pri določanju ustreznih kategorij kreditne institucije upoštevajo vrsto izdajatelja vrednostnega papirja, zunanjo bonitetno oceno vrednostnih papirjev, njihovo preostalo zapadlost in njihovo modificirano trajanje. Ocene nestanovitnosti morajo biti reprezentativne za vrednostne papirje, ki jih kreditna institucija vključi v kategorijo. |
| --- | --- |

44.

Pri določanju ustreznih kategorij kreditne institucije upoštevajo vrsto izdajatelja vrednostnega papirja, zunanjo bonitetno oceno vrednostnih papirjev, njihovo preostalo zapadlost in njihovo modificirano trajanje. Ocene nestanovitnosti morajo biti reprezentativne za vrednostne papirje, ki jih kreditna institucija vključi v kategorijo.

| 45. | Za dolžniške vrednostne papirje, ki imajo bonitetno oceno priznane ECAI, ki je slabša od naložbenega razreda, ter za drugo primerno zavarovanje s premoženjem morajo biti prilagoditve za nestanovitnost izračunane za vsako posamezno postavko. |
| --- | --- |

45.

Za dolžniške vrednostne papirje, ki imajo bonitetno oceno priznane ECAI, ki je slabša od naložbenega razreda, ter za drugo primerno zavarovanje s premoženjem morajo biti prilagoditve za nestanovitnost izračunane za vsako posamezno postavko.

| 46. | Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop lastnih ocen, morajo oceniti nestanovitnost zavarovanja s premoženjem ali valutno neusklajenost brez upoštevanja kakršnih koli korelacij med nezavarovano izpostavljenostjo, zavarovanjem s premoženjem in/ali menjalnimi tečaji. |
| --- | --- |

46.

Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop lastnih ocen, morajo oceniti nestanovitnost zavarovanja s premoženjem ali valutno neusklajenost brez upoštevanja kakršnih koli korelacij med nezavarovano izpostavljenostjo, zavarovanjem s premoženjem in/ali menjalnimi tečaji.

Kvantitativna merila

| 47. | Pri izračunu prilagoditev za nestanovitnost se uporabi 99. percentil enostranskega intervala zaupanja. |
| --- | --- |

47.

Pri izračunu prilagoditev za nestanovitnost se uporabi 99. percentil enostranskega intervala zaupanja.

| 48. | Obdobje unovčenja je 20 delovnih dni za zavarovane posojilne posle; 5 delovnih dni za posle začasne prodaje/začasnega nakupa, razen če taki posli vključujejo prenos blaga ali zajamčenih pravic v zvezi z blagom ali posle posoje/izposoje blaga ali vrednostnih papirjev; in 10 delovnih dni za druge posle z instrumenti kapitalskega trga. |
| --- | --- |

48.

Obdobje unovčenja je 20 delovnih dni za zavarovane posojilne posle; 5 delovnih dni za posle začasne prodaje/začasnega nakupa, razen če taki posli vključujejo prenos blaga ali zajamčenih pravic v zvezi z blagom ali posle posoje/izposoje blaga ali vrednostnih papirjev; in 10 delovnih dni za druge posle z instrumenti kapitalskega trga.

| 49. | Kreditne institucije lahko uporabijo vrednosti prilagoditev za nestanovitnost, izračunane glede na krajša ali daljša obdobja unovčenja, ki so z uporabo formule kvadratnega korena časa podaljšana ali skrajšana do obdobja unovčenja, določenega v odstavku 48 za zadevno vrsto posla:



  kjer je TM ustrezno obdobje unovčenja;
  HM prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno obdobje unovčenja;
  HN prilagoditev za nestanovitnost za obdobje unovčenja TN. |
| --- | --- |

49.

Kreditne institucije lahko uporabijo vrednosti prilagoditev za nestanovitnost, izračunane glede na krajša ali daljša obdobja unovčenja, ki so z uporabo formule kvadratnega korena časa podaljšana ali skrajšana do obdobja unovčenja, določenega v odstavku 48 za zadevno vrsto posla:

Formula

kjer je TM ustrezno obdobje unovčenja;

HM prilagoditev za nestanovitnost za ustrezno obdobje unovčenja;

HN prilagoditev za nestanovitnost za obdobje unovčenja TN.

| 50. | Kreditne institucije upoštevajo nelikvidnost premoženja nižje kvalitete. Obdobje unovčenja se prilagodi navzgor v primerih, ko obstaja dvom glede likvidnosti zavarovanja s premoženjem. Kreditne institucije tudi identificirajo, kdaj lahko pretekli podatki podcenijo morebitno nestanovitnost, npr. v primeru drseče vezane valute. Taki primeri se obravnavajo s pomočjo scenarija izjemnih situacij. |
| --- | --- |

50.

Kreditne institucije upoštevajo nelikvidnost premoženja nižje kvalitete. Obdobje unovčenja se prilagodi navzgor v primerih, ko obstaja dvom glede likvidnosti zavarovanja s premoženjem. Kreditne institucije tudi identificirajo, kdaj lahko pretekli podatki podcenijo morebitno nestanovitnost, npr. v primeru drseče vezane valute. Taki primeri se obravnavajo s pomočjo scenarija izjemnih situacij.

| 51. | Dolžina predhodnega opazovalnega obdobja (vzorčnega obdobja) za izračun prilagoditev za nestanovitnost je najmanj eno leto. Za kreditne institucije, ki uporabljajo sistem tehtanja ali druge metode za predhodno opazovalno obdobje, je dejansko dolžina opazovalnega obdobja najmanj eno leto (pri čemer tehtano povprečje časovnih zaostankov ne sme biti krajše od 6 mesecev). Pristojni organi lahko od kreditne institucije tudi zahtevajo, da svoje prilagoditve za nestanovitnost izračuna z uporabo krajšega opazovalnega obdobja, če je to po sodbi pristojnih organov utemeljeno zaradi občutno povečane nestanovitnosti cen. |
| --- | --- |

51.

Dolžina predhodnega opazovalnega obdobja (vzorčnega obdobja) za izračun prilagoditev za nestanovitnost je najmanj eno leto. Za kreditne institucije, ki uporabljajo sistem tehtanja ali druge metode za predhodno opazovalno obdobje, je dejansko dolžina opazovalnega obdobja najmanj eno leto (pri čemer tehtano povprečje časovnih zaostankov ne sme biti krajše od 6 mesecev). Pristojni organi lahko od kreditne institucije tudi zahtevajo, da svoje prilagoditve za nestanovitnost izračuna z uporabo krajšega opazovalnega obdobja, če je to po sodbi pristojnih organov utemeljeno zaradi občutno povečane nestanovitnosti cen.

| 52. | Kreditne institucije posodobijo svoje podatkovne nize najmanj vsake tri mesece in jih ponovno ocenijo, kadarkoli pride do bistvenih sprememb tržnih cen. To pomeni, da se prilagoditve za nestanovitnost izračunajo najmanj vsake tri mesece. |
| --- | --- |

52.

Kreditne institucije posodobijo svoje podatkovne nize najmanj vsake tri mesece in jih ponovno ocenijo, kadarkoli pride do bistvenih sprememb tržnih cen. To pomeni, da se prilagoditve za nestanovitnost izračunajo najmanj vsake tri mesece.

Kvalitativna merila

| 53. | Ocene nestanovitnosti se uporabljajo v dnevnem procesu upravljanja s tveganji banke, vključno v povezavi z internimi limiti izpostavljenosti. |
| --- | --- |

53.

Ocene nestanovitnosti se uporabljajo v dnevnem procesu upravljanja s tveganji banke, vključno v povezavi z internimi limiti izpostavljenosti.

| 54. | Če je obdobje unovčenja, ki ga kreditna institucija uporablja v dnevnem procesu upravljanja s tveganji, daljše od obdobja, določenega v tem delu za zadevne posle, se prilagoditve za nestanovitnost povečajo v skladu s formulo kvadratnega korena časa, določeno v odstavku 48. |
| --- | --- |

54.

Če je obdobje unovčenja, ki ga kreditna institucija uporablja v dnevnem procesu upravljanja s tveganji, daljše od obdobja, določenega v tem delu za zadevne posle, se prilagoditve za nestanovitnost povečajo v skladu s formulo kvadratnega korena časa, določeno v odstavku 48.

| 55. | Kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za spremljanje in zagotavljanje skladnosti z dokumentirano skupino politik in kontrol za delovanje sistema za oceno prilagoditev za nestanovitnost in vključevanje takih ocen v svoj proces upravljanja s tveganji. |
| --- | --- |

55.

Kreditna institucija ima vzpostavljene postopke za spremljanje in zagotavljanje skladnosti z dokumentirano skupino politik in kontrol za delovanje sistema za oceno prilagoditev za nestanovitnost in vključevanje takih ocen v svoj proces upravljanja s tveganji.

| 56. | V okviru lastnega procesa notranje revizije kreditne institucije se redno izvaja neodvisni pregled sistema kreditne institucije za ocenjevanje prilagoditev za nestanovitnost. Pregled celotnega sistema za ocenjevanje prilagoditev za nestanovitnost in za vključevanje teh prilagoditev v proces upravljanja s tveganji banke, se opravi najmanj enkrat letno, pri čemer posebej obravnava najmanj:






  a) | vključevanje ocenjenih prilagoditev za nestanovitnost v dnevno upravljanje s tveganji; |
| --- | --- | --- |

56.

V okviru lastnega procesa notranje revizije kreditne institucije se redno izvaja neodvisni pregled sistema kreditne institucije za ocenjevanje prilagoditev za nestanovitnost. Pregled celotnega sistema za ocenjevanje prilagoditev za nestanovitnost in za vključevanje teh prilagoditev v proces upravljanja s tveganji banke, se opravi najmanj enkrat letno, pri čemer posebej obravnava najmanj:

a)

vključevanje ocenjenih prilagoditev za nestanovitnost v dnevno upravljanje s tveganji;

| b) | ovrednotenje kakršnih koli občutnih sprememb v procesu ocenjevanja prilagoditev za nestanovitnost; |
| --- | --- |

b)

ovrednotenje kakršnih koli občutnih sprememb v procesu ocenjevanja prilagoditev za nestanovitnost;

| c) | preverjanje doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti podatkovnih virov, uporabljenih za vodenje sistema za ocenjevanje prilagoditev za nestanovitnost, vključno z neodvisnostjo teh podatkovnih virov; |
| --- | --- |

c)

preverjanje doslednosti, pravočasnosti in zanesljivosti podatkovnih virov, uporabljenih za vodenje sistema za ocenjevanje prilagoditev za nestanovitnost, vključno z neodvisnostjo teh podatkovnih virov;

| d) | točnost in ustreznost predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo. |
| --- | --- |

d)

točnost in ustreznost predpostavk v zvezi z nestanovitnostjo.

(iii)   Povečanje prilagoditev za nestanovitnost

| 57. | Prilagoditve za nestanovitnost, določene v odstavkih 36 do 41, so prilagoditve za nestanovitnost, ki se uporabljajo v primeru dnevnega prevrednotenja. Tudi če kreditna institucija uporablja svoje lastne ocene prilagoditev za nestanovitnost v skladu z odstavki 42 do 56, morajo biti slednje izračunane najprej na podlagi dnevnega prevrednotenja. Če je pogostnost prevrednotenja manjša kot enkrat dnevno, se uporabijo večje prilagoditve za nestanovitnost. Slednje se izračunajo tako, da se prilagoditve za nestanovitnost na podlagi dnevnega prevrednotenja povečajo z uporabo naslednje formule „kvadratnega korena časa“:



  kjer je:
  H prilagoditev za nestanovitnost, ki se uporabi
  HM prilagoditev za nestanovitnost v primeru dnevnega prevrednotenja
  NR dejansko število delovnih dni med prevrednotenjem
  TM obdobje unovčenja za zadevno vrsto posla. |
| --- | --- |

57.

Prilagoditve za nestanovitnost, določene v odstavkih 36 do 41, so prilagoditve za nestanovitnost, ki se uporabljajo v primeru dnevnega prevrednotenja. Tudi če kreditna institucija uporablja svoje lastne ocene prilagoditev za nestanovitnost v skladu z odstavki 42 do 56, morajo biti slednje izračunane najprej na podlagi dnevnega prevrednotenja. Če je pogostnost prevrednotenja manjša kot enkrat dnevno, se uporabijo večje prilagoditve za nestanovitnost. Slednje se izračunajo tako, da se prilagoditve za nestanovitnost na podlagi dnevnega prevrednotenja povečajo z uporabo naslednje formule „kvadratnega korena časa“:

Formula

kjer je:

H prilagoditev za nestanovitnost, ki se uporabi

HM prilagoditev za nestanovitnost v primeru dnevnega prevrednotenja

NR dejansko število delovnih dni med prevrednotenjem

TM obdobje unovčenja za zadevno vrsto posla.

(iv)   Pogoji za uporabo prilagoditve za nestanovitnost po stopnji 0 %

| 58. | Kjer v zvezi s posli začasne prodaje/začasnega nakupa in posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev kreditna institucija uporablja pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristop lastnih ocen in so izpolnjeni pogoji, določeni v točkah (a) do (h), lahko kreditne institucije namesto prilagoditev za nestanovitnost, izračunanih v skladu z odstavki 34 do 57, uporabijo prilagoditve za nestanovitnost po stopnji 0 %. Ta možnost ni na voljo kreditnim institucijam, ki uporabljajo pristop internih modelov, določen v odstavkih 12 do 21.






  (a) | Tako izpostavljenost kakor zavarovanje s premoženjem sta denarna sredstva ali dolžniški vrednostni papirji enot centralne ravni držav ali centralnih bank, ki spadajo pod odstavek 7(b) dela 1, ki jim je mogoče v skladu s členi 78 do 83 pripisati utež tveganja 0 %. |
| --- | --- | --- |

58.

Kjer v zvezi s posli začasne prodaje/začasnega nakupa in posli posoje/izposoje vrednostnih papirjev kreditna institucija uporablja pristop nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost ali pristop lastnih ocen in so izpolnjeni pogoji, določeni v točkah (a) do (h), lahko kreditne institucije namesto prilagoditev za nestanovitnost, izračunanih v skladu z odstavki 34 do 57, uporabijo prilagoditve za nestanovitnost po stopnji 0 %. Ta možnost ni na voljo kreditnim institucijam, ki uporabljajo pristop internih modelov, določen v odstavkih 12 do 21.

(a)

Tako izpostavljenost kakor zavarovanje s premoženjem sta denarna sredstva ali dolžniški vrednostni papirji enot centralne ravni držav ali centralnih bank, ki spadajo pod odstavek 7(b) dela 1, ki jim je mogoče v skladu s členi 78 do 83 pripisati utež tveganja 0 %.

| (b) | Tako izpostavljenost kakor zavarovanje s premoženjem sta nominirana v isti valuti. |
| --- | --- |

(b)

Tako izpostavljenost kakor zavarovanje s premoženjem sta nominirana v isti valuti.

| (c) | Bodisi zapadlost posla ni daljša od enega dne bodisi tako za izpostavljenost kakor zavarovanje s premoženjem velja dnevno vrednotenje po tržnih cenah ali dnevno vzdrževanje kritja. |
| --- | --- |

(c)

Bodisi zapadlost posla ni daljša od enega dne bodisi tako za izpostavljenost kakor zavarovanje s premoženjem velja dnevno vrednotenje po tržnih cenah ali dnevno vzdrževanje kritja.

| (d) | Upošteva se, da čas med zadnjim vrednotenjem po tekočih tržnih cenah, preden nasprotna stranka ni opravila vzdrževanja kritja, in unovčenjem zavarovanja s premoženjem ni daljši od štirih poslovnih dni. |
| --- | --- |

(d)

Upošteva se, da čas med zadnjim vrednotenjem po tekočih tržnih cenah, preden nasprotna stranka ni opravila vzdrževanja kritja, in unovčenjem zavarovanja s premoženjem ni daljši od štirih poslovnih dni.

| (e) | Posel se poravna v okviru sistema poravnave, uveljavljenega za to vrsto posla. |
| --- | --- |

(e)

Posel se poravna v okviru sistema poravnave, uveljavljenega za to vrsto posla.

| (f) | Dokumentacija, ki zajema pogodbo, je standardna tržna dokumentacija za posle začasne prodaje/začasnega nakupa ali posle posoje/izposoje z zadevnimi vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

(f)

Dokumentacija, ki zajema pogodbo, je standardna tržna dokumentacija za posle začasne prodaje/začasnega nakupa ali posle posoje/izposoje z zadevnimi vrednostnimi papirji.

| (g) | Posel ureja dokumentacija, ki določa, da se lahko posel takoj odpove, če nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, da izroči gotovino ali vrednostne papirje oziroma zagotovi kritje ali drugače ne izpolni svoje obveznosti. |
| --- | --- |

(g)

Posel ureja dokumentacija, ki določa, da se lahko posel takoj odpove, če nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, da izroči gotovino ali vrednostne papirje oziroma zagotovi kritje ali drugače ne izpolni svoje obveznosti.

| (h) | Pristojni organi obravnavajo nasprotno stranko kot „prvovrstnega tržnega udeleženca“. Prvovrstni tržni udeleženci so naslednje osebe:






  — | osebe, navedene v odstavku 7(b) dela 1, do katerih izpostavljenostim se dodeli utež tveganja 0 % v skladu s členi 78 do 83; |
| --- | --- | --- |

(h)

Pristojni organi obravnavajo nasprotno stranko kot „prvovrstnega tržnega udeleženca“. Prvovrstni tržni udeleženci so naslednje osebe:

—

osebe, navedene v odstavku 7(b) dela 1, do katerih izpostavljenostim se dodeli utež tveganja 0 % v skladu s členi 78 do 83;

| — | institucije; |
| --- | --- |

—

institucije;

| — | druga finančna podjetja (vključno z zavarovalnicami), do katerih izpostavljenostim se s členi 78 do 83 dodeli utež tveganja 20 %, ali ki, v primeru kreditnih institucij, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub v skladu s členi 83 do 89, nimajo bonitetnih ocen priznane ECAI in po notranjih ocenah zanje obstaja verjetnost neplačila, ki je enakovredna verjetnosti, povezani s bonitetnimi ocenami ECAI, za katere so pristojni organi določili, da so povezane s stopnjo kreditne kvalitete 2 ali boljše v skladu s pravili za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83; |
| --- | --- |

—

druga finančna podjetja (vključno z zavarovalnicami), do katerih izpostavljenostim se s členi 78 do 83 dodeli utež tveganja 20 %, ali ki, v primeru kreditnih institucij, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub v skladu s členi 83 do 89, nimajo bonitetnih ocen priznane ECAI in po notranjih ocenah zanje obstaja verjetnost neplačila, ki je enakovredna verjetnosti, povezani s bonitetnimi ocenami ECAI, za katere so pristojni organi določili, da so povezane s stopnjo kreditne kvalitete 2 ali boljše v skladu s pravili za tehtanje tveganja izpostavljenosti do podjetij na podlagi členov 78 do 83;

| — | regulirani investicijski skladi, ki morajo izpolnjevati zahteve v zvezi s kapitalom ali finančnimi vzvodi; |
| --- | --- |

—

regulirani investicijski skladi, ki morajo izpolnjevati zahteve v zvezi s kapitalom ali finančnimi vzvodi;

| — | regulirani pokojninski skladi; in |
| --- | --- |

—

regulirani pokojninski skladi; in

| — | priznane klirinške organizacije. |
| --- | --- |

—

priznane klirinške organizacije.

| 59. | Če v primeru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje z vrednostnimi papirji, ki jih izda domača vlada, pristojni organ dovoli uporabo obravnave, določene v odstavku 58, potem lahko drugi pristojni organi kreditnim institucijam, za nadzor katerih so pristojni, dovolijo, da sprejmejo isti pristop za iste posle. |
| --- | --- |

59.

Če v primeru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslov posoje/izposoje z vrednostnimi papirji, ki jih izda domača vlada, pristojni organ dovoli uporabo obravnave, določene v odstavku 58, potem lahko drugi pristojni organi kreditnim institucijam, za nadzor katerih so pristojni, dovolijo, da sprejmejo isti pristop za iste posle.

(c)   Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgube

Standardizirani pristop

| 60. | E*, izračunan v skladu z odstavkom 33, se uporabi kot vrednost izpostavljenosti za namene člena 80. V primeru zunajbilančnih postavk, navedenih v Prilogi II, je E* vrednost, ki se pomnoži z odstotki, navedenimi v členu 78(1) da se pridobi vrednost izpostavljenosti. |
| --- | --- |

60.

E*, izračunan v skladu z odstavkom 33, se uporabi kot vrednost izpostavljenosti za namene člena 80. V primeru zunajbilančnih postavk, navedenih v Prilogi II, je E* vrednost, ki se pomnoži z odstotki, navedenimi v členu 78(1) da se pridobi vrednost izpostavljenosti.

Pristop IRB

| 61. | LGD* (dejanska izguba ob neplačilu), izračunana v skladu s tem odstavkom, se uporabi kot LGD za namene Priloge VII.
  LGD* = LGD × (E*/E)
  kjer je:
  LGD = izguba ob neplačilu, ki bi se v skladu s členi 84 do 89 uporabila za izpostavljenost, če izpostavljenost ne bi bila zavarovana s premoženjem;
  E* je vrednost izpostavljenosti, izračunana v skladu z odstavkom 34;
  E* = vrednost, izračunana v skladu z odstavkom 34. |
| --- | --- |

61.

LGD* (dejanska izguba ob neplačilu), izračunana v skladu s tem odstavkom, se uporabi kot LGD za namene Priloge VII.

LGD* = LGD × (E*/E)

kjer je:

LGD = izguba ob neplačilu, ki bi se v skladu s členi 84 do 89 uporabila za izpostavljenost, če izpostavljenost ne bi bila zavarovana s premoženjem;

E* je vrednost izpostavljenosti, izračunana v skladu z odstavkom 34;

E* = vrednost, izračunana v skladu z odstavkom 34.

1.5.   Druga primerna zavarovanja s premoženjem za člene 84 do 89

1.5.1.   Vrednotenje

(a)   Zavarovanje z nepremičnino

| 62. | Nepremičnino vrednoti neodvisni cenilec po tržni vrednosti ali po vrednosti, ki je nižja od tržne. V državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne posojilne vrednosti, lahko nepremičnino oceni neodvisni cenilec, in sicer po hipotekarni posojilni vrednosti ali po vrednosti, ki je nižja od hipotekarne posojilne vrednosti. |
| --- | --- |

62.

Nepremičnino vrednoti neodvisni cenilec po tržni vrednosti ali po vrednosti, ki je nižja od tržne. V državah članicah, ki so v zakonih ali predpisih določile stroga merila za ocenjevanje hipotekarne posojilne vrednosti, lahko nepremičnino oceni neodvisni cenilec, in sicer po hipotekarni posojilni vrednosti ali po vrednosti, ki je nižja od hipotekarne posojilne vrednosti.

| 63. | Tržna vrednost pomeni ocenjeni znesek, za katerega bi lahko bila nepremičnina na datum vrednotenja izmenjana med kupcem in prodajalcem na podlagi strogih poslovnih odnosov in po ustreznem trženju, pri čemer vsaka posamezna stranka ravna s polno zavestjo, preudarno in brez prisile. Tržna vrednost se dokumentira na pregleden in jasen način. |
| --- | --- |

63.

Tržna vrednost pomeni ocenjeni znesek, za katerega bi lahko bila nepremičnina na datum vrednotenja izmenjana med kupcem in prodajalcem na podlagi strogih poslovnih odnosov in po ustreznem trženju, pri čemer vsaka posamezna stranka ravna s polno zavestjo, preudarno in brez prisile. Tržna vrednost se dokumentira na pregleden in jasen način.

| 64. | Hipotekarna posojilna vrednost pomeni vrednost nepremičnine, kakor jo določi cenilec s preudarno oceno tržljivosti nepremičnine v prihodnosti tako, da upošteva dolgoročne trajnostne vidike nepremičnine, običajne in lokalne razmere na trgu, trenutno uporabo in alternativne primerne uporabe nepremičnine. Pri ocenjevanju hipotekarne posojilne vrednosti se špekulativni elementi ne upoštevajo. Hipotekarna posojilna vrednost se dokumentira na pregleden in jasen način. |
| --- | --- |

64.

Hipotekarna posojilna vrednost pomeni vrednost nepremičnine, kakor jo določi cenilec s preudarno oceno tržljivosti nepremičnine v prihodnosti tako, da upošteva dolgoročne trajnostne vidike nepremičnine, običajne in lokalne razmere na trgu, trenutno uporabo in alternativne primerne uporabe nepremičnine. Pri ocenjevanju hipotekarne posojilne vrednosti se špekulativni elementi ne upoštevajo. Hipotekarna posojilna vrednost se dokumentira na pregleden in jasen način.

| 65. | Vrednost zavarovanja s premoženjem je tržna vrednost ali hipotekarna posojilna vrednost, ustrezno zmanjšana, da upošteva rezultate spremljanja, ki je zahtevano v skladu z odstavkom 8 dela 2, in da upošteva kakršnekoli predhodne terjatve iz naslova nepremičnine. |
| --- | --- |

65.

Vrednost zavarovanja s premoženjem je tržna vrednost ali hipotekarna posojilna vrednost, ustrezno zmanjšana, da upošteva rezultate spremljanja, ki je zahtevano v skladu z odstavkom 8 dela 2, in da upošteva kakršnekoli predhodne terjatve iz naslova nepremičnine.

(b)   Denarne terjatve

| 66. | Vrednost denarnih terjatev je znesek denarnih terjatev. |
| --- | --- |

66.

Vrednost denarnih terjatev je znesek denarnih terjatev.

(c)   Zavarovanje s premičninami

| 67. | Premičnina se vrednoti po svoji tržni vrednosti – tj. po ocenjenem znesku, za katerega bi lahko bila premičnina na datum vrednotenja izmenjana med kupcem in prodajalcem na podlagi strogih poslovnih odnosov. |
| --- | --- |

67.

Premičnina se vrednoti po svoji tržni vrednosti – tj. po ocenjenem znesku, za katerega bi lahko bila premičnina na datum vrednotenja izmenjana med kupcem in prodajalcem na podlagi strogih poslovnih odnosov.

1.5.2.   Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub

(a)   Splošna obravnava

| 68. | LGD* (dejanska izguba ob neplačilu), izračunana v skladu z odstavki 69 do 72, se uporabi kot LGD za namene Priloge VII. |
| --- | --- |

68.

LGD* (dejanska izguba ob neplačilu), izračunana v skladu z odstavki 69 do 72, se uporabi kot LGD za namene Priloge VII.

| 69. | Če je razmerje med vrednostjo zavarovanja s premoženjem (C) in vrednostjo izpostavljenosti (E) nižje od ravni praga C* (zahtevana minimalna raven zavarovanja s premoženjem za dano izpostavljenost), kakor je določeno v tabeli 5, je LGD* LGD, določen v Prilogi VII za nezavarovane izpostavljenosti do nasprotne stranke. |
| --- | --- |

69.

Če je razmerje med vrednostjo zavarovanja s premoženjem (C) in vrednostjo izpostavljenosti (E) nižje od ravni praga C* (zahtevana minimalna raven zavarovanja s premoženjem za dano izpostavljenost), kakor je določeno v tabeli 5, je LGD* LGD, določen v Prilogi VII za nezavarovane izpostavljenosti do nasprotne stranke.

| 70. | Če razmerje med vrednostjo zavarovanja s premoženjem in vrednostjo izpostavljenosti presega drugo, višjo raven praga C** (tj. zahtevana raven zavarovanja s premoženjem za dodelitev polnega priznanja LGD), kakor je določeno v tabeli 5, je LGD* enak vrednosti, ki je predpisana v tabeli 5. |
| --- | --- |

70.

Če razmerje med vrednostjo zavarovanja s premoženjem in vrednostjo izpostavljenosti presega drugo, višjo raven praga C** (tj. zahtevana raven zavarovanja s premoženjem za dodelitev polnega priznanja LGD), kakor je določeno v tabeli 5, je LGD* enak vrednosti, ki je predpisana v tabeli 5.

| 71. | Če zahtevana raven zavarovanja s premoženjem C** za izpostavljenost kot celoto ni dosežena, se šteje, da je izpostavljenost sestavljena iz dveh izpostavljenosti – iz deleža, v zvezi s katerim je dosežena zahtevana raven zavarovanja s premoženjem C**, in iz preostanka. |
| --- | --- |

71.

Če zahtevana raven zavarovanja s premoženjem C** za izpostavljenost kot celoto ni dosežena, se šteje, da je izpostavljenost sestavljena iz dveh izpostavljenosti – iz deleža, v zvezi s katerim je dosežena zahtevana raven zavarovanja s premoženjem C**, in iz preostanka.

| 72. | Tabela 5 določa veljavni LGD* in zahtevane ravni zavarovanja s premoženjem za zavarovane deleže izpostavljenosti:
  Tabela 5
  Najmanjši LGD za zavarovani delež izpostavljenosti | LGD* za nadrejene terjatve ali pogojne terjatve | LGD* za podrejene terjatve ali pogojne terjatve | Zahtevana najmanjša raven zavarovanja s premoženjem (C*) | Zahtevana najmanjša raven zavarovanja s premoženjem (C**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarne terjatve | 35 % | 65 % | 0 % | 125 % |
| Stanovanjske nepremičnine/poslovne nepremičnine | 35 % | 65 % | 30 % | 140 % |
| Druga zavarovanja s premoženjem | 40 % | 70 % | 30 % | 140 % |

72.

Tabela 5 določa veljavni LGD* in zahtevane ravni zavarovanja s premoženjem za zavarovane deleže izpostavljenosti:

Tabela 5

Najmanjši LGD za zavarovani delež izpostavljenosti

LGD* za nadrejene terjatve ali pogojne terjatve

LGD* za podrejene terjatve ali pogojne terjatve

Zahtevana najmanjša raven zavarovanja s premoženjem (C*)

Zahtevana najmanjša raven zavarovanja s premoženjem (C**)

Denarne terjatve

35 %

65 %

0 %

125 %

Stanovanjske nepremičnine/poslovne nepremičnine

35 %

65 %

30 %

140 %

Druga zavarovanja s premoženjem

40 %

70 %

30 %

140 %

Z odstopanjem od zgoraj navedenega in ob upoštevanju ravni zavarovanja s premoženjem, navedenih v tabeli 5, lahko pristojni organi do 31. decembra 2012:

| a) | kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo 30 % LGD za nadrejene izpostavljenosti v obliki finančnega zakupa poslovne nepremičnine; |
| --- | --- |

a)

kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo 30 % LGD za nadrejene izpostavljenosti v obliki finančnega zakupa poslovne nepremičnine;

| b) | kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo 35 % LGD za nadrejene izpostavljenosti v obliki finančnega zakupa opreme; in |
| --- | --- |

b)

kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo 35 % LGD za nadrejene izpostavljenosti v obliki finančnega zakupa opreme; in

| c) | kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo 30 % LGD za nadrejene izpostavljenosti, ki so zavarovane s stanovanjskimi ali poslovnimi nepremičninami. |
| --- | --- |

c)

kreditnim institucijam dovolijo, da dodelijo 30 % LGD za nadrejene izpostavljenosti, ki so zavarovane s stanovanjskimi ali poslovnimi nepremičninami.

Ob koncu tega obdobja se opravi ponovni pregled navedenega odstopanja.

(b)   Alternativna obravnava zavarovanja z nepremičnino

| 73. | V skladu z zahtevami iz tega odstavka in odstavka 74 in kot alternativa obravnavi iz odstavkov 68 do 72 lahko pristojni organi države članice kreditne institucije pooblastijo, da uporabljajo utež tveganja 50 % za delež izpostavljenosti, ki je polno zavarovan s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ki se nahaja na ozemlju države članice, če imajo dokazila, da so zadevni trgi dobro razviti in z dolgo dobo obstoja ter stopnjami izgub iz naslova stanovanjskih ali poslovnih hipotekarnih posojil, ne presegajo naslednjih omejitev:






  a) | izgube iz naslova posojil, zavarovanih s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino do 50 % njene tržne vrednosti (ali, kjer je ustrezno in če je manjše, 60 % hipotekarne posojilne vrednosti) ne presegajo 0,3 % neodplačanih posojil, zavarovanih s tovrstno stanovanjsko nepremičnino, v katerem koli danem letu; |
| --- | --- | --- |

73.

V skladu z zahtevami iz tega odstavka in odstavka 74 in kot alternativa obravnavi iz odstavkov 68 do 72 lahko pristojni organi države članice kreditne institucije pooblastijo, da uporabljajo utež tveganja 50 % za delež izpostavljenosti, ki je polno zavarovan s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ki se nahaja na ozemlju države članice, če imajo dokazila, da so zadevni trgi dobro razviti in z dolgo dobo obstoja ter stopnjami izgub iz naslova stanovanjskih ali poslovnih hipotekarnih posojil, ne presegajo naslednjih omejitev:

a)

izgube iz naslova posojil, zavarovanih s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino do 50 % njene tržne vrednosti (ali, kjer je ustrezno in če je manjše, 60 % hipotekarne posojilne vrednosti) ne presegajo 0,3 % neodplačanih posojil, zavarovanih s tovrstno stanovanjsko nepremičnino, v katerem koli danem letu;

| b) | skupne izgube, ki izhajajo iz posojil, zavarovanih s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ne presegajo 0,5 % neodplačanih posojil, zavarovanih s tovrstno nepremičnino, v katerem koli danem letu. |
| --- | --- |

b)

skupne izgube, ki izhajajo iz posojil, zavarovanih s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ne presegajo 0,5 % neodplačanih posojil, zavarovanih s tovrstno nepremičnino, v katerem koli danem letu.

| 74. | Če katerikoli od pogojev iz odstavka 73 v danem letu ni izpolnjen, upravičenost do uporabe te obravnave preneha, dokler pogoji niso izpolnjeni v enem od naslednjih let. |
| --- | --- |

74.

Če katerikoli od pogojev iz odstavka 73 v danem letu ni izpolnjen, upravičenost do uporabe te obravnave preneha, dokler pogoji niso izpolnjeni v enem od naslednjih let.

| 75. | Pristojni organi, ki ne odobrijo obravnave iz odstavka 73, lahko kreditnim institucijam odobrijo uporabo uteži tveganja, dovoljenih v skladu s to obravnavo, za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ki se nahaja na ozemlju tistih držav članic, katerih pristojni organi odobrijo to obravnavo ob izpolnitvi enakih pogojev, kot veljajo v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

75.

Pristojni organi, ki ne odobrijo obravnave iz odstavka 73, lahko kreditnim institucijam odobrijo uporabo uteži tveganja, dovoljenih v skladu s to obravnavo, za izpostavljenosti, zavarovane s stanovanjsko ali poslovno nepremičnino, ki se nahaja na ozemlju tistih držav članic, katerih pristojni organi odobrijo to obravnavo ob izpolnitvi enakih pogojev, kot veljajo v navedeni državi članici.

1.6.   Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub v primeru mešanih paketov zavarovanja s premoženjem

| 76. | Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, izpostavljenost pa je zavarovana tako s finančnim premoženjem kot z drugim primernim zavarovanjem s premoženjem, se LGD* (dejanska izguba ob neplačilu), ki se uporabi kot LGD za namene Priloge VII, izračuna na naslednji način. |
| --- | --- |

76.

Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneski pričakovanih izgub izračunavajo v skladu s členi 84 do 89, izpostavljenost pa je zavarovana tako s finančnim premoženjem kot z drugim primernim zavarovanjem s premoženjem, se LGD* (dejanska izguba ob neplačilu), ki se uporabi kot LGD za namene Priloge VII, izračuna na naslednji način.

| 77. | Od kreditne institucije se zahteva, da nestanovitnosti prilagojeno vrednost izpostavljenosti (tj. vrednost po prilagoditvi za nestanovitnost, opravljeni v skladu z odstavkom 33), razdeli na deleže, od katerih je vsak krit z zgolj eno vrsto zavarovanja s premoženjem. To pomeni, da mora kreditna institucija izpostavljenost razdeliti na delež, krit s primernim zavarovanjem s finančnim premoženjem, delež, krit z denarnimi terjatvami, deleže, krite z zavarovanjem s poslovno nepremičnino in/ali zavarovanjem s stanovanjsko nepremičnino, delež, krit z drugim primernim zavarovanjem s premoženjem, in nezavarovani delež, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

77.

Od kreditne institucije se zahteva, da nestanovitnosti prilagojeno vrednost izpostavljenosti (tj. vrednost po prilagoditvi za nestanovitnost, opravljeni v skladu z odstavkom 33), razdeli na deleže, od katerih je vsak krit z zgolj eno vrsto zavarovanja s premoženjem. To pomeni, da mora kreditna institucija izpostavljenost razdeliti na delež, krit s primernim zavarovanjem s finančnim premoženjem, delež, krit z denarnimi terjatvami, deleže, krite z zavarovanjem s poslovno nepremičnino in/ali zavarovanjem s stanovanjsko nepremičnino, delež, krit z drugim primernim zavarovanjem s premoženjem, in nezavarovani delež, kakor je ustrezno.

| 78. | LGD* se za vsak delež izpostavljenosti izračuna ločeno v skladu z zadevnimi določbami te priloge. |
| --- | --- |

78.

LGD* se za vsak delež izpostavljenosti izračuna ločeno v skladu z zadevnimi določbami te priloge.

1.7.   Drugo stvarno kreditno zavarovanje

1.7.1.   Bančne vloge pri tretjih institucijah

| 79. | Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 12 dela 2, se lahko kreditno zavarovanje, ki ga urejajo pogoji iz odstavka 23 dela 1, obravnava kot osebno jamstvo tretje institucije. |
| --- | --- |

79.

Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 12 dela 2, se lahko kreditno zavarovanje, ki ga urejajo pogoji iz odstavka 23 dela 1, obravnava kot osebno jamstvo tretje institucije.

1.7.2.   Police življenjskega zavarovanja, zastavljene posojilni kreditni instituciji

| 80. | Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 13 dela 2, se lahko kreditno zavarovanje, ki ga urejajo pogoji iz odstavka 24 dela 1, obravnava kot osebno jamstvo podjetja, ki zagotavlja življenjsko zavarovanje. Vrednost priznanega kreditnega zavarovanja je odkupna vrednost police življenjskega zavarovanja. |
| --- | --- |

80.

Če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 13 dela 2, se lahko kreditno zavarovanje, ki ga urejajo pogoji iz odstavka 24 dela 1, obravnava kot osebno jamstvo podjetja, ki zagotavlja življenjsko zavarovanje. Vrednost priznanega kreditnega zavarovanja je odkupna vrednost police življenjskega zavarovanja.

1.7.3.   Instrumenti institucij, odkupni na zahtevo

| 81. | Instrumenti, ki so primerni v skladu z odstavkom 25 dela 1, se lahko obravnavajo kot osebno jamstvo institucije izdajateljice. |
| --- | --- |

81.

Instrumenti, ki so primerni v skladu z odstavkom 25 dela 1, se lahko obravnavajo kot osebno jamstvo institucije izdajateljice.

| 82. | Vrednost priznanega kreditnega zavarovanja je naslednja:






  a) | če bo instrument odkupljen po svoji nominalni vrednosti, je vrednost zavarovanja ta znesek; |
| --- | --- | --- |

82.

Vrednost priznanega kreditnega zavarovanja je naslednja:

a)

če bo instrument odkupljen po svoji nominalni vrednosti, je vrednost zavarovanja ta znesek;

| b) | če bo instrument odkupljen po tržni ceni, je vrednost zavarovanja vrednost instrumenta, vrednotenega na enak način, kot se vrednotijo dolžniški vrednostni papirji, navedeni v odstavku 8 dela 1. |
| --- | --- |

b)

če bo instrument odkupljen po tržni ceni, je vrednost zavarovanja vrednost instrumenta, vrednotenega na enak način, kot se vrednotijo dolžniški vrednostni papirji, navedeni v odstavku 8 dela 1.

2.   OSEBNO KREDITNO ZAVAROVANJE

2.1.   Vrednotenje

| 83. | Vrednost osebnega kreditnega zavarovanja (G) je znesek, za katerega se je izdajatelj zavarovanja zavezal, da ga bo plačal v primeru neplačila posojilojemalca ali ob nastanku drugih določenih kreditnih dogodkov. V primeru kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, ki kot kreditni dogodek ne vključujejo prestrukturiranja osnovne obveznosti z odpisom ali odlogom plačila glavnice, obresti ali nadomestil, katerih posledica je škodni dogodek iz naslova kreditnega tveganja (npr. prilagoditev vrednosti, oblikovanje prilagoditve vrednosti ali drugo podobno knjiženje v breme izkaza poslovnega izida):






  a) | če znesek, za katerega se je izdajatelj zavarovanja zavezal, da ga bo plačal, ne presega vrednosti izpostavljenosti, se vrednost kreditnega zavarovanja, izračunanega v skladu s prvim stavkom tega odstavka, se zniža za 40 %; |
| --- | --- | --- |

83.

Vrednost osebnega kreditnega zavarovanja (G) je znesek, za katerega se je izdajatelj zavarovanja zavezal, da ga bo plačal v primeru neplačila posojilojemalca ali ob nastanku drugih določenih kreditnih dogodkov. V primeru kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, ki kot kreditni dogodek ne vključujejo prestrukturiranja osnovne obveznosti z odpisom ali odlogom plačila glavnice, obresti ali nadomestil, katerih posledica je škodni dogodek iz naslova kreditnega tveganja (npr. prilagoditev vrednosti, oblikovanje prilagoditve vrednosti ali drugo podobno knjiženje v breme izkaza poslovnega izida):

a)

če znesek, za katerega se je izdajatelj zavarovanja zavezal, da ga bo plačal, ne presega vrednosti izpostavljenosti, se vrednost kreditnega zavarovanja, izračunanega v skladu s prvim stavkom tega odstavka, se zniža za 40 %;

| b) | če znesek, za katerega se je izdajatelj zavarovanja zavezal, da ga bo plačal, presega vrednost izpostavljenosti, sme vrednost kreditnega zavarovanja znašati največ 60 % vrednosti izpostavljenosti. |
| --- | --- |

b)

če znesek, za katerega se je izdajatelj zavarovanja zavezal, da ga bo plačal, presega vrednost izpostavljenosti, sme vrednost kreditnega zavarovanja znašati največ 60 % vrednosti izpostavljenosti.

| 84. | Če je osebno kreditno zavarovanje nominirano v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je nominirana izpostavljenost (valutna neusklajenost), se vrednost kreditnega zavarovanja zniža z uporabo prilagoditev za nestanovitnost HFX na naslednji način:
  G* = G × (1-HFX)
  kjer je:
  G = nominalni znesek kreditnega zavarovanja;
  G* = G, prilagojen za morebitno valutno tveganje in
  HFX = prilagoditev za nestanovitnost zaradi morebitne valutne neusklajenosti med kreditnim zavarovanjem in osnovno obveznostjo.
  Če valutne neusklajenosti ni:
  G* = G. |
| --- | --- |

84.

Če je osebno kreditno zavarovanje nominirano v valuti, ki se razlikuje od valute, v kateri je nominirana izpostavljenost (valutna neusklajenost), se vrednost kreditnega zavarovanja zniža z uporabo prilagoditev za nestanovitnost HFX na naslednji način:

G* = G × (1-HFX)

kjer je:

G = nominalni znesek kreditnega zavarovanja;

G* = G, prilagojen za morebitno valutno tveganje in

HFX = prilagoditev za nestanovitnost zaradi morebitne valutne neusklajenosti med kreditnim zavarovanjem in osnovno obveznostjo.

Če valutne neusklajenosti ni:

G* = G.

| 85. | Prilagoditve za nestanovitnost, ki se uporabijo zaradi morebitne valutne neusklajenosti, se lahko izračunajo z uporabo pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost, kakor je določeno v odstavkih 34 do 57. |
| --- | --- |

85.

Prilagoditve za nestanovitnost, ki se uporabijo zaradi morebitne valutne neusklajenosti, se lahko izračunajo z uporabo pristopa nadzorniških prilagoditev za nestanovitnost, kakor je določeno v odstavkih 34 do 57.

2.2.   Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub

2.2.1.   Delno zavarovanje – tranširanje

| 86. | Če kreditna institucija delež tveganja posojila prenese v eni tranši ali več tranšah, se uporabijo pravila, določena v členih 94 do 101. Šteje se, da so pragi bistvenosti, pod katerimi se v primeru izgube ne opravi nikakršno plačilo, enakovredni zadržanim pozicijam prve izgube in da vplivajo na porast tranširanega prenosa tveganja. |
| --- | --- |

86.

Če kreditna institucija delež tveganja posojila prenese v eni tranši ali več tranšah, se uporabijo pravila, določena v členih 94 do 101. Šteje se, da so pragi bistvenosti, pod katerimi se v primeru izgube ne opravi nikakršno plačilo, enakovredni zadržanim pozicijam prve izgube in da vplivajo na porast tranširanega prenosa tveganja.

2.2.2.   Standardizirani pristop

(a)   Polno zavarovanje

| 87. | Za namene člena 80 je g utež tveganja, dodeljena izpostavljenosti, ki je polno zavarovana z osebnim kreditnim zavarovanjem (GA),
  kjer je:
  g = utež tveganja izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja, kakor je določeno v členih 78 do 83; in
  GA = vrednost G*, izračunana v skladu z odstavkom 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4. |
| --- | --- |

87.

Za namene člena 80 je g utež tveganja, dodeljena izpostavljenosti, ki je polno zavarovana z osebnim kreditnim zavarovanjem (GA),

kjer je:

g = utež tveganja izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja, kakor je določeno v členih 78 do 83; in

GA = vrednost G*, izračunana v skladu z odstavkom 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4.

(b)   Delno zavarovanje– enakovreden status

| 88. | Če je zavarovani znesek nižji od vrednosti izpostavljenosti, zavarovani in nezavarovani delež pa imata enakovreden status – tj. kreditna institucija in izdajatelj zavarovanja si delita izgube pro-rata, je dopuščena sorazmerna regulatorna kapitalska olajšava. Za namene člena 80 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunajo v skladu z naslednjo formulo:
  (E-GA) × r + GA × g
  kjer je:
  E = vrednost izpostavljenosti;
  GA = vrednost G*, izračunana v skladu z odstavkom 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4;
  r = utež tveganja izpostavljenosti do dolžnika, kakor je določeno v členih 78 do 83;
  g = utež tveganja izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja, kakor je določeno v členih 78 do 83. |
| --- | --- |

88.

Če je zavarovani znesek nižji od vrednosti izpostavljenosti, zavarovani in nezavarovani delež pa imata enakovreden status – tj. kreditna institucija in izdajatelj zavarovanja si delita izgube pro-rata, je dopuščena sorazmerna regulatorna kapitalska olajšava. Za namene člena 80 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunajo v skladu z naslednjo formulo:

(E-GA) × r + GA × g

kjer je:

E = vrednost izpostavljenosti;

GA = vrednost G*, izračunana v skladu z odstavkom 84 in dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4;

r = utež tveganja izpostavljenosti do dolžnika, kakor je določeno v členih 78 do 83;

g = utež tveganja izpostavljenosti do izdajatelja zavarovanja, kakor je določeno v členih 78 do 83.

(c)   Državna jamstva

| 89. | Pristojni organi lahko obravnavo, določeno v odstavkih 4 do 5 dela 1 Priloge VI, razširijo na izpostavljenosti ali deleže izpostavljenosti, za katere osebno jamčijo enote centralne ravni države ali centralna banka, pri čemer je osebno jamstvo nominirano v domači valuti posojilojemalca, v kateri je financirana tudi izpostavljenost. |
| --- | --- |

89.

Pristojni organi lahko obravnavo, določeno v odstavkih 4 do 5 dela 1 Priloge VI, razširijo na izpostavljenosti ali deleže izpostavljenosti, za katere osebno jamčijo enote centralne ravni države ali centralna banka, pri čemer je osebno jamstvo nominirano v domači valuti posojilojemalca, v kateri je financirana tudi izpostavljenost.

2.2.3.   Pristop IRB

Polno zavarovanje/delno zavarovanje – enakovreden status

| 90. | Za kriti delež izpostavljenosti (na podlagi prilagojene vrednosti kreditnega zavarovanja GA) je lahko PD za namene Dela 2 Priloge VII enak PD izdajatelja zavarovanja ali PD med PD posojilojemalca in PD izdajatelja jamstva, če polna substitucija ni zagotovljena. V primeru podrejenih izpostavljenosti in nepodrejenega osebnega kreditnega zavarovanja se lahko šteje, da je LGD, ki se uporabi za namene dela 2 Priloge VII, tisti, ki ustreza nadrejenim terjatvam. |
| --- | --- |

90.

Za kriti delež izpostavljenosti (na podlagi prilagojene vrednosti kreditnega zavarovanja GA) je lahko PD za namene Dela 2 Priloge VII enak PD izdajatelja zavarovanja ali PD med PD posojilojemalca in PD izdajatelja jamstva, če polna substitucija ni zagotovljena. V primeru podrejenih izpostavljenosti in nepodrejenega osebnega kreditnega zavarovanja se lahko šteje, da je LGD, ki se uporabi za namene dela 2 Priloge VII, tisti, ki ustreza nadrejenim terjatvam.

| 91. | Za vse nekrite deleže izpostavljenosti se kot PD uporabi PD posojilojemalca, kot LGD pa LGD osnovne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

91.

Za vse nekrite deleže izpostavljenosti se kot PD uporabi PD posojilojemalca, kot LGD pa LGD osnovne izpostavljenosti.

| 92. | GA je vrednost G*, izračunana v skladu z odstavkom 84, dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4. |
| --- | --- |

92.

GA je vrednost G*, izračunana v skladu z odstavkom 84, dodatno prilagojena za neusklajenost zapadlosti, kakor je določeno v delu 4.

Del 4 – Neusklajenost zapadlosti

| 1. | Pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti neusklajenost zapadlosti nastane, ko je preostala zapadlost kreditnega zavarovanja krajša od zavarovane izpostavljenosti. Zavarovanje, krajše od trimesečne preostale zapadlosti, katerega zapadlost je krajša od zapadlosti osnovne izpostavljenosti, se ne prizna. |
| --- | --- |

1.

Pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti neusklajenost zapadlosti nastane, ko je preostala zapadlost kreditnega zavarovanja krajša od zavarovane izpostavljenosti. Zavarovanje, krajše od trimesečne preostale zapadlosti, katerega zapadlost je krajša od zapadlosti osnovne izpostavljenosti, se ne prizna.

| 2. | Če obstaja neusklajenost zapadlosti, se kreditno zavarovanje ne prizna, če je






  a) | prvotna zapadlost zavarovanja krajša od 1 leta; ali |
| --- | --- | --- |

2.

Če obstaja neusklajenost zapadlosti, se kreditno zavarovanje ne prizna, če je

a)

prvotna zapadlost zavarovanja krajša od 1 leta; ali

| b) | če je izpostavljenost kratkoročna izpostavljenost, za katero pristojni organi določijo, da zanjo namesto enoletne spodnje meje velja enodnevna spodnja meja vrednosti zapadlosti (M) v skladu z odstavkom 14 dela 2 Priloge VII. |
| --- | --- |

b)

če je izpostavljenost kratkoročna izpostavljenost, za katero pristojni organi določijo, da zanjo namesto enoletne spodnje meje velja enodnevna spodnja meja vrednosti zapadlosti (M) v skladu z odstavkom 14 dela 2 Priloge VII.

1.   OPREDELITEV ZAPADLOSTI

| 3. | Ob upoštevanju najdaljšega obdobja 5 let, je dejanska zapadlost osnovne obveznosti najdaljše možno preostalo obdobje, po izteku katerega mora dolžnik izpolniti svoje obveznosti. V skladu z odstavkom 4 je zapadlost kreditnega zavarovanja obdobje do prvega datuma, na katerega lahko zavarovanje preneha ali je lahko prekinjeno. |
| --- | --- |

3.

Ob upoštevanju najdaljšega obdobja 5 let, je dejanska zapadlost osnovne obveznosti najdaljše možno preostalo obdobje, po izteku katerega mora dolžnik izpolniti svoje obveznosti. V skladu z odstavkom 4 je zapadlost kreditnega zavarovanja obdobje do prvega datuma, na katerega lahko zavarovanje preneha ali je lahko prekinjeno.

| 4. | Če obstaja možnost prekinitve zavarovanja po lastni presoji izdajatelja zavarovanja, se kot obdobje zapadlosti zavarovanja uporabi obdobje do prvega datuma, na katerega se lahko ta možnost uveljavi. Če obstaja možnost prekinitve zavarovanja po lastni presoji kupca zavarovanja, pogoji dogovora ob uvedbi zavarovanja pa kreditno institucijo spodbujajo, da zaključi posel pred pogodbeno zapadlostjo, se kot obdobje zapadlosti zavarovanja uporabi obdobje do prvega datuma, na katerega se lahko ta možnost uveljavi; drugače se lahko šteje, da taka možnost nima vpliva na zapadlost zavarovanja. |
| --- | --- |

4.

Če obstaja možnost prekinitve zavarovanja po lastni presoji izdajatelja zavarovanja, se kot obdobje zapadlosti zavarovanja uporabi obdobje do prvega datuma, na katerega se lahko ta možnost uveljavi. Če obstaja možnost prekinitve zavarovanja po lastni presoji kupca zavarovanja, pogoji dogovora ob uvedbi zavarovanja pa kreditno institucijo spodbujajo, da zaključi posel pred pogodbeno zapadlostjo, se kot obdobje zapadlosti zavarovanja uporabi obdobje do prvega datuma, na katerega se lahko ta možnost uveljavi; drugače se lahko šteje, da taka možnost nima vpliva na zapadlost zavarovanja.

| 5. | Če ni možno preprečiti prenehanja kreditnega izvedenega finančnega instrumenta pred iztekom morebitnega obdobja mirovanja, po katerem se šteje, da je prišlo do neplačila osnovne obveznosti, se zapadlost zavarovanja zmanjša za trajanje obdobja mirovanja. |
| --- | --- |

5.

Če ni možno preprečiti prenehanja kreditnega izvedenega finančnega instrumenta pred iztekom morebitnega obdobja mirovanja, po katerem se šteje, da je prišlo do neplačila osnovne obveznosti, se zapadlost zavarovanja zmanjša za trajanje obdobja mirovanja.

2.   VREDNOTENJE ZAVAROVANJA

2.1.   Posli, za katere se uporablja stvarno kreditno zavarovanje – Enostavna metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

| 6. | Če obstaja neusklajenost med zapadlostjo izpostavljenosti in zapadlostjo zavarovanja, se zavarovanje s premoženjem ne prizna. |
| --- | --- |

6.

Če obstaja neusklajenost med zapadlostjo izpostavljenosti in zapadlostjo zavarovanja, se zavarovanje s premoženjem ne prizna.

2.2.   Posli, za katere se uporablja stvarno kreditno zavarovanje – Razvita metoda za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem

| 7. | Zapadlost kreditnega zavarovanja in zapadlost izpostavljenosti morata biti upoštevani v prilagojeni vrednosti zavarovanja s premoženjem v skladu z naslednjo formulo:
  CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)
  kjer je:
  CVA = nestanovitnosti prilagojena vrednost zavarovanja s premoženjem, kakor je določena v odstavku 33 dela 3, ali znesek izpostavljenosti, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;
  t = število preostalih let do dneva zapadlosti kreditnega zavarovanja, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali vrednost T, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;
  T = število preostalih let do dneva zapadlosti izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali 5 let, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;
  t* = 0.25.
  CVAM se upošteva kot CVA, dodatno prilagojen za neusklajenost zapadlosti, ki se vključi v formulo za izračun polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*), določene v odstavku 33 dela 3. |
| --- | --- |

7.

Zapadlost kreditnega zavarovanja in zapadlost izpostavljenosti morata biti upoštevani v prilagojeni vrednosti zavarovanja s premoženjem v skladu z naslednjo formulo:

CVAM = CVA × (t-t*)/(T-t*)

kjer je:

CVA = nestanovitnosti prilagojena vrednost zavarovanja s premoženjem, kakor je določena v odstavku 33 dela 3, ali znesek izpostavljenosti, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;

t = število preostalih let do dneva zapadlosti kreditnega zavarovanja, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali vrednost T, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;

T = število preostalih let do dneva zapadlosti izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali 5 let, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;

t* = 0.25.

CVAM se upošteva kot CVA, dodatno prilagojen za neusklajenost zapadlosti, ki se vključi v formulo za izračun polno prilagojene vrednosti izpostavljenosti (E*), določene v odstavku 33 dela 3.

2.3.   Posli, za katere se uporablja osebno zavarovanje

| 8. | Zapadlost kreditnega zavarovanja in zapadlost izpostavljenosti morata biti upoštevani v prilagojeni vrednosti kreditnega zavarovanja v skladu z naslednjo formulo:
  GA = G* × (t-t*)/(T-t*)
  kjer je:
  G* = znesek zavarovanja, prilagojen za morebitno valutno neusklajenost;
  GA = G*, prilagojen za morebitno neusklajeno zapadlost;
  t = število preostalih let do dneva zapadlosti kreditnega zavarovanja, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali vrednost T, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;
  T = število preostalih let do dneva zapadlosti izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali 5 let, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;
  t* = 0.25.
  GA se nato upošteva kot vrednost zavarovanja za namene odstavkov 83 do 92 dela 3. |
| --- | --- |

8.

Zapadlost kreditnega zavarovanja in zapadlost izpostavljenosti morata biti upoštevani v prilagojeni vrednosti kreditnega zavarovanja v skladu z naslednjo formulo:

GA = G* × (t-t*)/(T-t*)

kjer je:

G* = znesek zavarovanja, prilagojen za morebitno valutno neusklajenost;

GA = G*, prilagojen za morebitno neusklajeno zapadlost;

t = število preostalih let do dneva zapadlosti kreditnega zavarovanja, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali vrednost T, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;

T = število preostalih let do dneva zapadlosti izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavki 3 to 5, ali 5 let, odvisno od tega, katera vrednost je nižja;

t* = 0.25.

GA se nato upošteva kot vrednost zavarovanja za namene odstavkov 83 do 92 dela 3.

Del 5 – Kombinacije zmanjševanja kreditnega tveganja v standardiziranem pristopu

| 1. | V primeru, da kreditna institucija, ki izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, uporablja več kot eno obliko zmanjševanja kreditnega tveganja, ki krije eno samo izpostavljenost (npr. kreditna institucija uporablja tako zavarovanje s premoženjem kot osebno jamstvo za delno kritje izpostavljenosti), se od kreditne institucije zahteva, da izpostavljenost razdeli v deleže, krite s posameznim orodjem za zmanjšanje kreditnega tveganja (npr. delež, krit z zavarovanjem s premoženjem, in delež, krit z osebnim jamstvom), znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti pa mora biti za vsak delež izračunan ločeno v skladu z določbami členov 78 do 83 in s to prilogo. |
| --- | --- |

1.

V primeru, da kreditna institucija, ki izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, uporablja več kot eno obliko zmanjševanja kreditnega tveganja, ki krije eno samo izpostavljenost (npr. kreditna institucija uporablja tako zavarovanje s premoženjem kot osebno jamstvo za delno kritje izpostavljenosti), se od kreditne institucije zahteva, da izpostavljenost razdeli v deleže, krite s posameznim orodjem za zmanjšanje kreditnega tveganja (npr. delež, krit z zavarovanjem s premoženjem, in delež, krit z osebnim jamstvom), znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti pa mora biti za vsak delež izračunan ločeno v skladu z določbami členov 78 do 83 in s to prilogo.

| 2. | Če ima kreditno zavarovanje, ki ga zagotovi en sam izdajatelj zavarovanja, različne zapadlosti, se uporabi postopek, podoben opisanemu v odstavku 1. |
| --- | --- |

2.

Če ima kreditno zavarovanje, ki ga zagotovi en sam izdajatelj zavarovanja, različne zapadlosti, se uporabi postopek, podoben opisanemu v odstavku 1.

Del 6 – Košarica tehnik CRM

1.   KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENT NA PODLAGI PRVEGA NEPLAČILA

| 1. | Če kreditna institucija pridobi kreditno zavarovanje za več izpostavljenosti pod pogoji, da prvo neplačilo med izpostavljenostmi sproži plačilo na podlagi kreditnega zavarovanja, in da ta kreditni dogodek prekine pogodbo, lahko kreditna institucija prilagodi izračun zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneska pričakovanih izgub, ki bi v odsotnosti kreditnega zavarovanja dal najnižji znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti na podlagi členov 78 do 83 ali členi 84 do 89 v skladu s to prilogo, vendar samo, če je vrednost izpostavljenosti manjša ali enaka vrednosti kreditnega zavarovanja. |
| --- | --- |

1.

Če kreditna institucija pridobi kreditno zavarovanje za več izpostavljenosti pod pogoji, da prvo neplačilo med izpostavljenostmi sproži plačilo na podlagi kreditnega zavarovanja, in da ta kreditni dogodek prekine pogodbo, lahko kreditna institucija prilagodi izračun zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneska pričakovanih izgub, ki bi v odsotnosti kreditnega zavarovanja dal najnižji znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti na podlagi členov 78 do 83 ali členi 84 do 89 v skladu s to prilogo, vendar samo, če je vrednost izpostavljenosti manjša ali enaka vrednosti kreditnega zavarovanja.

2.   KREDITNI IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENT NA PODLAGI N-TEGA NEPLAČILA

| 2. | V primeru, da n-to neplačilo med izpostavljenostmi sproži plačilo na podlagi kreditnega zavarovanja, kreditna institucija, ki kupuje zavarovanje, prizna zavarovanje za namen izračuna zneskov s tveganju prilagojenih izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneskov pričakovanih izgub, samo če je bilo zavarovanje pridobljeno tudi za neplačila od 1 do n – 1, ali če je že prišlo do števila neplačil n – 1. V teh primerih se uporablja metodologija, določena v odstavku 1 za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi prvega neplačila, ustrezno spremenjena za produkte n-tega neplačila. |
| --- | --- |

2.

V primeru, da n-to neplačilo med izpostavljenostmi sproži plačilo na podlagi kreditnega zavarovanja, kreditna institucija, ki kupuje zavarovanje, prizna zavarovanje za namen izračuna zneskov s tveganju prilagojenih izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneskov pričakovanih izgub, samo če je bilo zavarovanje pridobljeno tudi za neplačila od 1 do n – 1, ali če je že prišlo do števila neplačil n – 1. V teh primerih se uporablja metodologija, določena v odstavku 1 za kreditne izvedene finančne instrumente na podlagi prvega neplačila, ustrezno spremenjena za produkte n-tega neplačila.

PRILOGA IX

LISTINJENJE

Del 1 – Opredelitve pojmov za namene Priloge IX

| 1. | V tej prilogi:






  — | „dodatni razpon“ pomeni pristojbine in drugi prihodki iz nadomestil, prejeti v zvezi listinjenimi izpostavljenostmi, zmanjšani za neto stroške in odhodke; |
| --- | --- | --- |

1.

V tej prilogi:

—

„dodatni razpon“ pomeni pristojbine in drugi prihodki iz nadomestil, prejeti v zvezi listinjenimi izpostavljenostmi, zmanjšani za neto stroške in odhodke;

| — | „vgrajena nakupna opcija“ pomeni pogodbena možnost, da originator začasno odkupi ali nadomesti pozicije listinjenja pred odplačilom vseh osnovnih izpostavljenosti, če znesek zapadlih izpostavljenosti pade pod določeno stopnjo; |
| --- | --- |

—

„vgrajena nakupna opcija“ pomeni pogodbena možnost, da originator začasno odkupi ali nadomesti pozicije listinjenja pred odplačilom vseh osnovnih izpostavljenosti, če znesek zapadlih izpostavljenosti pade pod določeno stopnjo;

| — | „likvidnostno posojilo“ pomeni pozicija listinjenja, ki izhaja iz pogodbenega sporazuma o financiranju za zagotavljanje pravočasnosti denarnih tokov investitorjem; |
| --- | --- |

—

„likvidnostno posojilo“ pomeni pozicija listinjenja, ki izhaja iz pogodbenega sporazuma o financiranju za zagotavljanje pravočasnosti denarnih tokov investitorjem;

| — | „kirb“ pomeni 8 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi bili v skladu s členi 84 do 89 izračunani za listinjene izpostavljenosti, če slednje ne bi bile listinjene, čemur se prišteje znesek pričakovanih izgub, povezan z izpostavljenostmi, izračunanimi v skladu z navedenimi členi; |
| --- | --- |

—

„kirb“ pomeni 8 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi bili v skladu s členi 84 do 89 izračunani za listinjene izpostavljenosti, če slednje ne bi bile listinjene, čemur se prišteje znesek pričakovanih izgub, povezan z izpostavljenostmi, izračunanimi v skladu z navedenimi členi;

| — | „metoda na podlagi bonitetnih ocen“ pomeni metoda izračunavanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije listinjenja v skladu z odstavki 46 do 51 dela 4; |
| --- | --- |

—

„metoda na podlagi bonitetnih ocen“ pomeni metoda izračunavanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije listinjenja v skladu z odstavki 46 do 51 dela 4;

| — | „metoda nadzorniške formule“ pomeni metoda izračunavanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije listinjenja v skladu z odstavki 52 do 54 dela 4; |
| --- | --- |

—

„metoda nadzorniške formule“ pomeni metoda izračunavanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicije listinjenja v skladu z odstavki 52 do 54 dela 4;

| — | „neocenjena pozicija“ pomeni pozicija listinjenja, ki nima primerne bonitetne ocene od primerne ECAI, kakor je določeno v členu 97; |
| --- | --- |

—

„neocenjena pozicija“ pomeni pozicija listinjenja, ki nima primerne bonitetne ocene od primerne ECAI, kakor je določeno v členu 97;

| — | „ocenjena pozicija“ pomeni pozicija listinjenja, ki ima primerno bonitetno oceno od primerne ECAI, kakor je določeno v členu 97; in |
| --- | --- |

—

„ocenjena pozicija“ pomeni pozicija listinjenja, ki ima primerno bonitetno oceno od primerne ECAI, kakor je določeno v členu 97; in

| — | „program s premoženjem kritih komercialnih zapisov“ (program „ABCP“) pomeni program listinjenj, iz katerega izdani vrednostni papirji so pretežno v obliki komercialnih zapisov s prvotno zapadlostjo do enega leta ali manj. |
| --- | --- |

—

„program s premoženjem kritih komercialnih zapisov“ (program „ABCP“) pomeni program listinjenj, iz katerega izdani vrednostni papirji so pretežno v obliki komercialnih zapisov s prvotno zapadlostjo do enega leta ali manj.

Del 2 – Minimalne zahteve za priznanje prenosa pomembnega deleža kreditnega tveganja ter izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub za listinjene izpostavljenosti

1.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PRIZNANJE PRENOSA POMEMBNEGA DELEŽA KREDITNEGA TVEGANJA V TRADICIONALNEM LISTINJENJU

| 1. | Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja tradicionalno listinjenje, lahko iz izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub izključi listinjene izpostavljenosti, če je bilo na tretje osebe prenesen pomemben delež kreditnega tveganja iz naslova listinjenih izpostavljenosti, pri čemer ta prenos ustreza naslednjim pogojem:






  a) | dokumentacija listinjenja odraža ekonomsko vsebino posla; |
| --- | --- | --- |

1.

Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja tradicionalno listinjenje, lahko iz izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneskov pričakovanih izgub izključi listinjene izpostavljenosti, če je bilo na tretje osebe prenesen pomemben delež kreditnega tveganja iz naslova listinjenih izpostavljenosti, pri čemer ta prenos ustreza naslednjim pogojem:

a)

dokumentacija listinjenja odraža ekonomsko vsebino posla;

| b) | listinjene izpostavljenosti so postavljene izven dosega kreditne institucije v vlogi originatorja in njenih upnikov, kar velja tudi za primer likvidacije in stečaja. Navedeno se utemelji z mnenjem kvalificiranega pravnega svetovalca; |
| --- | --- |

b)

listinjene izpostavljenosti so postavljene izven dosega kreditne institucije v vlogi originatorja in njenih upnikov, kar velja tudi za primer likvidacije in stečaja. Navedeno se utemelji z mnenjem kvalificiranega pravnega svetovalca;

| c) | izdani vrednostni papirji ne predstavljajo plačilnih obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja; |
| --- | --- |

c)

izdani vrednostni papirji ne predstavljajo plačilnih obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja;

| d) | prevzemnik je subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE); |
| --- | --- |

d)

prevzemnik je subjekt s posebnim namenom pri listinjenju (SSPE);

| e) | kreditna institucija originator ne ohrani dejanskega ali posrednega nadzora nad prenesenimi izpostavljenostmi. Šteje se, da je originator ohranil dejanski nadzor nad prenesenimi izpostavljenostmi, če ima pravico, da od prevzemnika ponovno odkupi predhodno prenesene izpostavljenosti z namenom, da pridobi določene koristi, ali če je dolžan ponovno prevzeti preneseno tveganje. Ohranitev pravic ali obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja do servisiranja pravic, ki se nanašajo na zadevne izpostavljenosti, sama po sebi ne predstavlja posrednega nadzora nad izpostavljenostmi; |
| --- | --- |

e)

kreditna institucija originator ne ohrani dejanskega ali posrednega nadzora nad prenesenimi izpostavljenostmi. Šteje se, da je originator ohranil dejanski nadzor nad prenesenimi izpostavljenostmi, če ima pravico, da od prevzemnika ponovno odkupi predhodno prenesene izpostavljenosti z namenom, da pridobi določene koristi, ali če je dolžan ponovno prevzeti preneseno tveganje. Ohranitev pravic ali obveznosti kreditne institucije v vlogi originatorja do servisiranja pravic, ki se nanašajo na zadevne izpostavljenosti, sama po sebi ne predstavlja posrednega nadzora nad izpostavljenostmi;

| f) | v primeru, da obstaja vgrajena nakupna opcija, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  i) | kreditna institucija v vlogi originatorja lahko vgrajeno nakupno opcijo uveljavi po svoji lastni presoji, |
| --- | --- | --- |

f)

v primeru, da obstaja vgrajena nakupna opcija, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

i)

kreditna institucija v vlogi originatorja lahko vgrajeno nakupno opcijo uveljavi po svoji lastni presoji,

| ii) | vgrajena nakupna opcija se lahko uveljavi samo, če 10 % ali manj prvotne vrednosti listinjenih izpostavljenosti ostane neamortiziranih, in |
| --- | --- |

ii)

vgrajena nakupna opcija se lahko uveljavi samo, če 10 % ali manj prvotne vrednosti listinjenih izpostavljenosti ostane neamortiziranih, in

| iii) | vgrajena nakupna opcija ni strukturirana tako, da bi preprečevala izgube pozicij iz naslova izboljšanja kreditne kvalitete ali drugih pozicij investitorjev, niti ni strukturirana na drugačen način, ki bi zagotavljal izboljšanje kreditne kvalitete; in |
| --- | --- |

iii)

vgrajena nakupna opcija ni strukturirana tako, da bi preprečevala izgube pozicij iz naslova izboljšanja kreditne kvalitete ali drugih pozicij investitorjev, niti ni strukturirana na drugačen način, ki bi zagotavljal izboljšanje kreditne kvalitete; in

| g) | dokumentacija listinjenja ne vsebuje klavzul, ki






  i) | razen v primeru določb o predčasnem odplačilu, zahtevajo, da kreditna institucija v vlogi originatorja izboljša pozicije v listinjenju, ki vključujejo, vendar niso omejene na spremembo osnovnih kreditnih izpostavljenosti ali na povečanje donosa, ki se izplača investitorjem zaradi poslabšanja kreditne kvalitete listinjenih izpostavljenosti, ali |
| --- | --- | --- |

g)

dokumentacija listinjenja ne vsebuje klavzul, ki

i)

razen v primeru določb o predčasnem odplačilu, zahtevajo, da kreditna institucija v vlogi originatorja izboljša pozicije v listinjenju, ki vključujejo, vendar niso omejene na spremembo osnovnih kreditnih izpostavljenosti ali na povečanje donosa, ki se izplača investitorjem zaradi poslabšanja kreditne kvalitete listinjenih izpostavljenosti, ali

| ii) | ki povečujejo donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju zaradi poslabšanja kreditne kvalitete osnovnega paketa. |
| --- | --- |

ii)

ki povečujejo donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju zaradi poslabšanja kreditne kvalitete osnovnega paketa.

2.   MINIMALNE ZAHTEVE ZA PRIZNANJE PRENOSA POMEMBNEGA DELEŽA KREDITNEGA TVEGANJA V SINTETIČNEM LISTINJENJU

| 2. | Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja sintetično listinjenje, lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneske pričakovanih izgub, za listinjene izpostavljenosti v skladu z odstavkoma 3 in 4 spodaj, če je bilo s stvarnim ali z osebnim kreditnim zavarovanjem na tretje osebe prenesen pomemben delež kreditnega tveganja, pri čemer prenos ustreza naslednjim pogojem:






  a) | dokumentacija listinjenja odraža ekonomsko vsebino posla; |
| --- | --- | --- |

2.

Kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja sintetično listinjenje, lahko izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, po potrebi pa tudi zneske pričakovanih izgub, za listinjene izpostavljenosti v skladu z odstavkoma 3 in 4 spodaj, če je bilo s stvarnim ali z osebnim kreditnim zavarovanjem na tretje osebe prenesen pomemben delež kreditnega tveganja, pri čemer prenos ustreza naslednjim pogojem:

a)

dokumentacija listinjenja odraža ekonomsko vsebino posla;

| b) | kreditno zavarovanje, s katerim se prenese kreditno tveganje, izpolnjuje merila primernosti in druge zahteve iz členov 90 do 93 za priznanje takega kreditnega zavarovanja. Za namene tega odstavka se subjekti s posebnim namenom ne priznajo kot primerni izdajatelji osebnih kreditnih zavarovanj; |
| --- | --- |

b)

kreditno zavarovanje, s katerim se prenese kreditno tveganje, izpolnjuje merila primernosti in druge zahteve iz členov 90 do 93 za priznanje takega kreditnega zavarovanja. Za namene tega odstavka se subjekti s posebnim namenom ne priznajo kot primerni izdajatelji osebnih kreditnih zavarovanj;

| c) | instrumenti, ki se uporabljajo za prenos kreditnega tveganja, ne vsebujejo zahtev ali pogojev, ki






  i) | zahtevajo večje prage bistvenosti, za katere se šteje, da se kreditno zavarovanje v primeru kreditnega dogodka ne sproži, če niso doseženi, |
| --- | --- | --- |

c)

instrumenti, ki se uporabljajo za prenos kreditnega tveganja, ne vsebujejo zahtev ali pogojev, ki

i)

zahtevajo večje prage bistvenosti, za katere se šteje, da se kreditno zavarovanje v primeru kreditnega dogodka ne sproži, če niso doseženi,

| ii) | dopuščajo prekinitev zavarovanja zaradi poslabšanja kreditne kvalitete osnovnih izpostavljenosti, |
| --- | --- |

ii)

dopuščajo prekinitev zavarovanja zaradi poslabšanja kreditne kvalitete osnovnih izpostavljenosti,

| iii) | razen v primeru določb o predčasnem odplačilu dolga, zahtevajo, da kreditna institucija v vlogi originatorja izboljša pozicije v listinjenju, |
| --- | --- |

iii)

razen v primeru določb o predčasnem odplačilu dolga, zahtevajo, da kreditna institucija v vlogi originatorja izboljša pozicije v listinjenju,

| iv) | povečujejo stroške kreditnih institucij za kreditno zavarovanje ali donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju zaradi poslabšanja kreditne kvalitete osnovnega paketa; in |
| --- | --- |

iv)

povečujejo stroške kreditnih institucij za kreditno zavarovanje ali donos, ki se izplača imetnikom pozicij v listinjenju zaradi poslabšanja kreditne kvalitete osnovnega paketa; in

| d) | od kvalificiranega pravnega svetovalca se pridobi mnenje, ki potrjuje izterljivost kreditnega zavarovanja v vseh zadevnih pravnih redih. |
| --- | --- |

d)

od kvalificiranega pravnega svetovalca se pridobi mnenje, ki potrjuje izterljivost kreditnega zavarovanja v vseh zadevnih pravnih redih.

3.   IZRAČUN ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI KREDITNE INSTITUCIJE V VLOGI ORIGINATORJA ZA IZPOSTAVLJENOSTI, LISTINJENE V SINTETIČNEM LISTINJENJU

| 3. | Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za listinjene izpostavljenosti, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja sintetično listinjenje, v skladu z odstavki 5 do 7 uporabi ustrezne metodologije izračunavanja iz dela 4 in ne metodologije iz členov 78 do 89. Za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub v skladu s členi 84 do 89, je znesek pričakovanih izgub iz naslova teh izpostavljenosti enak nič. |
| --- | --- |

3.

Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za listinjene izpostavljenosti, pri čemer so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, kreditna institucija v vlogi originatorja, ki uporablja sintetično listinjenje, v skladu z odstavki 5 do 7 uporabi ustrezne metodologije izračunavanja iz dela 4 in ne metodologije iz členov 78 do 89. Za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti in zneske pričakovanih izgub v skladu s členi 84 do 89, je znesek pričakovanih izgub iz naslova teh izpostavljenosti enak nič.

| 4. | Zaradi jasnosti se odstavek 3 nanaša na celotni paket izpostavljenosti, vključeno v listinjenje. Na podlagi odstavkov 5 do 7 se od kreditne institucije v vlogi originatorja zahteva, da v skladu z določbami dela 4 izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vse tranše v listinjenju, vključno s tistimi, ki jim je bilo priznano zmanjšanje kreditnega tveganja. Če se na primer tranša prenese na tretjo stranko z osebnim kreditnim zavarovanjem, se utež tveganja te tretje stranke uporabi za tranšo pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti kreditne institucije v vlogi originatorja. |
| --- | --- |

4.

Zaradi jasnosti se odstavek 3 nanaša na celotni paket izpostavljenosti, vključeno v listinjenje. Na podlagi odstavkov 5 do 7 se od kreditne institucije v vlogi originatorja zahteva, da v skladu z določbami dela 4 izračuna zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vse tranše v listinjenju, vključno s tistimi, ki jim je bilo priznano zmanjšanje kreditnega tveganja. Če se na primer tranša prenese na tretjo stranko z osebnim kreditnim zavarovanjem, se utež tveganja te tretje stranke uporabi za tranšo pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti kreditne institucije v vlogi originatorja.

3.1.   Obravnava neusklajenosti zapadlosti v sintetičnih listinjenjih

| 5. | Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavkom 3 se v skladu z odstavki 6 do 7 upošteva kakršna koli morebitna neusklajenost zapadlosti med kreditnim zavarovanjem, s katerim je doseženo tranširanje, in listinjenimi izpostavljenostmi. |
| --- | --- |

5.

Za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavkom 3 se v skladu z odstavki 6 do 7 upošteva kakršna koli morebitna neusklajenost zapadlosti med kreditnim zavarovanjem, s katerim je doseženo tranširanje, in listinjenimi izpostavljenostmi.

| 6. | Zapadlost listinjenih zapadlosti se upošteva kot najdaljša zapadlost katere koli izmed vseh zapadlostmi, vendar ne več kot pet let. Zapadlost kreditnega zavarovanja se določi v skladu s Prilogo VIII. |
| --- | --- |

6.

Zapadlost listinjenih zapadlosti se upošteva kot najdaljša zapadlost katere koli izmed vseh zapadlostmi, vendar ne več kot pet let. Zapadlost kreditnega zavarovanja se določi v skladu s Prilogo VIII.

| 7. | Kreditna institucija v vlogi originatorja zanemari vse morebitne neusklajenosti zapadlosti pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za tranše, katerih utež tveganja v skladu z delom 4 predstavlja 1 250 %. Za vse druge tranše se uporablja obravnava neusklajenosti zapadlosti, določena v Prilogi VIII, in sicer v skladu z naslednjo formulo:
  RW* je [RW(SP) × (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) × (T-t)/(T-t*)]
  kjer je:
  RW* = zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene člena 75(a);
  RW(Ass) = zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti, če ne bi bile listinjene, izračunani pro-rata;
  RW(SP) = zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v skladu z odstavkom 3, če ni bilo nikakršne neusklajenosti zapadlosti;
  T = zapadlost osnovnih izpostavljenosti, izražena v letih;
  t = zapadlost kreditnega zavarovanja, izražena v letih; in
  t* = 0.25. |
| --- | --- |

7.

Kreditna institucija v vlogi originatorja zanemari vse morebitne neusklajenosti zapadlosti pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za tranše, katerih utež tveganja v skladu z delom 4 predstavlja 1 250 %. Za vse druge tranše se uporablja obravnava neusklajenosti zapadlosti, določena v Prilogi VIII, in sicer v skladu z naslednjo formulo:

RW* je [RW(SP) × (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) × (T-t)/(T-t*)]

kjer je:

RW* = zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene člena 75(a);

RW(Ass) = zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za izpostavljenosti, če ne bi bile listinjene, izračunani pro-rata;

RW(SP) = zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v skladu z odstavkom 3, če ni bilo nikakršne neusklajenosti zapadlosti;

T = zapadlost osnovnih izpostavljenosti, izražena v letih;

t = zapadlost kreditnega zavarovanja, izražena v letih; in

t* = 0.25.

Del 3 – Zunanje bonitetne ocene

1.   ZAHTEVE, KI JIH MORAJO IZPOLNITI BONITETNE OCENE ECAI

| 1. | Da se lahko bonitetna ocena primerne ECAI uporabi za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z delom 4, mora ustrezati naslednjim pogojem:






  a) | ni nikakršne neskladnosti med vrstami plačil, ki se odražajo v bonitetni oceni, in vrstami plačil, do katerih je kreditna institucija upravičena v skladu s pogodbo, iz katere izhaja zadevna pozicija listinjenja; |
| --- | --- | --- |

1.

Da se lahko bonitetna ocena primerne ECAI uporabi za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z delom 4, mora ustrezati naslednjim pogojem:

a)

ni nikakršne neskladnosti med vrstami plačil, ki se odražajo v bonitetni oceni, in vrstami plačil, do katerih je kreditna institucija upravičena v skladu s pogodbo, iz katere izhaja zadevna pozicija listinjenja;

| b) | je javno dostopna na trgu. Šteje se, da so bonitetne ocene javno dostopne, samo če so objavljene na javno dostopnem forumu in vključene v matriko prehodov ECAI. Šteje se, da bonitetne ocene niso javno dostopne, če so dostopne samo omejenemu številu oseb. |
| --- | --- |

b)

je javno dostopna na trgu. Šteje se, da so bonitetne ocene javno dostopne, samo če so objavljene na javno dostopnem forumu in vključene v matriko prehodov ECAI. Šteje se, da bonitetne ocene niso javno dostopne, če so dostopne samo omejenemu številu oseb.

2.   UPORABA BONITETNIH OCEN

| 2. | Kreditna institucija lahko imenuje eno ali več primernih ECAI, katerih bonitetne ocene se v skladu s členi 94 do 101 uporabijo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti („imenovana ECAI“). |
| --- | --- |

2.

Kreditna institucija lahko imenuje eno ali več primernih ECAI, katerih bonitetne ocene se v skladu s členi 94 do 101 uporabijo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti („imenovana ECAI“).

| 3. | V skladu s spodaj navedenimi odstavki 5 do 7 morajo kreditne institucije za svoje pozicije listinjenja dosledno uporabljati bonitetne ocene imenovanih ECAI. |
| --- | --- |

3.

V skladu s spodaj navedenimi odstavki 5 do 7 morajo kreditne institucije za svoje pozicije listinjenja dosledno uporabljati bonitetne ocene imenovanih ECAI.

| 4. | V skladu z odstavkoma 5 in 6 kreditna institucija ne sme za svoje pozicije v nekaterih tranšah uporabiti bonitetne ocene ene ECAI, za svoje pozicije v drugih tranšah v isti strukturi, ki jih je ali jih ni ocenila prva ECAI, pa bonitetne ocene druge ECAI. |
| --- | --- |

4.

V skladu z odstavkoma 5 in 6 kreditna institucija ne sme za svoje pozicije v nekaterih tranšah uporabiti bonitetne ocene ene ECAI, za svoje pozicije v drugih tranšah v isti strukturi, ki jih je ali jih ni ocenila prva ECAI, pa bonitetne ocene druge ECAI.

| 5. | V primerih, kjer ima pozicija dve bonitetni oceni imenovanih ECAI, kreditna institucija uporabi manj ugodno bonitetno oceno. |
| --- | --- |

5.

V primerih, kjer ima pozicija dve bonitetni oceni imenovanih ECAI, kreditna institucija uporabi manj ugodno bonitetno oceno.

| 6. | V primerih, v katerih ima pozicija več kot dve bonitetni oceni imenovanih ECAI, se uporabita dve najugodnejši bonitetni oceni. Če sta dve najugodnejši bonitetni oceni različni, se uporabi manj ugodna bonitetna ocena. |
| --- | --- |

6.

V primerih, v katerih ima pozicija več kot dve bonitetni oceni imenovanih ECAI, se uporabita dve najugodnejši bonitetni oceni. Če sta dve najugodnejši bonitetni oceni različni, se uporabi manj ugodna bonitetna ocena.

| 7. | Če se kreditno zavarovanje, ki izpolnjuje pogoje iz členov 90 do 93, zagotovi neposredno SSPE, in se odraža v bonitetni oceni pozicije, ki jo poda imenovana ECAI, se lahko uporabi utež tveganja, povezana s to bonitetno oceno. Če zavarovanje ne izpolnjuje pogojev iz členov 90 do 93, se bonitetna ocena ne prizna. V primeru, da se kreditno zavarovanje ne zagotovi SSPE, temveč neposredno poziciji listinjenja, se bonitetna ocena ne prizna. |
| --- | --- |

7.

Če se kreditno zavarovanje, ki izpolnjuje pogoje iz členov 90 do 93, zagotovi neposredno SSPE, in se odraža v bonitetni oceni pozicije, ki jo poda imenovana ECAI, se lahko uporabi utež tveganja, povezana s to bonitetno oceno. Če zavarovanje ne izpolnjuje pogojev iz členov 90 do 93, se bonitetna ocena ne prizna. V primeru, da se kreditno zavarovanje ne zagotovi SSPE, temveč neposredno poziciji listinjenja, se bonitetna ocena ne prizna.

3.   VZPOREJANJE

| 8. | Pristojni organi določijo, s katero stopnjo kreditne kvalitete v tabelah iz dela 4 se poveže posamezna bonitetna ocena primerne ECAI. Pri tem pristojni organi razlikujejo med relativnimi stopnjami tveganja, ki jih odraža posamezna bonitetna ocena. Upoštevajo tudi kvantitativne dejavnike, kot so stopnje neplačil in/ali stopnje izgub, in kvalitativne dejavnike, kot je skupina poslov, ki jih oceni ECAI, ter pomen bonitetne ocene. |
| --- | --- |

8.

Pristojni organi določijo, s katero stopnjo kreditne kvalitete v tabelah iz dela 4 se poveže posamezna bonitetna ocena primerne ECAI. Pri tem pristojni organi razlikujejo med relativnimi stopnjami tveganja, ki jih odraža posamezna bonitetna ocena. Upoštevajo tudi kvantitativne dejavnike, kot so stopnje neplačil in/ali stopnje izgub, in kvalitativne dejavnike, kot je skupina poslov, ki jih oceni ECAI, ter pomen bonitetne ocene.

| 9. | Pristojni organi si prizadevajo, da zagotovijo, da za pozicije listinjenja, za katere se na podlagi bonitetnih ocen primernih ECAI uporabi enaka utež tveganja, veljajo enakovredne stopnje kreditnega tveganja. To vključuje tudi spremembo njihovega določanja glede na stopnjo kreditne kvalitete, s katero se poveže določena bonitetna ocena. |
| --- | --- |

9.

Pristojni organi si prizadevajo, da zagotovijo, da za pozicije listinjenja, za katere se na podlagi bonitetnih ocen primernih ECAI uporabi enaka utež tveganja, veljajo enakovredne stopnje kreditnega tveganja. To vključuje tudi spremembo njihovega določanja glede na stopnjo kreditne kvalitete, s katero se poveže določena bonitetna ocena.

Del 4 – Izračun

1.   IZRAČUN ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI

| 1. | Za namene člena 96 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja izračunajo tako, da se za vrednost izpostavljenosti pozicije uporabi ustrezna utež tveganja, kakor je določeno v tem delu. |
| --- | --- |

1.

Za namene člena 96 se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja izračunajo tako, da se za vrednost izpostavljenosti pozicije uporabi ustrezna utež tveganja, kakor je določeno v tem delu.

| 2. | V skladu z odstavkom 3:






  a) | če kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavki 6 do 36, je vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije listinjenja enaka njeni bilančni vrednosti; |
| --- | --- | --- |

2.

V skladu z odstavkom 3:

a)

če kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavki 6 do 36, je vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije listinjenja enaka njeni bilančni vrednosti;

| b) | če kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavki 37 do 76, se vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije listinjenja izračuna vključno s popravki vrednosti; in |
| --- | --- |

b)

če kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavki 37 do 76, se vrednost izpostavljenosti bilančne pozicije listinjenja izračuna vključno s popravki vrednosti; in

| c) | vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije listinjenja je enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijskim koeficientom, kakor je predpisano v tej prilogi. Konverzijski koeficient znaša 100 %, razen če ni drugače določeno. |
| --- | --- |

c)

vrednost izpostavljenosti zunajbilančne pozicije listinjenja je enaka njeni nominalni vrednosti, pomnoženi s konverzijskim koeficientom, kakor je predpisano v tej prilogi. Konverzijski koeficient znaša 100 %, razen če ni drugače določeno.

| 3. | Vrednost izpostavljenosti pozicije listinjenja iz naslova izvedenega finančnega instrumenta, navedenega v Prilogi IV, se določi v skladu s Prilogo III. |
| --- | --- |

3.

Vrednost izpostavljenosti pozicije listinjenja iz naslova izvedenega finančnega instrumenta, navedenega v Prilogi IV, se določi v skladu s Prilogo III.

| 4. | Če se za pozicijo listinjenja uporablja stvarno kreditno zavarovanje, se lahko vrednost izpostavljenosti te pozicije spremeni v skladu z zahtevami iz Priloge VIII, kakor je določeno v nadaljevanju te priloge. |
| --- | --- |

4.

Če se za pozicijo listinjenja uporablja stvarno kreditno zavarovanje, se lahko vrednost izpostavljenosti te pozicije spremeni v skladu z zahtevami iz Priloge VIII, kakor je določeno v nadaljevanju te priloge.

| 5. | Če ima kreditna institucija v listinjenju dve ali več prekrivajočih se pozicij, se od nje zahteva, da v obsegu prekrivanja v svoj izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vključi zgolj pozicijo ali del pozicije, ki daje višje zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Za namene tega odstavka „prekrivanje“ pomeni, da pozicije v celoti ali delno predstavljajo izpostavljenost do enakega tveganja tako, da v obsegu prekrivanja obstaja ena sama izpostavljenost. |
| --- | --- |

5.

Če ima kreditna institucija v listinjenju dve ali več prekrivajočih se pozicij, se od nje zahteva, da v obsegu prekrivanja v svoj izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti vključi zgolj pozicijo ali del pozicije, ki daje višje zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Za namene tega odstavka „prekrivanje“ pomeni, da pozicije v celoti ali delno predstavljajo izpostavljenost do enakega tveganja tako, da v obsegu prekrivanja obstaja ena sama izpostavljenost.

2.   IZRAČUN ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO STANDARDIZIRANEM PRISTOPU

| 6. | V skladu z odstavkom 8 se znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti ocenjene pozicije listinjenja izračuna tako, da se za vrednost izpostavljenosti uporabi utež tveganja, povezana s stopnjo kreditne kvalitete, s katero so pristojni organi v skladu s členom 98 povezali ustrezno bonitetno oceno, kakor je določeno v tabelah 1 in 2. |
| --- | --- |

6.

V skladu z odstavkom 8 se znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti ocenjene pozicije listinjenja izračuna tako, da se za vrednost izpostavljenosti uporabi utež tveganja, povezana s stopnjo kreditne kvalitete, s katero so pristojni organi v skladu s členom 98 povezali ustrezno bonitetno oceno, kakor je določeno v tabelah 1 in 2.

Tabela 1

Pozicije brez pozicij s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 ali pod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 20 % | 50 % | 100 % | 350 % | 1 250 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

4

5 ali pod

Utež tveganja

20 %

50 %

100 %

350 %

1 250 %

Tabela 2

Pozicije s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami

| Stopnja kreditne kvalitete | 1 | 2 | 3 | Vse druge bonitetne ocene |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utež tveganja | 20 % | 50 % | 100 % | 1 250 % |

Stopnja kreditne kvalitete

1

2

3

Vse druge bonitetne ocene

Utež tveganja

20 %

50 %

100 %

1 250 %

| 7. | V skladu z odstavki 10 do 15 se znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti neocenjene pozicije listinjenja izračuna z uporabo uteži tveganja 1 250 %. |
| --- | --- |

7.

V skladu z odstavki 10 do 15 se znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti neocenjene pozicije listinjenja izračuna z uporabo uteži tveganja 1 250 %.

2.1.   Kreditne institucije v vlogi originatorja in kreditne institucije v vlogi sponzorja

| 8. | Za kreditno institucijo v vlogi originatorja ali kreditno institucijo v vlogi sponzorja se lahko zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v zvezi z njenimi pozicijami v listinjenju, omejijo na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi bili izračunani za listinjene izpostavljenosti, če ne bi bile listinjene v skladu s predvideno uporabo uteži tveganja 150 % za vse zapadle postavke in postavke, ki med listinjenimi izpostavljenostmi spadajo v „zelo tvegane regulatorne kategorije“. |
| --- | --- |

8.

Za kreditno institucijo v vlogi originatorja ali kreditno institucijo v vlogi sponzorja se lahko zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v zvezi z njenimi pozicijami v listinjenju, omejijo na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi bili izračunani za listinjene izpostavljenosti, če ne bi bile listinjene v skladu s predvideno uporabo uteži tveganja 150 % za vse zapadle postavke in postavke, ki med listinjenimi izpostavljenostmi spadajo v „zelo tvegane regulatorne kategorije“.

2.2.   Obravnava neocenjenih pozicij

| 9. | Kreditne institucije, ki imajo neocenjeno pozicijo listinjenja, lahko uporabijo obravnavo iz odstavka 10 za izračun zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti za to pozicijo pod pogojem, da je sestava paketa listinjenih izpostavljenosti znana v vsakem trenutku. |
| --- | --- |

9.

Kreditne institucije, ki imajo neocenjeno pozicijo listinjenja, lahko uporabijo obravnavo iz odstavka 10 za izračun zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti za to pozicijo pod pogojem, da je sestava paketa listinjenih izpostavljenosti znana v vsakem trenutku.

| 10. | Kreditna institucija lahko uporabi tehtano povprečje uteži tveganja, ki bi ga za listinjene izpostavljenosti iz členov 78 do 83 uporabila kreditna institucija, ki je imetnik izpostavljenosti, pomnoženih z razmerjem koncentracije. To razmerje koncentracije je enako vsoti nominalnih zneskov vseh tranš, deljeni z vsoto nominalnih zneskov tranš, podrejenih ali pari passu s tranšo, v kateri je pozicija, vključno s to tranšo. Dobljena utež tveganja ni višja od 1 250 % ali nižja od katere koli uteži tveganja, ki se uporablja za ocenjeno nadrejeno tranšo. Če kreditna institucija ne more določiti uteži tveganja, ki bi bile uporabljene za listinjene izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, uporabi za pozicijo utež tveganja 1 250 %. |
| --- | --- |

10.

Kreditna institucija lahko uporabi tehtano povprečje uteži tveganja, ki bi ga za listinjene izpostavljenosti iz členov 78 do 83 uporabila kreditna institucija, ki je imetnik izpostavljenosti, pomnoženih z razmerjem koncentracije. To razmerje koncentracije je enako vsoti nominalnih zneskov vseh tranš, deljeni z vsoto nominalnih zneskov tranš, podrejenih ali pari passu s tranšo, v kateri je pozicija, vključno s to tranšo. Dobljena utež tveganja ni višja od 1 250 % ali nižja od katere koli uteži tveganja, ki se uporablja za ocenjeno nadrejeno tranšo. Če kreditna institucija ne more določiti uteži tveganja, ki bi bile uporabljene za listinjene izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, uporabi za pozicijo utež tveganja 1 250 %.

2.3.   Obravnava pozicij listinjenja v tranši druge izgube ali boljši tranši v programu ABCP

| 11. | Če je na voljo ugodnejša obravnava na podlagi določb o likvidnostnih posojilih iz odstavkov 13 do 15, lahko kreditna institucija uporabi, za pozicije listinjenja, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 12, utež tveganja, ki je večja od 100 % ali najvišjo med utežmi tveganji, ki bi jih za katero koli od listinjenih izpostavljenosti iz členov 78 do 83 uporabila kreditna institucija, ki je imetnik izpostavljenosti. |
| --- | --- |

11.

Če je na voljo ugodnejša obravnava na podlagi določb o likvidnostnih posojilih iz odstavkov 13 do 15, lahko kreditna institucija uporabi, za pozicije listinjenja, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 12, utež tveganja, ki je večja od 100 % ali najvišjo med utežmi tveganji, ki bi jih za katero koli od listinjenih izpostavljenosti iz členov 78 do 83 uporabila kreditna institucija, ki je imetnik izpostavljenosti.

| 12. | Da bi bila obravnava iz odstavka 11 na voljo, je pozicija listinjenja:






  a) | v tranši, ki je ekonomsko uvrščena v poziciji druge izgube ali bolje v listinjenju, pri čemer mora tranša prve izgube tranši druge izgube zagotoviti smiselno izboljšavo kreditne bonitete; |
| --- | --- | --- |

12.

Da bi bila obravnava iz odstavka 11 na voljo, je pozicija listinjenja:

a)

v tranši, ki je ekonomsko uvrščena v poziciji druge izgube ali bolje v listinjenju, pri čemer mora tranša prve izgube tranši druge izgube zagotoviti smiselno izboljšavo kreditne bonitete;

| b) | kvalitete, ki je enakovredna naložbenemu razredu ali boljša; in |
| --- | --- |

b)

kvalitete, ki je enakovredna naložbenemu razredu ali boljša; in

| c) | v lasti kreditne institucije, ki ni imetnik pozicije v tranši prve izgube. |
| --- | --- |

c)

v lasti kreditne institucije, ki ni imetnik pozicije v tranši prve izgube.

2.4.   Obravnava neocenjenih likvidnostnih posojil

2.4.1.   Primerna likvidnostna posojila

| 13. | Če so izpolnjeni naslednji pogoji, se lahko za določitev vrednosti izpostavljenosti nominalnega zneska likvidnostnega posojila s prvotno zapadlostjo enega leta ali manj za ta znesek uporabi konverzijski koeficient 20 %, za nominalni znesek likvidnostnega posojila s prvotno zapadlostjo več kot enega leta pa konverzijski koeficient 50 %:






  a) | v dokumentaciji likvidnostnega posojila se jasno določijo in omejijo okoliščine, v katerih se lahko črpa posojilo; |
| --- | --- | --- |

13.

Če so izpolnjeni naslednji pogoji, se lahko za določitev vrednosti izpostavljenosti nominalnega zneska likvidnostnega posojila s prvotno zapadlostjo enega leta ali manj za ta znesek uporabi konverzijski koeficient 20 %, za nominalni znesek likvidnostnega posojila s prvotno zapadlostjo več kot enega leta pa konverzijski koeficient 50 %:

a)

v dokumentaciji likvidnostnega posojila se jasno določijo in omejijo okoliščine, v katerih se lahko črpa posojilo;

| b) | posojilo ni mogoče črpati za zagotavljanje podpore kreditni kvaliteti tako, da se krijejo izgube, ki so nastale že v času črpanja – na primer z zagotavljanjem likvidnosti v zvezi z neplačanimi izpostavljenostmi v času črpanja ali s pridobitvijo sredstev po več kot pošteni vrednosti; |
| --- | --- |

b)

posojilo ni mogoče črpati za zagotavljanje podpore kreditni kvaliteti tako, da se krijejo izgube, ki so nastale že v času črpanja – na primer z zagotavljanjem likvidnosti v zvezi z neplačanimi izpostavljenostmi v času črpanja ali s pridobitvijo sredstev po več kot pošteni vrednosti;

| c) | posojilo se ne uporablja za zagotovitev stalnega ali rednega financiranja za listinjenje; |
| --- | --- |

c)

posojilo se ne uporablja za zagotovitev stalnega ali rednega financiranja za listinjenje;

| d) | odplačilo črpanj iz naslova posojila ni podrejeno terjatvam investitorjev, ki izhajajo iz obrestnih ali valutnih izvedenih finančnih instrumentov, nadomestil ali podobnih drugih plačil, niti zanj ne velja oprostitev ali odlog; |
| --- | --- |

d)

odplačilo črpanj iz naslova posojila ni podrejeno terjatvam investitorjev, ki izhajajo iz obrestnih ali valutnih izvedenih finančnih instrumentov, nadomestil ali podobnih drugih plačil, niti zanj ne velja oprostitev ali odlog;

| e) | posojila ni mogoče črpati potem, ko so izčrpane vse ustrezne izboljšave kreditne kvalitete, ki bi lahko koristile likvidnostnemu posojilu; |
| --- | --- |

e)

posojila ni mogoče črpati potem, ko so izčrpane vse ustrezne izboljšave kreditne kvalitete, ki bi lahko koristile likvidnostnemu posojilu;

| f) | posojilo mora vsebovati določbo, ki sproži samodejno zmanjšanje zneska, ki se ga lahko črpa, za znesek neplačanih izpostavljenosti, kjer ima neplačilo pomen, opredeljen v členih 84 do 89 ali kjer je paket listinjenih izpostavljenosti sestavljen iz ocenjenih instrumentov, ki prekinejo posojilo, če povprečna kvaliteta paketa pade pod naložbeni razred. |
| --- | --- |

f)

posojilo mora vsebovati določbo, ki sproži samodejno zmanjšanje zneska, ki se ga lahko črpa, za znesek neplačanih izpostavljenosti, kjer ima neplačilo pomen, opredeljen v členih 84 do 89 ali kjer je paket listinjenih izpostavljenosti sestavljen iz ocenjenih instrumentov, ki prekinejo posojilo, če povprečna kvaliteta paketa pade pod naložbeni razred.

Utež tveganja, ki se uporabi, je največja utež tveganja, ki bi jo za katere koli listinjene izpostavljenosti v skladu s členi 78 to 83 uporabila kreditna institucija, ki je imetnik izpostavljenosti.

2.4.2.   Likvidnostna posojila, ki se lahko črpajo samo v primeru splošne tržne motnje

| 14. | Za določitev vrednosti izpostavljenosti se lahko uporabi konverzijski koeficient 0 % za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki se ga lahko črpa samo v primeru splošne tržne motnje (tj. če skozi različne posle več kot en SPE ne zmore obnoviti komercialnega zapisa, ki zapada, ta nezmožnost pa ni posledica oslabitve kreditne kvalitete SPE ali kreditne kvalitete listinjenih izpostavljenosti), če so izpolnjeni pogoji, določeni v odstavku 13. |
| --- | --- |

14.

Za določitev vrednosti izpostavljenosti se lahko uporabi konverzijski koeficient 0 % za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki se ga lahko črpa samo v primeru splošne tržne motnje (tj. če skozi različne posle več kot en SPE ne zmore obnoviti komercialnega zapisa, ki zapada, ta nezmožnost pa ni posledica oslabitve kreditne kvalitete SPE ali kreditne kvalitete listinjenih izpostavljenosti), če so izpolnjeni pogoji, določeni v odstavku 13.

2.4.3.   Posojila z denarnim predplačilom

| 15. | Za določitev vrednosti izpostavljenosti se lahko uporabi konverzijski koeficient 0 % za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki je brezpogojno preklicno, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 14 in če je odplačilo črpanj iz posojila nadrejeno kakršnim koli drugim terjatvam iz naslova denarnih tokov, ki izhajajo iz listinjenih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

15.

Za določitev vrednosti izpostavljenosti se lahko uporabi konverzijski koeficient 0 % za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki je brezpogojno preklicno, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 14 in če je odplačilo črpanj iz posojila nadrejeno kakršnim koli drugim terjatvam iz naslova denarnih tokov, ki izhajajo iz listinjenih izpostavljenosti.

2.5.   Dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu

| 16. | Poleg zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v zvezi s pozicijami listinjenja, kreditna institucija v vlogi originatorja izračuna znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti v skladu z metodo, določeno v odstavkih 17 do 33, ko proda obnavljajoče se izpostavljenosti v listinjenje, ki vsebuje določbo o predčasnem odplačilu. |
| --- | --- |

16.

Poleg zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v zvezi s pozicijami listinjenja, kreditna institucija v vlogi originatorja izračuna znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti v skladu z metodo, določeno v odstavkih 17 do 33, ko proda obnavljajoče se izpostavljenosti v listinjenje, ki vsebuje določbo o predčasnem odplačilu.

| 17. | Kreditna institucija izračuna znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti v zvezi z vsoto koristi originatorja in koristi investitorja. |
| --- | --- |

17.

Kreditna institucija izračuna znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti v zvezi z vsoto koristi originatorja in koristi investitorja.

| 18. | Za strukture listinjenja, pri katerih listinjene izpostavljenosti zajemajo obnavljajoče se in neobnavljajoče se izpostavljenosti, kreditna institucija v vlogi originatorja uporabi obravnavo opisano v odstavkih 19 do 31, za del osnovnega paketa, ki vsebuje obnavljajoče se izpostavljenosti. |
| --- | --- |

18.

Za strukture listinjenja, pri katerih listinjene izpostavljenosti zajemajo obnavljajoče se in neobnavljajoče se izpostavljenosti, kreditna institucija v vlogi originatorja uporabi obravnavo opisano v odstavkih 19 do 31, za del osnovnega paketa, ki vsebuje obnavljajoče se izpostavljenosti.

| 19. | Za namene odstavkov 16 do 31, „koristi originatorja“ pomeni znesek izpostavljenosti fiktivnega dela paketa črpanih zneskov, ki je prodana v listinjenje, katerega delež v razmerju do zneska celotnega paketa, prodanega v strukturo, določa delež denarnih tokov iz glavnice in obresti in drugih povezanih zneskov, ki niso na voljo za opravljanje plačil tistim, ki imajo pozicije listinjenja v listinjenju.
  Da se koristi kvalificirajo kot koristi originatorja, ne smejo biti podrejene koristim investitorjev.
  „Koristi investitorjev“ pomeni znesek izpostavljenosti preostalega fiktivnega dela paketa črpanih zneskov. |
| --- | --- |

19.

Za namene odstavkov 16 do 31, „koristi originatorja“ pomeni znesek izpostavljenosti fiktivnega dela paketa črpanih zneskov, ki je prodana v listinjenje, katerega delež v razmerju do zneska celotnega paketa, prodanega v strukturo, določa delež denarnih tokov iz glavnice in obresti in drugih povezanih zneskov, ki niso na voljo za opravljanje plačil tistim, ki imajo pozicije listinjenja v listinjenju.

Da se koristi kvalificirajo kot koristi originatorja, ne smejo biti podrejene koristim investitorjev.

„Koristi investitorjev“ pomeni znesek izpostavljenosti preostalega fiktivnega dela paketa črpanih zneskov.

| 20. | Šteje se, da izpostavljenost kreditne institucije originatorja, povezana z njenimi pravicami v zvezi s koristmi originatorja, ni pozicija listinjenja, ampak izpostavljenost pro rata do listinjenih izpostavljenosti, kakor da slednje ne bi bile listinjene. |
| --- | --- |

20.

Šteje se, da izpostavljenost kreditne institucije originatorja, povezana z njenimi pravicami v zvezi s koristmi originatorja, ni pozicija listinjenja, ampak izpostavljenost pro rata do listinjenih izpostavljenosti, kakor da slednje ne bi bile listinjene.

2.5.1.   Izvzetja iz obravnave predčasnega odplačila

| 21. | Originatorji naslednjih vrst listinjenja so izvzeti iz kapitalske zahteve iz odstavka 16:






  a) | listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti, pri čemer investitorji ostanejo povsem izpostavljeni do vseh prihodnjih črpanj posojilojemalcev, tako da se tveganje iz osnovnega posojila ne prenese nazaj na kreditno institucijo v vlogi originatorja, tudi če pride do dogodka predčasnega odplačila, in |
| --- | --- | --- |

21.

Originatorji naslednjih vrst listinjenja so izvzeti iz kapitalske zahteve iz odstavka 16:

a)

listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti, pri čemer investitorji ostanejo povsem izpostavljeni do vseh prihodnjih črpanj posojilojemalcev, tako da se tveganje iz osnovnega posojila ne prenese nazaj na kreditno institucijo v vlogi originatorja, tudi če pride do dogodka predčasnega odplačila, in

| b) | listinjenja, pri katerih določbo o predčasnem odplačilu sprožijo izključno dogodki, ki niso povezani z donosnostjo listinjenih sredstev ali kreditne institucije v vlogi originatorja, kot so bistvene spremembe davčnih zakonov ali predpisov. |
| --- | --- |

b)

listinjenja, pri katerih določbo o predčasnem odplačilu sprožijo izključno dogodki, ki niso povezani z donosnostjo listinjenih sredstev ali kreditne institucije v vlogi originatorja, kot so bistvene spremembe davčnih zakonov ali predpisov.

2.5.2.   Maksimalna kapitalska zahteva

| 22. | Za kreditno institucijo originator, za katero velja zahteva iz odstavka 16, vsota zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v zvezi z njenimi pozicijami v interesu investitorjev in zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v skladu z odstavkom 16, ni večja od večjih izmed:






  a) | zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v zvezi z njenimi pozicijami v korist investitorjev; in |
| --- | --- | --- |

22.

Za kreditno institucijo originator, za katero velja zahteva iz odstavka 16, vsota zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v zvezi z njenimi pozicijami v interesu investitorjev in zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v skladu z odstavkom 16, ni večja od večjih izmed:

a)

zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v zvezi z njenimi pozicijami v korist investitorjev; in

| b) | zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih v zvezi z listinjenimi izpostavljenostmi izračunala kreditna institucija, ki je imetnik izpostavljenosti, če ne bi bile listinjene v znesku, ki je enak koristim investitorjev. |
| --- | --- |

b)

zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi jih v zvezi z listinjenimi izpostavljenostmi izračunala kreditna institucija, ki je imetnik izpostavljenosti, če ne bi bile listinjene v znesku, ki je enak koristim investitorjev.

| 23. | Odbitek morebitnih neto zaslužkov iz naslova kapitalizacije prihodnjega dobička, zahtevanega v skladu s členom 57, se obravnava izven maksimalnega zneska, navedenega v odstavku 22. |
| --- | --- |

23.

Odbitek morebitnih neto zaslužkov iz naslova kapitalizacije prihodnjega dobička, zahtevanega v skladu s členom 57, se obravnava izven maksimalnega zneska, navedenega v odstavku 22.

2.5.3.   Izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

| 24. | Znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti, ki se izračuna v skladu z odstavkom 16, se določi tako, da se znesek interesa investitorjev pomnoži s produktom ustreznega konverzijskega odstotka, kakor je navedeno v odstavkih 26 do 33, in tehtanim povprečjem uteži tveganja, ki bi bila uporabljena za listinjene izpostavljenosti, če izpostavljenosti ne bi bile listinjene. |
| --- | --- |

24.

Znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti, ki se izračuna v skladu z odstavkom 16, se določi tako, da se znesek interesa investitorjev pomnoži s produktom ustreznega konverzijskega odstotka, kakor je navedeno v odstavkih 26 do 33, in tehtanim povprečjem uteži tveganja, ki bi bila uporabljena za listinjene izpostavljenosti, če izpostavljenosti ne bi bile listinjene.

| 25. | Šteje se, da je določba o predčasnem odplačilu „kontrolirana“, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | kreditna institucija v vlogi originatorja ima ustrezen kapitalski/likvidnostni načrt, ki ji zagotavlja dovolj kapitala in likvidnosti v primeru predčasnega odplačila; |
| --- | --- | --- |

25.

Šteje se, da je določba o predčasnem odplačilu „kontrolirana“, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

kreditna institucija v vlogi originatorja ima ustrezen kapitalski/likvidnostni načrt, ki ji zagotavlja dovolj kapitala in likvidnosti v primeru predčasnega odplačila;

| b) | skozi celotno trajanje posla obstaja delitev pro rata med koristmi originatorja in koristmi investitorjev v zvezi s plačilom obresti in glavnice, izdatkov, izgub in izterjav na podlagi zapadlih denarnih terjatev iz bilance na eni ali več referenčnih točkah v vsakem mesecu; |
| --- | --- |

b)

skozi celotno trajanje posla obstaja delitev pro rata med koristmi originatorja in koristmi investitorjev v zvezi s plačilom obresti in glavnice, izdatkov, izgub in izterjav na podlagi zapadlih denarnih terjatev iz bilance na eni ali več referenčnih točkah v vsakem mesecu;

| c) | šteje se, da je obdobje odplačila dovolj dolgo, če se 90 % skupnega dolga (koristi originatorja in koristi investitorjev), ki zapade na začetku obdobja predčasnega odplačila dolga, odplača ali evidentira kot neplačan; |
| --- | --- |

c)

šteje se, da je obdobje odplačila dovolj dolgo, če se 90 % skupnega dolga (koristi originatorja in koristi investitorjev), ki zapade na začetku obdobja predčasnega odplačila dolga, odplača ali evidentira kot neplačan;

| d) | hitrost odplačila ni večja od hitrosti, ki bi bila dosežena z linearno amortizacijo skozi obdobje, določeno v pogoju (c). |
| --- | --- |

d)

hitrost odplačila ni večja od hitrosti, ki bi bila dosežena z linearno amortizacijo skozi obdobje, določeno v pogoju (c).

| 26. | V primeru listinjenj, pri katerih se uporablja določba o predčasnem odplačilu in ki se nanašajo na izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, ki so nezavezujoče in brezpogojno preklicne brez predhodnega obvestila, pri čemer predčasno odplačilo dolga sproži padec stopnje dodatnega razpona na določeno raven, kreditne institucije primerjajo trimesečno povprečno stopnjo dodatnega razpona s stopnjami dodatnega razpona, pri katerih se zahteva, da se dodatni razpon zamrzne. |
| --- | --- |

26.

V primeru listinjenj, pri katerih se uporablja določba o predčasnem odplačilu in ki se nanašajo na izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, ki so nezavezujoče in brezpogojno preklicne brez predhodnega obvestila, pri čemer predčasno odplačilo dolga sproži padec stopnje dodatnega razpona na določeno raven, kreditne institucije primerjajo trimesečno povprečno stopnjo dodatnega razpona s stopnjami dodatnega razpona, pri katerih se zahteva, da se dodatni razpon zamrzne.

| 27. | V primerih, v katerih listinjenje ne zahteva, da se dodatni razpon zamrzne, se šteje, da je točka zamrznitve 4,5 odstotne točke višja od stopnje dodatnega razpona, pri kateri se sproži predčasno odplačilo. |
| --- | --- |

27.

V primerih, v katerih listinjenje ne zahteva, da se dodatni razpon zamrzne, se šteje, da je točka zamrznitve 4,5 odstotne točke višja od stopnje dodatnega razpona, pri kateri se sproži predčasno odplačilo.

| 28. | Konverzijski koeficient, ki se uporabi, se določi glede na stopnjo dejanskega trimesečnega povprečnega dodatnega razpona v skladu s tabelo 3. |
| --- | --- |

28.

Konverzijski koeficient, ki se uporabi, se določi glede na stopnjo dejanskega trimesečnega povprečnega dodatnega razpona v skladu s tabelo 3.

Tabela 3

| | Listinjenja, za katera velja določba o kontroliranem predčasnem odplačilu | Listinjenja, za katera velja določba o nekontroliranem predčasnem odplačilu |
| --- | --- | --- |
| 3-mesečni povprečni dodatni razpon | Konverzijski koeficient | Konverzijski koeficient |
| Nad stopnjo A | 0 % | 0 % |
| Stopnja A | 1 % | 5 % |
| Stopnja B | 2 % | 15 % |
| Stopnja C | 10% | 50 % |
| Stopnja D | 20 % | 100 % |
| Stopnja E | 40 % | 100 % |

Listinjenja, za katera velja določba o kontroliranem predčasnem odplačilu

Listinjenja, za katera velja določba o nekontroliranem predčasnem odplačilu

3-mesečni povprečni dodatni razpon

Konverzijski koeficient

Konverzijski koeficient

Nad stopnjo A

0 %

0 %

Stopnja A

1 %

5 %

Stopnja B

2 %

15 %

Stopnja C

10%

50 %

Stopnja D

20 %

100 %

Stopnja E

40 %

100 %

| 29. | V tabeli 3, „stopnja A“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 133,33 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 100 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja B“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 100 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 75 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja C“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 75 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 50 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja D“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 50 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 25 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja E“ pa pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 25 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona. |
| --- | --- |

29.

V tabeli 3, „stopnja A“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 133,33 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 100 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja B“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 100 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 75 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja C“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 75 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 50 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja D“ pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 50 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona, vendar ne manjše od 25 % navedene stopnje zamrznitve; „stopnja E“ pa pomeni stopnje dodatnega razpona, ki so manjše od 25 % stopnje zamrznitve dodatnega razpona.

| 30. | V primeru listinjenj, pri katerih se uporablja določba o predčasnem odplačilu in ki se nanašajo na izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, ki so nezavezujoče in brezpogojno preklicne brez predhodnega obvestila, pri katerih se predčasno odplačilo sproži s kvantitativno vrednostjo nečesa drugega in ne trimesečnega povprečnega dodatnega razpona, lahko pristojni organi uporabijo obravnavo, ki se precej približa tisti, ki je predpisana v odstavkih 26 do 29 za določitev navedenega konverzijskega odstotka. |
| --- | --- |

30.

V primeru listinjenj, pri katerih se uporablja določba o predčasnem odplačilu in ki se nanašajo na izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, ki so nezavezujoče in brezpogojno preklicne brez predhodnega obvestila, pri katerih se predčasno odplačilo sproži s kvantitativno vrednostjo nečesa drugega in ne trimesečnega povprečnega dodatnega razpona, lahko pristojni organi uporabijo obravnavo, ki se precej približa tisti, ki je predpisana v odstavkih 26 do 29 za določitev navedenega konverzijskega odstotka.

| 31. | Če namerava pristojni organ uporabljati obravnavo v skladu z odstavkom 30 za določeno listinjenje, najprej obvesti ustrezne pristojne organe vseh drugih držav članic. Preden uporaba take obravnave za zadevne vrste listinjenja, ki vsebujejo določbe o predčasnem odplačilu, postane del pristopa splošne politike pristojnega organa, se pristojni organ posvetuje z ustreznimi pristojnimi organi vseh drugih držav članic in upošteva izražena stališča. Stališča, izražena v takem posvetovanju, in sprejeto obravnavo javno razkrije zadevni pristojni organ. |
| --- | --- |

31.

Če namerava pristojni organ uporabljati obravnavo v skladu z odstavkom 30 za določeno listinjenje, najprej obvesti ustrezne pristojne organe vseh drugih držav članic. Preden uporaba take obravnave za zadevne vrste listinjenja, ki vsebujejo določbe o predčasnem odplačilu, postane del pristopa splošne politike pristojnega organa, se pristojni organ posvetuje z ustreznimi pristojnimi organi vseh drugih držav članic in upošteva izražena stališča. Stališča, izražena v takem posvetovanju, in sprejeto obravnavo javno razkrije zadevni pristojni organ.

| 32. | Za vsa druga listinjenja, za katera velja določba o kontroliranem predčasnem odplačilu dolga v zvezi z obnavljajočimi se izpostavljenosti, se uporablja konverzijski koeficient 90 %. |
| --- | --- |

32.

Za vsa druga listinjenja, za katera velja določba o kontroliranem predčasnem odplačilu dolga v zvezi z obnavljajočimi se izpostavljenosti, se uporablja konverzijski koeficient 90 %.

| 33. | Za vsa druga listinjenja, za katera velja določba o nekontroliranem predčasnem odplačilu v zvezi z obnavljajočimi se izpostavljenosti, se uporablja konverzijski koeficient 100 %. |
| --- | --- |

33.

Za vsa druga listinjenja, za katera velja določba o nekontroliranem predčasnem odplačilu v zvezi z obnavljajočimi se izpostavljenosti, se uporablja konverzijski koeficient 100 %.

2.6.   Priznanje zmanjšanja kreditnega tveganja pri pozicijah listinjenja

| 34. | Če se pridobi kreditno zavarovanje pri poziciji listinjenja, se lahko izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti spremeni v skladu s Prilogo VIII. |
| --- | --- |

34.

Če se pridobi kreditno zavarovanje pri poziciji listinjenja, se lahko izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti spremeni v skladu s Prilogo VIII.

2.7.   Zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

| 35. | V skladu s členom 66(2) lahko kreditne institucije v primeru pozicije listinjenja, za katero se uporablja utež tveganja 1 250 %, namesto vključitve pozicije v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti odštejejo vrednost izpostavljenosti pozicije od lastnih sredstev. V ta namen lahko izračun vrednosti izpostavljenosti odraža primerno stvarno kreditno zavarovanje na način, ki je skladen z odstavkom 34. |
| --- | --- |

35.

V skladu s členom 66(2) lahko kreditne institucije v primeru pozicije listinjenja, za katero se uporablja utež tveganja 1 250 %, namesto vključitve pozicije v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti odštejejo vrednost izpostavljenosti pozicije od lastnih sredstev. V ta namen lahko izračun vrednosti izpostavljenosti odraža primerno stvarno kreditno zavarovanje na način, ki je skladen z odstavkom 34.

| 36. | Če kreditna institucija izkoristi možnost iz odstavka 35, se 12,5-kratni znesek, ki se v skladu z navedenim odstavkom odbije, za namene odstavka 8, odšteje od zneska, določenega v navedenem odstavku, kot največji znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti, ki ga morajo izračunati navedene kreditne institucije. |
| --- | --- |

36.

Če kreditna institucija izkoristi možnost iz odstavka 35, se 12,5-kratni znesek, ki se v skladu z navedenim odstavkom odbije, za namene odstavka 8, odšteje od zneska, določenega v navedenem odstavku, kot največji znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti, ki ga morajo izračunati navedene kreditne institucije.

3.   IZRAČUN ZNESKOV TVEGANJU PRILAGOJENIH IZPOSTAVLJENOSTI PO PRISTOPU IRB

3.1.   Hierarhija metod

| 37. | Za namene člena 96 se znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti pozicij listinjenja izračuna v skladu z odstavki 38 do 76. |
| --- | --- |

37.

Za namene člena 96 se znesek tveganju prilagojene izpostavljenosti pozicij listinjenja izračuna v skladu z odstavki 38 do 76.

| 38. | Za ocenjeno pozicijo ali pozicijo, v zvezi s katero se lahko uporabi povzeta bonitetna ocena, se za izračun zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti uporabi metoda na podlagi bonitetnih ocen, določena v odstavkih 46 do 51. |
| --- | --- |

38.

Za ocenjeno pozicijo ali pozicijo, v zvezi s katero se lahko uporabi povzeta bonitetna ocena, se za izračun zneska tveganju prilagojene izpostavljenosti uporabi metoda na podlagi bonitetnih ocen, določena v odstavkih 46 do 51.

| 39. | Za neocenjeno pozicijo se uporabi metoda nadzorniške formule, določena v odstavkih 52 do 54, razen v primerih, kjer je dovoljena uporaba pristopa notranjega ocenjevanja, kakor je določeno v odstavkih 43 in 44. |
| --- | --- |

39.

Za neocenjeno pozicijo se uporabi metoda nadzorniške formule, določena v odstavkih 52 do 54, razen v primerih, kjer je dovoljena uporaba pristopa notranjega ocenjevanja, kakor je določeno v odstavkih 43 in 44.

| 40. | Kreditne institucije, razen kreditnih institucij originatorjev ali kreditnih institucij sponzorjev, lahko uporabijo metodo nadzorniške formule samo s soglasjem pristojnih organov. |
| --- | --- |

40.

Kreditne institucije, razen kreditnih institucij originatorjev ali kreditnih institucij sponzorjev, lahko uporabijo metodo nadzorniške formule samo s soglasjem pristojnih organov.

| 41. | V primeru, da kreditna institucija originator ali kreditna institucija sponzor ne more izračunati Kirb in ni pridobila soglasja za uporabo pristopa notranjega ocenjevanja za pozicije v programih ABCP, in v primeru drugih kreditnih institucij, ki niso pridobile soglasja za uporabo metode nadzorniške formule ali, za pozicije v programih ABCP, pristopa notranjega ocenjevanja, se uporabi utež tveganja 1 250 % za pozicije v listinjenju, ki so neocenjene in v zvezi s katerimi se ne sme uporabiti povzeta bonitetna ocena. |
| --- | --- |

41.

V primeru, da kreditna institucija originator ali kreditna institucija sponzor ne more izračunati Kirb in ni pridobila soglasja za uporabo pristopa notranjega ocenjevanja za pozicije v programih ABCP, in v primeru drugih kreditnih institucij, ki niso pridobile soglasja za uporabo metode nadzorniške formule ali, za pozicije v programih ABCP, pristopa notranjega ocenjevanja, se uporabi utež tveganja 1 250 % za pozicije v listinjenju, ki so neocenjene in v zvezi s katerimi se ne sme uporabiti povzeta bonitetna ocena.

3.1.1.   Uporaba povzetih bonitetnih ocen

| 42. | Če so izpolnjene naslednje minimalne operativne zahteve, institucija dodeli neocenjeni poziciji povzeto bonitetno oceno, ki je enakovredna bonitetni oceni ocenjenih pozicij („referenčnih pozicij“), ki so najbolj nadrejene pozicije, ki so v vseh pogledih podrejene zadevnim neocenjenim pozicijam listinjenja:






  a) | referenčne pozicije morajo biti v vseh pogledih podrejene neocenjeni poziciji listinjenja; |
| --- | --- | --- |

42.

Če so izpolnjene naslednje minimalne operativne zahteve, institucija dodeli neocenjeni poziciji povzeto bonitetno oceno, ki je enakovredna bonitetni oceni ocenjenih pozicij („referenčnih pozicij“), ki so najbolj nadrejene pozicije, ki so v vseh pogledih podrejene zadevnim neocenjenim pozicijam listinjenja:

a)

referenčne pozicije morajo biti v vseh pogledih podrejene neocenjeni poziciji listinjenja;

| b) | zapadlost referenčnih pozicij mora biti enaka zapadlosti zadevne neocenjene pozicije ali daljša od nje; |
| --- | --- |

b)

zapadlost referenčnih pozicij mora biti enaka zapadlosti zadevne neocenjene pozicije ali daljša od nje;

| c) | vse povzete bonitetne ocene morajo biti redno posodobljene, da upoštevajo vse morebitne spremembe bonitetne ocene referenčnih pozicij listinjenja. |
| --- | --- |

c)

vse povzete bonitetne ocene morajo biti redno posodobljene, da upoštevajo vse morebitne spremembe bonitetne ocene referenčnih pozicij listinjenja.

3.1.2.   „Pristop notranjega ocenjevanja“ za pozicije v programih ABCP

| 43. | Kreditna institucija lahko na podlagi soglasja, ki ga pridobi od odgovornih organov, dodeli neocenjeni poziciji v programu ABCP s premoženjem kritih komercialnih zapisov izvedeno bonitetno oceno iz odstavka 44, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  a) | pozicije v komercialnem zapisu, izdanem iz programa ABCP, se štejejo za ocenjene pozicije; |
| --- | --- | --- |

43.

Kreditna institucija lahko na podlagi soglasja, ki ga pridobi od odgovornih organov, dodeli neocenjeni poziciji v programu ABCP s premoženjem kritih komercialnih zapisov izvedeno bonitetno oceno iz odstavka 44, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

a)

pozicije v komercialnem zapisu, izdanem iz programa ABCP, se štejejo za ocenjene pozicije;

| b) | kreditna institucija izpolnjuje zahteve pristojnih organov, da njena notranja ocena kreditne kvalitete pozicije odraža javno dostopno metodologijo ocenjevanja ene ali več primernih ECAI, za ocenjevanje vrednostnih papirjev, kritih z izpostavljenostmi vrste, ki je bila listinjena; |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija izpolnjuje zahteve pristojnih organov, da njena notranja ocena kreditne kvalitete pozicije odraža javno dostopno metodologijo ocenjevanja ene ali več primernih ECAI, za ocenjevanje vrednostnih papirjev, kritih z izpostavljenostmi vrste, ki je bila listinjena;

| c) | ECAI, katerih metodologija se uporablja v skladu s točko (b), vključujejo ECAI, ki so zagotovile zunanjo bonitetno oceno za komercialni zapis, izdan iz programa ABCP. Kvantitativni elementi – kot so izjemni dejavniki –, ki se uporabljajo pri oceni pozicije v razmerju do določene kreditne kvalitete, morajo biti konzervativni vsaj toliko, kot so konzervativni elementi, ki se uporabljajo v okviru ustrezne metodologije ocenjevanja zadevnih ECAI; |
| --- | --- |

c)

ECAI, katerih metodologija se uporablja v skladu s točko (b), vključujejo ECAI, ki so zagotovile zunanjo bonitetno oceno za komercialni zapis, izdan iz programa ABCP. Kvantitativni elementi – kot so izjemni dejavniki –, ki se uporabljajo pri oceni pozicije v razmerju do določene kreditne kvalitete, morajo biti konzervativni vsaj toliko, kot so konzervativni elementi, ki se uporabljajo v okviru ustrezne metodologije ocenjevanja zadevnih ECAI;

| d) | pri razvoju svoje metodologije notranjega ocenjevanja kreditna institucija upošteva bistvene objavljene metodologije ocenjevanja primernih ECAI, ki ocenjujejo komercialni zapis programa ABCP. Tovrstno upoštevanje kreditna institucija dokumentira in redno posodablja tako, kot je določeno v točki (g); |
| --- | --- |

d)

pri razvoju svoje metodologije notranjega ocenjevanja kreditna institucija upošteva bistvene objavljene metodologije ocenjevanja primernih ECAI, ki ocenjujejo komercialni zapis programa ABCP. Tovrstno upoštevanje kreditna institucija dokumentira in redno posodablja tako, kot je določeno v točki (g);

| e) | metodologija kreditne institucije za notranje ocenjevanje vsebuje razrede bonitetnih ocen. Med temi razredi bonitetnih ocen in bonitetnimi ocenami primernih ECAI se vzpostavi povezava. Ta povezava se izrecno dokumentira; |
| --- | --- |

e)

metodologija kreditne institucije za notranje ocenjevanje vsebuje razrede bonitetnih ocen. Med temi razredi bonitetnih ocen in bonitetnimi ocenami primernih ECAI se vzpostavi povezava. Ta povezava se izrecno dokumentira;

| f) | metodologija notranjega ocenjevanja se uporabi v notranjih procesih kreditne institucije za upravljanje s tveganji, vključno s procesi odločanja, zagotavljanja upravljavskih informacij in razporejanja kapitala; |
| --- | --- |

f)

metodologija notranjega ocenjevanja se uporabi v notranjih procesih kreditne institucije za upravljanje s tveganji, vključno s procesi odločanja, zagotavljanja upravljavskih informacij in razporejanja kapitala;

| g) | notranji ali zunanji revizorji, ECAI, funkcija kreditne institucije za notranje kreditno pregledovanje ali njena funkcija za upravljanje s tveganji opravljajo redne preglede notranjih procesov ocenjevanja in kvalitete notranjih ocen kreditne kvalitete izpostavljenosti kreditne institucije do programa ABCP. Če pregled opravlja funkcija kreditne institucije za notranjo revizijo, funkcija za kreditno pregledovanje ali funkcija za upravljanje s tveganji, je ta funkcija neodvisna od poslovnega področja programa ABCP, kakor tudi od področja odnosov s strankami; |
| --- | --- |

g)

notranji ali zunanji revizorji, ECAI, funkcija kreditne institucije za notranje kreditno pregledovanje ali njena funkcija za upravljanje s tveganji opravljajo redne preglede notranjih procesov ocenjevanja in kvalitete notranjih ocen kreditne kvalitete izpostavljenosti kreditne institucije do programa ABCP. Če pregled opravlja funkcija kreditne institucije za notranjo revizijo, funkcija za kreditno pregledovanje ali funkcija za upravljanje s tveganji, je ta funkcija neodvisna od poslovnega področja programa ABCP, kakor tudi od področja odnosov s strankami;

| h) | kreditna institucija redno spremlja učinkovitost svojih notranjih bonitetnih ocen, da ovrednoti učinkovitost svoje metodologije notranjega ocenjevanja, ki jo po potrebi popravi, če učinkovitost izpostavljenosti dosledno odstopa od učinkovitosti, določene v notranjih bonitetnih ocenah; |
| --- | --- |

h)

kreditna institucija redno spremlja učinkovitost svojih notranjih bonitetnih ocen, da ovrednoti učinkovitost svoje metodologije notranjega ocenjevanja, ki jo po potrebi popravi, če učinkovitost izpostavljenosti dosledno odstopa od učinkovitosti, določene v notranjih bonitetnih ocenah;

| i) | program ABCP vključuje standarde za izvedbo prodaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa v obliki kreditnih in investicijskih smernic. Pri odločanju o nakupu sredstev programski administrator upošteva vrsto sredstev, ki se jih kupuje, vrsto in denarno vrednost izpostavljenosti iz naslova zagotovitve likvidnostnih posojil in izboljšav kreditne kvalitete, porazdelitve izgub ter pravne in ekonomske osamitve sredstev, prenesenih z osebe, ki prodaja sredstva. Opravi se kreditna analiza profila tveganosti prodajalca sredstev, ki vključuje analizo pretekle in pričakovane prihodnje finančne uspešnosti, trenutni tržni položaj, pričakovano prihodnjo konkurenčnost, stopnjo vzvoda, denarni tok, kritje obresti in bonitetno oceno dolga. Poleg tega se opravi pregled kupčevih standardov za izvedbo prodaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa, sposobnosti servisiranja in procesov izterjave; |
| --- | --- |

i)

program ABCP vključuje standarde za izvedbo prodaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa v obliki kreditnih in investicijskih smernic. Pri odločanju o nakupu sredstev programski administrator upošteva vrsto sredstev, ki se jih kupuje, vrsto in denarno vrednost izpostavljenosti iz naslova zagotovitve likvidnostnih posojil in izboljšav kreditne kvalitete, porazdelitve izgub ter pravne in ekonomske osamitve sredstev, prenesenih z osebe, ki prodaja sredstva. Opravi se kreditna analiza profila tveganosti prodajalca sredstev, ki vključuje analizo pretekle in pričakovane prihodnje finančne uspešnosti, trenutni tržni položaj, pričakovano prihodnjo konkurenčnost, stopnjo vzvoda, denarni tok, kritje obresti in bonitetno oceno dolga. Poleg tega se opravi pregled kupčevih standardov za izvedbo prodaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa, sposobnosti servisiranja in procesov izterjave;

| j) | standardi programa ABCP za izvedbo prodaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa vzpostavijo minimalna merila primernosti sredstev, ki zlasti:






  i) | izključuje nakup sredstev, ki so znatno zapadla ali v neplačilu, |
| --- | --- | --- |

j)

standardi programa ABCP za izvedbo prodaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa vzpostavijo minimalna merila primernosti sredstev, ki zlasti:

i)

izključuje nakup sredstev, ki so znatno zapadla ali v neplačilu,

| ii) | omejuje presežno koncentracijo na posameznega dolžnika ali geografsko območje, in |
| --- | --- |

ii)

omejuje presežno koncentracijo na posameznega dolžnika ali geografsko območje, in

| iii) | omejuje trajanje sredstev, ki se kupujejo; |
| --- | --- |

iii)

omejuje trajanje sredstev, ki se kupujejo;

| k) | program ABCP ima politike in procese izterjave, ki upoštevajo operativno sposobnost in kreditno kvaliteto serviserja. Program zmanjšuje tveganost prodajalca/serviserja z različnimi metodami, kot so sprožilci, zasnovani na trenutni kreditni kvaliteti, ki preprečujejo mešanje denarnih sredstev; |
| --- | --- |

k)

program ABCP ima politike in procese izterjave, ki upoštevajo operativno sposobnost in kreditno kvaliteto serviserja. Program zmanjšuje tveganost prodajalca/serviserja z različnimi metodami, kot so sprožilci, zasnovani na trenutni kreditni kvaliteti, ki preprečujejo mešanje denarnih sredstev;

| l) | zbirna ocena izgube na paketu sredstev, ki jih program ABCP namerava kupiti, mora upoštevati vse vire možnega tveganja, kot sta kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev. Če je obseg izboljšave kreditne kvalitete, ki jo zagotovi prodajalec, zasnovan samo na izgubah iz naslova kredita, se vzpostavi ločena rezerva za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, če je slednje ključnega pomena za določen paket izpostavljenosti. Poleg tega se v okviru programa pri določanju obsega zahtevane stopnje izboljšave pregledajo večletne pretekle informacije, vključno z izgubami, nerednimi plačili, zmanjšanji vrednosti odkupljenih denarnih terjatev in stopnjo realizacije denarnih terjatev; in |
| --- | --- |

l)

zbirna ocena izgube na paketu sredstev, ki jih program ABCP namerava kupiti, mora upoštevati vse vire možnega tveganja, kot sta kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev. Če je obseg izboljšave kreditne kvalitete, ki jo zagotovi prodajalec, zasnovan samo na izgubah iz naslova kredita, se vzpostavi ločena rezerva za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, če je slednje ključnega pomena za določen paket izpostavljenosti. Poleg tega se v okviru programa pri določanju obsega zahtevane stopnje izboljšave pregledajo večletne pretekle informacije, vključno z izgubami, nerednimi plačili, zmanjšanji vrednosti odkupljenih denarnih terjatev in stopnjo realizacije denarnih terjatev; in

| m) | program ABCP vključuje strukturne lastnosti – na primer likvidacijske sprožilce – v nakupu izpostavljenosti, da zmanjša morebitno kreditno poslabšanje osnovnega portfelja. |
| --- | --- |

m)

program ABCP vključuje strukturne lastnosti – na primer likvidacijske sprožilce – v nakupu izpostavljenosti, da zmanjša morebitno kreditno poslabšanje osnovnega portfelja.

Pristojni organi lahko opustijo zahtevo, da mora biti metodologija ocenjevanja ECAI javno dostopna, če je izpolnjena zahteva, da zaradi posebnih lastnosti listinjenja – na primer njegove edinstvene strukture – še ne obstaja javno dostopna metodologija ocenjevanja ECAI.

| 44. | Kreditna institucija dodeli neocenjeno pozicijo enemu od razredov bonitetnih ocen, opisanih v odstavku 43. Poziciji se dodeli izvedena bonitetna ocena, enaka kreditnim bonitetnim ocenam, ki ustrezajo navedenemu razredu bonitetne ocene, kakor je določeno v odstavku 43. Če je ta izvedena bonitetna ocena ob uvedbi listinjenja enaka stopnji naložbenega razreda ali boljša, se šteje, da je enaka primerni bonitetni oceni primerne ECAI za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

44.

Kreditna institucija dodeli neocenjeno pozicijo enemu od razredov bonitetnih ocen, opisanih v odstavku 43. Poziciji se dodeli izvedena bonitetna ocena, enaka kreditnim bonitetnim ocenam, ki ustrezajo navedenemu razredu bonitetne ocene, kakor je določeno v odstavku 43. Če je ta izvedena bonitetna ocena ob uvedbi listinjenja enaka stopnji naložbenega razreda ali boljša, se šteje, da je enaka primerni bonitetni oceni primerne ECAI za namene izračuna zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

3.2.   Maksimalni zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti

| 45. | Za kreditno institucijo v vlogi originatorja, kreditno institucijo v vlogi sponzorja ali druge kreditne institucije, ki lahko izračunajo KIRB, se lahko zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v zvezi s pozicijami v listinjenju, omejijo na zneske, ki bi sprožili kapitalsko zahtevo iz člena 75(a), enako vsoti 8 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi nastali, če listinjena sredstva ne bi bila listinjena in so bila vsebovana v bilanci stanja kreditne institucije, in zneskov pričakovanih izgub teh izpostavljenosti. |
| --- | --- |

45.

Za kreditno institucijo v vlogi originatorja, kreditno institucijo v vlogi sponzorja ali druge kreditne institucije, ki lahko izračunajo KIRB, se lahko zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunani v zvezi s pozicijami v listinjenju, omejijo na zneske, ki bi sprožili kapitalsko zahtevo iz člena 75(a), enako vsoti 8 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki bi nastali, če listinjena sredstva ne bi bila listinjena in so bila vsebovana v bilanci stanja kreditne institucije, in zneskov pričakovanih izgub teh izpostavljenosti.

3.3.   Metoda na podlagi bonitetnih ocen

| 46. | V skladu z metodo na podlagi bonitetnih ocen se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti ocenjene pozicije listinjenja izračuna tako, da se za vrednost izpostavljenosti uporabi z 1,06 pomnožene uteži tveganja, povezane s stopnjo kreditne kvalitete, za katero so pristojni organi določili, da je povezana z bonitetno oceno v skladu s členom 98, kakor je določeno v tabelah 4 in 5. |
| --- | --- |

46.

V skladu z metodo na podlagi bonitetnih ocen se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti ocenjene pozicije listinjenja izračuna tako, da se za vrednost izpostavljenosti uporabi z 1,06 pomnožene uteži tveganja, povezane s stopnjo kreditne kvalitete, za katero so pristojni organi določili, da je povezana z bonitetno oceno v skladu s členom 98, kakor je določeno v tabelah 4 in 5.

Tabela 4

Pozicije, razen pozicij s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami

| Stopnja kreditne kvalitete (CQS) | Utež tveganja |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 8 % | 15 % | 25 % |
| CQS 3 | 10 % | 18 % | 35 % |
| CQS 4 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 5 | 20 % | 35 % | 35 % |
| CQS 6 | 35 % | 50 % | 50 % |
| CQS 7 | 60 % | 75 % | 75 % |
| CQS 8 | 100 % | 100 % | 100 % |
| CQS 9 | 250 % | 250 % | 250 % |
| CQS 10 | 425 % | 425 % | 425 % |
| CQS 11 | 650 % | 650 % | 650 % |
| Pod CQS 11 | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Stopnja kreditne kvalitete (CQS)

Utež tveganja

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

8 %

15 %

25 %

CQS 3

10 %

18 %

35 %

CQS 4

12 %

20 %

35 %

CQS 5

20 %

35 %

35 %

CQS 6

35 %

50 %

50 %

CQS 7

60 %

75 %

75 %

CQS 8

100 %

100 %

100 %

CQS 9

250 %

250 %

250 %

CQS 10

425 %

425 %

425 %

CQS 11

650 %

650 %

650 %

Pod CQS 11

1 250 %

1 250 %

1 250 %

Tabela 5

Pozicije s kratkoročnimi bonitetnimi ocenami

| Stopnja kreditne kvalitete (CQS) | Utež tveganja |
| --- | --- |
| | A | B | C |
| CQS 1 | 7 % | 12 % | 20 % |
| CQS 2 | 12 % | 20 % | 35 % |
| CQS 3 | 60 % | 75 % | 75 % |
| Vse druge bonitetne ocene | 1 250 % | 1 250 % | 1 250 % |

Stopnja kreditne kvalitete (CQS)

Utež tveganja

A

B

C

CQS 1

7 %

12 %

20 %

CQS 2

12 %

20 %

35 %

CQS 3

60 %

75 %

75 %

Vse druge bonitetne ocene

1 250 %

1 250 %

1 250 %

| 47. | V skladu z odstavkoma 48 in 49 se uteži tveganja v stolpcu A v vsaki tabeli uporabijo, če je pozicija v najbolj nadrejeni tranši listinjenja. Pri določanju, ali je tranša najbolj nadrejena, se ne zahteva upoštevanje zneskov, ki so zapadli zaradi obrestnih ali valutnih izvedenih finančnih instrumentov, nadomestil ali podobnih drugih plačil. |
| --- | --- |

47.

V skladu z odstavkoma 48 in 49 se uteži tveganja v stolpcu A v vsaki tabeli uporabijo, če je pozicija v najbolj nadrejeni tranši listinjenja. Pri določanju, ali je tranša najbolj nadrejena, se ne zahteva upoštevanje zneskov, ki so zapadli zaradi obrestnih ali valutnih izvedenih finančnih instrumentov, nadomestil ali podobnih drugih plačil.

| 48. | Utež tveganja 6 % se lahko uporabi za pozicijo, ki je v najbolj nadrejeni tranši listinjenja, če je ta tranša v vsakem pogledu nadrejena drugi tranši, katere pozicijam listinjenja bi bila v skladu z odstavkom 46 dodeljena utež tveganja 7 %, ob predpostavki, da:






  a) | je pristojni organ potrdil, da je to glede na absorpcijsko zmogljivost izgub podrejenih tranš listinjenja upravičeno; in |
| --- | --- | --- |

48.

Utež tveganja 6 % se lahko uporabi za pozicijo, ki je v najbolj nadrejeni tranši listinjenja, če je ta tranša v vsakem pogledu nadrejena drugi tranši, katere pozicijam listinjenja bi bila v skladu z odstavkom 46 dodeljena utež tveganja 7 %, ob predpostavki, da:

a)

je pristojni organ potrdil, da je to glede na absorpcijsko zmogljivost izgub podrejenih tranš listinjenja upravičeno; in

| b) | pozicija ima zunanjo bonitetno oceno, ki ustreza prvi stopnji kreditne kvalitete v tabeli 4 ali 5, ali – če je neocenjena – izpolnjuje zahteve točk a do c odstavka 42, pri tem pa se „referenčne pozicije“ razumejo kot pozicije v podrejeni tranši, ki bi jim bila v skladu z odstavkom 46 dodeljena utež tveganja 7 %. |
| --- | --- |

b)

pozicija ima zunanjo bonitetno oceno, ki ustreza prvi stopnji kreditne kvalitete v tabeli 4 ali 5, ali – če je neocenjena – izpolnjuje zahteve točk a do c odstavka 42, pri tem pa se „referenčne pozicije“ razumejo kot pozicije v podrejeni tranši, ki bi jim bila v skladu z odstavkom 46 dodeljena utež tveganja 7 %.

| 49. | Uteži tveganja v stolpcu C v vsaki tabeli se uporabijo, če je pozicija v listinjenju, kjer je dejansko število listinjenih izpostavljenosti manjše od šest. Pri izračunavanju dejanskega števila listinjenih izpostavljenosti se morajo izpostavljenosti do enega dolžnika obravnavati kot ena izpostavljenost. Dejansko število izpostavljenosti se izračuna na naslednji način:



  kjer EADi predstavlja vsoto vrednosti vseh izpostavljenosti do i-tega dolžnika. V primeru dodatnega listinjenja (listinjenja izpostavljenosti iz listinjenja) mora kreditna institucija upoštevati število izpostavljenosti iz listinjenja v paketu, ne pa tudi števila osnovnih izpostavljenosti v prvotnih paketih, iz katerih izvirajo osnovne izpostavljenosti iz listinjenja. Če je na voljo delež portfelja, povezan z največjo izpostavljenostjo C1, lahko kreditna institucija izračuna N kot 1/C1. |
| --- | --- |

49.

Uteži tveganja v stolpcu C v vsaki tabeli se uporabijo, če je pozicija v listinjenju, kjer je dejansko število listinjenih izpostavljenosti manjše od šest. Pri izračunavanju dejanskega števila listinjenih izpostavljenosti se morajo izpostavljenosti do enega dolžnika obravnavati kot ena izpostavljenost. Dejansko število izpostavljenosti se izračuna na naslednji način:

Formula

kjer EADi predstavlja vsoto vrednosti vseh izpostavljenosti do i-tega dolžnika. V primeru dodatnega listinjenja (listinjenja izpostavljenosti iz listinjenja) mora kreditna institucija upoštevati število izpostavljenosti iz listinjenja v paketu, ne pa tudi števila osnovnih izpostavljenosti v prvotnih paketih, iz katerih izvirajo osnovne izpostavljenosti iz listinjenja. Če je na voljo delež portfelja, povezan z največjo izpostavljenostjo C1, lahko kreditna institucija izračuna N kot 1/C1.

| 50. | Uteži tveganja v stolpcu B se uporabijo za vse ostale pozicije. |
| --- | --- |

50.

Uteži tveganja v stolpcu B se uporabijo za vse ostale pozicije.

| 51. | Zmanjšanje kreditnega tveganja pri pozicijah listinjenja se lahko prizna v skladu z odstavki 60 do 62. |
| --- | --- |

51.

Zmanjšanje kreditnega tveganja pri pozicijah listinjenja se lahko prizna v skladu z odstavki 60 do 62.

3.4.   Metoda nadzorniške formule

| 52. | V skladu z odstavkoma 58 in 59 je utež tveganja za pozicijo listinjenja na podlagi metode nadzorniške formule večja od 7 % ali uteži tveganja, ki se uporabi v skladu z odstavkom 53, če je slednja večja. |
| --- | --- |

52.

V skladu z odstavkoma 58 in 59 je utež tveganja za pozicijo listinjenja na podlagi metode nadzorniške formule večja od 7 % ali uteži tveganja, ki se uporabi v skladu z odstavkom 53, če je slednja večja.

| 53. | V skladu z odstavkoma 58 in 59 je utež tveganja, ki se uporabi za znesek izpostavljenosti, enaka
  12.5 × (S[L+T] – S[L])/T
  kjer je:



  kjer je:








  h | = | (1 –Kirbr / ELGD)
  N |
| --- | --- | --- | --- |
| c | = | Kirbr /(1 – h) |
| v | = | |
| f | = | |
| g | = | |
| a | = | g · c |
| b | = | g · (1 – c) |
| d | = | 1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b]) |
| K[x] | = | (1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c). |

53.

V skladu z odstavkoma 58 in 59 je utež tveganja, ki se uporabi za znesek izpostavljenosti, enaka

12.5 × (S[L+T] – S[L])/T

kjer je:

Image

kjer je:

h

=

(1 –Kirbr / ELGD)
  N

c

=

Kirbr /(1 – h)

v

=

Formula

f

=

Formula

g

=

Formula

a

=

g · c

b

=

g · (1 – c)

d

=

1 - (1 – h) · (1 – Beta[Kirbr; a, b])

K[x]

=

(1 – h) · ((1 – Beta [x; a, b]) x + Beta [x; a + 1, b], c).

τ = 1 000 in

ω = 20.

V zgoraj navedenih obrazcih se Beta [x; a, b] nanaša na kumulativno beta distribucijo s parametroma a in b, ovrednotenima pri x.

T (debelina tranše, v kateri je pozicija) se izračuna kot razmerje med (a) nominalnim zneskom tranše in (b) vsoto vrednosti izpostavljenosti, ki so bile listinjene. Za namen izračuna T je vrednost izpostavljenosti izvedenega finančnega instrumenta iz Priloge IV, če tekoči nadomestitveni stroški niso pozitivna vrednost, enaka možni prihodnji kreditni izpostavljenosti, izračunani v skladu s Prilogo III.

Kirbr je razmerje med (a) Kirb in (b) vsoto vrednosti izpostavljenosti, ki so bile listinjene. Kirbr je izražen v decimalni obliki (npr. Kirb, ki je enak 15 % paketa, se izrazi kot Kirbr 0.15).

L (stopnja izboljšave kreditne kvalitete) se izračuna kot razmerje med nominalnim zneskom vseh tranš, ki so podrejene tranši, v kateri je pozicija, in vsoto vrednosti izpostavljenosti, ki so bile listinjene. Kapitalizirani prihodnji dohodki se ne vključijo v izračunani L. Zneski, ki jih nasprotne stranke dolgujejo v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz Priloge IV, ki predstavljajo tranše, podrejene zadevni tranši, se lahko izračunajo po svojih tekočih nadomestitvenih stroških (brez možnih prihodnjih kreditnih izpostavljenosti) v okviru izračuna stopnje izboljšave kvalitete.

N je dejansko število izpostavljenosti, izračunano v skladu z odstavkom 49.

ELGD, izpostavljenosti prilagojena povprečna izguba ob neplačilu, se izračuna na naslednji način:

Formula

kjer LGDi predstavlja povprečni LGD, povezan z vsemi izpostavljenostmi do i-tega dolžnika, pri čemer se LGD določi v skladu s členi 84 do 89. V primeru ponovnega listinjenja se za listinjene pozicije uporabi LGD = 100 %. Če se tveganje neplačila in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev obravnavata skupaj z listinjenjem (npr. za kritje izgub iz katerega koli izmed teh dveh virov je na voljo ena sama rezerva ali presežno zavarovanje), se vhodni ELGD oblikuje kot tehtano povprečje LGD za kreditno tveganje in 75 % LGD za tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev. Uteži so samostojne kapitalske zahteve za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev.

Poenostavljeni vhodni podatki

Če vrednost izpostavljenosti največje listinjene izpostavljenosti, C1, ni večja od 3 % vsote vrednosti izpostavljenosti listinjenih izpostavljenosti, potem lahko kreditna institucija za namene metode nadzorniške formule določi, da je LGD = 50 %, N pa enak bodisi

Formula

ali

N=1/ C1.

Cm je razmerje med vsoto vrednosti največjih izpostavljenosti „m“ in vsoto vrednosti listinjenih izpostavljenosti. Stopnjo „m“ lahko določi kreditna institucija.

Za listinjenja, ki se nanašajo na izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, lahko pristojni organi dovolijo uporabo metode nadzorniške formule z naslednjimi poenostavitvami: h = 0 in v = 0.

| 54. | Zmanjšanje kreditnega tveganja pri pozicijah listinjenja se lahko prizna v skladu z odstavki 60, 61 in 63 do 67. |
| --- | --- |

54.

Zmanjšanje kreditnega tveganja pri pozicijah listinjenja se lahko prizna v skladu z odstavki 60, 61 in 63 do 67.

3.5.   Likvidnostna posojila

| 55. | Določbe odstavkov 56 do 59 se uporabljajo za določanje vrednosti izpostavljenosti neocenjene pozicije listinjenja v obliki določenih vrst likvidnostnih posojil. |
| --- | --- |

55.

Določbe odstavkov 56 do 59 se uporabljajo za določanje vrednosti izpostavljenosti neocenjene pozicije listinjenja v obliki določenih vrst likvidnostnih posojil.

3.5.1.   Likvidnostna posojila, ki so na voljo samo v primeru splošne tržne motnje

| 56. | Konverzijski koeficient 20 % se lahko uporabi za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki se lahko črpa samo v primeru splošne tržne motnje in izpolnjuje pogoje za „primerno likvidnostno posojilo“, določene v odstavku 13. |
| --- | --- |

56.

Konverzijski koeficient 20 % se lahko uporabi za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki se lahko črpa samo v primeru splošne tržne motnje in izpolnjuje pogoje za „primerno likvidnostno posojilo“, določene v odstavku 13.

3.5.2.   Posojila z denarnim predplačilom

| 57. | Konverzijski koeficient 0 % se lahko uporabi za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 15. |
| --- | --- |

57.

Konverzijski koeficient 0 % se lahko uporabi za nominalni znesek likvidnostnega posojila, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 15.

3.5.3.   Izjemna obravnava, če ni možno izračunati Kirb

| 58. | Če ni praktično, da kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za listinjene izpostavljenosti, kakor da ne bi bile listinjene, se lahko kreditni instituciji, izjemoma in na podlagi soglasja pristojnih organov, začasno dovoli, da uporabi metodo iz odstavka 59za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za neocenjeno pozicijo listinjenja v obliki likvidnostnega posojila, ki izpolnjuje pogoje za „primerno likvidnostno posojilo“, določene v odstavku 13, ali ki sodi v okvir odstavka 56. |
| --- | --- |

58.

Če ni praktično, da kreditna institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za listinjene izpostavljenosti, kakor da ne bi bile listinjene, se lahko kreditni instituciji, izjemoma in na podlagi soglasja pristojnih organov, začasno dovoli, da uporabi metodo iz odstavka 59za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za neocenjeno pozicijo listinjenja v obliki likvidnostnega posojila, ki izpolnjuje pogoje za „primerno likvidnostno posojilo“, določene v odstavku 13, ali ki sodi v okvir odstavka 56.

| 59. | Največja utež tveganja, ki bi bila uporabljena v skladu s členi 78 do 83 za katero koli od listinjenih izpostavljenosti, če slednje ne bi bile listinjene, se lahko uporabi za pozicijo listinjenja, ki jo predstavlja likvidnostno posojilo. Za določitev vrednosti izpostavljenosti se lahko za nominalni znesek likvidnostnega posojila uporabi konverzijski koeficient 50 %, če ima posojilo prvotno zapadlost eno leto ali manj. Če likvidnostno posojilo ustreza pogojem iz odstavka 56, se lahko uporabi konverzijski koeficient 20 %. V drugih primerih se uporabi 100-odstotni konverzijski faktor. |
| --- | --- |

59.

Največja utež tveganja, ki bi bila uporabljena v skladu s členi 78 do 83 za katero koli od listinjenih izpostavljenosti, če slednje ne bi bile listinjene, se lahko uporabi za pozicijo listinjenja, ki jo predstavlja likvidnostno posojilo. Za določitev vrednosti izpostavljenosti se lahko za nominalni znesek likvidnostnega posojila uporabi konverzijski koeficient 50 %, če ima posojilo prvotno zapadlost eno leto ali manj. Če likvidnostno posojilo ustreza pogojem iz odstavka 56, se lahko uporabi konverzijski koeficient 20 %. V drugih primerih se uporabi 100-odstotni konverzijski faktor.

3.6.   Priznanje zmanjšanja kreditnega tveganja v zvezi s pozicijami listinjenja

3.6.1.   Stvarno kreditno zavarovanje

| 60. | Primerno stvarno kreditno zavarovanje je omejeno na zavarovanje, ki je primerno za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, kakor je določeno v členih 90 do 93, pri čemer se tako zavarovanje prizna na podlagi izpolnjevanja zadevnih minimalnih zahtev, določenih v navedenih členih. |
| --- | --- |

60.

Primerno stvarno kreditno zavarovanje je omejeno na zavarovanje, ki je primerno za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, kakor je določeno v členih 90 do 93, pri čemer se tako zavarovanje prizna na podlagi izpolnjevanja zadevnih minimalnih zahtev, določenih v navedenih členih.

3.6.2.   Osebno kreditno zavarovanje

| 61. | Primerni izdajatelji osebnih in stvarnih kreditnih zavarovanj so omejeni na tiste, ki so primerni v skladu s členi 90 do 93, pri čemer se tako zavarovanje prizna na podlagi izpolnjevanja zadevnih minimalnih zahtev, določenih v navedenih členih. |
| --- | --- |

61.

Primerni izdajatelji osebnih in stvarnih kreditnih zavarovanj so omejeni na tiste, ki so primerni v skladu s členi 90 do 93, pri čemer se tako zavarovanje prizna na podlagi izpolnjevanja zadevnih minimalnih zahtev, določenih v navedenih členih.

3.6.3.   Izračun kapitalskih zahtev za pozicije listinjenja z zmanjšanjem kreditnega tveganja

Metoda na podlagi bonitetnih ocen

| 62. | Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo z uporabo metode na podlagi bonitetnih ocen, se lahko vrednost izpostavljenosti in/ali znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo listinjenja, v zvezi s katero je bilo pridobljeno kreditno zavarovanje, spremenita v skladu z določbami Priloge VIII, kakor te veljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83. |
| --- | --- |

62.

Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo z uporabo metode na podlagi bonitetnih ocen, se lahko vrednost izpostavljenosti in/ali znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti za pozicijo listinjenja, v zvezi s katero je bilo pridobljeno kreditno zavarovanje, spremenita v skladu z določbami Priloge VIII, kakor te veljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83.

Metoda nadzorniške formule – polno kreditno zavarovanje

| 63. | Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo z uporabo metode nadzorniške formule, določi kreditna institucija „dejansko utež tveganja“ pozicije. To naredi tako, da znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije deli z vrednostjo izpostavljenosti pozicije in rezultat pomnoži s 100. |
| --- | --- |

63.

Če se zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo z uporabo metode nadzorniške formule, določi kreditna institucija „dejansko utež tveganja“ pozicije. To naredi tako, da znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije deli z vrednostjo izpostavljenosti pozicije in rezultat pomnoži s 100.

| 64. | V primeru stvarnega kreditnega zavarovanja se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja izračuna tako, da znesek stvarnemu kreditnemu zavarovanju prilagojenih izpostavljenosti pozicije (E*, izračunan v skladu s členi 90 do 93 za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, pri čemer se znesek pozicije listinjenja upošteva kot E) pomnoži z dejansko utežjo tveganja. |
| --- | --- |

64.

V primeru stvarnega kreditnega zavarovanja se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja izračuna tako, da znesek stvarnemu kreditnemu zavarovanju prilagojenih izpostavljenosti pozicije (E*, izračunan v skladu s členi 90 do 93 za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, pri čemer se znesek pozicije listinjenja upošteva kot E) pomnoži z dejansko utežjo tveganja.

| 65. | V primeru osebnega kreditnega zavarovanja se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja izračuna tako, da se GA (znesek zavarovanja, prilagojen zaradi morebitne valutne neusklajenosti in neusklajenosti zapadlosti v skladu z določbami Priloge VIII) pomnoži z utežjo tveganja izdajatelja zavarovanja; rezultat se nato prišteje znesku, ki se izračuna tako, da se znesek pozicije listinjenja, od katerega se odšteje GA, pomnoži z dejansko utežjo tveganja. |
| --- | --- |

65.

V primeru osebnega kreditnega zavarovanja se znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja izračuna tako, da se GA (znesek zavarovanja, prilagojen zaradi morebitne valutne neusklajenosti in neusklajenosti zapadlosti v skladu z določbami Priloge VIII) pomnoži z utežjo tveganja izdajatelja zavarovanja; rezultat se nato prišteje znesku, ki se izračuna tako, da se znesek pozicije listinjenja, od katerega se odšteje GA, pomnoži z dejansko utežjo tveganja.

Metoda nadzorniške formule – delno zavarovanje

| 66. | Če zmanjšanje kreditnega tveganja zajema „prvo izgubo“ ali izgube sorazmerno pri poziciji listinjenja, lahko kreditna institucija uporabi določbe odstavkov 63 do 65. |
| --- | --- |

66.

Če zmanjšanje kreditnega tveganja zajema „prvo izgubo“ ali izgube sorazmerno pri poziciji listinjenja, lahko kreditna institucija uporabi določbe odstavkov 63 do 65.

| 67. | V drugih primerih kreditna institucija pozicijo listinjenja obravnava kot dve ali več pozicij, pri čemer se šteje, da je nekriti delež pozicija z nižjo kreditno kvaliteto. Za namen izračuna zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti za to pozicijo se uporabljajo določbe odstavkov 52 do 54, pri čemer se uporabijo določeni popravki, in sicer v primeru stvarnega kreditnega zavarovanja se „T“ spremeni v e*, v primeru osebnega kreditnega zavarovanja pa v T-g, kjer je e* razmerje med E* in skupnim fiktivnim zneskom osnovnega paketa, E* je popravljeni znesek izpostavljenosti pozicije listinjenja, izračunan v skladu z določbami Priloge VIII, kakor se uporabljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, pri čemer se znesek pozicije listinjenja upošteva kot E; g pa je razmerje med nominalnim zneskom kreditnega zavarovanja (prilagojenega za valutno neusklajenost ali neusklajenost zapadlosti v skladu z odločbami Priloge VIII) in vsoto zneskov listinjenih izpostavljenosti. V primeru osebnega kreditnega zavarovanja se utež izdajatelja zavarovanja uporabi za tisti delež pozicije, ki ne spada pod popravljeno vrednost „T“. |
| --- | --- |

67.

V drugih primerih kreditna institucija pozicijo listinjenja obravnava kot dve ali več pozicij, pri čemer se šteje, da je nekriti delež pozicija z nižjo kreditno kvaliteto. Za namen izračuna zneska tveganju prilagojenih izpostavljenosti za to pozicijo se uporabljajo določbe odstavkov 52 do 54, pri čemer se uporabijo določeni popravki, in sicer v primeru stvarnega kreditnega zavarovanja se „T“ spremeni v e*, v primeru osebnega kreditnega zavarovanja pa v T-g, kjer je e* razmerje med E* in skupnim fiktivnim zneskom osnovnega paketa, E* je popravljeni znesek izpostavljenosti pozicije listinjenja, izračunan v skladu z določbami Priloge VIII, kakor se uporabljajo za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, pri čemer se znesek pozicije listinjenja upošteva kot E; g pa je razmerje med nominalnim zneskom kreditnega zavarovanja (prilagojenega za valutno neusklajenost ali neusklajenost zapadlosti v skladu z odločbami Priloge VIII) in vsoto zneskov listinjenih izpostavljenosti. V primeru osebnega kreditnega zavarovanja se utež izdajatelja zavarovanja uporabi za tisti delež pozicije, ki ne spada pod popravljeno vrednost „T“.

3.7.   Dodatne kapitalske zahteve za listinjenja obnavljajočih se izpostavljenosti z določbami o predčasnem odplačilu

| 68. | Poleg zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v zvezi s pozicijami listinjenja, se od kreditne institucije v vlogi originatorja zahteva, da izračuna znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z metodo, določeno v odstavkih 16 do 33, ko proda obnavljajoče se izpostavljenosti v listinjenje, ki vsebuje določbo o predčasnem odplačilu. |
| --- | --- |

68.

Poleg zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izračunanih v zvezi s pozicijami listinjenja, se od kreditne institucije v vlogi originatorja zahteva, da izračuna znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z metodo, določeno v odstavkih 16 do 33, ko proda obnavljajoče se izpostavljenosti v listinjenje, ki vsebuje določbo o predčasnem odplačilu.

| 69. | Za namene odstavka 68 se odstavka 19 in 20 nadomestita z odstavkoma 70 in 71. |
| --- | --- |

69.

Za namene odstavka 68 se odstavka 19 in 20 nadomestita z odstavkoma 70 in 71.

| 70. | Za namene teh določb so „koristi originatorja“ vsota






  a) | vrednost izpostavljenosti fiktivnega dela paketa črpanih zneskov, prodanih v listinjenje, katerega delež v razmerju do zneska celotne skupine, prodane v strukturi, določa delež denarnih tokov iz naslova izterjanih glavnice in obresti in drugih povezanih zneskov, ki niso na voljo za opravljanje plačil tistim, ki imajo pozicije listinjenja v listinjenju; in |
| --- | --- | --- |

70.

Za namene teh določb so „koristi originatorja“ vsota

a)

vrednost izpostavljenosti fiktivnega dela paketa črpanih zneskov, prodanih v listinjenje, katerega delež v razmerju do zneska celotne skupine, prodane v strukturi, določa delež denarnih tokov iz naslova izterjanih glavnice in obresti in drugih povezanih zneskov, ki niso na voljo za opravljanje plačil tistim, ki imajo pozicije listinjenja v listinjenju; in

| b) | vrednost izpostavljenosti tistega dela paketa nečrpanih zneskov kreditnih linij, katerih črpani zneski so bili prodani v listinjenje, katerih delež v skupnem znesku takih nečrpanih zneskov je enak deležu vrednosti izpostavljenosti, opisane v točki (a), v vrednosti izpostavljenosti skupine črpanih zneskov, prodanih v listinjenje. |
| --- | --- |

b)

vrednost izpostavljenosti tistega dela paketa nečrpanih zneskov kreditnih linij, katerih črpani zneski so bili prodani v listinjenje, katerih delež v skupnem znesku takih nečrpanih zneskov je enak deležu vrednosti izpostavljenosti, opisane v točki (a), v vrednosti izpostavljenosti skupine črpanih zneskov, prodanih v listinjenje.

Da se koristi kvalificirajo kot koristi originatorja, ne smejo biti podrejene koristim investitorjev.

„Koristi investitorjev“ pomeni vrednost izpostavljenosti fiktivnega dela paketa črpanih zneskov, ki ne spada pod točko (a) in ki se ji prišteje vrednost izpostavljenosti dela paketa nečrpanih zneskov kreditnih linij, katerih črpani zneski so bili prodani v listinjenje, ki ne spadajo pod točko (b).

| 71. | Izpostavljenost kreditne institucije v vlogi originatorja, povezana z njenimi pravicami v zvezi z delom koristi originatorja, opisanih v odstavku 70(a), se ne šteje za pozicijo listinjenja, ampak za izpostavljenost pro rata do listinjenih izpostavljenosti črpanih zneskov, kakor da ne bi bili listinjeni, v znesku, ki je enak znesku, opisanem v odstavku 70(a). Šteje se tudi, da ima kreditna institucija v vlogi originatorja izpostavljenost pro rata do nečrpanih zneskov kreditnih linij, katerih črpani zneski so bili prodani v listinjenje, v znesku, ki je enak tistemu, ki je opisan v odstavku 70(b). |
| --- | --- |

71.

Izpostavljenost kreditne institucije v vlogi originatorja, povezana z njenimi pravicami v zvezi z delom koristi originatorja, opisanih v odstavku 70(a), se ne šteje za pozicijo listinjenja, ampak za izpostavljenost pro rata do listinjenih izpostavljenosti črpanih zneskov, kakor da ne bi bili listinjeni, v znesku, ki je enak znesku, opisanem v odstavku 70(a). Šteje se tudi, da ima kreditna institucija v vlogi originatorja izpostavljenost pro rata do nečrpanih zneskov kreditnih linij, katerih črpani zneski so bili prodani v listinjenje, v znesku, ki je enak tistemu, ki je opisan v odstavku 70(b).

3.8.   Zmanjšanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti

| 72. | Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja, za katero se uporabi utež tveganja 1 250 %, se lahko zmanjša za 12.5-kratni znesek morebitnih popravkov vrednosti, ki jih je opravila kreditna institucija v zvezi z listinjenimi izpostavljenostmi. V kolikor so upoštevani popravki vrednosti v ta namen, se ti ne upoštevajo za namene izračuna, navedenega v odstavku 36 dela 1 Priloge VII. |
| --- | --- |

72.

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja, za katero se uporabi utež tveganja 1 250 %, se lahko zmanjša za 12.5-kratni znesek morebitnih popravkov vrednosti, ki jih je opravila kreditna institucija v zvezi z listinjenimi izpostavljenostmi. V kolikor so upoštevani popravki vrednosti v ta namen, se ti ne upoštevajo za namene izračuna, navedenega v odstavku 36 dela 1 Priloge VII.

| 73. | Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja se lahko zmanjša za 12.5-kratni znesek morebitnih popravkov vrednosti, ki jih opravi kreditna institucija v zvezi s pozicijo. |
| --- | --- |

73.

Znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti pozicije listinjenja se lahko zmanjša za 12.5-kratni znesek morebitnih popravkov vrednosti, ki jih opravi kreditna institucija v zvezi s pozicijo.

| 74. | V skladu s členom 66(2) lahko kreditne institucije namesto vključitve pozicije listinjenja, za katero se uporablja utež tveganja 1 250 %, v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, v zvezi s to pozicijo odštejejo vrednost izpostavljenosti pozicije od lastnih sredstev. |
| --- | --- |

74.

V skladu s členom 66(2) lahko kreditne institucije namesto vključitve pozicije listinjenja, za katero se uporablja utež tveganja 1 250 %, v svoje izračune zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, v zvezi s to pozicijo odštejejo vrednost izpostavljenosti pozicije od lastnih sredstev.

| 75. | Za namene odstavka 74






  a) | se lahko vrednost izpostavljenosti pozicije izvede iz zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ob upoštevanju morebitnih zmanjšanj, opravljenih v skladu z odstavkoma 72 in 73; |
| --- | --- | --- |

75.

Za namene odstavka 74

a)

se lahko vrednost izpostavljenosti pozicije izvede iz zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ob upoštevanju morebitnih zmanjšanj, opravljenih v skladu z odstavkoma 72 in 73;

| b) | izračun vrednosti izpostavljenosti lahko odraža primerno stvarno kreditno zavarovanje na način, ki je skladen z metodologijo, predpisano v odstavkih 60 do 67; in |
| --- | --- |

b)

izračun vrednosti izpostavljenosti lahko odraža primerno stvarno kreditno zavarovanje na način, ki je skladen z metodologijo, predpisano v odstavkih 60 do 67; in

| c) | če se za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ter L < KIRBR [L+K] > KIRBR uporablja metoda nadzorniške formule, se lahko pozicija obravnava kot dve poziciji, kjer je L enak KIRBR za pozicijo, ki je bolj nadrejena. |
| --- | --- |

c)

če se za izračun zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ter L < KIRBR [L+K] > KIRBR uporablja metoda nadzorniške formule, se lahko pozicija obravnava kot dve poziciji, kjer je L enak KIRBR za pozicijo, ki je bolj nadrejena.

| 76. | Če kreditna institucija izkoristi možnost iz odstavka 74, se 12,5-kratni znesek, ki se odšteje v skladu z navedenim odstavkom, za namene odstavka 45 odšteje od zneska, določenega v navedenem odstavku, kot maksimalni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ga morajo izračunati tam navedene kreditne institucije. |
| --- | --- |

76.

Če kreditna institucija izkoristi možnost iz odstavka 74, se 12,5-kratni znesek, ki se odšteje v skladu z navedenim odstavkom, za namene odstavka 45 odšteje od zneska, določenega v navedenem odstavku, kot maksimalni znesek tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki ga morajo izračunati tam navedene kreditne institucije.

PRILOGA X

OPERATIVNO TVEGANJE

Del 1 – Enostavni pristop

1.   KAPITALSKA ZAHTEVA

| 1. | V skladu z enostavnim pristopom je kapitalska zahteva za operativno tveganje enaka 15 % osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje, ki je opredeljen v odstavkih 2 do 9. |
| --- | --- |

1.

V skladu z enostavnim pristopom je kapitalska zahteva za operativno tveganje enaka 15 % osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje, ki je opredeljen v odstavkih 2 do 9.

2.   OSNOVA ZA IZRAČUN KAPITALSKE ZAHTEVE ZA OPERATIVNO TVEGANJE

| 2. | Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje je triletno povprečje vsote čistih prihodkov iz obresti in čistih neobrestnih prihodkov. |
| --- | --- |

2.

Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje je triletno povprečje vsote čistih prihodkov iz obresti in čistih neobrestnih prihodkov.

| 3. | Triletno povprečje se izračuna na podlagi zadnjih treh dvanajstmesečnih opazovanj na koncu poslovnega leta. Če revidirani podatki niso na voljo, se lahko uporabijo poslovne ocene. |
| --- | --- |

3.

Triletno povprečje se izračuna na podlagi zadnjih treh dvanajstmesečnih opazovanj na koncu poslovnega leta. Če revidirani podatki niso na voljo, se lahko uporabijo poslovne ocene.

| 4. | Če je v katerem koli danem obdobju opazovanja vsota čistih prihodkov iz obresti in čistih neobrestnih prihodkov negativna ali enaka nič, se ta podatek ne upošteva v izračunu triletnega povprečja. Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje se izračuna kot vsota pozitivnih številk, deljena s številom pozitivnih številk. |
| --- | --- |

4.

Če je v katerem koli danem obdobju opazovanja vsota čistih prihodkov iz obresti in čistih neobrestnih prihodkov negativna ali enaka nič, se ta podatek ne upošteva v izračunu triletnega povprečja. Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje se izračuna kot vsota pozitivnih številk, deljena s številom pozitivnih številk.

2.1.   Kreditne institucije, za katere velja Direktiva 86/635/EGS

| 5. | Na podlagi računovodskih kategorij za izkaz poslovnega izida v skladu s členom 27 Direktive 86/635/EGS se Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje izrazi kot vsota elementov, naštetih v tabeli 1. Vsak element se vključi v vsoto s svojim pozitivnim ali negativnim predznakom. |
| --- | --- |

5.

Na podlagi računovodskih kategorij za izkaz poslovnega izida v skladu s členom 27 Direktive 86/635/EGS se Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje izrazi kot vsota elementov, naštetih v tabeli 1. Vsak element se vključi v vsoto s svojim pozitivnim ali negativnim predznakom.

| 6. | Lahko se zgodi, da je te elemente treba prilagoditi, da odražajo kvalifikacije iz odstavkov 7 in 8.
  Tabela 1











  1. | Prihodki iz obresti in podobni prihodki |
| --- | --- | --- |

6.

Lahko se zgodi, da je te elemente treba prilagoditi, da odražajo kvalifikacije iz odstavkov 7 in 8.

Tabela 1

1.

Prihodki iz obresti in podobni prihodki

| 2. | Odhodki za obresti in podobni odhodki. |
| --- | --- |

2.

Odhodki za obresti in podobni odhodki.

| 3. | Prihodki iz delnic, drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim/nespremenljivim donosom |
| --- | --- |

3.

Prihodki iz delnic, drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim/nespremenljivim donosom

| 4. | Prejete opravnine/provizije |
| --- | --- |

4.

Prejete opravnine/provizije

| 5. | Dane opravnine/provizije |
| --- | --- |

5.

Dane opravnine/provizije

| 6. | Čisti dobiček ali čista izguba iz finančnih poslov |
| --- | --- |

6.

Čisti dobiček ali čista izguba iz finančnih poslov

| 7. | Drugi poslovni prihodki |
| --- | --- |

7.

Drugi poslovni prihodki

2.1.1.   Kvalifikacije

| 7. | Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganjese izračuna pred zmanjšanjem za kakršne koli rezervacije in operativne stroške. Operativni stroški vključujejo pristojbine za zunanje storitve, ki jih izvajajo tretje osebe, ki niso ne nadrejena ne podrejena družba kreditne institucije ali podrejena družba nadrejene družbe, ki je hkrati nadrejena družba kreditne institucije. Kazalec se lahko zmanjša za stroške zunanjih storitev, ki jih izvaja tretja oseba, če stroški bremenijo podjetje, ki je nadzorovano v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

7.

Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganjese izračuna pred zmanjšanjem za kakršne koli rezervacije in operativne stroške. Operativni stroški vključujejo pristojbine za zunanje storitve, ki jih izvajajo tretje osebe, ki niso ne nadrejena ne podrejena družba kreditne institucije ali podrejena družba nadrejene družbe, ki je hkrati nadrejena družba kreditne institucije. Kazalec se lahko zmanjša za stroške zunanjih storitev, ki jih izvaja tretja oseba, če stroški bremenijo podjetje, ki je nadzorovano v skladu s to direktivo.

| 8. | Naslednji elementi se ne uporabljajo v izračunu osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje:






  a) | realizirani dobički/izgube iz prodaje finančnih sredstev, ki niso namenjena trgovanju; |
| --- | --- | --- |

8.

Naslednji elementi se ne uporabljajo v izračunu osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje:

a)

realizirani dobički/izgube iz prodaje finančnih sredstev, ki niso namenjena trgovanju;

| b) | izredni prihodki; |
| --- | --- |

b)

izredni prihodki;

| c) | prihodki, ki izhajajo iz zavarovalnih zahtevkov. |
| --- | --- |

c)

prihodki, ki izhajajo iz zavarovalnih zahtevkov.

Če je prevrednotenje postavk trgovanja sestavni del izkaza o poslovnem izidu, se prevrednotenje vključi. Če se uporabi člen 36(2) Direktive 86/635/EGS, se lahko vključi prevrednotenje izkaza poslovnega izida.

2.2.   Kreditne institucije, za katere velja drugačen računovodski okvir

| 9. | Če kreditne institucije spadajo pod računovodski okvir, ki se razlikuje od okvira, ki ga vzpostavlja Direktiva 86/635/EGS, osnovo za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje izračunajo na podlagi podatkov, ki najbolje ustrezajo opredelitvam iz odstavkov 2 do 8. |
| --- | --- |

9.

Če kreditne institucije spadajo pod računovodski okvir, ki se razlikuje od okvira, ki ga vzpostavlja Direktiva 86/635/EGS, osnovo za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje izračunajo na podlagi podatkov, ki najbolje ustrezajo opredelitvam iz odstavkov 2 do 8.

Del 2 – Standardizirani pristop

1.   KAPITALSKA ZAHTEVA

| 1. | V skladu s standardiziranim pristopom je kapitalska zahteva za operativno tveganje enaka triletnemu povprečju osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje, izračunanega vsako leto za vsako od poslovnih področij v tabeli 2. Negativno kapitalsko zahtevo na enem poslovnem področju, ki je posledica negativnega bruto donosa, je mogoče vsako leto v celoti poračunati. Če pa je v določenem letu negativna skupna kapitalska zahteva za vsa poslovna področja, se povprečju za to leto dodeli vrednost nič. |
| --- | --- |

1.

V skladu s standardiziranim pristopom je kapitalska zahteva za operativno tveganje enaka triletnemu povprečju osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje, izračunanega vsako leto za vsako od poslovnih področij v tabeli 2. Negativno kapitalsko zahtevo na enem poslovnem področju, ki je posledica negativnega bruto donosa, je mogoče vsako leto v celoti poračunati. Če pa je v določenem letu negativna skupna kapitalska zahteva za vsa poslovna področja, se povprečju za to leto dodeli vrednost nič.

| 2. | Triletno povprečje se izračuna na podlagi zadnjih treh dvanajstmesečnih opazovanj na koncu poslovnega leta. Če revidirani podatki niso na voljo, se lahko uporabijo poslovne ocene.
  Tabela 2







  Poslovno področje | Seznam dejavnosti | Odstotek |
| --- | --- | --- | --- |
| Podjetniško financiranje in finančno svetovanje | Prva prodaja finančnih instrumentov in/ali ponudba finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa
  Storitve, povezane z izvedbo prvih prodaj vrednostnih papirjev
  Investicijsko svetovanje
  Svetovanje podjetjem na področju strukture kapitala, poslovne strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve, povezane z združitvami in nakupi podjetij
  Raziskave na področju investicij in finančna analiza ter druge oblike splošnih priporočil v zvezi s posli s finančnimi instrumenti | 18 % |
| Trgovanje in prodaja na veliko | Trgovanje za svoj račun
  Posli posredovanja na denarnem trgu
  Sprejemanje in prenos naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti
  Izvrševanje naročil za stranke
  Ponudba finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa
  Upravljanje večstranskega sistema trgovanja | 18 % |
| Posli z vrednostnimi papirji na drobno
  (Dejavnosti s posameznimi fizičnimi osebami ali z majhnimi in srednje velikimi podjetji, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 79, za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov) | Sprejemanje in prenos naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti
  Izvrševanje naročil za stranke
  Ponudba finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa | 12 % |
| Komercialno bančništvo | Zbiranje depozitov in drugih vračljivih sredstev
  Kreditiranje
  Finančni zakup
  Osebna kreditna jamstva in obveznosti | 15 % |
| Bančništvo na drobno
  (Dejavnosti s posameznimi fizičnimi osebami ali z majhnimi in srednje velikimi subjekti, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 79, za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov) | Zbiranje depozitov in drugih vračljivih sredstev
  Kreditiranje
  Finančni zakup
  Osebna kreditna jamstva in obveznosti | 12 % |
| Plačila in poravnava | Storitve plačilnega prometa
  Izdajanje in upravljanje plačilnih instrumentov | 18 % |
| Agentske storitve | Hramba in administrativne storitve povezane s finančnimi instrumenti za račun strank, vključno s skrbništvom in sorodnimi storitvami, kot je upravljanje denarnih sredstev/zavarovanja | 15 % |
| Upravljanje premoženja | Upravljanje portfeljev
  Upravljanje KNPVP
  Druge oblike upravljanja premoženja | 12 % |

2.

Triletno povprečje se izračuna na podlagi zadnjih treh dvanajstmesečnih opazovanj na koncu poslovnega leta. Če revidirani podatki niso na voljo, se lahko uporabijo poslovne ocene.

Tabela 2

Poslovno področje

Seznam dejavnosti

Odstotek

Podjetniško financiranje in finančno svetovanje

Prva prodaja finančnih instrumentov in/ali ponudba finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa

Storitve, povezane z izvedbo prvih prodaj vrednostnih papirjev

Investicijsko svetovanje

Svetovanje podjetjem na področju strukture kapitala, poslovne strategije in sorodnih zadev ter svetovanje in storitve, povezane z združitvami in nakupi podjetij

Raziskave na področju investicij in finančna analiza ter druge oblike splošnih priporočil v zvezi s posli s finančnimi instrumenti

18 %

Trgovanje in prodaja na veliko

Trgovanje za svoj račun

Posli posredovanja na denarnem trgu

Sprejemanje in prenos naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti

Izvrševanje naročil za stranke

Ponudba finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa

Upravljanje večstranskega sistema trgovanja

18 %

Posli z vrednostnimi papirji na drobno

(Dejavnosti s posameznimi fizičnimi osebami ali z majhnimi in srednje velikimi podjetji, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 79, za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov)

Sprejemanje in prenos naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti

Izvrševanje naročil za stranke

Ponudba finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa

12 %

Komercialno bančništvo

Zbiranje depozitov in drugih vračljivih sredstev

Kreditiranje

Finančni zakup

Osebna kreditna jamstva in obveznosti

15 %

Bančništvo na drobno

(Dejavnosti s posameznimi fizičnimi osebami ali z majhnimi in srednje velikimi subjekti, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 79, za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov)

Zbiranje depozitov in drugih vračljivih sredstev

Kreditiranje

Finančni zakup

Osebna kreditna jamstva in obveznosti

12 %

Plačila in poravnava

Storitve plačilnega prometa

Izdajanje in upravljanje plačilnih instrumentov

18 %

Agentske storitve

Hramba in administrativne storitve povezane s finančnimi instrumenti za račun strank, vključno s skrbništvom in sorodnimi storitvami, kot je upravljanje denarnih sredstev/zavarovanja

15 %

Upravljanje premoženja

Upravljanje portfeljev

Upravljanje KNPVP

Druge oblike upravljanja premoženja

12 %

| 3. | Pristojni organi lahko kreditno institucijo pooblastijo, da izračuna svojo kapitalsko zahtevo za operativno tveganje z uporabo alternativnega standardiziranega pristopa, kakor je določen v odstavkih 5 do 11. |
| --- | --- |

3.

Pristojni organi lahko kreditno institucijo pooblastijo, da izračuna svojo kapitalsko zahtevo za operativno tveganje z uporabo alternativnega standardiziranega pristopa, kakor je določen v odstavkih 5 do 11.

2.   NAČELA ZA RAZPOREJANJE POSLOVNIH PODROČIJ

| 4. | Kreditne institucije morajo razviti in dokumentirati posebne politike in merila za razporeditev osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje po tekočih poslovnih področjih in dejavnosti v standardiziran okvir. Merila je treba ustrezno pregledati in prilagoditi novim ali spreminjajočim se poslovnim dejavnostim in tveganjem. Načela za razporejanje poslovnih področij so:






  a) | vse dejavnosti je treba razporediti v poslovna področja na medsebojno izključujoč in vseobsegajoč način; |
| --- | --- | --- |

4.

Kreditne institucije morajo razviti in dokumentirati posebne politike in merila za razporeditev osnove za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje po tekočih poslovnih področjih in dejavnosti v standardiziran okvir. Merila je treba ustrezno pregledati in prilagoditi novim ali spreminjajočim se poslovnim dejavnostim in tveganjem. Načela za razporejanje poslovnih področij so:

a)

vse dejavnosti je treba razporediti v poslovna področja na medsebojno izključujoč in vseobsegajoč način;

| b) | kakršna koli dejavnost, ki ne more biti brez težav razporejena v okvir poslovnega področja, vendar pa predstavlja pomožno funkcijo dejavnosti, ki je vključena v ta okvir, mora biti dodeljena poslovnemu področju, ki ga podpira. Če pomožna dejavnost podpira več kot eno poslovno področje, je treba uporabiti objektivna merila razporejanja; |
| --- | --- |

b)

kakršna koli dejavnost, ki ne more biti brez težav razporejena v okvir poslovnega področja, vendar pa predstavlja pomožno funkcijo dejavnosti, ki je vključena v ta okvir, mora biti dodeljena poslovnemu področju, ki ga podpira. Če pomožna dejavnost podpira več kot eno poslovno področje, je treba uporabiti objektivna merila razporejanja;

| c) | če dejavnost ne more biti razporejena v določeno poslovno področje, potem se uporabi poslovno področje z najvišjim odstotkom. Enako poslovno področje se uporabi za kakršno koli povezano pomožno dejavnost; |
| --- | --- |

c)

če dejavnost ne more biti razporejena v določeno poslovno področje, potem se uporabi poslovno področje z najvišjim odstotkom. Enako poslovno področje se uporabi za kakršno koli povezano pomožno dejavnost;

| d) | kreditne institucije lahko uporabijo notranje metode oblikovanja cen, da ustrezni kazalec razporedijo med poslovnimi področji. Stroški, ki nastanejo v enem poslovnem področju, gredo pa v breme drugega poslovnega področja, se lahko prerazporedijo poslovnemu področju, kateremu pripadajo, na primer z uporabo načina, ki temelji na notranjih transfernih cenah med obema poslovnima področjema; |
| --- | --- |

d)

kreditne institucije lahko uporabijo notranje metode oblikovanja cen, da ustrezni kazalec razporedijo med poslovnimi področji. Stroški, ki nastanejo v enem poslovnem področju, gredo pa v breme drugega poslovnega področja, se lahko prerazporedijo poslovnemu področju, kateremu pripadajo, na primer z uporabo načina, ki temelji na notranjih transfernih cenah med obema poslovnima področjema;

| e) | razporejanje dejavnosti v poslovna področja za namene oblikovanja kapitala za pokrivanje operativnega tveganja mora biti skladno s kategorijami, ki se uporabljajo za kreditna in tržna tveganja; |
| --- | --- |

e)

razporejanje dejavnosti v poslovna področja za namene oblikovanja kapitala za pokrivanje operativnega tveganja mora biti skladno s kategorijami, ki se uporabljajo za kreditna in tržna tveganja;

| f) | za politiko razporejanja je odgovorno višje vodstvo, pod nadzorom upravljavskih organov kreditne institucije; in |
| --- | --- |

f)

za politiko razporejanja je odgovorno višje vodstvo, pod nadzorom upravljavskih organov kreditne institucije; in

| g) | proces razporejanja v poslovna področja mora biti predmet neodvisnega pregleda. |
| --- | --- |

g)

proces razporejanja v poslovna področja mora biti predmet neodvisnega pregleda.

3.   ALTERNATIVNI KAZALCI ZA NEKATERA POSLOVNA PODROČJA

3.1.   Načini delovanja

| 5. | Pristojni organi lahko kreditno institucijo pooblastijo, da uporablja alternativno osnovo za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje za poslovni področji: bančništvo na drobno in komercialno bančništvo. |
| --- | --- |

5.

Pristojni organi lahko kreditno institucijo pooblastijo, da uporablja alternativno osnovo za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje za poslovni področji: bančništvo na drobno in komercialno bančništvo.

| 6. | Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje za ta poslovna področja je normalizirani dohodkovni kazalec, ki je enak triletnemu povprečju skupnega nominalnega zneska kreditov in zunajbilančnih obveznosti, ki se pomnoži z 0,035. |
| --- | --- |

6.

Osnova za izračun kapitalske zahteve za operativno tveganje za ta poslovna področja je normalizirani dohodkovni kazalec, ki je enak triletnemu povprečju skupnega nominalnega zneska kreditov in zunajbilančnih obveznosti, ki se pomnoži z 0,035.

| 7. | Za poslovna področja bančništva na drobno in/ali komercialnega bančništva so krediti in zunajbilančne obveznosti sestavljeni iz skupnih črpanih zneskov v ustreznih kreditnih portfeljih. V poslovno področje komercialnega bančništva so vključeni tudi vrednostni papirji iz bančne knjige. |
| --- | --- |

7.

Za poslovna področja bančništva na drobno in/ali komercialnega bančništva so krediti in zunajbilančne obveznosti sestavljeni iz skupnih črpanih zneskov v ustreznih kreditnih portfeljih. V poslovno področje komercialnega bančništva so vključeni tudi vrednostni papirji iz bančne knjige.

3.2.   Pogoji

| 8. | Za pooblastilo za uporabo alternativnih kazalcev veljajo pogoji iz odstavkov 9 do 11. |
| --- | --- |

8.

Za pooblastilo za uporabo alternativnih kazalcev veljajo pogoji iz odstavkov 9 do 11.

3.2.1.   Splošni pogoj

| 9. | Kreditna institucija izpolnjuje kvalifikacijska merila, določena v odstavku 12. |
| --- | --- |

9.

Kreditna institucija izpolnjuje kvalifikacijska merila, določena v odstavku 12.

3.2.2.   Posebni pogoji, ki veljajo za bančništvo na drobno in komercialno bančništvo

| 10. | Kreditna institucija je pretežno aktivna v dejavnostih bančništva na drobno in/ali komercialnega bančništva, ki tvorita najmanj 90 % njenega dohodka. |
| --- | --- |

10.

Kreditna institucija je pretežno aktivna v dejavnostih bančništva na drobno in/ali komercialnega bančništva, ki tvorita najmanj 90 % njenega dohodka.

| 11. | Kreditna institucija je zmožna dokazati pristojnim organom, da je znaten delež njenih dejavnosti bančništva na drobno in/ali komercialnega bančništva, sestavljen iz kreditov, povezanih z visoko verjetnostjo neplačila, in da alternativni standardizirani pristop zagotavlja izboljšano podlago za ocenjevanje operativnega tveganja. |
| --- | --- |

11.

Kreditna institucija je zmožna dokazati pristojnim organom, da je znaten delež njenih dejavnosti bančništva na drobno in/ali komercialnega bančništva, sestavljen iz kreditov, povezanih z visoko verjetnostjo neplačila, in da alternativni standardizirani pristop zagotavlja izboljšano podlago za ocenjevanje operativnega tveganja.

4.   KVALIFIKACIJSKI KRITERIJI

| 12. | Kreditne institucije morajo poleg splošnih standardov upravljanja s tveganji iz člena 22 in Priloge V izpolnjevati naslednja spodaj navedene kvalifikacijske kriterije. Izpolnjevanje teh kriterijev se oceni ob upoštevanju obsega in področja dejavnosti kreditne institucije ter načela sorazmernosti.






  (a) | Kreditne institucije imajo dobro dokumentiran sistem ocenjevanja operativnega tveganje in upravljanja z njim, z jasnimi odgovornostmi, dodeljenimi za ta sistem. Določijo svoje izpostavljenosti operativnemu tveganju in spremljajo ustrezne podatke o operativnem tveganju, vključno s podatki o bistveni izgubi. Sistem je predmet rednega neodvisnega pregleda. |
| --- | --- | --- |

12.

Kreditne institucije morajo poleg splošnih standardov upravljanja s tveganji iz člena 22 in Priloge V izpolnjevati naslednja spodaj navedene kvalifikacijske kriterije. Izpolnjevanje teh kriterijev se oceni ob upoštevanju obsega in področja dejavnosti kreditne institucije ter načela sorazmernosti.

(a)

Kreditne institucije imajo dobro dokumentiran sistem ocenjevanja operativnega tveganje in upravljanja z njim, z jasnimi odgovornostmi, dodeljenimi za ta sistem. Določijo svoje izpostavljenosti operativnemu tveganju in spremljajo ustrezne podatke o operativnem tveganju, vključno s podatki o bistveni izgubi. Sistem je predmet rednega neodvisnega pregleda.

| (b) | Sistem ocenjevanja operativnega tveganja mora biti tesno vključen v procese upravljanja s tveganji kreditne institucije. Njegovi rezultati morajo biti sestavni del procesa spremljanja in kontroliranja profila operativne tveganosti kreditne institucije; in |
| --- | --- |

(b)

Sistem ocenjevanja operativnega tveganja mora biti tesno vključen v procese upravljanja s tveganji kreditne institucije. Njegovi rezultati morajo biti sestavni del procesa spremljanja in kontroliranja profila operativne tveganosti kreditne institucije; in

| (c) | Kreditne institucije vzpostavijo sistem poročanja vodstvu, s katerim se ustreznim funkcijam v kreditni instituciji zagotavljajo poročila o operativnem tveganju. Kreditne institucije imajo tudi postopke za ustrezno ukrepanje v skladu z informacijami, vsebovanimi v poročilih vodstvu. |
| --- | --- |

(c)

Kreditne institucije vzpostavijo sistem poročanja vodstvu, s katerim se ustreznim funkcijam v kreditni instituciji zagotavljajo poročila o operativnem tveganju. Kreditne institucije imajo tudi postopke za ustrezno ukrepanje v skladu z informacijami, vsebovanimi v poročilih vodstvu.

Del 3 – Napredni pristopi za merjenje operativnega tveganja

1.   KVALIFIKACIJSKI KRITERIJI

| 1. | Da bi bile primerne za uporabo naprednega pristopa za merjenje operativnega tveganja, morajo kreditne institucije pristojnim organom dokazati, da izpolnjujejo spodaj navedene kvalifikacijske kriterije, poleg splošnih standardov upravljanja s tveganji iz člena 22 in Priloge V. |
| --- | --- |

1.

Da bi bile primerne za uporabo naprednega pristopa za merjenje operativnega tveganja, morajo kreditne institucije pristojnim organom dokazati, da izpolnjujejo spodaj navedene kvalifikacijske kriterije, poleg splošnih standardov upravljanja s tveganji iz člena 22 in Priloge V.

1.1.   Kvalitativni kvalifikacijski kriteriji

| 2. | Sistem kreditne institucije za notranje merjenje operativnega tveganja je tesno vključen v njene vsakdanje procese upravljanja s tveganji. |
| --- | --- |

2.

Sistem kreditne institucije za notranje merjenje operativnega tveganja je tesno vključen v njene vsakdanje procese upravljanja s tveganji.

| 3. | Kreditna institucija mora imeti neodvisno funkcijo upravljanja, pristojno za operativno tveganje. |
| --- | --- |

3.

Kreditna institucija mora imeti neodvisno funkcijo upravljanja, pristojno za operativno tveganje.

| 4. | Obstajati mora redno poročanje o izpostavljenosti operativnemu tveganju in o preteklih izgubah. Kreditna institucija ima postopke za sprejemanje ustreznih korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

4.

Obstajati mora redno poročanje o izpostavljenosti operativnemu tveganju in o preteklih izgubah. Kreditna institucija ima postopke za sprejemanje ustreznih korektivnih ukrepov.

| 5. | Sistem institucije za upravljanje s tveganji mora biti dobro dokumentiran. Kreditna institucija ima tudi vzpostavljene redne postopke za zagotavljanje usklajenost in politike za obravnavo neusklajenosti. |
| --- | --- |

5.

Sistem institucije za upravljanje s tveganji mora biti dobro dokumentiran. Kreditna institucija ima tudi vzpostavljene redne postopke za zagotavljanje usklajenost in politike za obravnavo neusklajenosti.

| 6. | Procesi upravljanja z operativnim tveganjem in sistemi merjenja operativnega tveganja so predmet rednih pregledov, ki jih izvajajo notranjerevizijska služba in/ali zunanja revizijska družba. |
| --- | --- |

6.

Procesi upravljanja z operativnim tveganjem in sistemi merjenja operativnega tveganja so predmet rednih pregledov, ki jih izvajajo notranjerevizijska služba in/ali zunanja revizijska družba.

| 7. | Ovrednotenje sistema merjenja operativnega tveganja s strani pristojnih organov vsebuje naslednje elemente:






  a) | preverjanje, ali se notranji postopki ovrednotenja zadovoljivo izvajajo; |
| --- | --- | --- |

7.

Ovrednotenje sistema merjenja operativnega tveganja s strani pristojnih organov vsebuje naslednje elemente:

a)

preverjanje, ali se notranji postopki ovrednotenja zadovoljivo izvajajo;

| b) | zagotavljanje preglednosti in dostopnosti podatkovnih tokov in procesov, povezanih s sistemom merjenja tveganja. |
| --- | --- |

b)

zagotavljanje preglednosti in dostopnosti podatkovnih tokov in procesov, povezanih s sistemom merjenja tveganja.

1.2.   Kvantitativni standardi

1.2.1.   Proces

| 8. | Kreditne institucije izračunajo svojo kapitalsko zahtevo, z vključitvijo tako pričakovane izgube kakor tudi nepričakovane izgube, razen če lahko dokažejo, da je pričakovana izguba ustrezno zajeta v njihovih notranjih poslovnih praksah. Mera operativnega tveganja mora zajeti potencialno resne dogodke z repa statistične distribucije izgube, pri čemer mora doseči standard stabilnosti, primerljiv z 99,9 % intervalom zaupanja skozi obdobje enega leta. |
| --- | --- |

8.

Kreditne institucije izračunajo svojo kapitalsko zahtevo, z vključitvijo tako pričakovane izgube kakor tudi nepričakovane izgube, razen če lahko dokažejo, da je pričakovana izguba ustrezno zajeta v njihovih notranjih poslovnih praksah. Mera operativnega tveganja mora zajeti potencialno resne dogodke z repa statistične distribucije izgube, pri čemer mora doseči standard stabilnosti, primerljiv z 99,9 % intervalom zaupanja skozi obdobje enega leta.

| 9. | Sistem kreditne institucije za merjenje operativnega tveganja mora imeti nekatere ključne elemente, da izpolni zgoraj navedeni standard stabilnosti, naveden v odstavku 8. Ti elementi morajo vključevati uporabo notranjih podatkov, zunanjih podatkov, analize scenarijev in dejavnike, ki odražajo poslovno okolje in notranje kontrolne sisteme, kakor je opredeljeno v odstavkih 13 do 24. Kreditna institucija mora imeti dobro dokumentiran pristop za tehtanje uporabe teh štirih elementov v svojem celotnem sistemu za merjenje operativnega tveganja. |
| --- | --- |

9.

Sistem kreditne institucije za merjenje operativnega tveganja mora imeti nekatere ključne elemente, da izpolni zgoraj navedeni standard stabilnosti, naveden v odstavku 8. Ti elementi morajo vključevati uporabo notranjih podatkov, zunanjih podatkov, analize scenarijev in dejavnike, ki odražajo poslovno okolje in notranje kontrolne sisteme, kakor je opredeljeno v odstavkih 13 do 24. Kreditna institucija mora imeti dobro dokumentiran pristop za tehtanje uporabe teh štirih elementov v svojem celotnem sistemu za merjenje operativnega tveganja.

| 10. | Sistem merjenja tveganja zajema glavne dejavnike tveganja, ki vplivajo na obliko repa statistične distribucije ocenjenih izgub. |
| --- | --- |

10.

Sistem merjenja tveganja zajema glavne dejavnike tveganja, ki vplivajo na obliko repa statistične distribucije ocenjenih izgub.

| 11. | Korelacije pri izgubah iz operativnega tveganja po posameznih ocenah operativnega tveganja se lahko priznajo samo, če kreditne institucije lahko pristojnim organom dokažejo, da so njihovi sistemi merjenja korelacij stabilni, da se izvajajo celovito in da upoštevajo negotovost, ki obkroža vse take ocene korelacij, zlasti v obdobjih izjemnih okoliščin. Kreditne institucije morajo ovrednotiti svoje predpostavke o korelacijah z uporabo kvantitativnih in kvalitativnih tehnik. |
| --- | --- |

11.

Korelacije pri izgubah iz operativnega tveganja po posameznih ocenah operativnega tveganja se lahko priznajo samo, če kreditne institucije lahko pristojnim organom dokažejo, da so njihovi sistemi merjenja korelacij stabilni, da se izvajajo celovito in da upoštevajo negotovost, ki obkroža vse take ocene korelacij, zlasti v obdobjih izjemnih okoliščin. Kreditne institucije morajo ovrednotiti svoje predpostavke o korelacijah z uporabo kvantitativnih in kvalitativnih tehnik.

| 12. | Sistem merjenja tveganja je notranje dosleden in se izogiba večkratnemu štetju kvalitativnih ocen ali tehnik zmanjševanja tveganja, priznanih na drugih področjih okvira kapitalske ustreznosti. |
| --- | --- |

12.

Sistem merjenja tveganja je notranje dosleden in se izogiba večkratnemu štetju kvalitativnih ocen ali tehnik zmanjševanja tveganja, priznanih na drugih področjih okvira kapitalske ustreznosti.

1.2.2.   Notranji podatki

| 13. | Notranje izračunane mere operativnega tveganja so zasnovane na najkrajšem preteklem obdobju opazovanja pet let. Ko kreditna institucija prvič preide na napredni pristop za merjenje operativnega tveganja, je sprejemljivo triletno preteklo obdobje opazovanja. |
| --- | --- |

13.

Notranje izračunane mere operativnega tveganja so zasnovane na najkrajšem preteklem obdobju opazovanja pet let. Ko kreditna institucija prvič preide na napredni pristop za merjenje operativnega tveganja, je sprejemljivo triletno preteklo obdobje opazovanja.

| 14. | Kreditne institucije morajo biti sposobne razporediti svoje pretekle notranje podatke o izgubi po poslovnih področjih, opredeljenih v delu 2 in po vrstah dogodkov, opredeljenih v delu 5, ter te podatke na zahtevo zagotoviti pristojnim organom. Obstajati morajo dokumentirana, objektivna merila za razporejanje izgub po določenih poslovnih področjih in vrstah dogodkov. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s kreditnim tveganjem in so bile v preteklosti vključene v notranjih zbirkah podatkov o kreditnem tveganju, morajo biti evidentirani v zbirkah podatkov o operativnem tveganju in ločeno označene. Takšne izgube ne bodo predmet kapitalski zahtevi za operativno tveganje, dokler se bodo za namene izračuna minimalnih kapitalskih zahtev obravnavale v okviru kreditnega tveganja. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s tržnimi tveganji, se vključijo v obseg kapitalske zahteve za operativno tveganje. |
| --- | --- |

14.

Kreditne institucije morajo biti sposobne razporediti svoje pretekle notranje podatke o izgubi po poslovnih področjih, opredeljenih v delu 2 in po vrstah dogodkov, opredeljenih v delu 5, ter te podatke na zahtevo zagotoviti pristojnim organom. Obstajati morajo dokumentirana, objektivna merila za razporejanje izgub po določenih poslovnih področjih in vrstah dogodkov. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s kreditnim tveganjem in so bile v preteklosti vključene v notranjih zbirkah podatkov o kreditnem tveganju, morajo biti evidentirani v zbirkah podatkov o operativnem tveganju in ločeno označene. Takšne izgube ne bodo predmet kapitalski zahtevi za operativno tveganje, dokler se bodo za namene izračuna minimalnih kapitalskih zahtev obravnavale v okviru kreditnega tveganja. Izgube iz operativnega tveganja, ki so povezane s tržnimi tveganji, se vključijo v obseg kapitalske zahteve za operativno tveganje.

| 15. | Notranji podatki o izgubi kreditne institucije morajo biti celoviti v smislu, da zajemajo vse bistvene dejavnosti in izpostavljenosti iz vseh ustreznih podsistemov in geografskih lokacij. Kreditne institucije morajo biti zmožne utemeljiti, da katere koli izključene dejavnosti ali izpostavljenosti, tako posamezno kot v kombinaciji, nimajo bistvenega vpliva na celotne ocene tveganja. Opredeliti je treba ustrezne spodnje meje izgube za zbiranje podatkov o notranji izgubi. |
| --- | --- |

15.

Notranji podatki o izgubi kreditne institucije morajo biti celoviti v smislu, da zajemajo vse bistvene dejavnosti in izpostavljenosti iz vseh ustreznih podsistemov in geografskih lokacij. Kreditne institucije morajo biti zmožne utemeljiti, da katere koli izključene dejavnosti ali izpostavljenosti, tako posamezno kot v kombinaciji, nimajo bistvenega vpliva na celotne ocene tveganja. Opredeliti je treba ustrezne spodnje meje izgube za zbiranje podatkov o notranji izgubi.

| 16. | Poleg informacij o bruto zneskih izgube, kreditne institucije zbirajo informacije o datumu dogodka, morebitnih povračilih od bruto zneskov izgube, kakor tudi določene opisne informacije o dejavnikih ali vzrokih škodnega dogodka. |
| --- | --- |

16.

Poleg informacij o bruto zneskih izgube, kreditne institucije zbirajo informacije o datumu dogodka, morebitnih povračilih od bruto zneskov izgube, kakor tudi določene opisne informacije o dejavnikih ali vzrokih škodnega dogodka.

| 17. | Oblikujejo se posebna merila za razporejanje podatkov o izgubi, ki izhaja iz dogodka v centralizirani funkciji ali dejavnosti, ki se razteza čez več kot eno poslovno področje, kakor tudi iz povezanih dogodkov skozi čas. |
| --- | --- |

17.

Oblikujejo se posebna merila za razporejanje podatkov o izgubi, ki izhaja iz dogodka v centralizirani funkciji ali dejavnosti, ki se razteza čez več kot eno poslovno področje, kakor tudi iz povezanih dogodkov skozi čas.

| 18. | Kreditne institucije morajo imeti dokumentirane postopke za ocenjevanje tekoče ustreznosti preteklih podatkov o izgubi, vključno s situacijami, pri katerih se lahko uporabijo pomembne presoje, prilagoditvena merila ali druge prilagoditve, ter do katerega obsega se lahko uporabijo in kdo je pooblaščen za sprejemanje takih odločitev. |
| --- | --- |

18.

Kreditne institucije morajo imeti dokumentirane postopke za ocenjevanje tekoče ustreznosti preteklih podatkov o izgubi, vključno s situacijami, pri katerih se lahko uporabijo pomembne presoje, prilagoditvena merila ali druge prilagoditve, ter do katerega obsega se lahko uporabijo in kdo je pooblaščen za sprejemanje takih odločitev.

1.2.3.   Zunanji podatki

| 19. | Sistem kreditne institucije za merjenje operativnega tveganja uporablja ustrezne zunanje podatke, zlasti če utemeljeno pričakovati, da je kreditna institucija izpostavljena sicer ne tako pogostim, vendar potencialno hudim izgubam. Kreditna institucija mora imeti sistematičen proces za določanje razmer, v katerih se morajo uporabiti zunanji podatki in metodologije za vključitev podatkov v sistem merjenja. Pogoji in prakse za uporabo zunanjih podatkov morajo biti redno preverjani, dokumentirani in podvrženi rednemu neodvisnemu pregledu. |
| --- | --- |

19.

Sistem kreditne institucije za merjenje operativnega tveganja uporablja ustrezne zunanje podatke, zlasti če utemeljeno pričakovati, da je kreditna institucija izpostavljena sicer ne tako pogostim, vendar potencialno hudim izgubam. Kreditna institucija mora imeti sistematičen proces za določanje razmer, v katerih se morajo uporabiti zunanji podatki in metodologije za vključitev podatkov v sistem merjenja. Pogoji in prakse za uporabo zunanjih podatkov morajo biti redno preverjani, dokumentirani in podvrženi rednemu neodvisnemu pregledu.

1.2.4.   Analiza scenarijev

| 20. | Kreditna institucija uporabi analizo scenarijev glede na strokovno mnenje v zvezi z zunanjimi podatki, da ovrednoti svojo izpostavljenost do zelo resnih dogodkov. Te ocene je treba sčasoma ovrednotiti in ponovno oceniti na podlagi primerjave z izkušnjo dejanske izgube zaradi zagotavljanja njihove utemeljenosti. |
| --- | --- |

20.

Kreditna institucija uporabi analizo scenarijev glede na strokovno mnenje v zvezi z zunanjimi podatki, da ovrednoti svojo izpostavljenost do zelo resnih dogodkov. Te ocene je treba sčasoma ovrednotiti in ponovno oceniti na podlagi primerjave z izkušnjo dejanske izgube zaradi zagotavljanja njihove utemeljenosti.

1.2.5.   Dejavniki poslovnega okolja in dejavniki sistema notranjih kontrol

| 21. | Metodologija kreditne institucije za merjenje tveganja na ravni podjetja mora zajeti ključne dejavnike poslovnega okolja in dejavnike sistema notranjih kontrol, ki lahko spremenijo njen profil operativne tveganosti. |
| --- | --- |

21.

Metodologija kreditne institucije za merjenje tveganja na ravni podjetja mora zajeti ključne dejavnike poslovnega okolja in dejavnike sistema notranjih kontrol, ki lahko spremenijo njen profil operativne tveganosti.

| 22. | Izbira vsakega dejavnika mora biti upravičena v smislu, da je pomemben nosilec tveganja, na podlagi izkušenj in vključitve strokovne ocene prizadetih poslovnih področij. |
| --- | --- |

22.

Izbira vsakega dejavnika mora biti upravičena v smislu, da je pomemben nosilec tveganja, na podlagi izkušenj in vključitve strokovne ocene prizadetih poslovnih področij.

| 23. | Občutljivost ocen tveganja na spremembe dejavnikov in relativna utež različnih dejavnikov morata biti dobro utemeljena. Poleg zajemanja sprememb tveganja zaradi izboljšav kontrole tveganja mora okvir zajeti tudi potencialna povečanja tveganja zaradi večje kompleksnosti dejavnosti ali povečanega poslovnega obsega. |
| --- | --- |

23.

Občutljivost ocen tveganja na spremembe dejavnikov in relativna utež različnih dejavnikov morata biti dobro utemeljena. Poleg zajemanja sprememb tveganja zaradi izboljšav kontrole tveganja mora okvir zajeti tudi potencialna povečanja tveganja zaradi večje kompleksnosti dejavnosti ali povečanega poslovnega obsega.

| 24. | Ta okvir mora biti dokumentiran in podvržen neodvisnemu pregledu v kreditni instituciji s strani pristojnih organov. Proces in njegovi rezultati morajo biti sčasoma ovrednoteni in ponovno ocenjeni na podlagi primerjave z izkušnjami dejanske notranje izgube in ustreznimi zunanji podatki. |
| --- | --- |

24.

Ta okvir mora biti dokumentiran in podvržen neodvisnemu pregledu v kreditni instituciji s strani pristojnih organov. Proces in njegovi rezultati morajo biti sčasoma ovrednoteni in ponovno ocenjeni na podlagi primerjave z izkušnjami dejanske notranje izgube in ustreznimi zunanji podatki.

2.   VPLIV ZAVAROVANJA IN DRUGE OBLIKE PRENOSA TVEGANJA

| 25. | Kreditne institucije lahko upoštevajo vpliv zavarovanja v skladu s pogoji, določenimi v odstavkih 26 do 29, in vpliv drugih oblik prenosa tveganja, če pristojnemu organu dokažejo, da s tem dosežejo opazen učinek zmanjševanja tveganj. |
| --- | --- |

25.

Kreditne institucije lahko upoštevajo vpliv zavarovanja v skladu s pogoji, določenimi v odstavkih 26 do 29, in vpliv drugih oblik prenosa tveganja, če pristojnemu organu dokažejo, da s tem dosežejo opazen učinek zmanjševanja tveganj.

| 26. | Zavarovatelj je pooblaščen, da zagotovi zavarovanje ali pozavarovanje in zavarovatelj ima za odplačevanje terjatev minimalno bonitetno oceno priznane ECAI, ki po določilih pristojnih organov po pravilih za tehtanje tveganosti izpostavljenosti do kreditnih institucij na podlagi členov 78 do 83 ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3. |
| --- | --- |

26.

Zavarovatelj je pooblaščen, da zagotovi zavarovanje ali pozavarovanje in zavarovatelj ima za odplačevanje terjatev minimalno bonitetno oceno priznane ECAI, ki po določilih pristojnih organov po pravilih za tehtanje tveganosti izpostavljenosti do kreditnih institucij na podlagi členov 78 do 83 ustreza najmanj stopnji kreditne kvalitete 3.

| 27. | Zavarovanje in zavarovalni okvir kreditnih institucij morata izpolnjevati naslednje pogoje:






  a) | zavarovalna polica mora imeti začetno obdobje veljavnosti najmanj eno leto. Za police s preostalim obdobjem veljavnosti, krajšim od enega leta, mora kreditna institucija opraviti ustrezne odbitke pri vrednotenju, ki odražajo iztekajoče se preostalo obdobje veljavnosti police, do polnega 100-odstotnega odbitka za police s preostalim obdobjem veljavnosti 90 dni ali manj; |
| --- | --- | --- |

27.

Zavarovanje in zavarovalni okvir kreditnih institucij morata izpolnjevati naslednje pogoje:

a)

zavarovalna polica mora imeti začetno obdobje veljavnosti najmanj eno leto. Za police s preostalim obdobjem veljavnosti, krajšim od enega leta, mora kreditna institucija opraviti ustrezne odbitke pri vrednotenju, ki odražajo iztekajoče se preostalo obdobje veljavnosti police, do polnega 100-odstotnega odbitka za police s preostalim obdobjem veljavnosti 90 dni ali manj;

| b) | zavarovalna polica ima minimalni odpovedni rok za preklic pogodbe 90 dni; |
| --- | --- |

b)

zavarovalna polica ima minimalni odpovedni rok za preklic pogodbe 90 dni;

| c) | zavarovalna polica ne vsebuje nikakršnih izjem ali omejitev, ki jih sprožijo nadzorniška dejanja ali, v primeru kreditne institucije v postopku neprostovoljne likvidacije ali stečaja, ki kreditni instituciji, stečajnemu upravitelju ali likvidacijskemu upravitelju onemogočijo, da izterja nadomestilo za realizirano škodo ali stroške, ki jih je povzročila kreditna institucija, razen v zvezi z dogodki, ki so se pojavili po uvedbi stečajnega ali likvidacijskega postopka v zvezi s kreditno institucijo; pod pogojem, da v zavarovalni polici obstaja možnost izključitve denarne kazni, kazni ali eksemplarične odškodnine, ki so posledica dejanj pristojnih organov; |
| --- | --- |

c)

zavarovalna polica ne vsebuje nikakršnih izjem ali omejitev, ki jih sprožijo nadzorniška dejanja ali, v primeru kreditne institucije v postopku neprostovoljne likvidacije ali stečaja, ki kreditni instituciji, stečajnemu upravitelju ali likvidacijskemu upravitelju onemogočijo, da izterja nadomestilo za realizirano škodo ali stroške, ki jih je povzročila kreditna institucija, razen v zvezi z dogodki, ki so se pojavili po uvedbi stečajnega ali likvidacijskega postopka v zvezi s kreditno institucijo; pod pogojem, da v zavarovalni polici obstaja možnost izključitve denarne kazni, kazni ali eksemplarične odškodnine, ki so posledica dejanj pristojnih organov;

| d) | izračuni zmanjšanja tveganja morajo upoštevati zavarovalno kritje na pregleden način v razmerju do dejanske verjetnosti in vpliva izgube, ki je bila uporabljena pri splošnem določanju kapitala za pokrivanje operativnega tveganja, in v skladu s tem; |
| --- | --- |

d)

izračuni zmanjšanja tveganja morajo upoštevati zavarovalno kritje na pregleden način v razmerju do dejanske verjetnosti in vpliva izgube, ki je bila uporabljena pri splošnem določanju kapitala za pokrivanje operativnega tveganja, in v skladu s tem;

| e) | zavarovanje izda tretja oseba. V primeru zavarovanja prek lastnih zavarovalnic ali odvisnih podjetij mora biti izpostavljenost prenesena na neodvisno tretjo osebo, na primer prek pozavarovanja, ki izpolnjuje merila primernosti; |
| --- | --- |

e)

zavarovanje izda tretja oseba. V primeru zavarovanja prek lastnih zavarovalnic ali odvisnih podjetij mora biti izpostavljenost prenesena na neodvisno tretjo osebo, na primer prek pozavarovanja, ki izpolnjuje merila primernosti;

| f) | okvir za priznavanje zavarovanja je dobro utemeljen in dokumentiran. |
| --- | --- |

f)

okvir za priznavanje zavarovanja je dobro utemeljen in dokumentiran.

| 28. | Metodologija za priznavanje zavarovanja zajema naslednje elemente prek popustov ali odbitkov pri vrednotenju priznanega zneska zavarovanja:






  a) | preostalo obdobje veljavnosti police, če je krajše od enega leta, kakor je navedeno zgoraj; |
| --- | --- | --- |

28.

Metodologija za priznavanje zavarovanja zajema naslednje elemente prek popustov ali odbitkov pri vrednotenju priznanega zneska zavarovanja:

a)

preostalo obdobje veljavnosti police, če je krajše od enega leta, kakor je navedeno zgoraj;

| b) | obdobja za preklic zavarovalne police, če so krajša od enega leta; in |
| --- | --- |

b)

obdobja za preklic zavarovalne police, če so krajša od enega leta; in

| c) | negotovost plačila, kakor tudi neusklajenosti pri kritju zavarovalnih polic. |
| --- | --- |

c)

negotovost plačila, kakor tudi neusklajenosti pri kritju zavarovalnih polic.

| 29. | Kapitalsko zmanjšanje, ki izhaja iz priznanja zavarovanja ne presega 20 % kapitalske zahteve za operativno tveganje pred priznanjem tehnik za zmanjševanje tveganja. |
| --- | --- |

29.

Kapitalsko zmanjšanje, ki izhaja iz priznanja zavarovanja ne presega 20 % kapitalske zahteve za operativno tveganje pred priznanjem tehnik za zmanjševanje tveganja.

3.   VLOGA ZA UPORABO NAPREDNEGA PRISTOPA ZA MERJENJE OPERATIVNEGA TVEGANJA NA RAVNI SKUPINE

| 30. | Če namerava napredni pristop za merjenje operativnega tveganja uporabiti nadrejena kreditna institucija v EU in njene podrejene družbe ali podrejene družbe nadrejenega finančnega holdinga v EU, mora vloga vsebovati opis metodologije, ki se uporablja za porazdelitev kapitala za pokrivanje operativnega tveganja med različnimi subjekti skupine. |
| --- | --- |

30.

Če namerava napredni pristop za merjenje operativnega tveganja uporabiti nadrejena kreditna institucija v EU in njene podrejene družbe ali podrejene družbe nadrejenega finančnega holdinga v EU, mora vloga vsebovati opis metodologije, ki se uporablja za porazdelitev kapitala za pokrivanje operativnega tveganja med različnimi subjekti skupine.

| 31. | V vlogi se navede, ali in kako se nameravajo upoštevati učinki razpršitve v sistemu merjenja tveganja. |
| --- | --- |

31.

V vlogi se navede, ali in kako se nameravajo upoštevati učinki razpršitve v sistemu merjenja tveganja.

Del 4 – Kombinirana uporaba različnih metodologij

1.   UPORABA NAPREDNEGA PRISTOPA MERJENJA OPERATIVNEGA TVEGANJA V KOMBINACIJI Z DRUGIMI PRISTOPI

| 1. | Kreditna institucija lahko uporabi napredni pristop merjenja operativnega tveganja v kombinaciji z enostavnim pristopom ali standardiziranim pristopom pod naslednjimi pogoji:






  a) | zajeta so vsa operativna tveganja kreditne institucije. Izpolnjena je zahteva pristojnega organa glede metodologije, ki se uporablja za pokrivanje različnih dejavnosti, geografskih lokacij, pravnih struktur ali drugih zadevnih delitev, določenih interno; in |
| --- | --- | --- |

1.

Kreditna institucija lahko uporabi napredni pristop merjenja operativnega tveganja v kombinaciji z enostavnim pristopom ali standardiziranim pristopom pod naslednjimi pogoji:

a)

zajeta so vsa operativna tveganja kreditne institucije. Izpolnjena je zahteva pristojnega organa glede metodologije, ki se uporablja za pokrivanje različnih dejavnosti, geografskih lokacij, pravnih struktur ali drugih zadevnih delitev, določenih interno; in

| b) | kvalifikacijska merila, določena v delih 2 in 3, so posamično izpolnjeni za del dejavnosti, ki ga pokrivata standardizirani pristop in napredni pristop za merjenje operativnega tveganja. |
| --- | --- |

b)

kvalifikacijska merila, določena v delih 2 in 3, so posamično izpolnjeni za del dejavnosti, ki ga pokrivata standardizirani pristop in napredni pristop za merjenje operativnega tveganja.

| 2. | Na podlagi posamične obravnave primerov lahko pristojni organ naloži naslednje dodatne pogoje:






  a) | na datum uvedbe naprednega pristopa za merjenje operativnega tveganja je pomemben delež operativnih tveganj kreditne institucije zajet z naprednim pristopom za merjenje operativnega tveganja; in |
| --- | --- | --- |

2.

Na podlagi posamične obravnave primerov lahko pristojni organ naloži naslednje dodatne pogoje:

a)

na datum uvedbe naprednega pristopa za merjenje operativnega tveganja je pomemben delež operativnih tveganj kreditne institucije zajet z naprednim pristopom za merjenje operativnega tveganja; in

| b) | kreditna institucija se zaveže, da napredni pristop merjenja razširi na bistveni del svojega poslovanja v časovnem okviru, dogovorjenem s pristojnimi organi. |
| --- | --- |

b)

kreditna institucija se zaveže, da napredni pristop merjenja razširi na bistveni del svojega poslovanja v časovnem okviru, dogovorjenem s pristojnimi organi.

2.   KOMBINIRANA UPORABA ENOSTAVNEGA PRISTOPA IN STANDARDIZIRANEGA PRISTOPA

| 3. | Kreditna institucija lahko uporabi kombinacijo enostavnega pristopa in standardiziranega pristopa samo v izjemnih okoliščinah, kot je nedavni prevzem novega podjetja, ki lahko zahteva prehodno obdobje za uvedbo standardiziranega pristopa. |
| --- | --- |

3.

Kreditna institucija lahko uporabi kombinacijo enostavnega pristopa in standardiziranega pristopa samo v izjemnih okoliščinah, kot je nedavni prevzem novega podjetja, ki lahko zahteva prehodno obdobje za uvedbo standardiziranega pristopa.

| 4. | Kombinirana uporaba enostavnega pristopa in standardiziranega pristopa je pogojena z zavezo kreditne institucije, da bo uvedla standardizirani pristop v časovnem okviru, dogovorjenem s pristojnimi organi. |
| --- | --- |

4.

Kombinirana uporaba enostavnega pristopa in standardiziranega pristopa je pogojena z zavezo kreditne institucije, da bo uvedla standardizirani pristop v časovnem okviru, dogovorjenem s pristojnimi organi.

Del 5 – Razvrščanje vrst škodnih dogodkov

Tabela 3

| Kategorija vrste dogodka | Opredelitev |
| --- | --- |
| Notranja goljufija | Izgube zaradi dejanj vrste poneverba, odtujitev lastnine ali izogibanje predpisom, zakonu ali politiki podjetja, razen različnih dogodkov, ki izhajajo iz razlikovanja/diskriminacije, v katere je vpletena vsaj ena notranja oseba. |
| Zunanja goljufija | Izgube zaradi dejanj vrste, katere cilj je poneverba, odtujitev lastnine ali izogibanje zakonu, s strani tretje osebe. |
| Ravnanja v zvezi z zaposlovanjem in varnostjo pri delu | Izgube, ki izhajajo iz dejanj, neskladnih z zakoni ali pogodbami, ki urejajo zaposlovanje, zdravje ali varnost, iz plačila odškodninskih zahtevkov v zvezi z osebnimi poškodbami ali iz dogodkov, ki izhajajo iz razlikovanja/diskriminacije. |
| Stranke, produkti in poslovna praksa | Izgube, ki izhajajo iz nenamernega neizpolnjevanja ali malomarnega izpolnjevanja strokovne obveznosti do določenih strank (vključno s zahtevami glede zaupnosti in ustreznosti poslovanja) ali iz narave ali sestave produkta. |
| Škoda na premičnem in nepremičnem premoženju | Izgube, ki izhajajo iz izgube premičnega ali nepremičnega premoženja ali škode na tem premoženju zaradi naravnih nesreč in drugih dogodkov. |
| Poslovne motnje in izpadi sistemov | Izgube, ki izhajajo iz poslovnih motenj ali izpadov sistemov. |
| Izvedba, dostava in upravljanje procesov | Izgube, ki izhajajo iz neuspele obdelave poslov ali upravljanja postopkov, iz odnosov z nasprotnimi strankami in prodajalci. |

Kategorija vrste dogodka

Opredelitev

Notranja goljufija

Izgube zaradi dejanj vrste poneverba, odtujitev lastnine ali izogibanje predpisom, zakonu ali politiki podjetja, razen različnih dogodkov, ki izhajajo iz razlikovanja/diskriminacije, v katere je vpletena vsaj ena notranja oseba.

Zunanja goljufija

Izgube zaradi dejanj vrste, katere cilj je poneverba, odtujitev lastnine ali izogibanje zakonu, s strani tretje osebe.

Ravnanja v zvezi z zaposlovanjem in varnostjo pri delu

Izgube, ki izhajajo iz dejanj, neskladnih z zakoni ali pogodbami, ki urejajo zaposlovanje, zdravje ali varnost, iz plačila odškodninskih zahtevkov v zvezi z osebnimi poškodbami ali iz dogodkov, ki izhajajo iz razlikovanja/diskriminacije.

Stranke, produkti in poslovna praksa

Izgube, ki izhajajo iz nenamernega neizpolnjevanja ali malomarnega izpolnjevanja strokovne obveznosti do določenih strank (vključno s zahtevami glede zaupnosti in ustreznosti poslovanja) ali iz narave ali sestave produkta.

Škoda na premičnem in nepremičnem premoženju

Izgube, ki izhajajo iz izgube premičnega ali nepremičnega premoženja ali škode na tem premoženju zaradi naravnih nesreč in drugih dogodkov.

Poslovne motnje in izpadi sistemov

Izgube, ki izhajajo iz poslovnih motenj ali izpadov sistemov.

Izvedba, dostava in upravljanje procesov

Izgube, ki izhajajo iz neuspele obdelave poslov ali upravljanja postopkov, iz odnosov z nasprotnimi strankami in prodajalci.

PRILOGA XI

TEHNIČNA MERILA ZA PREGLEDOVANJE IN VREDNOTENJE S STRANI PRISTOJNIH ORGANOV

| 1. | Poleg pregledovanja in vrednotenja kreditnega, tržnega in operativnega tveganja, pregledovanje in vrednotenje s strani pristojnih organov na podlagi člena 124 vključuje naslednje:






  a) | rezultate testiranja izjemnih situacij, ki ga opravljajo kreditne institucije, ki uporabljajo pristop IRB; |
| --- | --- | --- |

1.

Poleg pregledovanja in vrednotenja kreditnega, tržnega in operativnega tveganja, pregledovanje in vrednotenje s strani pristojnih organov na podlagi člena 124 vključuje naslednje:

a)

rezultate testiranja izjemnih situacij, ki ga opravljajo kreditne institucije, ki uporabljajo pristop IRB;

| b) | izpostavljenost tveganju koncentracije ter upravljanje s temi tveganji s strani kreditnih institucij, vključno z njihovim ravnanjem v skladu z zahtevami, določenimi v členih 108 do 118; |
| --- | --- |

b)

izpostavljenost tveganju koncentracije ter upravljanje s temi tveganji s strani kreditnih institucij, vključno z njihovim ravnanjem v skladu z zahtevami, določenimi v členih 108 do 118;

| c) | stabilnost, ustreznost in način uporabe politik in postopkov, ki jih izvajajo kreditne institucije za upravljanje s preostalim tveganjem, povezanim z uporabo priznanih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

c)

stabilnost, ustreznost in način uporabe politik in postopkov, ki jih izvajajo kreditne institucije za upravljanje s preostalim tveganjem, povezanim z uporabo priznanih tehnik za zmanjševanje kreditnega tveganja;

| d) | obseg, v katerem so lastna sredstva kreditne institucije v zvezi s sredstvi, ki jih je listinila, ustrezni, ob upoštevanju ekonomske vsebine posla, vključno z doseženo stopnjo prenosa tveganja; |
| --- | --- |

d)

obseg, v katerem so lastna sredstva kreditne institucije v zvezi s sredstvi, ki jih je listinila, ustrezni, ob upoštevanju ekonomske vsebine posla, vključno z doseženo stopnjo prenosa tveganja;

| e) | izpostavljenost kreditnih institucij likvidnostnim tveganjem in upravljanje teh tveganj s strani kreditnih institucij; |
| --- | --- |

e)

izpostavljenost kreditnih institucij likvidnostnim tveganjem in upravljanje teh tveganj s strani kreditnih institucij;

| f) | vpliv učinkov razpršitve in način vključevanja teh učinkov v sistem merjenja tveganja; |
| --- | --- |

f)

vpliv učinkov razpršitve in način vključevanja teh učinkov v sistem merjenja tveganja;

| g) | rezultate testov izjemnih situacij, ki jih izvajajo institucije z uporabo internega modela, da izračunajo kapitalske zahteve za tržna tveganja v skladu s Prilogo V Direktive 2006/.../ES. |
| --- | --- |

g)

rezultate testov izjemnih situacij, ki jih izvajajo institucije z uporabo internega modela, da izračunajo kapitalske zahteve za tržna tveganja v skladu s Prilogo V Direktive 2006/.../ES.

| 2. | Pristojni organi spremljajo, ali je kreditna institucija zagotovila posredno podporo listinjenju. Če se izkaže, da je kreditna institucija zagotovila posredno podporo ob več kot eni priložnosti, pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe, ki odražajo povečana pričakovanja, da bo zagotovila nadaljnjo podporo listinjenju, zaradi česar ji ne uspe doseči znatnega prenosa tveganja. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi spremljajo, ali je kreditna institucija zagotovila posredno podporo listinjenju. Če se izkaže, da je kreditna institucija zagotovila posredno podporo ob več kot eni priložnosti, pristojni organ sprejme ustrezne ukrepe, ki odražajo povečana pričakovanja, da bo zagotovila nadaljnjo podporo listinjenju, zaradi česar ji ne uspe doseči znatnega prenosa tveganja.

| 3. | Za namene določitve, ki jo je treba opraviti v skladu s členom 124(3), pristojni organi ocenijo, ali popravki vrednosti in rezervacije za pozicije/portfelje v tržni knjigi, kakor so določeni v delu B Priloge VII Direktive 2006/.../ES, kreditni instituciji omogočajo, da v kratkem časovnem obdobju proda svoje pozicije ali uvede varovanje zanje brez bistvene škode v običajnih tržnih pogojih. |
| --- | --- |

3.

Za namene določitve, ki jo je treba opraviti v skladu s členom 124(3), pristojni organi ocenijo, ali popravki vrednosti in rezervacije za pozicije/portfelje v tržni knjigi, kakor so določeni v delu B Priloge VII Direktive 2006/.../ES, kreditni instituciji omogočajo, da v kratkem časovnem obdobju proda svoje pozicije ali uvede varovanje zanje brez bistvene škode v običajnih tržnih pogojih.

PRILOGA XII

TEHNIČNA MERILA ZA RAZKRITJE

Del 1 – Splošna merila

| 1. | Šteje se, da so informacije ob razkritju bistvene, če bi lahko njihova izpustitev ali napačna navedba spremenila ali vplivala na oceno ali odločitev uporabnika, ki te informacije uporablja za sprejemanje ekonomskih odločitev. |
| --- | --- |

1.

Šteje se, da so informacije ob razkritju bistvene, če bi lahko njihova izpustitev ali napačna navedba spremenila ali vplivala na oceno ali odločitev uporabnika, ki te informacije uporablja za sprejemanje ekonomskih odločitev.

| 2. | Šteje se, da so informacije poslovna skrivnost kreditne institucije, če bi odkrivanje teh informacij javnosti oslabilo njen konkurenčni položaj. To lahko vključuje informacije o produktih ali sistemih, ki bi v primeru njihovega odkritja tekmecem zmanjšale vrednost investicij kreditne institucije. |
| --- | --- |

2.

Šteje se, da so informacije poslovna skrivnost kreditne institucije, če bi odkrivanje teh informacij javnosti oslabilo njen konkurenčni položaj. To lahko vključuje informacije o produktih ali sistemih, ki bi v primeru njihovega odkritja tekmecem zmanjšale vrednost investicij kreditne institucije.

| 3. | Šteje se, da so informacije zaupne, če obstajajo obveznosti do strank ali drugi odnosi z nasprotnimi strankami, ki kreditno institucijo zavezujejo k zaupnosti. |
| --- | --- |

3.

Šteje se, da so informacije zaupne, če obstajajo obveznosti do strank ali drugi odnosi z nasprotnimi strankami, ki kreditno institucijo zavezujejo k zaupnosti.

| 4. | Pristojni organi od kreditne institucije zahtevajo, da oceni potrebo po objavi nekaterih ali vseh informacij pogosteje kot enkrat na leto glede na ustrezne lastnosti njihovih podjetij, kot so obseg poslovanja, obseg dejavnosti, prisotnost v različnih državah, vključenost v različne finančne sektorje in udeležba na mednarodnih finančnih trgih ter plačilni sistemi, sistemi poravnave in klirinški sistemi. Ta ocena nameni posebno pozornost morebitni potrebi po bolj pogostem razkritju posameznih informacij, določenih v odstavkih 3(b) in 3(e) ter 4(b) do 4(e) dela 2, in informacij o izpostavljenosti tveganju ter o drugih postavkah, nagnjenih k hitremu spreminjanju. |
| --- | --- |

4.

Pristojni organi od kreditne institucije zahtevajo, da oceni potrebo po objavi nekaterih ali vseh informacij pogosteje kot enkrat na leto glede na ustrezne lastnosti njihovih podjetij, kot so obseg poslovanja, obseg dejavnosti, prisotnost v različnih državah, vključenost v različne finančne sektorje in udeležba na mednarodnih finančnih trgih ter plačilni sistemi, sistemi poravnave in klirinški sistemi. Ta ocena nameni posebno pozornost morebitni potrebi po bolj pogostem razkritju posameznih informacij, določenih v odstavkih 3(b) in 3(e) ter 4(b) do 4(e) dela 2, in informacij o izpostavljenosti tveganju ter o drugih postavkah, nagnjenih k hitremu spreminjanju.

| 5. | Zahteva po razkritju iz odstavka 3 in odstavka 4 dela 2 se zagotovi v skladu s členom 72(1) in (2). |
| --- | --- |

5.

Zahteva po razkritju iz odstavka 3 in odstavka 4 dela 2 se zagotovi v skladu s členom 72(1) in (2).

Del 2 – Splošne zahteve

| 1. | Cilji in politike kreditne institucije v zvezi z upravljanjem s tveganji se razkrijejo za vsako kategorijo tveganja posebej, vključno s tveganji, določenimi v odstavkih 1 do 14. Ta razkritja vključujejo:






  a) | strategije in procese za upravljanje s temi tveganji; |
| --- | --- | --- |

1.

Cilji in politike kreditne institucije v zvezi z upravljanjem s tveganji se razkrijejo za vsako kategorijo tveganja posebej, vključno s tveganji, določenimi v odstavkih 1 do 14. Ta razkritja vključujejo:

a)

strategije in procese za upravljanje s temi tveganji;

| b) | strukturo in organizacijo ustrezne funkcije upravljanja s tveganji ali druge ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

b)

strukturo in organizacijo ustrezne funkcije upravljanja s tveganji ali druge ustrezne rešitve;

| c) | obseg in naravo poročanja o tveganju in sistemov merjenja tveganja; in |
| --- | --- |

c)

obseg in naravo poročanja o tveganju in sistemov merjenja tveganja; in

| d) | politike za varovanje pred tveganjem in njegovo zmanjševanje ter strategije in procese za spremljanje neprekinjene učinkovitosti načinov za varovanje pred tveganjem in njegovo zmanjševanje. |
| --- | --- |

d)

politike za varovanje pred tveganjem in njegovo zmanjševanje ter strategije in procese za spremljanje neprekinjene učinkovitosti načinov za varovanje pred tveganjem in njegovo zmanjševanje.

| 2. | V zvezi z obsegom uporabe zahtev iz te direktive se razkrijejo naslednje informacije:






  a) | ime kreditne institucije, na katero se nanašajo zahteve te direktive; |
| --- | --- | --- |

2.

V zvezi z obsegom uporabe zahtev iz te direktive se razkrijejo naslednje informacije:

a)

ime kreditne institucije, na katero se nanašajo zahteve te direktive;

| b) | opis razlik v podlagi konsolidacije za računovodske in bonitetne namene, s kratkim opisom subjektov, ki so:






  i) | polno konsolidirani, |
| --- | --- | --- |

b)

opis razlik v podlagi konsolidacije za računovodske in bonitetne namene, s kratkim opisom subjektov, ki so:

i)

polno konsolidirani,

| ii) | sorazmerno konsolidirani, |
| --- | --- |

ii)

sorazmerno konsolidirani,

| iii) | odšteti od lastnih sredstev, ali |
| --- | --- |

iii)

odšteti od lastnih sredstev, ali

| iv) | niti konsolidirani niti odšteti; |
| --- | --- |

iv)

niti konsolidirani niti odšteti;

| c) | morebitne trenutne ali predvidene vsebinske, dejanske ali pravne ovire takojšnjemu prenosu lastnih sredstev ali odplačilu obveznosti med nadrejeno družbo in podrejenimi družbami; |
| --- | --- |

c)

morebitne trenutne ali predvidene vsebinske, dejanske ali pravne ovire takojšnjemu prenosu lastnih sredstev ali odplačilu obveznosti med nadrejeno družbo in podrejenimi družbami;

| d) | skupni znesek, za katerega so dejanska lastna sredstva nižja od zahtevanega minimuma v vseh podrejenih družbah, ki niso vključene v konsolidacijo, in ime ali imena teh podrejenih družb; in |
| --- | --- |

d)

skupni znesek, za katerega so dejanska lastna sredstva nižja od zahtevanega minimuma v vseh podrejenih družbah, ki niso vključene v konsolidacijo, in ime ali imena teh podrejenih družb; in

| e) | če je primerno, okoliščine uporabe določb členov 69 in 70. |
| --- | --- |

e)

če je primerno, okoliščine uporabe določb členov 69 in 70.

| 3. | V zvezi z lastnimi sredstvi kreditna institucija razkrije naslednje informacije:






  a) | ključne informacije o pogojih glavnih značilnosti vseh postavk lastnih sredstev in njihovih sestavnih delov; |
| --- | --- | --- |

3.

V zvezi z lastnimi sredstvi kreditna institucija razkrije naslednje informacije:

a)

ključne informacije o pogojih glavnih značilnosti vseh postavk lastnih sredstev in njihovih sestavnih delov;

| b) | znesek temeljnega kapitala, z ločenim razkritjem vseh pozitivnih postavk in odbitnih postavk; |
| --- | --- |

b)

znesek temeljnega kapitala, z ločenim razkritjem vseh pozitivnih postavk in odbitnih postavk;

| c) | skupni znesek dodatnega kapitala in znesek lastnih sredstev, kakor je določeno v Poglavju IV Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- |

c)

skupni znesek dodatnega kapitala in znesek lastnih sredstev, kakor je določeno v Poglavju IV Direktive 2006/.../ES;

| d) | postavke, odbite od temeljnega in dodatnega kapitala v skladu členom 66(2), z ločenim razkritjem postavk, določenih v členu 57(q); in |
| --- | --- |

d)

postavke, odbite od temeljnega in dodatnega kapitala v skladu členom 66(2), z ločenim razkritjem postavk, določenih v členu 57(q); in

| e) | skupna primerna lastna sredstva, neto znesek odbitnih postavk in omejitev, določenih v členu 66. |
| --- | --- |

e)

skupna primerna lastna sredstva, neto znesek odbitnih postavk in omejitev, določenih v členu 66.

| 4. | V zvezi z pogoji, ki jih mora izpolniti kreditna institucija za uskladitev s členoma 75 in 123 se razkrijejo naslednje informacije:






  a) | povzetek pristopa kreditne institucije k ocenjevanju ustreznosti njenega notranjega kapitala za podporo tekočih in prihodnjih dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

V zvezi z pogoji, ki jih mora izpolniti kreditna institucija za uskladitev s členoma 75 in 123 se razkrijejo naslednje informacije:

a)

povzetek pristopa kreditne institucije k ocenjevanju ustreznosti njenega notranjega kapitala za podporo tekočih in prihodnjih dejavnosti;

| b) | za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, 8 odstotkov zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti, določenih v členu 79; |
| --- | --- |

b)

za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, 8 odstotkov zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti, določenih v členu 79;

| c) | za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, 8 odstotkov zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vsako vrsto izpostavljenosti, določenih v členu 86; Za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov ta zahteva velja za vsako od kategorij izpostavljenosti, ki ustreza različnim korelacijam v odstavkih 10 do 13 dela 1 Priloge VII. Za kategorijo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov se ta zahteva uporablja za:






  i) | vse pristope, določene v odstavkih 17 do 26 dela 1 Priloge VII, |
| --- | --- | --- |

c)

za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, 8 odstotkov zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za vsako vrsto izpostavljenosti, določenih v členu 86; Za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov ta zahteva velja za vsako od kategorij izpostavljenosti, ki ustreza različnim korelacijam v odstavkih 10 do 13 dela 1 Priloge VII. Za kategorijo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov se ta zahteva uporablja za:

i)

vse pristope, določene v odstavkih 17 do 26 dela 1 Priloge VII,

| ii) | izpostavljenosti, s katerimi se trguje na borzi, izpostavljenosti iz naslova zasebnih lastniških instrumentov v dovolj razpršenih portfeljih in druge izpostavljenosti, |
| --- | --- |

ii)

izpostavljenosti, s katerimi se trguje na borzi, izpostavljenosti iz naslova zasebnih lastniških instrumentov v dovolj razpršenih portfeljih in druge izpostavljenosti,

| iii) | izpostavljenosti, ki so predmet nadzora v prehodnem obdobju v zvezi s kapitalskimi zahtevami, in |
| --- | --- |

iii)

izpostavljenosti, ki so predmet nadzora v prehodnem obdobju v zvezi s kapitalskimi zahtevami, in

| iv) | izpostavljenosti, za katere se uporabljajo predhodno veljavne določbe v zvezi s kapitalskimi zahtevami; |
| --- | --- |

iv)

izpostavljenosti, za katere se uporabljajo predhodno veljavne določbe v zvezi s kapitalskimi zahtevami;

| d) | minimalne kapitalske zahteve, izračunane v skladu s točkama (b) in (c) člena 75; in |
| --- | --- |

d)

minimalne kapitalske zahteve, izračunane v skladu s točkama (b) in (c) člena 75; in

| e) | minimalne kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členi 103 do 105, in razkrite ločeno. |
| --- | --- |

e)

minimalne kapitalske zahteve, izračunane v skladu s členi 103 do 105, in razkrite ločeno.

| 5. | V zvezi z izpostavljenostjo kreditne institucije kreditnemu tveganju nasprotne stranke, kakor je določena v delu 1 Priloge III, se razkrijejo naslednje informacije:






  a) | obravnavo metodologije, uporabljene za določanje notranjega kapitala, in kreditnih limitov za kreditne izpostavljenosti nasprotne stranke; |
| --- | --- | --- |

5.

V zvezi z izpostavljenostjo kreditne institucije kreditnemu tveganju nasprotne stranke, kakor je določena v delu 1 Priloge III, se razkrijejo naslednje informacije:

a)

obravnavo metodologije, uporabljene za določanje notranjega kapitala, in kreditnih limitov za kreditne izpostavljenosti nasprotne stranke;

| b) | obravnavo politik za zagotavljanje zavarovanja s premoženjem in vzpostavljanje kreditnih rezerv; |
| --- | --- |

b)

obravnavo politik za zagotavljanje zavarovanja s premoženjem in vzpostavljanje kreditnih rezerv;

| c) | obravnavo politik v zvezi z izpostavljenostmi zaradi neugodnih gibanj; |
| --- | --- |

c)

obravnavo politik v zvezi z izpostavljenostmi zaradi neugodnih gibanj;

| d) | obravnavo vpliva zneska zavarovanja s premoženjem, ki bi ga morala kreditna institucija zagotoviti v primeru znižanja kreditne bonitete; |
| --- | --- |

d)

obravnavo vpliva zneska zavarovanja s premoženjem, ki bi ga morala kreditna institucija zagotoviti v primeru znižanja kreditne bonitete;

| e) | bruto pozitivno pošteno vrednost pogodb, prihodke iz pobota, pobotane tekoče kreditne izpostavljenosti, zavarovanje s premoženjem, ki ga ima institucija, in neto kreditno izpostavljenost izvedenih finančnih instrumentov. Neto kreditna izpostavljenost izvedenih finančnih instrumentov je kreditna izpostavljenost na poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, ob upoštevanju tako ugodnosti iz pravno izvršljivih pogodb o pobotu kot dogovorov o zavarovanju s premoženjem; |
| --- | --- |

e)

bruto pozitivno pošteno vrednost pogodb, prihodke iz pobota, pobotane tekoče kreditne izpostavljenosti, zavarovanje s premoženjem, ki ga ima institucija, in neto kreditno izpostavljenost izvedenih finančnih instrumentov. Neto kreditna izpostavljenost izvedenih finančnih instrumentov je kreditna izpostavljenost na poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, ob upoštevanju tako ugodnosti iz pravno izvršljivih pogodb o pobotu kot dogovorov o zavarovanju s premoženjem;

| f) | mere za vrednost izpostavljenosti na podlagi metode, določene v delih 3 do 6 Priloge III, odvisno od primera; |
| --- | --- |

f)

mere za vrednost izpostavljenosti na podlagi metode, določene v delih 3 do 6 Priloge III, odvisno od primera;

| g) | nominalno vrednost varovanj kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in porazdelitev tekoče kreditne izpostavljenosti po vrstah kreditne izpostavljenosti; |
| --- | --- |

g)

nominalno vrednost varovanj kreditnih izvedenih finančnih instrumentov in porazdelitev tekoče kreditne izpostavljenosti po vrstah kreditne izpostavljenosti;

| h) | posle s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti (evidenčne), ločene glede na uporabo za lastni kreditni portfelj kreditne institucije in v njenih posredniških dejavnostih, vključno s porazdelitvijo uporabljenih produktov kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, dodatno razčlenjenih glede na zavarovanje, kupljeno ali prodano znotraj posamezne produktne skupine; in |
| --- | --- |

h)

posle s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti (evidenčne), ločene glede na uporabo za lastni kreditni portfelj kreditne institucije in v njenih posredniških dejavnostih, vključno s porazdelitvijo uporabljenih produktov kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, dodatno razčlenjenih glede na zavarovanje, kupljeno ali prodano znotraj posamezne produktne skupine; in

| i) | oceno vrednosti α, če je kreditna institucija dobila dovoljenje pristojnih organov, da lahko ocenjuje vrednost α. |
| --- | --- |

i)

oceno vrednosti α, če je kreditna institucija dobila dovoljenje pristojnih organov, da lahko ocenjuje vrednost α.

| 6. | V zvezi z izpostavljenostjo kreditne institucije kreditnemu tveganju in tveganju zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se razkrijejo naslednje informacije:






  a) | opredelitev „zapadlosti“ in „oslabljenosti“ za računovodske namene; |
| --- | --- | --- |

6.

V zvezi z izpostavljenostjo kreditne institucije kreditnemu tveganju in tveganju zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev se razkrijejo naslednje informacije:

a)

opredelitev „zapadlosti“ in „oslabljenosti“ za računovodske namene;

| b) | opis pristopov in metod, sprejetih za določanje popravkov vrednosti in rezervacij; |
| --- | --- |

b)

opis pristopov in metod, sprejetih za določanje popravkov vrednosti in rezervacij;

| c) | skupni znesek izpostavljenosti po računovodskih pobotih in brez upoštevanja učinkov zmanjšanja kreditnega tveganja ter povprečni znesek izpostavljenosti skozi obdobje, razčlenjen glede na različne vrste kategorij izpostavljenosti; |
| --- | --- |

c)

skupni znesek izpostavljenosti po računovodskih pobotih in brez upoštevanja učinkov zmanjšanja kreditnega tveganja ter povprečni znesek izpostavljenosti skozi obdobje, razčlenjen glede na različne vrste kategorij izpostavljenosti;

| d) | geografska porazdelitev izpostavljenosti, razčlenjenih po pomembnih območjih glede na bistvene kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi dodatne podrobnosti; |
| --- | --- |

d)

geografska porazdelitev izpostavljenosti, razčlenjenih po pomembnih območjih glede na bistvene kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi dodatne podrobnosti;

| e) | porazdelitev izpostavljenosti glede na gospodarsko panogo ali vrsto nasprotne stranke, razčlenjenih na kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi dodatne podrobnosti; |
| --- | --- |

e)

porazdelitev izpostavljenosti glede na gospodarsko panogo ali vrsto nasprotne stranke, razčlenjenih na kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi dodatne podrobnosti;

| f) | razčlenitev preostale zapadlosti vseh izpostavljenosti, razčlenjenih glede na kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi dodatne podrobnosti; |
| --- | --- |

f)

razčlenitev preostale zapadlosti vseh izpostavljenosti, razčlenjenih glede na kategorije izpostavljenosti, po potrebi pa tudi dodatne podrobnosti;

| g) | glede na pomembno gospodarsko panogo ali vrsto nasprotne stranke, znesek:






  i) | oslabljenih izpostavljenosti in zapadlih izpostavljenosti, navedenih ločeno, |
| --- | --- | --- |

g)

glede na pomembno gospodarsko panogo ali vrsto nasprotne stranke, znesek:

i)

oslabljenih izpostavljenosti in zapadlih izpostavljenosti, navedenih ločeno,

| ii) | popravkov vrednosti in rezervacij, |
| --- | --- |

ii)

popravkov vrednosti in rezervacij,

| iii) | nadomestil za popravke vrednosti in rezervacije v zadevnem obdobju; |
| --- | --- |

iii)

nadomestil za popravke vrednosti in rezervacije v zadevnem obdobju;

| h) | znesek oslabljenih izpostavljenosti in zapadlih izpostavljenosti, ki so navedene ločeno in razčlenjene glede na pomembna geografska območja, če je praktično izvedljivo vključno z zneski popravkov vrednosti in rezervacij v zvezi z vsakim geografskim območjem; |
| --- | --- |

h)

znesek oslabljenih izpostavljenosti in zapadlih izpostavljenosti, ki so navedene ločeno in razčlenjene glede na pomembna geografska območja, če je praktično izvedljivo vključno z zneski popravkov vrednosti in rezervacij v zvezi z vsakim geografskim območjem;

| i) | uskladitev sprememb popravkov vrednosti in rezervacij za oslabljene izpostavljenosti, prikazane ločeno. Informacije obsegajo:






  i) | opis vrste popravkov vrednosti in rezervacij, |
| --- | --- | --- |

i)

uskladitev sprememb popravkov vrednosti in rezervacij za oslabljene izpostavljenosti, prikazane ločeno. Informacije obsegajo:

i)

opis vrste popravkov vrednosti in rezervacij,

| ii) | začetne bilance, |
| --- | --- |

ii)

začetne bilance,

| iii) | zneske zmanjšanja oblikovanih rezervacij v zadevnem obdobju, |
| --- | --- |

iii)

zneske zmanjšanja oblikovanih rezervacij v zadevnem obdobju,

| iv) | zneske, rezervirane ali popravljene za ocenjene verjetne izgube na izpostavljenostih v zadevnem obdobju, morebitni drugi popravki, vključno s popravki iz naslova razlik v menjalnih tečajih, poslovne povezave, prevzemi ali prodaje podrejenih družb in prenosi med rezervacijami, |
| --- | --- |

iv)

zneske, rezervirane ali popravljene za ocenjene verjetne izgube na izpostavljenostih v zadevnem obdobju, morebitni drugi popravki, vključno s popravki iz naslova razlik v menjalnih tečajih, poslovne povezave, prevzemi ali prodaje podrejenih družb in prenosi med rezervacijami,

| v) | končne bilance. |
| --- | --- |

v)

končne bilance.

Popravki vrednosti in izterjave, evidentirane neposredno v izkazu poslovnega izida, se razkrijejo ločeno.

| 7. | Za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, se razkrijejo naslednje informacije za vsako kategorijo izpostavljenosti, določeno v členu 79;






  a) | imena imenovanih ECAI in ECA in razloge za kakršne koli spremembe; |
| --- | --- | --- |

7.

Za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83, se razkrijejo naslednje informacije za vsako kategorijo izpostavljenosti, določeno v členu 79;

a)

imena imenovanih ECAI in ECA in razloge za kakršne koli spremembe;

| b) | kategorije izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna ECAI ali ECA; |
| --- | --- |

b)

kategorije izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna ECAI ali ECA;

| c) | opis procesa, ki se uporablja za prenos izdaj in bonitetnih ocen izdaj na postavke, ki niso vključene v tržno knjigo; |
| --- | --- |

c)

opis procesa, ki se uporablja za prenos izdaj in bonitetnih ocen izdaj na postavke, ki niso vključene v tržno knjigo;

| d) | povezovanje zunanje bonitetne ocene vsake imenovane ECAI ali ECA s stopnjo kreditne kvalitete, predpisano v Prilogi VI, ob upoštevanju, da te informacije ni treba razkriti, če je kreditna institucija usklajena s standardno shemo povezave, ki jo objavi pristojni organ; |
| --- | --- |

d)

povezovanje zunanje bonitetne ocene vsake imenovane ECAI ali ECA s stopnjo kreditne kvalitete, predpisano v Prilogi VI, ob upoštevanju, da te informacije ni treba razkriti, če je kreditna institucija usklajena s standardno shemo povezave, ki jo objavi pristojni organ;

| e) | vrednosti izpostavljenosti in vrednosti izpostavljenosti po upoštevanju zmanjšanja kreditnega tveganja, povezanih z vsako stopnjo kreditne kvalitete, predpisane v Prilogi VI, kakor tudi vrednosti, odštete od lastnih sredstev. |
| --- | --- |

e)

vrednosti izpostavljenosti in vrednosti izpostavljenosti po upoštevanju zmanjšanja kreditnega tveganja, povezanih z vsako stopnjo kreditne kvalitete, predpisane v Prilogi VI, kakor tudi vrednosti, odštete od lastnih sredstev.

| 8. | Kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavki 6 ali 19 do 21 dela 1 Priloge VII, razkrijejo izpostavljenosti, razvrščene vsako kategorijo v tabeli 1 v odstavku 6 dela 1 Priloge VII, ali pripisane vsaki uteži tveganja, navedenimi v odstavkih 19 do 21 dela 1 Priloge VII. |
| --- | --- |

8.

Kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu z odstavki 6 ali 19 do 21 dela 1 Priloge VII, razkrijejo izpostavljenosti, razvrščene vsako kategorijo v tabeli 1 v odstavku 6 dela 1 Priloge VII, ali pripisane vsaki uteži tveganja, navedenimi v odstavkih 19 do 21 dela 1 Priloge VII.

| 9. | Kreditne institucije, ki svoje kapitalske zahteve izračunavajo v skladu s točkama (b) in (c) člena 75, razkrijejo svoje zahteve ločeno za vsako tveganje, navedeno v teh določbah. |
| --- | --- |

9.

Kreditne institucije, ki svoje kapitalske zahteve izračunavajo v skladu s točkama (b) in (c) člena 75, razkrijejo svoje zahteve ločeno za vsako tveganje, navedeno v teh določbah.

| 10. | Vsaka kreditna institucija, ki izračunava svoje kapitalske zahteve v skladu s Prilogo V Direktive 2006/.../ES, razkrije naslednje informacije:






  a) | za vsak zajeti podportfelj:






  i) | značilnosti uporabljenih modelov, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Vsaka kreditna institucija, ki izračunava svoje kapitalske zahteve v skladu s Prilogo V Direktive 2006/.../ES, razkrije naslednje informacije:

a)

za vsak zajeti podportfelj:

i)

značilnosti uporabljenih modelov,

| ii) | opis testiranja izjemnih situacij, ki se uporablja za podportfelj, |
| --- | --- |

ii)

opis testiranja izjemnih situacij, ki se uporablja za podportfelj,

| iii) | opis pristopa, uporabljenega za testiranje za nazaj in za potrjevanje točnosti in doslednosti internih modelov in postopkov modeliranja; |
| --- | --- |

iii)

opis pristopa, uporabljenega za testiranje za nazaj in za potrjevanje točnosti in doslednosti internih modelov in postopkov modeliranja;

| b) | obseg sprejemanja s strani pristojnega organa; |
| --- | --- |

b)

obseg sprejemanja s strani pristojnega organa;

| c) | obravnava obsega in metodologij za skladnost z določbami dela B Priloge VII Direktive 2006/.../ES. |
| --- | --- |

c)

obravnava obsega in metodologij za skladnost z določbami dela B Priloge VII Direktive 2006/.../ES.

| 11. | V zvezi z operativnim tveganjem kreditne institucije razkrijejo naslednje informacije:






  a) | pristope za oceno zahtev po lastnih sredstvih za operativno tveganje, za katere se kvalificira kreditna institucija; |
| --- | --- | --- |

11.

V zvezi z operativnim tveganjem kreditne institucije razkrijejo naslednje informacije:

a)

pristope za oceno zahtev po lastnih sredstvih za operativno tveganje, za katere se kvalificira kreditna institucija;

| b) | opis metodologije, določene v členu 105, če jo je kreditna institucija uporabila, vključno z obravnavo zadevnih notranjih in zunanjih elementov, ki so bili upoštevani v pristopu meritev kreditne institucije. V primeru delne uporabe, se razkrijeta tudi obseg in kritje različnih uporabljenih metodologij. |
| --- | --- |

b)

opis metodologije, določene v členu 105, če jo je kreditna institucija uporabila, vključno z obravnavo zadevnih notranjih in zunanjih elementov, ki so bili upoštevani v pristopu meritev kreditne institucije. V primeru delne uporabe, se razkrijeta tudi obseg in kritje različnih uporabljenih metodologij.

| 12. | V zvezi z izpostavljenostmi iz naslova lastniških instrumentov, ki niso vključeni v tržno knjigo, se razkrijejo naslednje informacije:






  a) | razlikovanje med izpostavljenostmi na podlagi njihovih ciljev, vključno z odnosom do kapitalskih dobičkov in strateškimi razlogi, ter pregledom uporabljenih računovodskih tehnik in metodologij vrednotenja, vključno s ključnimi predpostavkami in ravnanji, ki vplivajo na vrednotenje, ter kakršnimi koli pomembnimi spremembami teh ravnanj; |
| --- | --- | --- |

12.

V zvezi z izpostavljenostmi iz naslova lastniških instrumentov, ki niso vključeni v tržno knjigo, se razkrijejo naslednje informacije:

a)

razlikovanje med izpostavljenostmi na podlagi njihovih ciljev, vključno z odnosom do kapitalskih dobičkov in strateškimi razlogi, ter pregledom uporabljenih računovodskih tehnik in metodologij vrednotenja, vključno s ključnimi predpostavkami in ravnanji, ki vplivajo na vrednotenje, ter kakršnimi koli pomembnimi spremembami teh ravnanj;

| b) | vrednost bilance stanja, poštena vrednost in, za izpostavljenosti, s katerimi se trguje na borzi, primerjavo s tržno ceno, če se slednja bistveno razlikuje od poštene vrednosti; |
| --- | --- |

b)

vrednost bilance stanja, poštena vrednost in, za izpostavljenosti, s katerimi se trguje na borzi, primerjavo s tržno ceno, če se slednja bistveno razlikuje od poštene vrednosti;

| c) | vrste, narava in zneski izpostavljenosti, s katerimi se trguje na borzi, izpostavljenosti iz naslova zasebnih lastniških instrumentov v dovolj razpršenih portfeljih in drugih izpostavljenosti; |
| --- | --- |

c)

vrste, narava in zneski izpostavljenosti, s katerimi se trguje na borzi, izpostavljenosti iz naslova zasebnih lastniških instrumentov v dovolj razpršenih portfeljih in drugih izpostavljenosti;

| d) | kumulativno realizirani dobički ali izgube, ki izhajajo iz prodaj in likvidacij v zadevnem obdobju; |
| --- | --- |

d)

kumulativno realizirani dobički ali izgube, ki izhajajo iz prodaj in likvidacij v zadevnem obdobju;

| e) | skupni znesek nerealiziranih dobičkov ali izgub, skupni znesek dobičkov ali izgub na podlagi skritega prevrednotenja in kateri koli od teh zneskov, vključen v temeljni ali dodatni kapital. |
| --- | --- |

e)

skupni znesek nerealiziranih dobičkov ali izgub, skupni znesek dobičkov ali izgub na podlagi skritega prevrednotenja in kateri koli od teh zneskov, vključen v temeljni ali dodatni kapital.

| 13. | O izpostavljenosti kreditnih institucij do tveganja spremembe obrestne mere na pozicijah, ki niso vključene v tržno knjigo, kreditne institucije razkrijejo naslednje informacije:






  a) | naravo tveganja spremembe obrestne mere in ključne predpostavke (vključno s predpostavkami o predhodnih plačilih posojil in gibanju nezapadlih depozitov) in merjenje pogostosti tveganja spremembe obrestne mere; |
| --- | --- | --- |

13.

O izpostavljenosti kreditnih institucij do tveganja spremembe obrestne mere na pozicijah, ki niso vključene v tržno knjigo, kreditne institucije razkrijejo naslednje informacije:

a)

naravo tveganja spremembe obrestne mere in ključne predpostavke (vključno s predpostavkami o predhodnih plačilih posojil in gibanju nezapadlih depozitov) in merjenje pogostosti tveganja spremembe obrestne mere;

| b) | spremembe dobička, ekonomska vrednost ali drugo ustrezno merilo, ki ga uporablja vodstvo v primeru naglega zvišanja ali znižanje obrestne mere v skladu z metodo uprave za merjenje tveganja spremembe obrestne mere, razčlenjene glede na valuto. |
| --- | --- |

b)

spremembe dobička, ekonomska vrednost ali drugo ustrezno merilo, ki ga uporablja vodstvo v primeru naglega zvišanja ali znižanje obrestne mere v skladu z metodo uprave za merjenje tveganja spremembe obrestne mere, razčlenjene glede na valuto.

| 14. | Kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 94 do 101, razkrijejo naslednje informacije:






  a) | obravnavo ciljev kreditne institucije v zvezi z dejavnostjo listinjenja; |
| --- | --- | --- |

14.

Kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 94 do 101, razkrijejo naslednje informacije:

a)

obravnavo ciljev kreditne institucije v zvezi z dejavnostjo listinjenja;

| b) | vloge, ki jih igra kreditna institucija v procesu listinjenja; |
| --- | --- |

b)

vloge, ki jih igra kreditna institucija v procesu listinjenja;

| c) | navedbo obsega vpletenosti kreditne institucije v vsakega od njih; |
| --- | --- |

c)

navedbo obsega vpletenosti kreditne institucije v vsakega od njih;

| d) | pristope k izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki jih kreditna institucija uporablja za dejavnosti listinjenja; |
| --- | --- |

d)

pristope k izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki jih kreditna institucija uporablja za dejavnosti listinjenja;

| e) | povzetek računovodskih politik kreditne institucije za dejavnosti listinjenja, kar vključuje:






  i) | ali se posli obravnavajo kot prodaje ali financiranja, |
| --- | --- | --- |

e)

povzetek računovodskih politik kreditne institucije za dejavnosti listinjenja, kar vključuje:

i)

ali se posli obravnavajo kot prodaje ali financiranja,

| ii) | priznanje dobička iz prodaje, |
| --- | --- |

ii)

priznanje dobička iz prodaje,

| iii) | ključne predpostavke za vrednotenje zadržanih obresti, |
| --- | --- |

iii)

ključne predpostavke za vrednotenje zadržanih obresti,

| iv) | obravnava sintetičnih listinjenj, če ni zajeta v drugih računovodskih politikah; |
| --- | --- |

iv)

obravnava sintetičnih listinjenj, če ni zajeta v drugih računovodskih politikah;

| f) | imena ECAI, ki se uporabljajo za listinjenja, in vrste izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna agencija; |
| --- | --- |

f)

imena ECAI, ki se uporabljajo za listinjenja, in vrste izpostavljenosti, za katere se uporablja posamezna agencija;

| g) | skupni preostali znesek izpostavljenosti, ki jih je kreditna institucija listinila in za katere velja okvir listinjenja (razčlenjen na tradicionalni in sintetični), glede na vrsto izpostavljenosti; |
| --- | --- |

g)

skupni preostali znesek izpostavljenosti, ki jih je kreditna institucija listinila in za katere velja okvir listinjenja (razčlenjen na tradicionalni in sintetični), glede na vrsto izpostavljenosti;

| h) | za izpostavljenosti, ki jih je listinila kreditna institucija in za katere velja okvir listinjenja, razčlenitev glede na vrsto izpostavljenosti zneska oslabljenih in zapadlih listinjenih izpostavljenosti in izgube, ki jih je priznala kreditna institucija v zadevnem obdobju; |
| --- | --- |

h)

za izpostavljenosti, ki jih je listinila kreditna institucija in za katere velja okvir listinjenja, razčlenitev glede na vrsto izpostavljenosti zneska oslabljenih in zapadlih listinjenih izpostavljenosti in izgube, ki jih je priznala kreditna institucija v zadevnem obdobju;

| i) | skupni znesek ohranjenih ali kupljenih listinjenih pozicij, razčlenjen glede na vrsto izpostavljenosti; |
| --- | --- |

i)

skupni znesek ohranjenih ali kupljenih listinjenih pozicij, razčlenjen glede na vrsto izpostavljenosti;

| j) | skupni znesek ohranjenih ali kupljenih listinjenih pozicij, razčlenjen v razumno število razredov uteži tveganja. Pozicije, ki so bile s tveganjem tehtane na 1 250 %, ali odštete, se razkrijejo ločeno; |
| --- | --- |

j)

skupni znesek ohranjenih ali kupljenih listinjenih pozicij, razčlenjen v razumno število razredov uteži tveganja. Pozicije, ki so bile s tveganjem tehtane na 1 250 %, ali odštete, se razkrijejo ločeno;

| k) | skupni preostali znesek listinjenih obnavljajočih se izpostavljenosti, ločen z interesom originatorja in interesom investitorjev; |
| --- | --- |

k)

skupni preostali znesek listinjenih obnavljajočih se izpostavljenosti, ločen z interesom originatorja in interesom investitorjev;

| l) | povzetek dejavnosti listinjenja v zadevnem obdobju, vključno z zneskom listinjenih izpostavljenosti (glede na vrsto izpostavljenosti), in priznanim dobičkom ali izgubo iz prodaje glede na vrsto izpostavljenosti. |
| --- | --- |

l)

povzetek dejavnosti listinjenja v zadevnem obdobju, vključno z zneskom listinjenih izpostavljenosti (glede na vrsto izpostavljenosti), in priznanim dobičkom ali izgubo iz prodaje glede na vrsto izpostavljenosti.

Del 3 – Kvalifikacijske zahteve za uporabo določenih instrumentov ali metodologij

| 1. | Kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, razkrijejo naslednje informacije:






  a) | sprejemanje pristopa ali odobrenega prehodnega obdobja s strani pristojnega organa; |
| --- | --- | --- |

1.

Kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, razkrijejo naslednje informacije:

a)

sprejemanje pristopa ali odobrenega prehodnega obdobja s strani pristojnega organa;

| b) | obrazložitev in pregled:






  i) | strukture notranjih bonitetnih sistemov in povezave med notranjimi in zunanjimi bonitetnimi ocenami, |
| --- | --- | --- |

b)

obrazložitev in pregled:

i)

strukture notranjih bonitetnih sistemov in povezave med notranjimi in zunanjimi bonitetnimi ocenami,

| ii) | uporabe notranjih ocen za namene različne od izračunavanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89, |
| --- | --- |

ii)

uporabe notranjih ocen za namene različne od izračunavanja zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 84 do 89,

| iii) | procesa za upravljanje in priznavanje zmanjševanja kreditnega tveganja, |
| --- | --- |

iii)

procesa za upravljanje in priznavanje zmanjševanja kreditnega tveganja,

| iv) | kontrolnih mehanizmov bonitetnih sistemov, vključno z opisom neodvisnosti, odgovornosti in pregledom bonitetnih sistemov; |
| --- | --- |

iv)

kontrolnih mehanizmov bonitetnih sistemov, vključno z opisom neodvisnosti, odgovornosti in pregledom bonitetnih sistemov;

| c) | opis notranjega bonitetnega procesa, naveden ločeno za naslednje kategorije izpostavljenosti:






  i) | enote centralne ravni držav in centralne banke, |
| --- | --- | --- |

c)

opis notranjega bonitetnega procesa, naveden ločeno za naslednje kategorije izpostavljenosti:

i)

enote centralne ravni držav in centralne banke,

| ii) | institucije, |
| --- | --- |

ii)

institucije,

| iii) | podjetja, vključno s srednje velikimi in majhnimi podjetji, posebnimi posojilnimi aranžmaji in odkupljenimi denarnimi terjatvami do podjetij, |
| --- | --- |

iii)

podjetja, vključno s srednje velikimi in majhnimi podjetji, posebnimi posojilnimi aranžmaji in odkupljenimi denarnimi terjatvami do podjetij,

| iv) | izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, za vsako od vrst izpostavljenosti, ki ustreza različnim korelacijam v odstavkih 10 do 13 dela 1 Priloge VII, |
| --- | --- |

iv)

izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, za vsako od vrst izpostavljenosti, ki ustreza različnim korelacijam v odstavkih 10 do 13 dela 1 Priloge VII,

| v) | lastniški instrumenti; |
| --- | --- |

v)

lastniški instrumenti;

| d) | vrednosti izpostavljenosti za vsako od kategorij izpostavljenosti, navedenih v členu 86. Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank, institucij in podjetij, kjer kreditne institucije uporabljajo lastne ocene LGD ali konverzijske faktorje za izračunavanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, se razkrijejo ločeno od izpostavljenosti, za katere kreditne institucije ne uporabljajo takih ocen; |
| --- | --- |

d)

vrednosti izpostavljenosti za vsako od kategorij izpostavljenosti, navedenih v členu 86. Izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank, institucij in podjetij, kjer kreditne institucije uporabljajo lastne ocene LGD ali konverzijske faktorje za izračunavanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, se razkrijejo ločeno od izpostavljenosti, za katere kreditne institucije ne uporabljajo takih ocen;

| e) | za vsako od kategorij izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank, institucij, izpostavljenosti do podjetij in izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, in na podlagi zadostnega števila bonitetnih razredov dolžnika (vključno z neplačili), ki omogočajo razumno razlikovanje kreditnega tveganja, kreditne institucije razkrijejo:






  i) | skupni znesek izpostavljenosti (za kategorije izpostavljenosti do vlad in centralnih bank, institucij in podjetij, vsoto neporavnanih posojil in vrednosti izpostavljenosti za neizkoriščene prevzete obveznosti; za lastniške vrednostne papirje pa neporavnani znesek), |
| --- | --- | --- |

e)

za vsako od kategorij izpostavljenosti do enot centralne ravni držav in centralnih bank, institucij, izpostavljenosti do podjetij in izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, in na podlagi zadostnega števila bonitetnih razredov dolžnika (vključno z neplačili), ki omogočajo razumno razlikovanje kreditnega tveganja, kreditne institucije razkrijejo:

i)

skupni znesek izpostavljenosti (za kategorije izpostavljenosti do vlad in centralnih bank, institucij in podjetij, vsoto neporavnanih posojil in vrednosti izpostavljenosti za neizkoriščene prevzete obveznosti; za lastniške vrednostne papirje pa neporavnani znesek),

| ii) | za kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD za izračunavanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izpostavljenosti prilagojeno povprečje LGD v odstotkih, |
| --- | --- |

ii)

za kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene LGD za izračunavanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, izpostavljenosti prilagojeno povprečje LGD v odstotkih,

| iii) | izpostavljenosti prilagojeno povprečje uteži tveganja, |
| --- | --- |

iii)

izpostavljenosti prilagojeno povprečje uteži tveganja,

| iv) | za kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene konverzijskih faktorjev za izračunavanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, znesek neizkoriščenih prevzetih finančnih obveznosti in izpostavljenosti prilagojenih povprečnih vrednosti izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti; |
| --- | --- |

iv)

za kreditne institucije, ki uporabljajo lastne ocene konverzijskih faktorjev za izračunavanje zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, znesek neizkoriščenih prevzetih finančnih obveznosti in izpostavljenosti prilagojenih povprečnih vrednosti izpostavljenosti za vsako kategorijo izpostavljenosti;

| f) | za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov in za vsako vrsto izpostavljenosti, določeno v točki (c)(iv), bodisi razkritja, opisana pod točko (e) zgoraj (po potrebi na ravni skupin), ali analizo izpostavljenosti (neporavnana posojila in vrednosti izpostavljenosti za neizkoriščene prevzete finančne obveznosti) v primerjavi z zadostnim številom razredov EL, ki omogočajo razumno razlikovanje kreditnega tveganja (po potrebi na ravni paketov); |
| --- | --- |

f)

za kategorijo izpostavljenosti do majhnih dolžnikov in za vsako vrsto izpostavljenosti, določeno v točki (c)(iv), bodisi razkritja, opisana pod točko (e) zgoraj (po potrebi na ravni skupin), ali analizo izpostavljenosti (neporavnana posojila in vrednosti izpostavljenosti za neizkoriščene prevzete finančne obveznosti) v primerjavi z zadostnim številom razredov EL, ki omogočajo razumno razlikovanje kreditnega tveganja (po potrebi na ravni paketov);

| g) | dejanske prilagoditve vrednosti v predhodnem obdobju za vsako kategorijo izpostavljenosti (za izpostavljenost do majhnih dolžnikov, za vsako vrsto, določeno v točki (c)(iv)) in razlike v primerjavi s preteklimi izkušnjami; |
| --- | --- |

g)

dejanske prilagoditve vrednosti v predhodnem obdobju za vsako kategorijo izpostavljenosti (za izpostavljenost do majhnih dolžnikov, za vsako vrsto, določeno v točki (c)(iv)) in razlike v primerjavi s preteklimi izkušnjami;

| h) | opis dejavnikov, ki so vplivali na izgubo v predhodnem obdobju (na primer, ali je kreditna institucija naletela na stopnje neplačila, ki so višje od povprečnih, ali na LGD in konverzijskih faktorjev, ki so višji od povprečnih); |
| --- | --- |

h)

opis dejavnikov, ki so vplivali na izgubo v predhodnem obdobju (na primer, ali je kreditna institucija naletela na stopnje neplačila, ki so višje od povprečnih, ali na LGD in konverzijskih faktorjev, ki so višji od povprečnih);

| i) | ocene kreditne institucije v primerjavi z dejanskimi rezultati skozi daljše obdobje. To mora vključevati najmanj informacije o ocenah izgub glede na dejanske izgube v vsaki kategoriji izpostavljenosti (za izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, za vse vrste, opredeljene v točki (c)(iv)) skozi obdobje, ki je dovolj dolgo, da omogoči razumno oceno učinkovitosti notranjih bonitetnih procesov za vsako kategorijo izpostavljenosti (za izpostavljenosti do majhnih dolžnikov za vsako od vrst, opredeljenih v točki (c)(iv)). Kreditne institucije po potrebi to nadalje razčlenijo, da zagotovijo analizo PD in, v primeru kreditnih institucij, ki uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijske faktorje, LGD in rezultate konverzijskih faktorjev glede na ocene, podane v razkritjih kvantitativne ocene tveganja zgoraj. |
| --- | --- |

i)

ocene kreditne institucije v primerjavi z dejanskimi rezultati skozi daljše obdobje. To mora vključevati najmanj informacije o ocenah izgub glede na dejanske izgube v vsaki kategoriji izpostavljenosti (za izpostavljenosti do majhnih dolžnikov, za vse vrste, opredeljene v točki (c)(iv)) skozi obdobje, ki je dovolj dolgo, da omogoči razumno oceno učinkovitosti notranjih bonitetnih procesov za vsako kategorijo izpostavljenosti (za izpostavljenosti do majhnih dolžnikov za vsako od vrst, opredeljenih v točki (c)(iv)). Kreditne institucije po potrebi to nadalje razčlenijo, da zagotovijo analizo PD in, v primeru kreditnih institucij, ki uporabljajo lastne ocene LGD in/ali konverzijske faktorje, LGD in rezultate konverzijskih faktorjev glede na ocene, podane v razkritjih kvantitativne ocene tveganja zgoraj.

Za namene točke (c), opis vključuje vrste izpostavljenosti, vključene v kategorijo izpostavljenosti, opredelitve, metode in podatke za ocenjevanje in ovrednotenje PD ter po potrebi LGD in konverzijskih faktorjev, vključno s predpostavkami, uporabljenimi pri izpeljavi teh spremenljivk, ter opise bistvenih odstopanj od opredelitve neplačila, kakor je določeno v odstavkih 44 do 48 dela 4 Priloge VII, vključno s širokimi segmenti, na katere vplivajo taka odstopanja.

| 2. | Kreditne institucije, ki uporabljajo tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, razkrijejo naslednje informacije:






  a) | politike in procese za bilančni in zunajbilančni pobot ter navedbo obsega, v katerem ga lahko uporabijo; |
| --- | --- | --- |

2.

Kreditne institucije, ki uporabljajo tehnike za zmanjševanje kreditnega tveganja, razkrijejo naslednje informacije:

a)

politike in procese za bilančni in zunajbilančni pobot ter navedbo obsega, v katerem ga lahko uporabijo;

| b) | politike in procese za vrednotenje in upravljanje zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

b)

politike in procese za vrednotenje in upravljanje zavarovanja s premoženjem;

| c) | opis glavnih vrst zavarovanja s premoženjem, ki jih sprejema kreditna institucija; |
| --- | --- |

c)

opis glavnih vrst zavarovanja s premoženjem, ki jih sprejema kreditna institucija;

| d) | glavne vrste izdajateljev osebnega jamstva in nasprotnih strank z izvedenimi finančnimi instrumenti ter njihovo kreditno sposobnost; |
| --- | --- |

d)

glavne vrste izdajateljev osebnega jamstva in nasprotnih strank z izvedenimi finančnimi instrumenti ter njihovo kreditno sposobnost;

| e) | informacije o koncentracijah tržnega ali kreditnega tveganja v okviru prevzetega zmanjševanja kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

e)

informacije o koncentracijah tržnega ali kreditnega tveganja v okviru prevzetega zmanjševanja kreditnega tveganja;

| f) | za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 ali 84 do 89, ne zagotavljajo pa lastnih ocen LGD ali konverzijskih faktorjev glede na kategorijo izpostavljenosti, ločeno za vsako kategorijo izpostavljenosti, skupno vrednost izpostavljenosti (po bilančnem ali zunajbilančnem pobotu, če se slednji uporablja), ki jo krije – po uporabi prilagoditev za nestanovitnost – primerno zavarovanje s finančnim premoženjem in druga primerna zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

f)

za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 ali 84 do 89, ne zagotavljajo pa lastnih ocen LGD ali konverzijskih faktorjev glede na kategorijo izpostavljenosti, ločeno za vsako kategorijo izpostavljenosti, skupno vrednost izpostavljenosti (po bilančnem ali zunajbilančnem pobotu, če se slednji uporablja), ki jo krije – po uporabi prilagoditev za nestanovitnost – primerno zavarovanje s finančnim premoženjem in druga primerna zavarovanja s premoženjem;

| g) | za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 ali 84 do 89, ločeno za vsako kategorijo izpostavljenosti, skupno izpostavljenost (po bilančnem ali zunajbilančnem pobotu, če se slednji uporablja), ki je krita z osebnimi jamstvi ali kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Za kategorijo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov se ta zahteva nanaša na vsakega od pristopov, določenih v odstavkih 17 do 26 dela 1 Priloge VII. |
| --- | --- |

g)

za kreditne institucije, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 ali 84 do 89, ločeno za vsako kategorijo izpostavljenosti, skupno izpostavljenost (po bilančnem ali zunajbilančnem pobotu, če se slednji uporablja), ki je krita z osebnimi jamstvi ali kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti. Za kategorijo izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov se ta zahteva nanaša na vsakega od pristopov, določenih v odstavkih 17 do 26 dela 1 Priloge VII.

| 3. | Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členu 105 za izračun zahtev po lastnih sredstvih za operativno tveganje, razkrijejo opis uporabe zavarovanja za namene zmanjševanja tveganja. |
| --- | --- |

3.

Kreditne institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členu 105 za izračun zahtev po lastnih sredstvih za operativno tveganje, razkrijejo opis uporabe zavarovanja za namene zmanjševanja tveganja.

PRILOGA XIII

DEL A – RAZVELJAVLJENE DIREKTIVE SKUPAJ Z NAKNADNIMI SPREMEMBAMI (iz člena 158)

Direktiva 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij

Direktiva 2000/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o spremembi Direktive 2000/12/ES o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij

Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta

| | Samo člen 29.1(a)(b), člen 29.2, člen 29.4(a)(b), člen 29.5, člen 29.6, člen 29.7, člen 29.8, člen 29.9, člen 29.10, člen 29.11 |
| --- | --- |

Samo člen 29.1(a)(b), člen 29.2, člen 29.4(a)(b), člen 29.5, člen 29.6, člen 29.7, člen 29.8, člen 29.9, člen 29.10, člen 29.11

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS

| | Samo člen 68 |
| --- | --- |

Samo člen 68

Direktiva Komisije 2004/69/ES z dne 27. aprila 2004 o spremembi Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opredelitvijo „multilateralnih razvojnih bank“

Direktiva 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2005 o spremembi Direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS, 93/6/EGS in Direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES IN 2002/87/ES da se vzpostavijo nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve

| | Samo člen 3 |
| --- | --- |

Samo člen 3

NERAZVELJAVLJENE SPREMEMBE

| | Akt o pristopu 2003 |
| --- | --- |

Akt o pristopu 2003

DEL B – ROKI ZA PRENOS (iz člena 158)

| Direktiva | | Rok za prenos |
| --- | --- | --- |
| Direktiva 2000/12/ES | | — |
| Direktiva 2000/28/ES | | 27.4.2002 |
| Direktiva 2002/87/ES, | | 11.8.2004 |
| Direktiva 2004/39/ES | | 30.4.2006/31.1.2007 |
| Direktiva 2004/69/ES | | 30.6.2004 |
| Direktiva 2005/1/ES | | 13.5.2005 |

Direktiva

Rok za prenos

Direktiva 2000/12/ES

—

Direktiva 2000/28/ES

27.4.2002

Direktiva 2002/87/ES,

11.8.2004

Direktiva 2004/39/ES

30.4.2006/31.1.2007

Direktiva 2004/69/ES

30.6.2004

Direktiva 2005/1/ES

13.5.2005

PRILOGA XIV

KORELACIJSKA TABELA

| Ta direktiva | Direktiva 2000/12/ES | Direktiva 2000/28/ES | Direktiva 2002/87/ES | Direktiva 2004/39/ES | Direktiva 2005/1/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Člen 1 | Člen 2(1) in (2) | | | | |
| Člen 2 | Člen 2(3)
  Akt o pristopu | | | | |
| Člen 2 | Člen 2(4) | | | | |
| Člen 3 | Člen 2(5) in (6) | | | | |
| Člen 3(1), tretji pododstavek | | | | | Člen 3(2) |
| Člen 4(1) | Člen 1(1) | | | | |
| Člen 4(2) do (5) | | Člen 1 | | | |
| Člen 4(7) do (9) | | Člen 1 | | | |
| Člen 4(10) | | | Člen 29(1)(a) | | |
| Člen 4(11) do (14) | Člen 1(10), (12) in (13) | | | | |
| Člen 4(21) in (22) | | | Člen 29(1)(b) | | |
| Člen 4(23) | Člen 1(23) | | | | |
| Člen 4(45) do (47) | Člen 1(25) do (27) | | | | |
| Člen 5 | | | | | |
| Člen 6 | Člen 4 | | | | |
| Člen 7 | Člen 8 | | | | |
| Člen 8 | Člen 3 | | | | |
| Člen 9 (1) | Člen 5(1) in 1(11) | | | | |
| Člen 9 (2) | Člen 5(2) | | | | |
| Člen 10 | Člen 5 (3) do (7) | | | | |
| Člen 11 | Člen 6 | | | | |
| Člen 12 | Člen 7 | | | | |
| Člen 13 | Člen 10 | | | | |
| Člen 14 | Člen 11 | | | | |
| Člen 15(1) | Člen 12 | | | | |
| Člen 15(2) in (3) | | | Člen 29(2) | | |
| Člen 16 | Člen 13 | | | | |
| Člen 17 | Člen 14 | | | | |
| Člen 18 | Člen 15 | | | | |
| Člen 19(1) | Člen 16(1) | | | | |
| Člen 19(2) | | | Člen 29(3) | | |
| Člen 20 | Člen 16(3) | | | | |
| Člen 21 | Člen 16(4) do (6) | | | | |
| Člen 22 | Člen 17 | | | | |
| Člen 23 | Člen 18 | | | | |
| Člen 24(1) | Člen 19(1) do (3) | | | | |
| Člen 24(2) | Člen 19(6) | | | | |
| Člen 24(3) | Člen 19(4) | | | | |
| Člen 25(1) do (3) | Člen 20 (1) do (3), prvi in drugi pododstavek | | | | |
| Člen 25(3) | Člen 19(5) | | | | |
| Člen 25(4) | Člen 20(3), tretji pododstavek | | | | |
| Člen 26 | Člen 20(4) do (7) | | | | |
| Člen 27 | Člen 1(3), drugistavek | | | | |
| Člen 28 | Člen 21 | | | | |
| Člen 29 | Člen 22 | | | | |
| Člen 30 | Člen 22(2) do (4) | | | | |
| Člen 31 | Člen 22(5) | | | | |
| Člen 32 | Člen 22(6) | | | | |
| Člen 33 | Člen 22(7) | | | | |
| Člen 34 | Člen 22(8) | | | | |
| Člen 35 | Člen 22(9) | | | | |
| Člen 36 | Člen 22(10) | | | | |
| Člen 37 | Člen 22(11) | | | | |
| Člen 38 | Člen 24 | | | | |
| Člen 39(1) in (2) | Člen 25 | | | | |
| Člen 39(3) | | | | | Člen 3(8) |
| Člen 40 | Člen 26 | | | | |
| Člen 41 | Člen 27 | | | | |
| Člen 42 | Člen 28 | | | | |
| Člen 43 | Člen 29 | | | | |
| Člen 44 | Člen 30(1) do (3) | | | | |
| Člen 45 | Člen 30(4) | | | | |
| Člen 46 | Člen 30(3) | | | | |
| Člen 47 | Člen 30(5) | | | | |
| Člen 48 | Člen 30(6) in (7) | | | | |
| Člen 49 | Člen 30(8) | | | | |
| Člen 50 | Člen 30(9), prvi in drugi pododstavek | | | | |
| Člen 51 | Člen 30(9), tretji pododstavek | | | | |
| Člen 52 | Člen 30(10) | | | | |
| Člen 53 | Člen 31 | | | | |
| Člen 54 | Člen 32 | | | | |
| Člen 55 | Člen 33 | | | | |
| Člen 56 | Člen 34(1) | | | | |
| Člen 57 | Člen 34(2), prvi pododstavek
  Člen 34(2), točka 2, drugi stavek | | Člen 29(4)(a) | | |
| Člen 58 | | | Člen 29(4)(b) | | |
| Člen 59 | | | Člen 29(4)(b) | | |
| Člen 60 | | | Člen 29(4)(b) | | |
| Člen 61 | Člen 34(3) in (4) | | | | |
| Člen 63 | Člen 35 | | | | |
| Člen 64 | Člen 36 | | | | |
| Člen 65 | Člen 37 | | | | |
| Člen 66(1) in (2) | Člen 38(1) in (2) | | | | |
| Člen 67 | Člen 39 | | | | |
| Člen 73 | Člen 52(3) | | | | |
| Člen 106 | Člen 1(24) | | | | |
| Člen 107 | Člen 1(1), tretji pododstavek | | | | |
| Člen 108 | Člen 48(1) | | | | |
| Člen 109 | Člen 48(4), prvi odstavek | | | | |
| Člen 110 | Člen 48(2) do (4), drugi pododstavek | | | | |
| Člen 111 | Člen 49(1) do (5) | | | | |
| Člen 113 | Člen 49(4), (6) in (7) | | | | |
| Člen 115 | Člen 49(8) in (9) | | | | |
| Člen 116 | Člen 49(10) | | | | |
| Člen 117 | Člen 49(11) | | | | |
| Člen 118 | Člen 50 | | | | |
| Člen 120 | Člen 51(1), (2) in (5) | | | | |
| Člen 121 | Člen 51(4) | | | | |
| Člen 122 | Člen 51(6) | | Člen 29(5) | | |
| Člen 125 | Člen 53(1) in (2) | | | | |
| Člen 126 | Člen 53(3) | | | | |
| Člen 128 | Člen 53(5) | | | | |
| Člen 133(1) | Člen 54(1) | | Člen 29(7)(a) | | |
| Člen 133(2) in (3) | Člen 54(2) in (3) | | | | |
| Člen 134(1) | Člen 54(4), prvi pododstavek | | | | |
| Člen 134 (2) | Člen 54(4), drugi pododstavek | | | | |
| Člen 135 | | | Člen 29(8) | | |
| Člen 137 | Člen 55 | | | | |
| Člen 138 | | | Člen 29(9) | | |
| Člen 139 | Člen 56(1) do (3) | | | | |
| Člen 140 | Člen 56(4) do (6) | | | | |
| Člen 141 | Člen 56 (7) | | Člen 29(10) | | |
| Člen 142 | Člen 56(8) | | | | |
| Člen 143 | | | Člen 29(11) | | Člen 3(10) |
| Člen 150 | Člen 60(1) | | | | |
| Člen 151 | Člen 60(2) | | | | Člen 3(10) |
| Člen 158 | Člen 67 | | | | |
| Člen 159 | Člen 68 | | | | |
| Člen 160 | Člen 69 | | | | |
| Priloga I, odstavki 1 do 14, razen zadnjega odstavka | Priloga I | | | | |
| Priloga I, zadnji odstavek | | | | Člen 68 | |
| Priloga II | Priloga II | | | | |
| Priloga III | Priloga III | | | | |
| Priloga IV | Priloga IV | | | | |

Ta direktiva

Direktiva 2000/12/ES

Direktiva 2000/28/ES

Direktiva 2002/87/ES

Direktiva 2004/39/ES

Direktiva 2005/1/ES

Člen 1

Člen 2(1) in (2)

Člen 2

Člen 2(3)

Akt o pristopu

Člen 2

Člen 2(4)

Člen 3

Člen 2(5) in (6)

Člen 3(1), tretji pododstavek

Člen 3(2)

Člen 4(1)

Člen 1(1)

Člen 4(2) do (5)

Člen 1

Člen 4(7) do (9)

Člen 1

Člen 4(10)

Člen 29(1)(a)

Člen 4(11) do (14)

Člen 1(10), (12) in (13)

Člen 4(21) in (22)

Člen 29(1)(b)

Člen 4(23)

Člen 1(23)

Člen 4(45) do (47)

Člen 1(25) do (27)

Člen 5

Člen 6

Člen 4

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 3

Člen 9 (1)

Člen 5(1) in 1(11)

Člen 9 (2)

Člen 5(2)

Člen 10

Člen 5 (3) do (7)

Člen 11

Člen 6

Člen 12

Člen 7

Člen 13

Člen 10

Člen 14

Člen 11

Člen 15(1)

Člen 12

Člen 15(2) in (3)

Člen 29(2)

Člen 16

Člen 13

Člen 17

Člen 14

Člen 18

Člen 15

Člen 19(1)

Člen 16(1)

Člen 19(2)

Člen 29(3)

Člen 20

Člen 16(3)

Člen 21

Člen 16(4) do (6)

Člen 22

Člen 17

Člen 23

Člen 18

Člen 24(1)

Člen 19(1) do (3)

Člen 24(2)

Člen 19(6)

Člen 24(3)

Člen 19(4)

Člen 25(1) do (3)

Člen 20 (1) do (3), prvi in drugi pododstavek

Člen 25(3)

Člen 19(5)

Člen 25(4)

Člen 20(3), tretji pododstavek

Člen 26

Člen 20(4) do (7)

Člen 27

Člen 1(3), drugistavek

Člen 28

Člen 21

Člen 29

Člen 22

Člen 30

Člen 22(2) do (4)

Člen 31

Člen 22(5)

Člen 32

Člen 22(6)

Člen 33

Člen 22(7)

Člen 34

Člen 22(8)

Člen 35

Člen 22(9)

Člen 36

Člen 22(10)

Člen 37

Člen 22(11)

Člen 38

Člen 24

Člen 39(1) in (2)

Člen 25

Člen 39(3)

Člen 3(8)

Člen 40

Člen 26

Člen 41

Člen 27

Člen 42

Člen 28

Člen 43

Člen 29

Člen 44

Člen 30(1) do (3)

Člen 45

Člen 30(4)

Člen 46

Člen 30(3)

Člen 47

Člen 30(5)

Člen 48

Člen 30(6) in (7)

Člen 49

Člen 30(8)

Člen 50

Člen 30(9), prvi in drugi pododstavek

Člen 51

Člen 30(9), tretji pododstavek

Člen 52

Člen 30(10)

Člen 53

Člen 31

Člen 54

Člen 32

Člen 55

Člen 33

Člen 56

Člen 34(1)

Člen 57

Člen 34(2), prvi pododstavek

Člen 34(2), točka 2, drugi stavek

Člen 29(4)(a)

Člen 58

Člen 29(4)(b)

Člen 59

Člen 29(4)(b)

Člen 60

Člen 29(4)(b)

Člen 61

Člen 34(3) in (4)

Člen 63

Člen 35

Člen 64

Člen 36

Člen 65

Člen 37

Člen 66(1) in (2)

Člen 38(1) in (2)

Člen 67

Člen 39

Člen 73

Člen 52(3)

Člen 106

Člen 1(24)

Člen 107

Člen 1(1), tretji pododstavek

Člen 108

Člen 48(1)

Člen 109

Člen 48(4), prvi odstavek

Člen 110

Člen 48(2) do (4), drugi pododstavek

Člen 111

Člen 49(1) do (5)

Člen 113

Člen 49(4), (6) in (7)

Člen 115

Člen 49(8) in (9)

Člen 116

Člen 49(10)

Člen 117

Člen 49(11)

Člen 118

Člen 50

Člen 120

Člen 51(1), (2) in (5)

Člen 121

Člen 51(4)

Člen 122

Člen 51(6)

Člen 29(5)

Člen 125

Člen 53(1) in (2)

Člen 126

Člen 53(3)

Člen 128

Člen 53(5)

Člen 133(1)

Člen 54(1)

Člen 29(7)(a)

Člen 133(2) in (3)

Člen 54(2) in (3)

Člen 134(1)

Člen 54(4), prvi pododstavek

Člen 134 (2)

Člen 54(4), drugi pododstavek

Člen 135

Člen 29(8)

Člen 137

Člen 55

Člen 138

Člen 29(9)

Člen 139

Člen 56(1) do (3)

Člen 140

Člen 56(4) do (6)

Člen 141

Člen 56 (7)

Člen 29(10)

Člen 142

Člen 56(8)

Člen 143

Člen 29(11)

Člen 3(10)

Člen 150

Člen 60(1)

Člen 151

Člen 60(2)

Člen 3(10)

Člen 158

Člen 67

Člen 159

Člen 68

Člen 160

Člen 69

Priloga I, odstavki 1 do 14, razen zadnjega odstavka

Priloga I

Priloga I, zadnji odstavek

Člen 68

Priloga II

Priloga II

Priloga III

Priloga III

Priloga IV

Priloga IV

P6_TA(2005)0352

Kapitalska ustreznost investicijskih družb in kreditnih institucij ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (KOM(2004)0486 — C6-0144/2004 — 2004/0159(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0486) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0486) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0144/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0144/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0257/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0257/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0159

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (preoblikovano)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 47(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (4) je bila nekajkrat znatno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe navedene direktive, jo je treba zaradi jasnosti preoblikovati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (4) je bila nekajkrat znatno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe navedene direktive, jo je treba zaradi jasnosti preoblikovati.

| (2) | Eden od ciljev Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (5) je, da investicijskim podjetjem, ki so jih pooblastili pristojni organi matične države članice in so pod njihovim nadzorom, omogoči ustanavljanje podružnic in prosto zagotavljanje storitev v drugih državah članicah. Ta direktiva predvideva uskladitev pravil o pooblastitvi in opravljanju dejavnosti investicijskih podjetij. |
| --- | --- |

(2)

Eden od ciljev Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (5) je, da investicijskim podjetjem, ki so jih pooblastili pristojni organi matične države članice in so pod njihovim nadzorom, omogoči ustanavljanje podružnic in prosto zagotavljanje storitev v drugih državah članicah. Ta direktiva predvideva uskladitev pravil o pooblastitvi in opravljanju dejavnosti investicijskih podjetij.

| (3) | Direktiva 2004/39/ES ne vzpostavlja skupnih standardov za lastna sredstva investicijskih podjetij niti ne določa zneskov ustanovitvenega kapitala takšnih podjetij; niti ne vzpostavlja skupnega okvira za spremljanje tveganj, izhajajočih iz poslovanja navedenih podjetij. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2004/39/ES ne vzpostavlja skupnih standardov za lastna sredstva investicijskih podjetij niti ne določa zneskov ustanovitvenega kapitala takšnih podjetij; niti ne vzpostavlja skupnega okvira za spremljanje tveganj, izhajajočih iz poslovanja navedenih podjetij.

| (4) | Primerno je, da se vpliva samo na bistveno uskladitev, ki je potrebna in zadostna za zagotovitev vzajemnega priznavanja dovoljenj in nadzornih sistemov; da bi dosegli vzajemno priznavanje v okviru notranjega finančnega trga, je treba določiti ukrepe za uskladitev opredelitve lastnih sredstev investicijskih podjetij, določitev zneskov njihovega ustanovitvenega kapitala in vzpostavitev skupnega okvira za spremljanje nevarnosti, ki izhajajo iz poslovanja investicijskih podjetij. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se vpliva samo na bistveno uskladitev, ki je potrebna in zadostna za zagotovitev vzajemnega priznavanja dovoljenj in nadzornih sistemov; da bi dosegli vzajemno priznavanje v okviru notranjega finančnega trga, je treba določiti ukrepe za uskladitev opredelitve lastnih sredstev investicijskih podjetij, določitev zneskov njihovega ustanovitvenega kapitala in vzpostavitev skupnega okvira za spremljanje nevarnosti, ki izhajajo iz poslovanja investicijskih podjetij.

| (5) | Ker ciljev te direktive, in sicer določitve zahtev kapitalske ustreznosti, ki se uporabljajo za investicijska podjetja in kreditne institucije, pravil za njihov izračun in pravil za njihov bonitetni nadzor, države članice same ne morejo v zadostni meri doseči same in jih je zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(5)

Ker ciljev te direktive, in sicer določitve zahtev kapitalske ustreznosti, ki se uporabljajo za investicijska podjetja in kreditne institucije, pravil za njihov izračun in pravil za njihov bonitetni nadzor, države članice same ne morejo v zadostni meri doseči same in jih je zaradi obsega in učinkov predlaganih ukrepov mogoče bolje doseči na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.

| (6) | Ustrezno je določiti različne zneske ustanovitvenega kapitala, odvisne od obsega dejavnosti, za opravljanje katerih so investicijska podjetja pooblaščena. |
| --- | --- |

(6)

Ustrezno je določiti različne zneske ustanovitvenega kapitala, odvisne od obsega dejavnosti, za opravljanje katerih so investicijska podjetja pooblaščena.

| (7) | Obstoječim investicijskim podjetjem bi moralo biti pod določenimi pogoji dovoljeno nadaljevanje njihovega poslovanja, čeprav ne dosegajo minimalnega zneska ustanovitvenega kapitala, določenega za nova investicijska podjetja. |
| --- | --- |

(7)

Obstoječim investicijskim podjetjem bi moralo biti pod določenimi pogoji dovoljeno nadaljevanje njihovega poslovanja, čeprav ne dosegajo minimalnega zneska ustanovitvenega kapitala, določenega za nova investicijska podjetja.

| (8) | Države članice bi morale imeti možnost, da določijo strožja pravila od tistih, ki jih predvideva ta direktiva. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale imeti možnost, da določijo strožja pravila od tistih, ki jih predvideva ta direktiva.

| (9) | Za nemoteno delovanje notranjega trga sta poleg zakonskih pravil potrebna tudi tesno in stalno sodelovanje ter znatno okrepljena konvergenca regulatornih in nadzorniških praks med pristojnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

(9)

Za nemoteno delovanje notranjega trga sta poleg zakonskih pravil potrebna tudi tesno in stalno sodelovanje ter znatno okrepljena konvergenca regulatornih in nadzorniških praks med pristojnimi organi držav članic.

| (10) | V sporočilu Komisije z dne 11. maja 1999 z naslovom „Izvajanje okvira za finančni trg: akcijski načrt“, so navedeni različni cilji, ki jih je treba uresničiti za dokončno vzpostavitev notranjega trga. Evropski svet je v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000 določil cilj, da je treba akcijski načrt uresničiti do leta 2005. Nova različica določb o lastnih sredstvih je bistvena sestavina akcijskega načrta. |
| --- | --- |

(10)

V sporočilu Komisije z dne 11. maja 1999 z naslovom „Izvajanje okvira za finančni trg: akcijski načrt“, so navedeni različni cilji, ki jih je treba uresničiti za dokončno vzpostavitev notranjega trga. Evropski svet je v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000 določil cilj, da je treba akcijski načrt uresničiti do leta 2005. Nova različica določb o lastnih sredstvih je bistvena sestavina akcijskega načrta.

| (11) | Ker se investicijska podjetja pri svojih poslih trgovanja soočajo z enakimi tveganji kot kreditne institucije, je ustrezno, da se zadevne določbe Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (6) na enak način uporabljajo tudi za investicijska podjetja. |
| --- | --- |

(11)

Ker se investicijska podjetja pri svojih poslih trgovanja soočajo z enakimi tveganji kot kreditne institucije, je ustrezno, da se zadevne določbe Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (6) na enak način uporabljajo tudi za investicijska podjetja.

| (12) | Lastna sredstva investicijskih podjetij ali kreditnih institucij (v nadaljevanju skupaj „institucije“) omogočajo absorpcijo izgub, ki niso pokrite z zadostnim dobičkom, za zagotovitev kontinuitete institucij in zaščito investitorjev. Lastna sredstva se tudi uporabljajo kot pomembno merilo za pristojne organe, predvsem pri ocenjevanju solventnosti institucij in za druge namene preudarnega ravnanja. Poleg tega si na notranjem trgu institucije neposredno konkurirajo druga drugi. Zato je zaradi krepitve finančnega sistema Skupnosti in preprečevanja izkrivljanja konkurence ustrezno določiti skupne osnovne standarde za lastna sredstva. |
| --- | --- |

(12)

Lastna sredstva investicijskih podjetij ali kreditnih institucij (v nadaljevanju skupaj „institucije“) omogočajo absorpcijo izgub, ki niso pokrite z zadostnim dobičkom, za zagotovitev kontinuitete institucij in zaščito investitorjev. Lastna sredstva se tudi uporabljajo kot pomembno merilo za pristojne organe, predvsem pri ocenjevanju solventnosti institucij in za druge namene preudarnega ravnanja. Poleg tega si na notranjem trgu institucije neposredno konkurirajo druga drugi. Zato je zaradi krepitve finančnega sistema Skupnosti in preprečevanja izkrivljanja konkurence ustrezno določiti skupne osnovne standarde za lastna sredstva.

| (13) | Za namene iz uvodne izjave 12 je ustrezno, da se opredelitev lastnih sredstev uporabi kot podlaga v Direktivi 2006/.../ES, in da se določijo posebna dopolnilna pravila, ki upoštevajo različne sklope tržnega tveganja, povezane s kapitalskimi zahtevami. |
| --- | --- |

(13)

Za namene iz uvodne izjave 12 je ustrezno, da se opredelitev lastnih sredstev uporabi kot podlaga v Direktivi 2006/.../ES, in da se določijo posebna dopolnilna pravila, ki upoštevajo različne sklope tržnega tveganja, povezane s kapitalskimi zahtevami.

| (14) | V zvezi s kreditnimi institucijami so bili že določeni skupni standardi za nadzor in spremljanje različnih vrst tveganj z Direktivo 2000/12/ES. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi s kreditnimi institucijami so bili že določeni skupni standardi za nadzor in spremljanje različnih vrst tveganj z Direktivo 2000/12/ES.

| (15) | S tega vidika bi bilo treba določbe o minimalnih kapitalskih zahtevah upoštevati v povezavi z drugimi posebnimi instrumenti, ki so prav tako namenjeni usklajevanju temeljnih tehnik nadzora institucij. |
| --- | --- |

(15)

S tega vidika bi bilo treba določbe o minimalnih kapitalskih zahtevah upoštevati v povezavi z drugimi posebnimi instrumenti, ki so prav tako namenjeni usklajevanju temeljnih tehnik nadzora institucij.

| (16) | Treba je razviti skupne standarde za tveganja na trgu, ki izhajajo iz poslovanja kreditnih institucij, in določiti dopolnilni okvir za nadzor nad tveganji, ki izhajajo iz poslovanja institucij, zlasti tveganj na trgu, in podrobneje pozicijskih tveganj, tveganj neizpolnitve nasprotne stranke in valutnih tveganj. |
| --- | --- |

(16)

Treba je razviti skupne standarde za tveganja na trgu, ki izhajajo iz poslovanja kreditnih institucij, in določiti dopolnilni okvir za nadzor nad tveganji, ki izhajajo iz poslovanja institucij, zlasti tveganj na trgu, in podrobneje pozicijskih tveganj, tveganj neizpolnitve nasprotne stranke in valutnih tveganj.

| (17) | Potrebno je določiti pristop „trgovalne knjige“, ki vključuje pozicije v vrednostnih papirjih in ostalih finančnih instrumentih za namene trgovanja, in ki so predmet zlasti tveganj na trgu in izpostavljenosti v zvezi z določenimi finančnimi storitvami za stranke. |
| --- | --- |

(17)

Potrebno je določiti pristop „trgovalne knjige“, ki vključuje pozicije v vrednostnih papirjih in ostalih finančnih instrumentih za namene trgovanja, in ki so predmet zlasti tveganj na trgu in izpostavljenosti v zvezi z določenimi finančnimi storitvami za stranke.

| (18) | S ciljem zmanjšati upravne ovire institucij z zanemarljivimi trgovinskimi posli tako v absolutnem kot relativnem pomenu, naj bi te institucije namesto zahtev iz Prilog I in II k tej direktivi uporabile Direktivo 2006/.../ES. |
| --- | --- |

(18)

S ciljem zmanjšati upravne ovire institucij z zanemarljivimi trgovinskimi posli tako v absolutnem kot relativnem pomenu, naj bi te institucije namesto zahtev iz Prilog I in II k tej direktivi uporabile Direktivo 2006/.../ES.

| (19) | Pomembno je, da naj bi spremljanje tveganj izpolnitve upoštevalo obstoj sistemov z ustrezno zaščito, ki zmanjšuje ta tveganja. |
| --- | --- |

(19)

Pomembno je, da naj bi spremljanje tveganj izpolnitve upoštevalo obstoj sistemov z ustrezno zaščito, ki zmanjšuje ta tveganja.

| (20) | Institucije naj bi v vsakem primeru upoštevale določbe te direktive glede kritja valutnih tveganj celotnega poslovanja. Uvedle naj bi se nižje kapitalske zahteve za pozicije v tesno soodvisnih valutah, ki so bodisi statistično potrjene bodisi izhajajo iz medvladnih sporazumov. |
| --- | --- |

(20)

Institucije naj bi v vsakem primeru upoštevale določbe te direktive glede kritja valutnih tveganj celotnega poslovanja. Uvedle naj bi se nižje kapitalske zahteve za pozicije v tesno soodvisnih valutah, ki so bodisi statistično potrjene bodisi izhajajo iz medvladnih sporazumov.

| (21) | Kapitalske zahteve za trgovce z blagom, vključno s tistimi trgovci, ki so trenutno izvzeti iz zahtev Direktive 2004/39/ES, bodo po potrebi skupaj s pregledom zgoraj omenjenega izvzetja pregledane v skladu s členom 65(3) navedene direktive. |
| --- | --- |

(21)

Kapitalske zahteve za trgovce z blagom, vključno s tistimi trgovci, ki so trenutno izvzeti iz zahtev Direktive 2004/39/ES, bodo po potrebi skupaj s pregledom zgoraj omenjenega izvzetja pregledane v skladu s členom 65(3) navedene direktive.

| (22) | Cilj liberalizacije trgov plina in električne energije je tako gospodarsko kot tudi politično pomemben za Skupnost. Zato morajo biti kapitalske zahteve in druga pravila nadzora, ki jih morajo upoštevati podjetja, dejavna na teh trgih, sorazmerna in ne smejo zavirati uresničevanja cilja liberalizacije. Ta cilj je treba upoštevati zlasti pri izvajanju pregledov iz uvodne izjave 21. |
| --- | --- |

(22)

Cilj liberalizacije trgov plina in električne energije je tako gospodarsko kot tudi politično pomemben za Skupnost. Zato morajo biti kapitalske zahteve in druga pravila nadzora, ki jih morajo upoštevati podjetja, dejavna na teh trgih, sorazmerna in ne smejo zavirati uresničevanja cilja liberalizacije. Ta cilj je treba upoštevati zlasti pri izvajanju pregledov iz uvodne izjave 21.

| (23) | Obstoj notranjih sistemov za spremljanje in nadzor tveganj sprememb obrestne mere celotnega poslovanja institucij je posebej pomemben način zmanjševanja takšnih tveganj. Takšne sisteme naj bi nadzorovali pristojni organi. |
| --- | --- |

(23)

Obstoj notranjih sistemov za spremljanje in nadzor tveganj sprememb obrestne mere celotnega poslovanja institucij je posebej pomemben način zmanjševanja takšnih tveganj. Takšne sisteme naj bi nadzorovali pristojni organi.

| (24) | Ker Direktiva 2006/.../ES ne vzpostavlja skupnih pravil za spremljanje in nadzor velikih izpostavljenosti v dejavnostih, ki so zlasti predmet tveganj na trgu, bi bilo ustrezno določiti taka pravila. |
| --- | --- |

(24)

Ker Direktiva 2006/.../ES ne vzpostavlja skupnih pravil za spremljanje in nadzor velikih izpostavljenosti v dejavnostih, ki so zlasti predmet tveganj na trgu, bi bilo ustrezno določiti taka pravila.

| (25) | Operativno tveganje je pomembno tveganje, s katerim se soočajo kreditne institucije, in zahteva kritje z lastnimi sredstvi. Ob tem je pomembno upoštevati raznolikost institucij v EU tako, da se zagotovijo različni pristopi. |
| --- | --- |

(25)

Operativno tveganje je pomembno tveganje, s katerim se soočajo kreditne institucije, in zahteva kritje z lastnimi sredstvi. Ob tem je pomembno upoštevati raznolikost institucij v EU tako, da se zagotovijo različni pristopi.

| (26) | Direktiva 2006/.../ES določa načelo konsolidacije. Ne vzpostavlja skupnih pravil za konsolidacijo finančnih institucij, ki se ukvarjajo z dejavnostmi, ki so pretežno predmet tveganj na trgu. |
| --- | --- |

(26)

Direktiva 2006/.../ES določa načelo konsolidacije. Ne vzpostavlja skupnih pravil za konsolidacijo finančnih institucij, ki se ukvarjajo z dejavnostmi, ki so pretežno predmet tveganj na trgu.

| (27) | Za zagotovitev primerne solventnosti institucij znotraj skupine, je bistveno, da se minimalne kapitalske zahteve upoštevajo na podlagi konsolidiranega finančnega stanja skupine. Za zagotovitev ustrezne razporeditve in razpoložljivosti lastnih sredstev znotraj skupine za namene zavarovanje investicij tam, kjer je potrebno, bi morale minimalne kapitalske zahteve veljati za posamezne institucije znotraj skupine, razen če je ta cilj možno učinkovito doseči na drugačen način. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev primerne solventnosti institucij znotraj skupine, je bistveno, da se minimalne kapitalske zahteve upoštevajo na podlagi konsolidiranega finančnega stanja skupine. Za zagotovitev ustrezne razporeditve in razpoložljivosti lastnih sredstev znotraj skupine za namene zavarovanje investicij tam, kjer je potrebno, bi morale minimalne kapitalske zahteve veljati za posamezne institucije znotraj skupine, razen če je ta cilj možno učinkovito doseči na drugačen način.

| (28) | Direktiva 2006/.../ES se ne uporablja za skupine, ki vključujejo eno ali več investicijskih podjetij in nobene kreditne institucije. Zato naj se določi skupni okvir za uvedbo nadzora investicijskih podjetij na konsolidirani osnovi. |
| --- | --- |

(28)

Direktiva 2006/.../ES se ne uporablja za skupine, ki vključujejo eno ali več investicijskih podjetij in nobene kreditne institucije. Zato naj se določi skupni okvir za uvedbo nadzora investicijskih podjetij na konsolidirani osnovi.

| (29) | Institucije bi morale zagotoviti notranji kapital, ki je glede na tveganja, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene, primeren po obsegu, kvaliteti in razporejenosti. V skladu s tem bi institucije morale imeti strategije in procese za ocenjevanje in ohranjevanje ustreznosti svojega notranjega kapitala. |
| --- | --- |

(29)

Institucije bi morale zagotoviti notranji kapital, ki je glede na tveganja, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene, primeren po obsegu, kvaliteti in razporejenosti. V skladu s tem bi institucije morale imeti strategije in procese za ocenjevanje in ohranjevanje ustreznosti svojega notranjega kapitala.

| (30) | Pristojni organi naj bi ocenili ustreznost lastnih sredstev institucij, ob upoštevanju tveganj, katerim so slednje izpostavljene. |
| --- | --- |

(30)

Pristojni organi naj bi ocenili ustreznost lastnih sredstev institucij, ob upoštevanju tveganj, katerim so slednje izpostavljene.

| (31) | Da bi notranji bančni trg učinkovito deloval, bi moral Odbor evropskih bančnih nadzornikov prispevati k dosledni uporabi te direktive in zbliževanju nadzornih praks na celotnem ozemlju Skupnosti ter institucijam Skupnosti vsako leto poročati o napredku. |
| --- | --- |

(31)

Da bi notranji bančni trg učinkovito deloval, bi moral Odbor evropskih bančnih nadzornikov prispevati k dosledni uporabi te direktive in zbliževanju nadzornih praks na celotnem ozemlju Skupnosti ter institucijam Skupnosti vsako leto poročati o napredku.

| (32) | Da bi notranji trg deloval vedno bolj učinkovito je bistvena znatna okrepitev konvergence pri izvajanju in uporabi določb usklajevalne zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(32)

Da bi notranji trg deloval vedno bolj učinkovito je bistvena znatna okrepitev konvergence pri izvajanju in uporabi določb usklajevalne zakonodaje Skupnosti.

| (33) | Iz istega razloga ter zato, da se zagotovi, da institucije Skupnosti, ki so dejavne v več državah članicah, niso nesorazmerno obremenjene zaradi neprekinjenih pristojnosti pristojnih organov posameznih držav članic za izdajanje dovoljenj in nadzor, je nujno, da se znatno okrepi sodelovanje med pristojnimi organi. V tem okviru bi bilo treba okrepiti vlogo konsolidiranega nadzornika. |
| --- | --- |

(33)

Iz istega razloga ter zato, da se zagotovi, da institucije Skupnosti, ki so dejavne v več državah članicah, niso nesorazmerno obremenjene zaradi neprekinjenih pristojnosti pristojnih organov posameznih držav članic za izdajanje dovoljenj in nadzor, je nujno, da se znatno okrepi sodelovanje med pristojnimi organi. V tem okviru bi bilo treba okrepiti vlogo konsolidiranega nadzornika.

| (34) | Da bi notranji trg deloval vedno bolj učinkovito in da bi bile državljanom Unije zagotovljene primerne stopnje preglednosti morajo pristojni organi javno in na način, ki omogoča smiselno primerjavo, razkriti način izvajanja zahtev te direktive. |
| --- | --- |

(34)

Da bi notranji trg deloval vedno bolj učinkovito in da bi bile državljanom Unije zagotovljene primerne stopnje preglednosti morajo pristojni organi javno in na način, ki omogoča smiselno primerjavo, razkriti način izvajanja zahtev te direktive.

| (35) | Da bi okrepili tržno disciplino in spodbujali institucije, naj izboljšajo svojo tržno strategijo, kontrolo tveganj in notranjo upravno organizacijo, bi bilo treba predvideti primerno javno razkritje institucij. |
| --- | --- |

(35)

Da bi okrepili tržno disciplino in spodbujali institucije, naj izboljšajo svojo tržno strategijo, kontrolo tveganj in notranjo upravno organizacijo, bi bilo treba predvideti primerno javno razkritje institucij.

| (36) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). |
| --- | --- |

(36)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

| (37) | V Resoluciji z dne 5. februarja 2002 o izvajanju zakonodaje o finančnih storitvah (8) je Parlament izrazil željo, da bi Parlament in Svet imela enakovredno vlogo pri nadzoru delovanja Komisije kot izvršnega organa, s čemer bi bilo Parlamentu omogočeno izvajanje zakonodajnih pooblastil, opredeljenih v členu 251 Pogodbe. V slovesni izjavi, ki jo je istega dne pred Parlamentom podal njegov predsednik, je Komisija podprla izraženo željo Parlamenta. 11. decembra 2002 je Komisija predlagala spremembe Sklepa 1999/468/ES in nato predložila spremenjeni predlog 22. aprila 2004. Parlament meni, da njegova zakonodajna pooblastila v tem predlogu niso zagotovljena. Parlament meni, da bi Parlament in Svet morala imeti možnost, da v opredeljenem obdobju opravita oceno prenosa izvršnih pooblastil na Komisijo. V tem smislu je primerno, da se omeji obdobje, v katerem Komisija lahko sprejema izvedbene ukrepe. V tem smislu je primerno, da se omeji obdobje, v katerem Komisija lahko sprejema izvedbene ukrepe. |
| --- | --- |

(37)

V Resoluciji z dne 5. februarja 2002 o izvajanju zakonodaje o finančnih storitvah (8) je Parlament izrazil željo, da bi Parlament in Svet imela enakovredno vlogo pri nadzoru delovanja Komisije kot izvršnega organa, s čemer bi bilo Parlamentu omogočeno izvajanje zakonodajnih pooblastil, opredeljenih v členu 251 Pogodbe. V slovesni izjavi, ki jo je istega dne pred Parlamentom podal njegov predsednik, je Komisija podprla izraženo željo Parlamenta. 11. decembra 2002 je Komisija predlagala spremembe Sklepa 1999/468/ES in nato predložila spremenjeni predlog 22. aprila 2004. Parlament meni, da njegova zakonodajna pooblastila v tem predlogu niso zagotovljena. Parlament meni, da bi Parlament in Svet morala imeti možnost, da v opredeljenem obdobju opravita oceno prenosa izvršnih pooblastil na Komisijo. V tem smislu je primerno, da se omeji obdobje, v katerem Komisija lahko sprejema izvedbene ukrepe. V tem smislu je primerno, da se omeji obdobje, v katerem Komisija lahko sprejema izvedbene ukrepe.

| (38) | Evropski parlament bi moral imeti tri mesece časa od prvega prejema osnutka predlogov sprememb in izvedbenih ukrepov za njihovo preučitev in oblikovanje mnenja. V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih bi bilo možno ta čas skrajšati. Če pa Parlament v tem času sprejme resolucijo, bi morala Komisija osnutek predlogov ali ukrepov ponovno preučiti. |
| --- | --- |

(38)

Evropski parlament bi moral imeti tri mesece časa od prvega prejema osnutka predlogov sprememb in izvedbenih ukrepov za njihovo preučitev in oblikovanje mnenja. V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih bi bilo možno ta čas skrajšati. Če pa Parlament v tem času sprejme resolucijo, bi morala Komisija osnutek predlogov ali ukrepov ponovno preučiti.

| (39) | Za preprečevanje motenj na trgih in zagotavljanje kontinuitete v skupnih stopnjah lastnih sredstev je primerno, da se predvidijo posebne prehodne ureditve. |
| --- | --- |

(39)

Za preprečevanje motenj na trgih in zagotavljanje kontinuitete v skupnih stopnjah lastnih sredstev je primerno, da se predvidijo posebne prehodne ureditve.

| (40) | Ta direktiva upošteva temeljne pravice in spoštuje načela, priznana zlasti z Listino temeljnih pravic Evropske unije, kot splošna načela zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Ta direktiva upošteva temeljne pravice in spoštuje načela, priznana zlasti z Listino temeljnih pravic Evropske unije, kot splošna načela zakonodaje Skupnosti.

| (41) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo znatno spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki ostajajo nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv. |
| --- | --- |

(41)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo znatno spremembo v primerjavi s predhodnimi direktivami. Obveznost prenosa določb, ki ostajajo nespremenjene, izhaja iz predhodnih direktiv.

| (42) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo, ki so navedeni v delu B Priloge VIII — |
| --- | --- |

(42)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv v nacionalno zakonodajo, ki so navedeni v delu B Priloge VIII —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Oddelek 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Člen 1

1.   Ta direktiva določa zahteve kapitalske ustreznosti, ki se uporabljajo za investicijska podjetja in kreditne institucije, pravila za njihov izračun in pravila za njihov bonitetni nadzor. Države članice zahteve iz te direktive uporabljajo za investicijska podjetja in kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 3.

2.   Država članica lahko investicijskim podjetjem in kreditnim institucijam, ki jih je pooblastila, naloži dodatne ali strožje zahteve.

Člen 2

1.   V skladu s členi 18, 20, 22 do 32, 34 in 39 te direktive se členi 68 do 73 Direktive 2006/.../ES smiselno uporabljajo za investicijska podjetja. Pri uporabi členov 70 do 72 Direktive 2006/.../ES o investicijskih podjetjih se vsako sklicevanje na nadrejeno kreditno institucijo v državi članici razume kot sklicevanje na nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici in vsako sklicevanje na nadrejeno kreditno institucijo EU kot sklicevanje na nadrejeno investicijsko podjetje EU.

Kadar ima kreditna institucija kot nadrejena družba nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici, potem zahteve na konsolidirani osnovi v skladu s členi 71 do 73 Direktive 2006/.../ES veljajo izključno za to nadrejeno investicijsko podjetje.

Kadar ima investicijsko podjetje kot nadrejena družba nadrejeno kreditno institucijo v državi članici, potem zahteve na konsolidirani osnovi v skladu s členi 71 do 73 Direktive 2006/.../ES veljajo izključno za to nadrejeno kreditno institucijo.

Kadar ima finančni holding kot podrejena družba tako kreditno institucijo kot investicijsko podjetje, se za kreditno institucijo uporabljajo zahteve na podlagi konsolidiranega finančnega stanja finančnega holdinga.

2.   Če skupina iz odstavka 1 ne vključuje kreditne institucije, se uporabi Direktiva 2006/.../ES v skladu z naslednjim:

| a) | vsako sklicevanje na kreditne institucije se nadomesti s sklicevanjem na investicijska podjetja; |
| --- | --- |

a)

vsako sklicevanje na kreditne institucije se nadomesti s sklicevanjem na investicijska podjetja;

| b) | v členih 125 in 140(2) Direktive 2006/.../ES se vsako sklicevanje na druge člene navedene direktive razlaga kot sklicevanje na Direktivo 2004/39/ES; |
| --- | --- |

b)

v členih 125 in 140(2) Direktive 2006/.../ES se vsako sklicevanje na druge člene navedene direktive razlaga kot sklicevanje na Direktivo 2004/39/ES;

| c) | za namene člena 39(3) Direktive 2006/.../ES se sklicevanje na Evropski odbor za bančništvo razlaga kot sklicevanje na Svet in Komisijo; in |
| --- | --- |

c)

za namene člena 39(3) Direktive 2006/.../ES se sklicevanje na Evropski odbor za bančništvo razlaga kot sklicevanje na Svet in Komisijo; in

| d) | z odstopanjem od člena 140(1) Direktive 2006/.../ES in kadar skupina ne vključuje kreditne institucije, se prvi stavek navedenega člena nadomesti z naslednjim: „Če investicijsko podjetje, finančni holding ali mešani holding obvladuje eno ali več podrejenih družb, ki so zavarovalne družbe, pristojni organi in organi, pooblaščeni za izvajanje naloge nadzorovanja zavarovalnih družb, tesno sodelujejo.“. |
| --- | --- |

d)

z odstopanjem od člena 140(1) Direktive 2006/.../ES in kadar skupina ne vključuje kreditne institucije, se prvi stavek navedenega člena nadomesti z naslednjim: „Če investicijsko podjetje, finančni holding ali mešani holding obvladuje eno ali več podrejenih družb, ki so zavarovalne družbe, pristojni organi in organi, pooblaščeni za izvajanje naloge nadzorovanja zavarovalnih družb, tesno sodelujejo.“.

Oddelek 2

Opredelitev pojmov

Člen 3

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| a) | „kreditne institucije“ pomenijo kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1) Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- |

a)

„kreditne institucije“ pomenijo kreditne institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1) Direktive 2006/.../ES;

| b) | „investicijska podjetja“ pomenijo institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Direktive 2004/39/ES, za katere veljajo zahteve, določene z navedeno direktivo, z izjemo:






  i) | kreditnih institucij; |
| --- | --- | --- |

b)

„investicijska podjetja“ pomenijo institucije, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Direktive 2004/39/ES, za katere veljajo zahteve, določene z navedeno direktivo, z izjemo:

i)

kreditnih institucij;

| ii) | lokalnih podjetij, kakor so opredeljene v točki (p); in |
| --- | --- |

ii)

lokalnih podjetij, kakor so opredeljene v točki (p); in

| iii) | podjetij, ki so zgolj pooblaščena za opravljanje storitve investicijskega svetovanja in/ali sprejemajo in posredujejo naročila investitorjev, brez posedovanja denarja ali vrednostnih papirjev strank, in ki zaradi tega ne morejo stopiti v dolžniško razmerje s svojimi strankami; |
| --- | --- |

iii)

podjetij, ki so zgolj pooblaščena za opravljanje storitve investicijskega svetovanja in/ali sprejemajo in posredujejo naročila investitorjev, brez posedovanja denarja ali vrednostnih papirjev strank, in ki zaradi tega ne morejo stopiti v dolžniško razmerje s svojimi strankami;

| c) | „institucije“ pomenijo kreditne institucije in investicijska podjetja; |
| --- | --- |

c)

„institucije“ pomenijo kreditne institucije in investicijska podjetja;

| d) | „priznana investicijska podjetja tretje države“ pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  i) | podjetja, ki bi, če bi bile ustanovljene znotraj Skupnosti, spadale v okvir opredelitve investicijskega podjetja; |
| --- | --- | --- |

d)

„priznana investicijska podjetja tretje države“ pomenijo podjetja, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

i)

podjetja, ki bi, če bi bile ustanovljene znotraj Skupnosti, spadale v okvir opredelitve investicijskega podjetja;

| ii) | podjetja, ki so pridobila dovoljenje za opravljanje storitev v tretji državi; in |
| --- | --- |

ii)

podjetja, ki so pridobila dovoljenje za opravljanje storitev v tretji državi; in

| iii) | podjetja, za katere veljajo pravila, ki so pred pristojnimi organi vsaj tako stroga kot tista, določena v tej direktivi; |
| --- | --- |

iii)

podjetja, za katere veljajo pravila, ki so pred pristojnimi organi vsaj tako stroga kot tista, določena v tej direktivi;

| e) | „finančni instrumenti“ pomenijo pogodbe, ki eni stranki prinašajo finančno terjatev, drugi stranki pa finančno obveznost ali lastniški instrument; |
| --- | --- |

e)

„finančni instrumenti“ pomenijo pogodbe, ki eni stranki prinašajo finančno terjatev, drugi stranki pa finančno obveznost ali lastniški instrument;

| f) | „nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici“ pomeni investicijsko podjetje, ki ima kot podrejeno družbo institucijo ali finančno institucijo ali udeležbo v eni ali obeh takih družbah, in ki sama ni podrejena družba druge institucije z dovoljenjem za opravljanje storitev v isti državi članici, ali finančni holding, ustanovljen v isti državi članici; |
| --- | --- |

f)

„nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici“ pomeni investicijsko podjetje, ki ima kot podrejeno družbo institucijo ali finančno institucijo ali udeležbo v eni ali obeh takih družbah, in ki sama ni podrejena družba druge institucije z dovoljenjem za opravljanje storitev v isti državi članici, ali finančni holding, ustanovljen v isti državi članici;

| g) | „nadrejeno investicijsko podjetje EU“ pomeni nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici, ki ni podrejena družba druge institucije z dovoljenjem za opravljanje storitev v kateri koli državi članici, ali finančni holding, ustanovljen v kateri koli državi članici; |
| --- | --- |

g)

„nadrejeno investicijsko podjetje EU“ pomeni nadrejeno investicijsko podjetje v državi članici, ki ni podrejena družba druge institucije z dovoljenjem za opravljanje storitev v kateri koli državi članici, ali finančni holding, ustanovljen v kateri koli državi članici;

| h) | „izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje izven organiziranega trga (OTC)“ pomenijo finančne instrumente, ki spadajo v seznam Priloge IV k Direktivi 2000/.../ES, razen tistih, katerim se dodeli vrednost izpostavljenosti nič v skladu z odstavkom 6 dela 2 Priloge III k navedeni direktivi; |
| --- | --- |

h)

„izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje izven organiziranega trga (OTC)“ pomenijo finančne instrumente, ki spadajo v seznam Priloge IV k Direktivi 2000/.../ES, razen tistih, katerim se dodeli vrednost izpostavljenosti nič v skladu z odstavkom 6 dela 2 Priloge III k navedeni direktivi;

| i) | „organizirani trg“ pomeni trg, kakor je opredeljen v členu 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

i)

„organizirani trg“ pomeni trg, kakor je opredeljen v členu 4(1)(14) Direktive 2004/39/ES;

| j) | „zamenljiv vrednostni papir“ pomeni vrednostni papir, ki se lahko po izbiri imetnika zamenja za drugi vrednostni papir; |
| --- | --- |

j)

„zamenljiv vrednostni papir“ pomeni vrednostni papir, ki se lahko po izbiri imetnika zamenja za drugi vrednostni papir;

| k) | „nakupni bon“ pomeni vrednostni papir, ki imetniku daje pravico, da do dne ali na dan zapadlosti nakupnega bona po vnaprej določeni ceni kupi osnovni instrument. Poravnava se lahko izvede bodisi z izročitvijo osnovnega instrumenta bodisi z denarnimi sredstvi; |
| --- | --- |

k)

„nakupni bon“ pomeni vrednostni papir, ki imetniku daje pravico, da do dne ali na dan zapadlosti nakupnega bona po vnaprej določeni ceni kupi osnovni instrument. Poravnava se lahko izvede bodisi z izročitvijo osnovnega instrumenta bodisi z denarnimi sredstvi;

| l) | „financiranje zalog“ pomeni pozicije, ko se zaloge terminsko prodajo in se stroški financiranja vežejo do dne terminske prodaje; |
| --- | --- |

l)

„financiranje zalog“ pomeni pozicije, ko se zaloge terminsko prodajo in se stroški financiranja vežejo do dne terminske prodaje;

| m) | „posel začasne prodaje“ in „začasnega nakupa“ pomenita vsak posel, s katerim institucija ali njena nasprotna stranka prenese vrednostne papirje ali blago ali zajamčene pravice do vrednostnih papirjev ali blaga, če to jamstvo izda priznana borza, s pravicami do teh vrednostnih papirjev in blaga in če dogovor ne dopušča instituciji, da bi prenesla ali zastavila določen vrednostni papir ali določeno blago več kot eni nasprotni stranki hkrati, pod obvezo, da jih ponovno odkupi - ali nadomestne vrednostne papirje ali blago iste vrste - po določeni ceni na določen dan v prihodnosti, ali ki bo določen s strani prenosnika, pri čemer gre v primeru institucije, ki prodaja vrednostne papirje ali blago za pogodbo o prodaji in povratnem nakupu, in v primeru institucije, ki kupuje vrednostne papirje, za pogodbo o odkupu in povratni prodaji; |
| --- | --- |

m)

„posel začasne prodaje“ in „začasnega nakupa“ pomenita vsak posel, s katerim institucija ali njena nasprotna stranka prenese vrednostne papirje ali blago ali zajamčene pravice do vrednostnih papirjev ali blaga, če to jamstvo izda priznana borza, s pravicami do teh vrednostnih papirjev in blaga in če dogovor ne dopušča instituciji, da bi prenesla ali zastavila določen vrednostni papir ali določeno blago več kot eni nasprotni stranki hkrati, pod obvezo, da jih ponovno odkupi - ali nadomestne vrednostne papirje ali blago iste vrste - po določeni ceni na določen dan v prihodnosti, ali ki bo določen s strani prenosnika, pri čemer gre v primeru institucije, ki prodaja vrednostne papirje ali blago za pogodbo o prodaji in povratnem nakupu, in v primeru institucije, ki kupuje vrednostne papirje, za pogodbo o odkupu in povratni prodaji;

| n) | „posel posoje vrednostnih papirjev ali blaga“ in „posel izposoje vrednostnih papirjev ali blaga“ pomenita transakciji, pri kateri institucija ali njena nasprotna stranka prenese vrednostne papirje ali blago ob pridobitvi ustreznega zavarovanja in kjer se izposojevalec zaveže vrniti enakovredne vrednostne papirje ali enakovredno blago na dogovorjen dan v prihodnosti ali na zahtevo prenosnika, pri čemer gre s strani institucije, ki prenaša vrednostne papirje ali blago za posojo vrednostnih papirjev ali blaga, in s strani institucije, na katero se ti prenesejo, za izposojo vrednostnih papirjev ali blaga; |
| --- | --- |

n)

„posel posoje vrednostnih papirjev ali blaga“ in „posel izposoje vrednostnih papirjev ali blaga“ pomenita transakciji, pri kateri institucija ali njena nasprotna stranka prenese vrednostne papirje ali blago ob pridobitvi ustreznega zavarovanja in kjer se izposojevalec zaveže vrniti enakovredne vrednostne papirje ali enakovredno blago na dogovorjen dan v prihodnosti ali na zahtevo prenosnika, pri čemer gre s strani institucije, ki prenaša vrednostne papirje ali blago za posojo vrednostnih papirjev ali blaga, in s strani institucije, na katero se ti prenesejo, za izposojo vrednostnih papirjev ali blaga;

| o) | „klirinški član“ pomeni člana borze ali klirinške družbe, ki je v neposrednem pogodbenem odnosu s centralno nasprotno stranko (tržni garant); |
| --- | --- |

o)

„klirinški član“ pomeni člana borze ali klirinške družbe, ki je v neposrednem pogodbenem odnosu s centralno nasprotno stranko (tržni garant);

| p) | „lokalno podjetje“ pomeni podjetje, ki trguje za svoj račun s terminskimi pogodbami ali opcijami ali z drugimi izvedenimi finančnimi instrumenti ter na gotovinskih trgih izključno z namenom varovanja pred tveganji na trgih izvedenih finančnih instrumentov, ali ki posluje za račune drugih članov teh trgov in za katero jamčijo klirinški člani istih trgov, če odgovornost za zagotavljanje izvajanja sklenjenih pogodb takšnih podjetij prevzamejo klirinški člani istih trgov; |
| --- | --- |

p)

„lokalno podjetje“ pomeni podjetje, ki trguje za svoj račun s terminskimi pogodbami ali opcijami ali z drugimi izvedenimi finančnimi instrumenti ter na gotovinskih trgih izključno z namenom varovanja pred tveganji na trgih izvedenih finančnih instrumentov, ali ki posluje za račune drugih članov teh trgov in za katero jamčijo klirinški člani istih trgov, če odgovornost za zagotavljanje izvajanja sklenjenih pogodb takšnih podjetij prevzamejo klirinški člani istih trgov;

| q) | „delta“ pomeni pričakovano spremembo cene opcije kot dela majhne spremembe cene osnovnega finančnega instrumenta, na katerega se opcija nanaša; |
| --- | --- |

q)

„delta“ pomeni pričakovano spremembo cene opcije kot dela majhne spremembe cene osnovnega finančnega instrumenta, na katerega se opcija nanaša;

| r) | „lastna sredstva“ pomenijo lastna sredstva, kakor so opredeljena v Direktivi 2006/.../ES; in |
| --- | --- |

r)

„lastna sredstva“ pomenijo lastna sredstva, kakor so opredeljena v Direktivi 2006/.../ES; in

| s) | „kapital“ pomeni lastna sredstva. |
| --- | --- |

s)

„kapital“ pomeni lastna sredstva.

Za uporabo nadzora na konsolidirani osnovi izraz „investicijsko podjetje“ vključuje investicijska podjetja iz tretjih držav.

Za namene točke (e), finančni instrumenti vključujejo tako osnovne finančne instrumente ali denarne instrumente kot izvedene finančne instrumente, katerih vrednost je vezana na ceno osnovnega finančnega instrumenta ali tečaj ali indeks ali ceno druge osnovne postavke, in vključuje najmanj instrumente, navedene v oddelku C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES.

2.   Izrazi „nadrejena družba“, „podrejena družba“, „družba za upravljanje“ in „finančna institucija“ zajemajo podjetja, opredeljena kot taka v členu 4 Direktive 2006/.../ES.

Izrazi „finančni holding“, „nadrejeni finančni holding v državi članici“, „nadrejeni finančni holding EU“ in „družba za pomožne storitve“ zajemajo podjetja, opredeljena kot taka v členu 4 Direktive 2006/.../ES, pri čemer se vsako sklicevanje na kreditne institucije razume kot sklicevanje na institucije.

3.   Za namene uporabe Direktive 2006/.../ES za skupine, zajete v členu 2(1), ki ne vključujejo kreditne institucije, se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| a) | „finančni holding“ pomeni finančno institucijo, katere podrejene družbe so izključno ali pretežno investicijska podjetja ali druge finančne institucije, med katerimi je najmanj ena investicijsko podjetje, in ki ni mešani finančni holding v smislu Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih podjetij v finančnem konglomeratu (9); |
| --- | --- |

a)

„finančni holding“ pomeni finančno institucijo, katere podrejene družbe so izključno ali pretežno investicijska podjetja ali druge finančne institucije, med katerimi je najmanj ena investicijsko podjetje, in ki ni mešani finančni holding v smislu Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih podjetij v finančnem konglomeratu (9);

| b) | „mešani poslovni holding“ pomeni nadrejeno družbo, ki ni finančni holding ali investicijsko podjetje ali mešani finančni holding v smislu Direktive 2002/87/ES, katerega podrejene družbe zajemajo najmanj eno investicijsko podjetje; in |
| --- | --- |

b)

„mešani poslovni holding“ pomeni nadrejeno družbo, ki ni finančni holding ali investicijsko podjetje ali mešani finančni holding v smislu Direktive 2002/87/ES, katerega podrejene družbe zajemajo najmanj eno investicijsko podjetje; in

| c) | „pristojni organi“ pomenijo nacionalne organe, ki so z zakonom ali podzakonskim aktom pooblaščeni za nadzorovanje investicijskih podjetij. |
| --- | --- |

c)

„pristojni organi“ pomenijo nacionalne organe, ki so z zakonom ali podzakonskim aktom pooblaščeni za nadzorovanje investicijskih podjetij.

POGLAVJE II

USTANOVITVENI KAPITAL

Člen 4

V tej direktivi „začetni kapital“ vključuje postavke iz člena 57(a) in (b) Direktive 2000/.../ES.

Člen 5

1.   Investicijsko podjetje, ki ne posluje s finančnimi instrumenti za lasten račun ali prevzema izdajo finančnih instrumentov z obveznostjo nakupa, vendar ki upravljajo z denarjem strank in/ali vrednostnimi papirji in ki ponujajo eno ali več izmed naslednjih storitev, ima ustanovitveni kapital v višini 125 000 euro za:

| a) | sprejemanje in prenos naročil vlagateljev za finančne instrumente; |
| --- | --- |

a)

sprejemanje in prenos naročil vlagateljev za finančne instrumente;

| b) | izvedbo naročil vlagateljev za finančne instrumente; ali |
| --- | --- |

b)

izvedbo naročil vlagateljev za finančne instrumente; ali

| c) | upravljanje posameznih portfeljev naložb v finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

c)

upravljanje posameznih portfeljev naložb v finančnih instrumentih.

2.   Pristojni organi lahko investicijskemu podjetju, ki izvaja naročila investitorjev za finančne instrumente, dovolijo, da ima takšne instrumente na lasten račun, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | takšne pozicije nastanejo zgolj kot posledica neuspeha družbe, da popolnoma natančno izpolni naročila investitorjev; |
| --- | --- |

a)

takšne pozicije nastanejo zgolj kot posledica neuspeha družbe, da popolnoma natančno izpolni naročila investitorjev;

| b) | skupna tržna vrednost vseh takšnih pozicij je predmet praga, ki znaša 15 % ustanovitvenega kapitala družbe; |
| --- | --- |

b)

skupna tržna vrednost vseh takšnih pozicij je predmet praga, ki znaša 15 % ustanovitvenega kapitala družbe;

| c) | družba izpolnjuje zahteve, določene v členih 18, 20 in 28; in |
| --- | --- |

c)

družba izpolnjuje zahteve, določene v členih 18, 20 in 28; in

| d) | takšne pozicije so po naravi naključni in začasni ter strogo omejeni na čas, ki je potreben za izvedbo transakcije. |
| --- | --- |

d)

takšne pozicije so po naravi naključni in začasni ter strogo omejeni na čas, ki je potreben za izvedbo transakcije.

Posedovanje pozicij, ki ne izhajajo iz trgovalne knjige, v finančnih instrumentih za namen investiranja lastnih sredstev se ne šteje za opravljanje storitev iz odstavka 1 ali storitev iz odstavka 3.

3.   Države članice lahko znižajo znesek iz odstavka 1 na 50 000 euro, če družba ni pooblaščena za upravljanje z denarjem ali vrednostnimi papirji strank, za opravljanje storitev na lasten račun ali izvedbo izdaje vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa.

Člen 6

Lokalne družbe imajo ustanovitveni kapital 50 000 euro v kolikor uživajo svobodo ustanavljanja ali opravljanja storitev, določenih v členih 31 in 32 Direktive 2004/39/ES.

Člen 7

Družbe iz člena 3(1)(b)(iii) morajo imeti:

| a) | ustanovitveni kapital 50 000 euro; |
| --- | --- |

a)

ustanovitveni kapital 50 000 euro;

| b) | zavarovanje poklicne odgovornosti, ki velja za celo ozemlje Skupnosti, ali kakšno drugo primerljivo jamstvo proti odgovornosti za poklicno malomarnost, ki pomeni vsaj 1 000 000 euro za vsak zahtevek in skupaj 1 500 000 euro na leto za vse zahtevke; ali |
| --- | --- |

b)

zavarovanje poklicne odgovornosti, ki velja za celo ozemlje Skupnosti, ali kakšno drugo primerljivo jamstvo proti odgovornosti za poklicno malomarnost, ki pomeni vsaj 1 000 000 euro za vsak zahtevek in skupaj 1 500 000 euro na leto za vse zahtevke; ali

| c) | kombinacijo ustanovitvenega kapitala in zavarovanja poklicne odgovornosti v obliki, ki omogoča stopnjo kritja, enakovredno točkam (a) ali (b). |
| --- | --- |

c)

kombinacijo ustanovitvenega kapitala in zavarovanja poklicne odgovornosti v obliki, ki omogoča stopnjo kritja, enakovredno točkam (a) ali (b).

Komisija periodično revidira zneske iz prvega pododstavka, da bi upoštevala spremembe evropskega indeksa cen življenjskih potrebščin, kakor ga objavlja Eurostat, v skladu in hkrati s prilagoditvami po členu 4(7) Direktive 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju (10).

Člen 8

Če je družba iz člena 3(1)(b)(iii) registrirana tudi v skladu z Direktivo 2002/92/ES, mora izpolnjevati zahteve iz člena 4(3) navedene direktive in mora poleg tega kritje v eni od naslednjih oblik:

| a) | ustanovitveni kapital v višini 25 000 euro; |
| --- | --- |

a)

ustanovitveni kapital v višini 25 000 euro;

| b) | zavarovanje poklicne odgovornosti, ki velja za celo ozemlje Skupnosti, ali kakšno drugo primerljivo jamstvo proti odgovornosti za poklicno malomarnost, ki pomeni vsaj 500 000 euro za vsak zahtevek in skupaj 750 000 euro na leto za vse zahtevke; ali |
| --- | --- |

b)

zavarovanje poklicne odgovornosti, ki velja za celo ozemlje Skupnosti, ali kakšno drugo primerljivo jamstvo proti odgovornosti za poklicno malomarnost, ki pomeni vsaj 500 000 euro za vsak zahtevek in skupaj 750 000 euro na leto za vse zahtevke; ali

| c) | kombinacijo ustanovitvenega kapitala in zavarovanja poklicne odgovornosti v obliki, ki omogoča stopnjo kritja, enakovredno točkam (a) ali (b). |
| --- | --- |

c)

kombinacijo ustanovitvenega kapitala in zavarovanja poklicne odgovornosti v obliki, ki omogoča stopnjo kritja, enakovredno točkam (a) ali (b).

Člen 9

Vsa investicijska podjetja, razen teh iz členov 5 do 8, imajo ustanovitveni kapital v višini 730 000 euro.

Člen 10

1.   Z odstopanjem od členov 5(1), 5(3), 6 in 9, države članice lahko še naprej izdajajo pooblastila investicijskim podjetjem in družbam iz člena 6, ki so obstajala pred 31. decembrom 1995, in katerih lastna sredstva so manjša od nivoja ustanovitvenega kapitala, ki je zanje določen v členih 5(1), 5(3), 6 in 9.

Lastna sredstva takšnih družb ali investicijskih podjetij ne smejo pasti pod najvišjo referenčno stopnjo, izračunano po dnevu uradnega obvestila iz te direktive. Referenčna stopnja je povprečna dnevna stopnja lastnih sredstev, izračunana za obdobje šestih mesecev pred dnem izračuna. Referenčna stopnja se izračuna vsakih šest mesecev za ustrezno predhodno obdobje.

2.   Če obvladovanje podjetja iz odstavka 1 prevzame fizična ali pravna oseba, ki ni oseba, ki jo je predhodno obvladovala, morajo lastna sredstva tega podjetja doseči najmanj stopnjo, ki je zanjo določena v členih 5(1), 5(3), 6 in 9, razen v primeru prvega prenosa z dedovanjem po 31. decembru 1995 z odobritvijo pristojnih organov za največ 10 let po dnevu tega prenosa.

3.   V nekaterih posebnih okoliščinah in z odobritvijo pristojnih organov v primeru združitve dveh ali več investicijskih podjetij in/ali podjetij iz člena 6 ni potrebno, da lastna sredstva podjetja, nastalega z združitvijo, dosežejo stopnjo iz členov 5(1), 5(3), 6 in 9. Vendar pa v vsakem obdobju, v katerem niso bile dosežene stopnje členov 5(1), 5(3), 6 in 9, lastna sredstva novega podjetja ne smejo pasti pod skupne lastna sredstva združenih družb ob njihovi združitvi.

4.   Lastna sredstva investicijskih podjetij in družb iz člena 6 ne smejo pasti pod stopnjo iz členov 5(1), 5(3), 6 in 9 ter odstavkov (1) in (3) tega člena.

Če pa se zgodi, da lastna sredstva teh družb in investicijskih podjetij padejo pod to stopnjo, lahko pristojni organi, kjer to opravičujejo okoliščine, takšnim družbam in podjetjem odobrijo omejeno obdobje, da popravijo nastale razmere ali prenehajo opravljati svoje dejavnosti.

POGLAVJE III

TRGOVALNA KNJIGA

Člen 11

1.   Trgovalna knjiga institucije zajema vse pozicije v finančnih instrumentih in blagu, ki so namenjene trgovanju ali varovanju drugih postavk trgovalne knjige, ki morajo biti prosti vseh bremen, da se lahko z njimi prosto trguje, ali za katere obstaja možnost varovanja pred tveganji.

2.   Pozicije za namene trgovanja so tiste pozicije, ki jih institucija namerava v kratkem roku prodati in/ali katerih namen je ustvariti zaslužek iz dejanskih ali pričakovanih kratkoročnih sprememb med nakupno in prodajno ceno ali iz drugih sprememb cene ali obrestne mere. Izraz „pozicije“ zajema lastne pozicije in pozicije, ki izhajajo iz servisiranja strank ter vzdrževanja trga.

3.   Namen trgovanja se dokaže na podlagi strategij, politik in postopkov, ki jih vzpostavi institucija za upravljanje pozicije ali portfelja v skladu z delom A Priloge VII.

4.   Institucije vzpostavijo in vzdržujejo sisteme in nadzore za upravljanje — vrednotenje svoje trgovalne knjige v skladu z delom B Priloge VII.

5.   V trgovalno knjigo se lahko vključijo notranja varovanja pred tveganji; v tem primeru se uporablja del C Priloge VII.

POGLAVJE IV

LASTNA SREDSTVA

Člen 12

„Prvotna lastna sredstva“ pomenijo vsoto točk (a) do (c), od katere se odšteje vsota točk (i) do (k) člena 57 Direktive 2006/.../ES.

Komisija do 1. januarja 2009 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ustrezen predlog za spremembo tega poglavja.

Člen 13

1.   V skladu z odstavki 2 do 5 tega člena in členi 14 do 17 se lastna sredstva investicijskih podjetij in kreditnih institucij določijo v skladu z Direktivo 2006/.../ES.

Poleg tega se prvi pododstavek uporablja tudi za investicijska podjetja, ki nimajo ene izmed pravnih oblik iz člena 1(1) Četrte direktive Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (11).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1, lahko pristojni organi tistim institucijam, ki so obvezane zadostiti zahteve iz členov 21 in 28 do 32 ter Prilog I in III do VI dovolijo uporabo alternativne določitve za lastna sredstva. Noben del pridobljenih lastnih sredstev se ne sme istočasno uporabiti za izpolnjevanje drugih zahtev.

Ta alternativna določitev je vsota postavk iz točk (a), (b) in (c) tega pododstavka minus postavka iz točke (d), z pri čemer je odštetje te postavke prepuščeno presoji pristojnih organov:

| a) | lastna sredstva iz Direktive 2006/.../ES, med katera niso vključene samo točke (l) do (p) člena 57 navedene direktive, za tiste investicijska podjetja, ki morajo odšteti postavko (d) tega odstavka od vsote postavk (a) do (c) tega odstavka; |
| --- | --- |

a)

lastna sredstva iz Direktive 2006/.../ES, med katera niso vključene samo točke (l) do (p) člena 57 navedene direktive, za tiste investicijska podjetja, ki morajo odšteti postavko (d) tega odstavka od vsote postavk (a) do (c) tega odstavka;

| b) | čisti dobički iz trgovalne knjige institucije po odbitku vseh predvidenih odhodkov in dividend ob odštetju čistih izgub iz drugega poslovanja, pod pogojem, da ni noben od teh zneskov že vključen v postavko (a) tega odstavka kot ena od postavk pod točkama (b) ali (k) člena 57 Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- |

b)

čisti dobički iz trgovalne knjige institucije po odbitku vseh predvidenih odhodkov in dividend ob odštetju čistih izgub iz drugega poslovanja, pod pogojem, da ni noben od teh zneskov že vključen v postavko (a) tega odstavka kot ena od postavk pod točkama (b) ali (k) člena 57 Direktive 2006/.../ES;

| c) | podrejeni tuji kapital in/ali postavke iz odstavka 5 tega člena, za katere veljajo pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena ter člena 14; in |
| --- | --- |

c)

podrejeni tuji kapital in/ali postavke iz odstavka 5 tega člena, za katere veljajo pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena ter člena 14; in

| d) | nelikvidna sredstva, kakor so opredeljena v členu 15. |
| --- | --- |

d)

nelikvidna sredstva, kakor so opredeljena v členu 15.

3.   Podrejeni tuji kapital iz točke (c) drugega pododstavka odstavka 2 ima najmanj dveletno začetno zapadlost. Ta kapital je v celoti vplačan in posojilna pogodba ne vključuje nobene klavzule, ki določa, da v posebnih okoliščinah razen v primeru prenehanja institucije postane dolg odplačljiv pred dogovorjenim rokom vračila, razen če pristojni organi ne odobrijo vračila. Niti glavnica niti obresti na takšen podrejeni tuji kapital se ne moreta odplačati, če bi takšno odplačilo pomenilo, da bi v tem primeru lastna sredstva institucije znašali manj kot 100 % celotnih kapitalskih zahtev navedene institucije.

Poleg tega institucija pristojne organe obvesti o vseh vračilih takšnega podrejenega tujega kapitala takoj ko se njena lastna sredstva spustijo pod 120 % njenih celotnih kapitalskih zahtev.

4.   Podrejeni tuji kapital iz točke (c) drugega pododstavka odstavka 2 ne sme preseči maksimuma 150 % prvotnih lastnih sredstev, ki ostanejo na razpolago za izpolnjevanje zahtev, izračunanih v skladu s členi 21 in 28 do 32 in Prilogami I do VI, in se lahko maksimumu približa le v posebnih okoliščinah, ki so sprejemljive za pristojne organe.

5.   Pristojni organi lahko dovolijo, da institucije zamenjajo podrejeni tuji kapital iz točke (c) drugega pododstavka odstavka 2 s točkami (d) do (h) člena 57 Direktive 2006/.../ES.

Člen 14

1.   Pristojni organi lahko dovolijo investicijskim podjetjem, da prekoračijo prag za podrejen tuj kapital, določen v členu 13(4), če presodijo, da je po smotrnosti ustrezen in pod pogojem, da skupni znesek takšnega podrejenega tujega kapitala in postavk iz člena 13(5) ne presega 200 % prvotnih lastnih sredstev, ki ostane na razpolago za izpolnjevanje zahtev, izračunanih v skladu s členi 21 in 28 do 32 ter Prilogami I in III do VI ali 250 % istega zneska v primeru, če investicijska podjetja pri izračunavanju lastnih sredstev odštejejo postavko iz člena 13(2)(d).

2.   Pristojni organi lahko dovolijo, da kreditna institucija prekorači prag za podrejeni tuji kapital, določen v členu 13(4), če presodijo, da je po smotrnosti ustrezen in pod pogojem, da skupni znesek takšnega podrejenega tujega kapitala in točk (d) do (h) člena 57 Direktive 2006/.../ES ne presega 250 % prvotnih lastnih sredstev, ki ostanejo na razpolago za izpolnjevanje zahtev, izračunanih v skladu s členi 28 do 32 ter Prilogami I in III do VI te direktive.

Člen 15

Nelikvidna sredstva iz točke (d) drugega pododstavka člena 13(2) vključujejo naslednje:

| a) | opredmetena osnovna sredstva razen do te mere, da so zemljišča in zgradbe lahko vštete v posojila, katera varujejo, |
| --- | --- |

a)

opredmetena osnovna sredstva razen do te mere, da so zemljišča in zgradbe lahko vštete v posojila, katera varujejo,

| b) | kapitalski deleži, kreditnih ali finančnih institucij, vključno s podrejenimi terjatvami do njih, ki se lahko vključijo v lastna sredstva navedenih institucij, razen če so bili odšteti skladno s točkami (l) do (p) člena 57 Direktive 2006/.../ES ali skladno s členom 16(d) te direktive; |
| --- | --- |

b)

kapitalski deleži, kreditnih ali finančnih institucij, vključno s podrejenimi terjatvami do njih, ki se lahko vključijo v lastna sredstva navedenih institucij, razen če so bili odšteti skladno s točkami (l) do (p) člena 57 Direktive 2006/.../ES ali skladno s členom 16(d) te direktive;

| c) | kapitalski deleži in druge naložbe v podjetja, ki niso kreditne ali finančne institucije, in ki niso takoj prodajni; |
| --- | --- |

c)

kapitalski deleži in druge naložbe v podjetja, ki niso kreditne ali finančne institucije, in ki niso takoj prodajni;

| d) | izgube v podrejenih družbah; |
| --- | --- |

d)

izgube v podrejenih družbah;

| e) | depoziti, z izjemo tistih, ki so na razpolago za vračilo v 90 dneh, in ki prav tako izključujejo plačila v zvezi s kritji terminskih pogodb in opcijami; |
| --- | --- |

e)

depoziti, z izjemo tistih, ki so na razpolago za vračilo v 90 dneh, in ki prav tako izključujejo plačila v zvezi s kritji terminskih pogodb in opcijami;

| f) | posojila in druge terjatve, z izjemo tistih, ki bodo odplačana(-e) v 90 dneh; in |
| --- | --- |

f)

posojila in druge terjatve, z izjemo tistih, ki bodo odplačana(-e) v 90 dneh; in

| g) | zaloge, razen če so že predmet kapitalskih zahtev, ki niso manj stroge od tistih iz členov 18 in 20. |
| --- | --- |

g)

zaloge, razen če so že predmet kapitalskih zahtev, ki niso manj stroge od tistih iz členov 18 in 20.

Za namene točke (b), če imajo institucije deleže v kreditni ali finančni instituciji samo začasno za namen finančne podpore za reorganizacijo ali rešitev te institucije, lahko pristojni organi uporabo tega člena opustijo. Ravno tako jo lahko opustijo v zvezi s tistimi delnicami, ki so vključene v trgovalno knjigo investicijskega podjetja.

Člen 16

Investicijska podjetja, ki so del skupine, ki ji je bila dovoljena opustitev določb iz člena 22, izračunajo svoja lastna sredstva v skladu s členi 13 do 15 ob upoštevanju naslednjega:

| a) | nelikvidna sredstva iz člena 13(2)(d) se odštejejo; |
| --- | --- |

a)

nelikvidna sredstva iz člena 13(2)(d) se odštejejo;

| b) | izključitev iz točke (a) člena 13(2) ne zajema tistih komponent točk (l) do (p) člena 57 Direktive 2006/.../ES, ki jih poseduje investicijsko podjetje v zvezi s podjetji, vključenimi v obseg konsolidacije iz člena 2(1) te direktive; |
| --- | --- |

b)

izključitev iz točke (a) člena 13(2) ne zajema tistih komponent točk (l) do (p) člena 57 Direktive 2006/.../ES, ki jih poseduje investicijsko podjetje v zvezi s podjetji, vključenimi v obseg konsolidacije iz člena 2(1) te direktive;

| c) | omejitve iz točk (a) in (b) člena 66(1) Direktive 2006/.../ES se izračunajo v zvezi s prvotnimi lastnimi sredstvi, od katerih so odštete komponente točk (l) do (p) člena 57 navedene direktive, kakor so navedene v točki (b) tega člena, ki so deli prvotnih sredstev teh podjetij; in |
| --- | --- |

c)

omejitve iz točk (a) in (b) člena 66(1) Direktive 2006/.../ES se izračunajo v zvezi s prvotnimi lastnimi sredstvi, od katerih so odštete komponente točk (l) do (p) člena 57 navedene direktive, kakor so navedene v točki (b) tega člena, ki so deli prvotnih sredstev teh podjetij; in

| d) | komponente točk (l) do (p) člena 57 Direktive 2006/.../ES, navedene v točki (c) tega člena, se odštejejo od prvotnih lastnih sredstev in ne od vsote vseh postavk, kakor je določeno v točki (c) člena 66(12) navedene direktive za namene zlasti členov 13(4), 13(5) in 14 te direktive. |
| --- | --- |

d)

komponente točk (l) do (p) člena 57 Direktive 2006/.../ES, navedene v točki (c) tega člena, se odštejejo od prvotnih lastnih sredstev in ne od vsote vseh postavk, kakor je določeno v točki (c) člena 66(12) navedene direktive za namene zlasti členov 13(4), 13(5) in 14 te direktive.

Člen 17

1.   Kadar institucija izračunava zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene Priloge II k tej direktivi v skladu s členi 84 do 89 Direktive 2006/.../ES, potem se za namene izračuna iz oddelka 4 dela 1 Priloge VII Direktive 2006/.../ESuporablja naslednje:

| a) | popravki vrednosti, opravljeni zaradi upoštevanja kreditne bonitete nasprotne stranke, se lahko vključijo v vsoto popravkov vrednosti in rezervacij, oblikovanih zaradi izpostavljenosti iz Priloge II; in |
| --- | --- |

a)

popravki vrednosti, opravljeni zaradi upoštevanja kreditne bonitete nasprotne stranke, se lahko vključijo v vsoto popravkov vrednosti in rezervacij, oblikovanih zaradi izpostavljenosti iz Priloge II; in

| b) | na podlagi odobritve pristojnih organov, če je kreditno tveganje nasprotne stranke ustrezno upoštevano v vrednotenju pozicije, vključene v trgovalno knjigo, je znesek pričakovane izgube za izpostavljenost tveganju nasprotne stranke enak nič. |
| --- | --- |

b)

na podlagi odobritve pristojnih organov, če je kreditno tveganje nasprotne stranke ustrezno upoštevano v vrednotenju pozicije, vključene v trgovalno knjigo, je znesek pričakovane izgube za izpostavljenost tveganju nasprotne stranke enak nič.

Za namene točke (a) se za take institucije te popravke vrednosti ne vključijo v lastna sredstva, razen v skladu z določbami tega odstavka.

2.   Za namene tega člena se uporabljata člena 153 in 154 Direktive 2006/.../ES.

POGLAVJE V

Oddelek 1

Določila za obvladovanje tveganj

Člen 18

1.   Institucije imajo lastna sredstva, ki so vedno višja od ali enaka vsoti naslednjega:

| a) | kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu z metodami in določili iz členov 28 do 32 in s Prilogami I, II in VI in, če je primerno, s Prilogo V, za postavke trgovalne knjige; in |
| --- | --- |

a)

kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu z metodami in določili iz členov 28 do 32 in s Prilogami I, II in VI in, če je primerno, s Prilogo V, za postavke trgovalne knjige; in

| b) | kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu z metodami in določili, določenimi v Prilogah III in IV in, če je primerno, s Prilogo V, za celotno poslovanje. |
| --- | --- |

b)

kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu z metodami in določili, določenimi v Prilogah III in IV in, če je primerno, s Prilogo V, za celotno poslovanje.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi dovolijo, da institucije izračunajo kapitalske zahteve za postavke trgovalne knjige v skladu s členom 75(a) Direktive 2006/.../ES in odstavki 6, 7 in 9 Priloge II k tej direktivi, če obseg poslov trgovanja ustreza naslednjim zahtevam:

| a) | posli trgovanja takšnih institucij običajno ne presegajo 5 % njihovega celotnega poslovanja; |
| --- | --- |

a)

posli trgovanja takšnih institucij običajno ne presegajo 5 % njihovega celotnega poslovanja;

| b) | njihova skupna pozicija iz postavk trgovalne knjige običajno ne presega 15 000 000 euro; in |
| --- | --- |

b)

njihova skupna pozicija iz postavk trgovalne knjige običajno ne presega 15 000 000 euro; in

| c) | posli trgovanja takšnih institucij nikoli ne presežejo 6 % njihovega celotnega poslovanja in njihova skupna pozicija iz postavk trgovalne knjige nikoli ne presega 20 000 000 euro. |
| --- | --- |

c)

posli trgovanja takšnih institucij nikoli ne presežejo 6 % njihovega celotnega poslovanja in njihova skupna pozicija iz postavk trgovalne knjige nikoli ne presega 20 000 000 euro.

3.   Pri izračunu deleža, ki ga postavke trgovalne knjige predstavljajo v celotnem poslovanju kot v točkah (a) in (c) odstavka 2, se lahko pristojni organi sklicujejo ali na obseg kombiniranega bilančnega in zunajbilančnega poslovanja, izkaz uspeha ali lastna sredstva institucije ali pa na kombinacijo teh meril. Pri ocenjevanju obsega bilančnega in zunajbilančnega poslovanja se dolžniški vrednostni papirji zajemajo po njihovih tržnih cenah ali vrednostih njihovih glavnic, lastniški vrednostni papirji po njihovih tržnih cenah in izvedeni finančni instrumenti glede na nominalne ali tržne vrednosti njihovih osnovnih instrumentov. Dolge in kratke pozicije se seštejejo ne glede na njihov predznak.

4.   V primeru, da institucija dlje časa presega enega od pragov ali oba praga iz odstavka 2(a) in (b) ali enega od pragov ali oba praga iz odstavka 2(c), se od nje zahteva, da izpolni zahteve iz odstavka 1(a) glede poslov trgovanja in obvesti pristojni organ.

Člen 19

1.   Za namene odstavka 14 Priloge I lahko države članice po lastni presoji dodelijo utež 0 % dolžniškim vrednostnim papirjem, ki jih izdajo subjekti, navedeni v tabeli 1 Priloge I, če so dolžniški vrednostni papirji normirani in vplačani v domači valuti.

2.   Z odstopanjem od odstavkov 13 in 14 Priloge I, lahko države članice določijo zahtevo za posebna tveganja za obveznice, ki spadajo pod odstavke 68 do 70 dela 1 Priloge VI Direktive 2006/.../ES, ki je enaka zahtevi za posebna tveganja za postavke kvalificiranih izdajateljev z enako preostalo dospelostjo kot takšna obveznica, zmanjšani v skladu z odstotki, podanimi v točki 71 dela 1 Priloge VI k navedeni direktivi.

3.   Če pristojni organ kot primernega prizna investicijske sklade (CIU) iz tretje države, kakor je navedeno v odstavku 52 Priloge I, potem pristojni organ v drugi državi članici lahko uporabi to odobritev, ne da bi še sam opravil ocenjevanje.

Člen 20

1.   V skladu z odstavki 2, 3 in 4 tega člena ter členom 34 te direktive se zahteve iz člena 75 Direktive 2006/.../ES uporabljajo za investicijska podjetja.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi investicijskim podjetjem, ki niso pooblaščene za opravljanje investicijskih storitev, navedenih v točkah 3 in 6 oddelka A Priloge I Direktive 2004/39/ES, dovoli, da oblikujejo lastna sredstva, ki so vedno višji od ali enaki naslednjemu:

| a) | vsoti kapitalskih zahtev iz točk (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in |
| --- | --- |

a)

vsoti kapitalskih zahtev iz točk (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in

| b) | znesku, določenemu v členu 21 te direktive. |
| --- | --- |

b)

znesku, določenemu v členu 21 te direktive.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi investicijskim podjetjem, ki imajo ustanovitveni kapital, določen v členu 9, ki pa spadajo v eno od naslednjih kategorij, dovolijo, da oblikujejo lastna sredstva, ki so vedno višji od ali enaki vsoti kapitalskih zahtev, izračunanih v skladu z zahtevami iz točk (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES, in zneska, določenega v členu 21 te direktive:

| a) | investicijska podjetja, ki poslujejo za svoj račun zgolj zaradi izpolnjevanja ali izvrševanja naročila stranke ali zaradi pridobivanja vstopa v sistem kliringa in poravnave ali v priznano borzo, če delujejo v funkciji zastopnikov ali izvršujejo naročilo stranke; in |
| --- | --- |

a)

investicijska podjetja, ki poslujejo za svoj račun zgolj zaradi izpolnjevanja ali izvrševanja naročila stranke ali zaradi pridobivanja vstopa v sistem kliringa in poravnave ali v priznano borzo, če delujejo v funkciji zastopnikov ali izvršujejo naročilo stranke; in

| b) | investicijska podjetja:






  i) | ki ne upravljajo z denarjem ali vrednostnimi papirji strank; |
| --- | --- | --- |

b)

investicijska podjetja:

i)

ki ne upravljajo z denarjem ali vrednostnimi papirji strank;

| ii) | ki prevzamejo samo trgovanje za svoj račun; |
| --- | --- |

ii)

ki prevzamejo samo trgovanje za svoj račun;

| iii) | ki nimajo zunanjih kupcev; |
| --- | --- |

iii)

ki nimajo zunanjih kupcev;

| iv) | katerih izvrševanje in poravnava poslov se izvaja pod odgovornostjo klirinške institucije, ki tudi jamči za te posle. |
| --- | --- |

iv)

katerih izvrševanje in poravnava poslov se izvaja pod odgovornostjo klirinške institucije, ki tudi jamči za te posle.

4.   Za investicijska podjetja iz odstavkov 2 in 3 se še naprej uporabljajo druge določbe v zvezi z operativnim tveganjem, določenim v Prilogi V Direktive 2006/.../ES.

5.   Člen 21 se uporablja izključno za investicijska podjetja, za katere se uporabljata odstavka 2 ali 3 ali člen 46, in tako, kot je tam določeno.

Člen 21

Investicijska podjetja morajo imeti lastna sredstva v višini ene četrtine njihovih stalnih splošnih stroškov iz predhodnega leta.

Pristojni organi lahko to zahtevo uskladijo v primeru materialne spremembe v poslovanju podjetja od predhodnega leta.

Če podjetje še ne posluje eno leto vključno z dnem začetka poslovanja, znaša zahteva četrtino zneska stalnih splošnih stroškov predvidenih v njenem poslovnem načrtu, razen če pristojni organi zahtevajo prilagoditev na ta načrt.

Oddelek 2

Uporaba zahtev na konsolidirani osnovi

Člen 22

1.   Pristojni organi, ki imajo nalogo, da nadzorujejo skupine iz člena 2 na konsolidirani osnovi, lahko od primera do primera opustijo uporabo kapitalskih zahtev na konsolidirani osnovi, pod pogojem, da:

| a) | vsako investicijsko podjetje EU v taki skupini uporablja izračun lastnih sredstev iz člena 16; |
| --- | --- |

a)

vsako investicijsko podjetje EU v taki skupini uporablja izračun lastnih sredstev iz člena 16;

| b) | vsa investicijska podjetja v taki skupini spadajo v kategorije iz člena 20(2) in (3); |
| --- | --- |

b)

vsa investicijska podjetja v taki skupini spadajo v kategorije iz člena 20(2) in (3);

| c) | vsako posamezno investicijsko podjetje EU v taki skupini izpolnjuje zahteve iz členov 18 in 20 ter hkrati od svojih lastnih sredstev odšteje vse pogojne obveznosti v korist investicijskih podjetij, finančnih institucij, družb za upravljanje in podjetij za pomožne storitve, ki bi bile drugače konsolidirane; in |
| --- | --- |

c)

vsako posamezno investicijsko podjetje EU v taki skupini izpolnjuje zahteve iz členov 18 in 20 ter hkrati od svojih lastnih sredstev odšteje vse pogojne obveznosti v korist investicijskih podjetij, finančnih institucij, družb za upravljanje in podjetij za pomožne storitve, ki bi bile drugače konsolidirane; in

| d) | kateri koli finančni holding, ki je nadrejena družba katerega koli investicijskega podjetje v taki skupini upravlja najmanj toliko kapitala, tukaj opredeljenega kot vsota točk (a) do (h) člena 57 Direktive 2006/.../ES, kot je vsota celotne knjigovodske vrednosti katerih koli deležev, podrejenih terjatev in instrumentov iz člena 57 navedene direktive v investicijskih podjetjih, finančnih institucijah, družbah za upravljanje in podjetij za pomožne storitve, ki bi bile drugače konsolidirane, in skupnega zneska kakršnih koli pogojnih obveznosti v korist investicijskih podjetij, finančnih institucij, družb za upravljanje in podjetij za pomožne storitve, ki bi bile drugače konsolidirane. |
| --- | --- |

d)

kateri koli finančni holding, ki je nadrejena družba katerega koli investicijskega podjetje v taki skupini upravlja najmanj toliko kapitala, tukaj opredeljenega kot vsota točk (a) do (h) člena 57 Direktive 2006/.../ES, kot je vsota celotne knjigovodske vrednosti katerih koli deležev, podrejenih terjatev in instrumentov iz člena 57 navedene direktive v investicijskih podjetjih, finančnih institucijah, družbah za upravljanje in podjetij za pomožne storitve, ki bi bile drugače konsolidirane, in skupnega zneska kakršnih koli pogojnih obveznosti v korist investicijskih podjetij, finančnih institucij, družb za upravljanje in podjetij za pomožne storitve, ki bi bile drugače konsolidirane.

Če so izpolnjena merila iz prvega pododstavka, ima vsako investicijsko podjetje EU vzpostavljene sisteme za spremljanje in nadzor virov kapitala in financiranja vseh finančnih holdingov, investicijskih podjetij, finančnih institucij, družb za upravljanje in podjetij za pomožne storitve v skupini.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organi finančnim holdingom, ki so v taki skupini nadrejene družbe investicijskih podjetij, dovolijo, da uporabijo vrednost, ki je nižja od vrednosti, izračunane v skladu z odstavkom 1(d), vendar ni nižja od vsote zahtev iz členov 18 in 20, določene za posamezne investicijska podjetja, finančne institucije, družbe za upravljanje in podjetja za pomožne storitve, ki bi bili drugače konsolidirani, in od skupnega zneska vseh pogojnih obveznosti v korist investicijskih podjetij, finančnih institucij, družb za upravljanje in podjetij za pomožne storitve, ki bi bili drugače konsolidirani. Za namene tega odstavka je kapitalska zahteva za investicijska podjetja iz tretjih držav, finančne institucije, družbe za upravljanje in podjetja za pomožne storitve evidenčna kapitalska zahteva.

Člen 23

Pristojni organi zahtevajo, da jih investicijska podjetja v skupini, kateri je bila priznana oprostitev obveznosti iz člena 22, obvestijo o vseh tveganjih, vključno s tistimi, ki so povezani s sestavo in viri njihovega kapitala in financiranja, ki bi lahko oslabili njihove finančne položaje. Če pristojni organi nato ocenijo, da finančni položaji teh investicijskih podjetij niso ustrezno zaščiteni, od njih zahtevajo, da sprejmejo ukrepe, ki po potrebi vključujejo tudi omejitve prenosa kapitala od teh podjetij na subjekte skupine.

Če pristojni organi izvzamejo celotno skupino, vključno s podjetji, ki se ne nahajajo na ozemlju države članice od obveznosti nadzora na konsolidirani osnovi iz člena 22, sprejmejo druge ustrezne ukrepe za spremljanje tveganj oziroma velikih izpostavljenosti.

Če pristojni organi opustijo uporabo kapitalskih zahtev na konsolidirani osnovi iz člena 22, se zahteve iz člena 123 in poglavja 5 naslova V Direktive 2006/.../ES uporabljajo na individualni osnovi in zahteve iz člena 124 navedene direktive se uporabljajo za nadzor posameznih investicijskih podjetij.

Člen 24

1.   Z odstopanjem od člena 2(2) lahko pristojni organi izvzamejo investicijska podjetja iz konsolidirane kapitalske zahteve vzpostavljene z navedenim členom, pod pogojem, da so vsa investicijska podjetja v skupini pokrita s členom 20(2), in skupina ne vključuje kreditnih institucij.

2.   Če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1, se od nadrejenega investicijskega podjetja v državi članici zahteva, da oblikuje lastna sredstva na konsolidirani osnovi v obsegu, ki je vedno višji od ali enak naslednjima dvema zneskoma, izračunanima na osnovi konsolidiranega finančnega položaja nadrejenega investicijskega podjetja in v skladu z oddelkom 3 tega poglavja:

| a) | vsote kapitalskih zahtev iz točk (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in |
| --- | --- |

a)

vsote kapitalskih zahtev iz točk (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in

| b) | zneska, predpisanega v členu 21 te direktive. |
| --- | --- |

b)

zneska, predpisanega v členu 21 te direktive.

3.   Če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1, se od investicijskega podjetja, ki ga obvladuje finančni holding, zahteva, da oblikuje lastna sredstva na konsolidirani osnovi v obsegu, ki je vedno višji od ali enak večjemu od naslednjih dveh zneskov, izračunanima na osnovi konsolidiranega finančnega položaja finančnega holdinga in v skladu z oddelkom 3 tega poglavja:

| a) | vsota kapitalskih zahtev, navedenih v členu 75(a) do (c) Direktive 2006/.../ES, in; |
| --- | --- |

a)

vsota kapitalskih zahtev, navedenih v členu 75(a) do (c) Direktive 2006/.../ES, in;

| b) | znesek, predpisan v členu 21 te direktive. |
| --- | --- |

b)

znesek, predpisan v členu 21 te direktive.

Člen 25

Z odstopanjem od člena 2(2) lahko pristojni organi izvzamejo investicijska podjetja iz vzpostavljene konsolidirane kapitalske zahteve, pod pogojem, da vsa investicijska podjetja v skupini spadajo v investicijska podjetja, določena v členu 20(2) in (3), in skupina ne vključuje kreditnih institucij.

Če so izpolnjene zahteve iz prvega odstavka, se od nadrejenega investicijskega podjetja v državi članici zahteva, da oblikuje lastna sredstva na konsolidirani osnovi v obsegu, ki je višji od ali enak vsoti zahtev iz točk (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES in zneska, predpisanega v členu 21 te direktive, izračunanega na osnovi konsolidiranega finančnega položaja nadrejenega investicijskega podjetja ter v skladu z oddelkom 3 tega poglavja.

Če so izpolnjene zahteve iz prvega odstavka, se od investicijskega podjetja, ki ga obvladuje finančni holding, zahteva, da oblikuje stalna lastna sredstva na konsolidirani osnovi v obsegu, ki je višji od ali vsaj enak vsoti zahtev iz točk (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES, in znesku, navedenem v členu 21 te direktive, in izračunane na osnovi konsolidiranega finančnega položaja finančnega holdinga ter v skladu z oddelkom 3 tega poglavja.

Oddelek 3

Izračun konsolidiranih zahtev

Člen 26

1.   Če se pravica opustitve obveznosti iz člena 22 ne uveljavlja, lahko pristojni organi za namen izračunavanja kapitalskih zahtev iz Prilog I in V in izpostavljenosti do strank iz členov 28 do 32 in Priloge VI, na konsolidirani osnovi dovolijo, da se pozicije trgovalne knjige ene institucije pobotajo s pozicijami trgovalne knjige druge institucije v skladu s pravili, ki so navedena v členih 28 do 32 Prilogah I, V in VI.

Poleg tega lahko pristojni organi dovolijo, da se pozicije v tuji valuti ene institucije pobotajo s pozicijami v tuji valuti druge institucije v skladu s pravili navedenimi v Prilogi III in/ali Prilogi V. Lahko tudi dovolijo, da se pozicije v blagu ene institucije pobotajo s pozicijami v blagu druge institucije v skladu s pravili navedenimi v Prilogi IV in/ali Prilogi V.

2.   Pristojni organi lahko dovolijo pobotanje pozicij trgovalne knjige in pozicij v tuji valuti ter pozicij v blagu podjetij, ki se nahajajo v tretjih državah, če so bili obenem izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | ta podjetja so bila pooblaščena v tretjih državah in bodisi ustrezajo opredelitvi kreditnih institucij iz člena 4(1) Direktive 2006/.../ES bodisi so priznane investicijskega podjetja tretje države; |
| --- | --- |

a)

ta podjetja so bila pooblaščena v tretjih državah in bodisi ustrezajo opredelitvi kreditnih institucij iz člena 4(1) Direktive 2006/.../ES bodisi so priznane investicijskega podjetja tretje države;

| b) | takšna podjetja na posamezni osnovi ustrezajo predpisom kapitalske ustreznosti, enakim predpisom iz te direktive; in |
| --- | --- |

b)

takšna podjetja na posamezni osnovi ustrezajo predpisom kapitalske ustreznosti, enakim predpisom iz te direktive; in

| c) | v zadevnih tretjih državah ne obstajajo predpisi, ki bi pomembno vplivali na prenos sredstev znotraj skupine. |
| --- | --- |

c)

v zadevnih tretjih državah ne obstajajo predpisi, ki bi pomembno vplivali na prenos sredstev znotraj skupine.

3.   Pristojni organi lahko dovolijo v odstavku 1 predvideno pobotanje med institucijami znotraj skupine, ki so bile pooblaščene v državi članici, pod pogojem, da:

| a) | znotraj skupine obstaja zadovoljiva dodelitev kapitala; in |
| --- | --- |

a)

znotraj skupine obstaja zadovoljiva dodelitev kapitala; in

| b) | uredbeni, pravni ali pogodbeni okvir, znotraj katerega delujejo, zagotavlja vzajemno finančno podporo znotraj skupine. |
| --- | --- |

b)

uredbeni, pravni ali pogodbeni okvir, znotraj katerega delujejo, zagotavlja vzajemno finančno podporo znotraj skupine.

4.   Nadalje lahko pristojni organi dovolijo pobotanje iz odstavka 1, med institucijami znotraj skupine, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 3, in katero koli institucijo, vključeno v isto skupino, ki je bila pooblaščena v drugi državi članici, pod pogojem, da mora ta institucija izpolniti kapitalske zahteve iz členov 18, 20 in 28 na posamezni osnovi.

Člen 27

1.   Pri izračunu lastnih sredstev na konsolidirani osnovi se uporablja člen 65 Direktive 2006/.../ES.

2.   Pristojni organi, odgovorni za izvajanje nadzora na konsolidirani osnovi, lahko priznajo veljavnost posebnih opredelitev lastnih sredstev, ki se uporabljajo za zadevne institucije v skladu s poglavjem IV pri izračunu njihovih konsolidiranih lastnih sredstev.

Oddelek 4

Spremljanje in nadzor velikih izpostavljenosti

Člen 28

1.   Institucije spremljajo in nadzorujejo velike izpostavljenosti v skladu s členi 106 do 118 Direktive 2006/.../ES.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 institucije, ki računajo kapitalske zahteve za postavke trgovalne knjige v skladu s Prilogama I in II, in če je primerno, Prilogo V te direktive, spremljajo in nadzorujejo svoje velike izpostavljenosti skladno s členi 106 do 118 Direktive 2006/.../ES ob upoštevanju sprememb in dopolnitev iz členov 29 do 32 te direktive.

3.   Komisija do 31. decembra 2007 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o delovanju tega oddelka skupaj z vsemi ustreznimi predlogi.

Člen 29

1.   Izpostavljenost do posameznih oseb iz trgovalne knjige se izračuna kot seštevek naslednjih postavk:

| a) | presežek — kjer je pozitiven — dolgih pozicij institucije nad kratkimi pozicijami v vseh finančnih instrumentih, ki jih izda zadevna oseba, kjer se neto pozicija v vsakem od teh finančnih instrumentov izračuna v skladu z metodami, določenimi v Prilogi I; |
| --- | --- |

a)

presežek — kjer je pozitiven — dolgih pozicij institucije nad kratkimi pozicijami v vseh finančnih instrumentih, ki jih izda zadevna oseba, kjer se neto pozicija v vsakem od teh finančnih instrumentov izračuna v skladu z metodami, določenimi v Prilogi I;

| b) | neto izpostavljenost v primeru izvedbe prve prodaje dolžniških ali lastniških vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa; in |
| --- | --- |

b)

neto izpostavljenost v primeru izvedbe prve prodaje dolžniških ali lastniških vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa; in

| c) | izpostavljenosti zaradi transakcij, sporazumov in pogodb iz Priloge II z navedeno osebo, pri čemer se takšne izpostavljenosti izračunajo z metodo, določeno v navedeni prilogi, za izračun vrednosti izpostavljenosti. |
| --- | --- |

c)

izpostavljenosti zaradi transakcij, sporazumov in pogodb iz Priloge II z navedeno osebo, pri čemer se takšne izpostavljenosti izračunajo z metodo, določeno v navedeni prilogi, za izračun vrednosti izpostavljenosti.

Za namene točke (b) se neto izpostavljenost izračuna tako, da se iz obveznosti odkupa odštejejo tiste pozicije v dolžniških ali lastniških vrednostnih papirjih, ki so že bile prenesene na tretje osebe, ki so vrednostne papirje odkupile ali so se zavezale k njihovemu odkupu na podlagi uradnega sporazuma, zmanjšane s faktorji iz odstavka 41 Priloge I.

Za namene točke (b), do nadaljnje uskladitve pristojni organi zahtevajo, da institucije vzpostavijo sisteme za spremljanje in nadzor njihovih izpostavljenosti iz naslova prve prodaje dolžniških ali lastniških vrednostnih papirjev z obveznostjo odkupa v obdobju med prevzemom obveznosti in delovnim dnem 1 zaradi narave tveganj, ki izhajajo iz poslovanja na navedenih trgih.

Za namene točke (c) se členi 84 do 89 Direktive 2006/.../ES izključijo iz sklicevanja v odstavku 7 Priloge II te direktive.

2.   Izpostavljenosti do skupin povezanih oseb iz trgovalne knjige se izračunajo kot seštevek izpostavljenosti do posameznih oseb v skupini, kakor je izračunano v odstavku 1.

Člen 30

1.   Skupne izpostavljenosti do posameznih oseb ali skupin povezanih oseb se izračunajo kot seštevek izpostavljenosti iz trgovalne knjige in izpostavljenosti iz bančne knjige, ob upoštevanju členov 112 do 117 Direktive 2006/.../ES.

Pri izračunu izpostavljenosti iz postavk bančne knjige institucije predpostavijo, da je izpostavljenost, ki izhaja iz sredstev, ki so odštete od njihovih lastnih sredstev na podlagi točke (d) drugega pododstavka člena 13(2), enaka nič.

2.   O skupnih izpostavljenostih institucije do posameznih oseb in skupin povezanih oseb, izračunanih v skladu z odstavkom 4, se poroča v skladu s členom 110 Direktive 2006/.../ES.

Razen v primeru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, izračun velikih izpostavljenosti do posameznih oseb in skupin povezanih oseb za namene poročanja ne vključuje priznavanja zavarovanja za zmanjšanje kreditnega tveganja.

3.   Vsota izpostavljenosti do posamezne osebe ali skupine povezanih oseb iz odstavka 1 se omeji v skladu s členi 111 do 117 Direktive 2006/.../ES.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3 lahko pristojni organi dovolijo, da se sredstva iz terjatev in drugih izpostavljenosti do priznanih investicijskih podjetij tretje države in priznanih klirinških družb ter borz v finančnih instrumentih obravnavajo na enak način kot izpostavljenosti do institucij, določene v členih 113(3)(i), 115(2) in 116 Direktive 2006/.../ES.

Člen 31

Pristojni organi lahko dovolijo, da se presežejo omejitve iz členov 111 do 117 Direktive 2006/.../ES, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| a) | izpostavljenost iz bančne knjige do navedene osebe ali navedene skupine oseb ne presega omejitev iz členov 111 do 117 Direktive 2006/.../ES, ki so izračunane glede na lastna sredstva, kakor je določeno v navedeni direktivi, tako da je presežek izključno iz postavk trgovalne knjige; |
| --- | --- |

a)

izpostavljenost iz bančne knjige do navedene osebe ali navedene skupine oseb ne presega omejitev iz členov 111 do 117 Direktive 2006/.../ES, ki so izračunane glede na lastna sredstva, kakor je določeno v navedeni direktivi, tako da je presežek izključno iz postavk trgovalne knjige;

| b) | institucija izpolnjuje dodatno kapitalsko zahtevo za presežek v zvezi z omejitvami iz člena 111(1) in (2) Direktive 2006/.../ES, izračunano v skladu s Prilogo VI k navedeni direktivi; |
| --- | --- |

b)

institucija izpolnjuje dodatno kapitalsko zahtevo za presežek v zvezi z omejitvami iz člena 111(1) in (2) Direktive 2006/.../ES, izračunano v skladu s Prilogo VI k navedeni direktivi;

| c) | če preseganje traja 10 dni ali manj, izpostavljenost iz trgovalne knjige do navedene posamezne osebe ali skupine povezanih oseb ne sme preseči 500 % lastnih sredstev institucije; |
| --- | --- |

c)

če preseganje traja 10 dni ali manj, izpostavljenost iz trgovalne knjige do navedene posamezne osebe ali skupine povezanih oseb ne sme preseči 500 % lastnih sredstev institucije;

| d) | vsa preseganja, ki trajajo več kot 10 dni, v seštevku ne smejo preseči 600 % lastnih sredstev institucije, in; |
| --- | --- |

d)

vsa preseganja, ki trajajo več kot 10 dni, v seštevku ne smejo preseči 600 % lastnih sredstev institucije, in;

| e) | institucije morajo pristojne organe vsake tri mesece obveščati o primerih preseganja omejitev iz člena 111(1) in (2) Direktive 2006/.../ES v preteklih treh mesecih. |
| --- | --- |

e)

institucije morajo pristojne organe vsake tri mesece obveščati o primerih preseganja omejitev iz člena 111(1) in (2) Direktive 2006/.../ES v preteklih treh mesecih.

V zvezi s točko (e) je treba za vsak primer preseganja omejitev sporočiti znesek preseganja in ime osebe, pri kateri je prišlo do preseganja.

Člen 32

1.   Pristojni organi vzpostavijo postopke, s katerimi institucijam onemogočijo, da se namerno izognejo dodatnim kapitalskim zahtevam, ki bi drugače nastale zaradi izpostavljenosti, ki presežejo omejitve iz člena 111(1) in (2) Direktive 2006/.../ES, ko te izpostavljenosti obstajajo več kot 10 dni, z začasnim prenosom omenjenih izpostavljenosti na drugo institucijo, ki lahko spada v isto skupino ali ne, in/ali z navideznimi transakcijami za ukinitev izpostavljenosti med desetdnevnim obdobjem in ustvarjanjem nove izpostavljenosti.

Pristojni organi obvestijo Svet in Komisijo o teh postopkih.

Institucije vzdržujejo sisteme, ki zagotavljajo, da se vsak prenos z učinkom iz prvega pododstavka nemudoma sporoči pristojnim organom.

2.   Pristojni organi lahko institucijam, ki jim je dovoljena uporaba alternativne določitve lastnih sredstev iz člena 13(2), dovolijo uporabo te določitve za namene členov 30(2), 30(3) in 31, pod pogojem, da morajo institucije izpolnjevati vse obveznosti iz členov 110 do 117 Direktive 2006/.../ES v zvezi z izpostavljenostmi, ki ne izvirajo iz trgovalne knjige, z uporabo lastnih sredstev, kakor je opredeljeno v navedeni direktivi.

Oddelek 5

Vrednotenje pozicij za namene poročanja

Člen 33

1.   Za vse pozicije iz trgovalne knjige veljajo pravila preudarnega vrednotenja, kakor so določena v delu B Priloge VII. Ta pravila zahtevajo, da institucije zagotovijo, da vrednost, ki se uporabi za vsako od njenih pozicij iz trgovalne knjige, ustrezno odraža trenutno tržno vrednost. Nekdanja vrednost vsebuje ustrezno stopnjo gotovosti glede na dinamično naravo pozicij iz trgovalne knjige, glede na zahteve po bonitetni trdnosti in način delovanja ter glede na namen kapitalskih zahtev v zvezi s pozicijami iz trgovalne knjige.

2.   Pozicije trgovalne knjige se vrednotijo vsaj dnevno.

3.   V odsotnosti lahko dostopnih tržnih cen, lahko pristojni organi opustijo zahtevo iz odstavkov 1 in 2 in pri tem zahtevajo, da institucije uporabijo alternativne metode vrednotenja, pod pogojem, da te metode temeljijo na načelu previdnosti in so bile odobrene s strani pristojnih organov.

Oddelek 6

Upravljanje s tveganji in ocenjevanje kapitala

Člen 34

Pristojni organi zahtevajo, da vsako investicijsko podjetje poleg zahtev iz člena 13 Direktive 2004/39/ES izpolni zahteve iz členov 22 in 123 Direktive 2006/.../ES, ob upoštevanju določb o stopnjah uporabe iz členov 68 do 73 zadnje navedene direktive.

Oddelek 7

Dolžnost poročanja

Člen 35

1.   Države članice zahtevajo, da investicijska podjetja in kreditne institucije pristojnim organom svojih matičnih držav članic predložijo vse potrebne podatke za presojo njihove skladnosti s pravili, sprejetimi v skladu s to direktivo. Države članice tudi zagotovijo, da mehanizmi notranjega nadzora in upravni ter računovodski postopki institucij kadar koli omogočajo preverjanje njihove skladnosti s pravili.

2.   Investicijska podjetja pristojnim organom poročajo na način, ki ga določijo pristojni organi, vsaj enkrat mesečno v primeru družb iz člena 9, vsaj enkrat vsake tri mesece v primeru družb iz člena 5(1) in vsaj enkrat vsakih šest mesecev v primeru družb iz člena 5(3).

3.   Ne glede na odstavek 2 morajo investicijska podjetja iz člena 5(1) in 9 priskrbeti podatke na konsolidirani ali subkonsolidirani osnovi samo enkrat vsakih šest mesecev.

4.   Kreditne institucije morajo poročati na način, ki ga določijo pristojni organi tako pogosto, kakor to določa Direktiva 2006/.../ES.

5.   Pristojni organi zahtevajo, da jim institucije nemudoma sporočijo, če nasprotne stranke pri poslih začasne prodaje/začasnega nakupa ali poslih posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga ne izpolnjujejo svojih obveznosti.

POGLAVJE VI

Oddelek 1

Pristojni organi

Člen 36

1.   Države članice določijo organe, ki so pristojni za opravljanje dolžnosti iz te direktive. Države članice o tem obvestijo Komisijo in navedejo vse razporeditve dolžnosti.

2.   Pristojni organi so državni organi ali telesa, ki jih nacionalni predpisi ali državni organi uradno priznavajo za del delujočega nadzornega sistema v državi članici.

3.   Pristojnim organom se podelijo vsa pooblastila, ki so potrebna za izvajanje nalog, zlasti pooblastilo za nadzorovanje sestave trgovalne knjige.

Oddelek 2

Nadzor

Člen 37

1.   Poglavje 4 naslova V Direktive 2006/.../ES se smiselno uporablja za nadzor investicijskih podjetij v skladu z naslednjim:

| a) | sklicevanja na člen 6 Direktive 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na člen 5 Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

a)

sklicevanja na člen 6 Direktive 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na člen 5 Direktive 2004/39/ES;

| b) | sklicevanja na člena 22 in 123 Direktive 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na člen 34 te direktive; in |
| --- | --- |

b)

sklicevanja na člena 22 in 123 Direktive 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na člen 34 te direktive; in

| c) | sklicevanja na člene 44 do 52 Direktive 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na člena 54 in 58 Direktive 2004/39/ES; |
| --- | --- |

c)

sklicevanja na člene 44 do 52 Direktive 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na člena 54 in 58 Direktive 2004/39/ES;

Če ima nadrejeni finančni holding EU kot podrejena družba tako kreditno institucijo kot investicijsko podjetje, se za nadzor institucij uporablja poglavje 4 naslova V Direktive 2006/.../ES tako, kot da se sklicevanje na kreditne institucije nanaša na institucije.

2.   Člen 129(2) Direktive 2006/.../ES se uporablja tudi za priznanje notranjih modelov institucij v skladu s Prilogo V te direktive, če zahtevo predložijo nadrejena kreditna institucija EU in njene podrejene družbe ali nadrejeno investicijsko podjetje EU in njegove podrejene družbe ali podrejene družbe nadrejenega finančnega holdinga EU skupaj.

Obdobje za priznanje iz prvega pododstavka je šest mesecev.

Člen 38

1.   Pristojni organi držav članic tesno sodelujejo pri opravljanju dolžnosti iz te direktive, zlasti če se investicijske storitve zagotavljajo na osnovi svobode zagotavljanja storitev ali z ustanovitvijo podružnic.

Pristojni organi si na zahtevo medsebojno posredujejo vse informacije, ki bi lahko olajšale nadzor kapitalske ustreznosti institucij, zlasti preverjanje upoštevanja predpisov, opredeljenih v tej direktivi.

2.   Za vsako izmenjavo informacij med pristojnimi organi, predvideno v tej direktivi, veljajo naslednje obveznost i varovanja poslovnih skrivnosti:

| a) | za investicijska podjetja, tiste obveznosti varovanja poslovnih skrivnosti iz členov 54 in 58 Direktive 2004/39/ES; in |
| --- | --- |

a)

za investicijska podjetja, tiste obveznosti varovanja poslovnih skrivnosti iz členov 54 in 58 Direktive 2004/39/ES; in

| b) | za kreditne institucije tiste iz členov 44 do 52 Direktive 2006/.../ES. |
| --- | --- |

b)

za kreditne institucije tiste iz členov 44 do 52 Direktive 2006/.../ES.

POGLAVJE VII

RAZKRITJE

Člen 39

Za investicijska podjetja se uporabljajo zahteve iz poglavja 5 naslova V Direktive 2006/.../ES.

POGLAVJE VIII

Oddelek 1

Člen 40

Za namene izračuna minimalnih kapitalskih zahtev za tveganje nasprotne stranke v skladu s to direktivo in za namene izračuna kreditnega tveganja v skladu z Direktivo 2006/.../ES ter brez poseganja v določbe šestega odstavka drugega dela Priloge III k navedeni direktivi, se izpostavljenosti do priznanih investicijskih podjetij tretjih držav in izpostavljenosti do priznanih klirinških družb in borz obravnavajo kot izpostavljenosti do institucij.

Oddelek 2

Izvršilna pristojnost

Člen 41

1.   Komisija odloča o vseh tehničnih prilagoditvah na naslednjih področjih v skladu s postopkom iz člena 42(2):

| a) | pojasnitev opredelitev pojmov iz člena 3 za zagotovitev enotne uporabe te direktive; |
| --- | --- |

a)

pojasnitev opredelitev pojmov iz člena 3 za zagotovitev enotne uporabe te direktive;

| b) | pojasnitev opredelitev pojmov iz člena 3 za upoštevanje dogajanja na finančnih trgih; |
| --- | --- |

b)

pojasnitev opredelitev pojmov iz člena 3 za upoštevanje dogajanja na finančnih trgih;

| c) | prilagoditev zneskov ustanovitvenega kapitala iz členov 5 do 9 in zneskov iz člena 18(2) za upoštevanje dogajanja na gospodarskem in monetarnem področju; |
| --- | --- |

c)

prilagoditev zneskov ustanovitvenega kapitala iz členov 5 do 9 in zneskov iz člena 18(2) za upoštevanje dogajanja na gospodarskem in monetarnem področju;

| d) | prilagoditev kategorij investicijskih podjetij v členu 20(2) in (3) za upoštevanje dogajanja na finančnih trgih; |
| --- | --- |

d)

prilagoditev kategorij investicijskih podjetij v členu 20(2) in (3) za upoštevanje dogajanja na finančnih trgih;

| e) | pojasnitev opredelitev iz člena 21 za zagotovitev enotne uporabe te direktive; |
| --- | --- |

e)

pojasnitev opredelitev iz člena 21 za zagotovitev enotne uporabe te direktive;

| f) | uskladitev terminologije in določitev opredelitev v skladu s poznejšimi pravnimi akti o institucijah in povezanih zadevah; |
| --- | --- |

f)

uskladitev terminologije in določitev opredelitev v skladu s poznejšimi pravnimi akti o institucijah in povezanih zadevah;

| g) | prilagoditev tehničnih določb v Prilogah I do VII zaradi dogajanja na finančnih trgih, merjenja tveganja ter računovodskih standardov in zahtev, ki upoštevajo zakonodajo Skupnosti, ali v zvezi z zbliževanjem nadzornih praks; ali |
| --- | --- |

g)

prilagoditev tehničnih določb v Prilogah I do VII zaradi dogajanja na finančnih trgih, merjenja tveganja ter računovodskih standardov in zahtev, ki upoštevajo zakonodajo Skupnosti, ali v zvezi z zbliževanjem nadzornih praks; ali

| h) | tehnične prilagoditve za upoštevanje rezultatov pregleda iz člena 65(3) Direktive 2004/39/ES. |
| --- | --- |

h)

tehnične prilagoditve za upoštevanje rezultatov pregleda iz člena 65(3) Direktive 2004/39/ES.

2.   Noben sprejet izvedbeni ukrep ne sme spremeniti temeljnih določb te direktive.

Člen 42

1.   Komisiji pomaga Evropski odbor za bančništvo, ki je bil ustanovljen s Sklepom Komisije 2004/10/ES z dne 5. novembra 2003 (12) (v nadaljnjem besedilu „odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb členov 7(3) in 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe, po izteku dveletnega obdobja po sprejetju te direktive in najpozneje 1. aprila 2008, se uporaba določb, ki zahtevajo sprejem tehničnih pravil, sprememb in sklepov v skladu z odstavkom 2, začasno opusti. Na predlog Komisije lahko Evropski parlament in Svet obnovita zadevne določbe v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, in jih v ta namen pregledata pred iztekom v tem odstavku navedenega obdobja ali dneva.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Oddelek 3

Prehodne določbe

Člen 43

Člen 152(1) do (7) Direktive 2006/.../ES se v skladu s členom 2 in oddelkoma 2 in 3 poglavja V te direktive uporablja za investicijska podjetja, ki izračunavajo zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti za namene Priloge II te direktive, v skladu s členi 84 do 89 Direktive 2006/.../ES ali z uporabo naprednega pristopa iz člena 105 navedene direktive za izračun svojih kapitalskih zahtev za operativno tveganje.

Člen 44

Za investicijska podjetja, katerih ustrezni kazalec za poslovno področje trgovanja in prodaje do 31. decembra 2012 predstavlja vsaj 50 % vsote ustreznih kazalcev za vsa poslovna področja, izračunane v skladu s členom 20 te direktive in odstavkov 1 do 7 dela 2 Priloge X k Direktivi 2006/.../ES, lahko države članice uporabijo odstotek 15 % za poslovno področje „trgovanje in prodaja“.

Člen 45

1.   Pristojni organi lahko investicijskim podjetjem dovolijo, da presežejo zgornje meje velikih izpostavljenosti iz člena 111 Direktive 2006/.../ES. Investicijskim podjetjem ni treba upoštevati vseh prekoračitev pri izračunu kapitalskih zahtev, ki presegajo te omejitve, kakor je predvideno v členu 75(b) navedene direktive. Takšno presojanje bo veljalo do 31. decembra 2010 ali do začetka veljave morebitnih sprememb v zvezi z obravnavo velikih izpostavljenosti, skladnih s členom 119 Direktive 2006/.../ES, če bodo te spremembe začele veljati pred zgornjim datumom. Za presojanje morajo biti izpolnjeni pogoji (a) do (d):

| a) | investicijsko podjetje zagotavlja investicijske storitve ali izvaja investicijske dejavnosti, povezane s finančnimi instrumenti, naštetimi v odstavkih 5, 6, 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES; |
| --- | --- |

a)

investicijsko podjetje zagotavlja investicijske storitve ali izvaja investicijske dejavnosti, povezane s finančnimi instrumenti, naštetimi v odstavkih 5, 6, 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES;

| b) | investicijsko podjetje teh investicijskih storitev ne zagotavlja ali teh investicijskih dejavnosti ne izvaja za majhne stranke investitorje ali v njihovem imenu; |
| --- | --- |

b)

investicijsko podjetje teh investicijskih storitev ne zagotavlja ali teh investicijskih dejavnosti ne izvaja za majhne stranke investitorje ali v njihovem imenu;

| c) | kršitve omejitev iz uvodnega dela tega odstavka so povezane z izpostavljenostmi, izvirajočimi iz pogodb, ki so po točki (a) finančni instrumenti in povezani z blagom ali osnovnimi instrumenti v smislu odstavka 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES (MiFID) ter se izračunavajo v skladu s Prilogama III in IV Direktive 2006/.../ES, ali v povezavi z izpostavljenostmi, ki izhajajo iz pogodb o poravnavi blaga ali emisijskih pravicah; in |
| --- | --- |

c)

kršitve omejitev iz uvodnega dela tega odstavka so povezane z izpostavljenostmi, izvirajočimi iz pogodb, ki so po točki (a) finančni instrumenti in povezani z blagom ali osnovnimi instrumenti v smislu odstavka 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES (MiFID) ter se izračunavajo v skladu s Prilogama III in IV Direktive 2006/.../ES, ali v povezavi z izpostavljenostmi, ki izhajajo iz pogodb o poravnavi blaga ali emisijskih pravicah; in

| d) | investicijsko podjetje ima dokumentirano strategijo upravljanja, zlasti za nadzorovanje in omejevanje tveganj, ki izhajajo iz koncentracije izpostavljenosti. Investicijsko podjetje mora nemudoma obvestiti pristojne organe o tej strategiji in o vseh njenih bistvenih spremembah. Investicijsko podjetje sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi stalno spremljanje bonitete kreditojemalcev glede na njihov vpliv na tveganje koncentracije. Investicijsko podjetje se mora biti na podlagi teh ukrepov sposobno primerno in pravočasno odzivati na morebitno poslabšanje bonitete. |
| --- | --- |

d)

investicijsko podjetje ima dokumentirano strategijo upravljanja, zlasti za nadzorovanje in omejevanje tveganj, ki izhajajo iz koncentracije izpostavljenosti. Investicijsko podjetje mora nemudoma obvestiti pristojne organe o tej strategiji in o vseh njenih bistvenih spremembah. Investicijsko podjetje sprejme ustrezne ukrepe, da zagotovi stalno spremljanje bonitete kreditojemalcev glede na njihov vpliv na tveganje koncentracije. Investicijsko podjetje se mora biti na podlagi teh ukrepov sposobno primerno in pravočasno odzivati na morebitno poslabšanje bonitete.

2.   Če investicijsko podjetje preseže notranje zgornje omejitve, določene v skladu s strategijo iz točke (d) odstavka 1, mora pristojne organe nemudoma obvestiti o vrsti in obsegu prekoračitve ter o nasprotni stranki.

Člen 46

Z odstopanjem od člena 20(1) se lahko pristojni organi do 31. decembra 2011 v posameznih primerih odločijo, da ne bodo uporabili kapitalskih zahtev, ki izhajajo iz točke (d) člena 75 Direktive 2006/.../ES, za investicijska podjetja, za katera člen 20(2) in (3) ne velja, katerih skupne pozicije trgovalne knjige nikoli ne presegajo 50 000 000 euro in pri katerih povprečno število aktivno zaposlenih v finančnem letu ne preseže 100.

Namesto tega je kapitalska zahteva enaka vsaj najnižji vrednosti:

| a) | kapitalskih zahtev, ki izhajajo iz točke (d) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in |
| --- | --- |

a)

kapitalskih zahtev, ki izhajajo iz točke (d) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in

| b) | 12/88 od višje vrednosti naslednjega:






  i) | vsote kapitalskih zahtev po točkah (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in |
| --- | --- | --- |

b)

12/88 od višje vrednosti naslednjega:

i)

vsote kapitalskih zahtev po točkah (a) do (c) člena 75 Direktive 2006/.../ES; in

| ii) | zneska, določenega v členu 21 te direktive, ne glede na člen 20(5). |
| --- | --- |

ii)

zneska, določenega v členu 21 te direktive, ne glede na člen 20(5).

Če se uporablja točka (b), se uporabi posamezno povečanje najmanj na letni osnovi.

Z uporabo tega odstopanja se raven kapitalskih zahtev za investicijsko podjetje v primerjavi z zahtevami 31. decembra 2006 ne zniža, razen če takšno znižanje je upravičeno zaradi zmanjšanega obsega poslovanja investicijskega podjetja.

Člen 47

Do 31. decembra 2009 ali drugega zgodnejšega datuma, ki ga določijo pristojni organi za vsak primer posebej, lahko institucije, ki so v skladu z odstavkom 1 Priloge V prejele priznanje modela za posebno pozicijsko tveganje pred 1. januarjem 2007, na podlagi tega obstoječega priznanja obravnavajo odstavka 4 in 8 Priloge V k Direktivi 93/6/EGS, kot sta navedena odstavka veljala pred 1. januarjem 2007.

Člen 48

1.   Določbe o kapitalskih zahtevah iz te direktive in Direktive 2006/.../ES ne veljajo za investicijska podjetja, katerih glavne dejavnosti obsegajo izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje dejavnosti v zvezi s finančnimi instrumenti, določenimi v odstavkih 5,6,7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39/ES, in za katere se dne 31. decembra 2006 Direktiva 93/22/EGS (13) ni veljala. Izjema velja do 31. decembra 2010 ali do začetka veljave morebitnih sprememb v skladu z odstavkoma 2 in 3, če bodo te spremembe začele veljati pred zgornjim datumom.

2.   V okviru revizije, zahtevane v členu 65(3) Direktive 2004/39/ES, Komisija na podlagi javnih posvetovanj in v luči razprav s pristojnimi organi poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o:

| a) | ustrezni ureditvi skrbnega nadzora investicijskih podjetij, katerih glavne dejavnosti obsegajo izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih dejavnosti, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali z izvedenimi finančnimi instrumenti, navedenimi pod točkami 5, 6, 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39 ES; in |
| --- | --- |

a)

ustrezni ureditvi skrbnega nadzora investicijskih podjetij, katerih glavne dejavnosti obsegajo izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih dejavnosti, povezanih z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago ali z izvedenimi finančnimi instrumenti, navedenimi pod točkami 5, 6, 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39 ES; in

| b) | smotrnost spreminjanja Direktive 2004/39/ES zaradi ustvarjanja nove kategorije investicijskih podjetij, katerih glavne dejavnosti obsegajo izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih dejavnosti, povezanih s finančnimi instrumenti, navedenimi pod točkami 5, 6, 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39 ES v zvezi z oskrbo z energijo (vključno z elektriko, premogom, plinom in nafto). |
| --- | --- |

b)

smotrnost spreminjanja Direktive 2004/39/ES zaradi ustvarjanja nove kategorije investicijskih podjetij, katerih glavne dejavnosti obsegajo izključno zagotavljanje investicijskih storitev ali izvajanje investicijskih dejavnosti, povezanih s finančnimi instrumenti, navedenimi pod točkami 5, 6, 7, 9 in 10 oddelka C Priloge I k Direktivi 2004/39 ES v zvezi z oskrbo z energijo (vključno z elektriko, premogom, plinom in nafto).

3.   Na podlagi poročila iz odstavka 2 lahko Komisija da predloge za ustrezno spremembo te direktive in Direktive 2006/.../ES.

Oddelek 4

Končne določbe

Člen 49

1.   Države članice do 31. decembra 2006 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi 2, 3, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 43, 44, 50 in Prilogami I, II, III, V, VII. Besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo takoj posredujejo Komisiji.

Navedeni predpisi se začnejo uporabljati od 1. januarja 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se sklicevanja v obstoječih zakonih in drugih predpisih na direktive, ki jih ta direktiva razveljavlja, štejejo za sklicevanja na to direktivo.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih določb nacionalnih predpisov sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 50

1.   Člen 152(8) do (14) Direktive 2006/.../ES se smiselno uporablja za namene te direktive v skladu z naslednjimi določbami, ki veljajo, če se uporablja diskrecijo iz člena 152(8) Direktive 2006/.../ES:

| a) | sklicevanja v odstavku 7 Priloge II k tej direktivi na Direktivo 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na Direktivo 2000/12/ES v obliki navedene direktive, v kakršni je bila pred 1. januarjem 2007; in |
| --- | --- |

a)

sklicevanja v odstavku 7 Priloge II k tej direktivi na Direktivo 2006/.../ES se štejejo za sklicevanja na Direktivo 2000/12/ES v obliki navedene direktive, v kakršni je bila pred 1. januarjem 2007; in

| b) | odstavek 4 Priloge II k tej Direktivi se uporablja v obliki, v kakršni je bil pred 1. januarjem 2007. |
| --- | --- |

b)

odstavek 4 Priloge II k tej Direktivi se uporablja v obliki, v kakršni je bil pred 1. januarjem 2007.

2.   Člen 157(2) Direktive 2006/.../ES se smiselno uporablja za namene členov 18 in 20 te direktive.

Člen 51

Komisija do 1. januarja 2011 pregleda in poroča o uporabi te direktive ter svoje poročilo skupaj z ustreznimi predlogi sprememb predloži Parlamentu in Svetu.

Člen 52

Direktiva 93/6/EGS, spremenjena z direktivami, naštetimi v delu A Priloge VIII, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos direktiv iz dela B Priloge VIII v nacionalno zakonodajo.

Sklicevanja na razveljavljene direktive se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IX.

Člen 53

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 54

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 234, 22.9.2005, str. 8.

1

(2)  UL C 52, 2.3.2005, str. 37.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

3

(4)  UL L 141, 11.6.1993, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 79, 24.3.2005, str. 9).

4

(5)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

5

(6)  UL L ...

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 115.

8

(9)  UL L 35, 11.2.2003, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

9

(10)  UL L 9, 15.1.2003, str. 3.

10

(11)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).

11

(12)  UL L 3, 7.1.2004, str. 36.

12

(13)  Direktiva Sveta 93/22/EGS z dne 10. maja 1993 o investicijskih storitvah na področju vrednostnih papirjev (UL L 141, 11.6.1993, str. 27). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/87/ES.

13

PRILOGA I

IZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA POZICIJSKO TVEGANJE

SPLOŠNE DOLOČBE

Ugotavljanje neto pozicije

| 1. | Presežna vrednost dolgih (kratkih) pozicij institucije nad njenimi kratkimi (dolgimi) pozicijami v istovrstnih lastniških, dolžniških in zamenljivih vrednostnih papirjih ter identičnih finančnih terminskih pogodbah (finančni futures), opcijah, nakupnih bonih, kritih nakupnih bonih je njena neto pozicija v vsakem od teh različnih instrumentov. Pri izračunavanju neto pozicije pristojni organi dovolijo, da se pozicije v izvedenih finančnih instrumentih v skladu z odstavki 4 do 7 obravnavajo kot pozicije v osnovnih (ali hipotetičnih) vrednostnih papirjih. Lastni dolžniški instrumenti institucije se pri izračunavanju posebnega pozicijskega tveganja iz odstavka 14 ne upoštevajo. |
| --- | --- |

1.

Presežna vrednost dolgih (kratkih) pozicij institucije nad njenimi kratkimi (dolgimi) pozicijami v istovrstnih lastniških, dolžniških in zamenljivih vrednostnih papirjih ter identičnih finančnih terminskih pogodbah (finančni futures), opcijah, nakupnih bonih, kritih nakupnih bonih je njena neto pozicija v vsakem od teh različnih instrumentov. Pri izračunavanju neto pozicije pristojni organi dovolijo, da se pozicije v izvedenih finančnih instrumentih v skladu z odstavki 4 do 7 obravnavajo kot pozicije v osnovnih (ali hipotetičnih) vrednostnih papirjih. Lastni dolžniški instrumenti institucije se pri izračunavanju posebnega pozicijskega tveganja iz odstavka 14 ne upoštevajo.

| 2. | Ne dovoli se nobeno pobotanje med zamenljivim vrednostnim papirjem in pozicijo v njegovem osnovnem finančnem instrumentu, razen če pristojni organi izberejo pristop, ki upošteva verjetnost izvršitve zamenjave določenega zamenljivega vrednostnega papirja ali če je izpolnjena kapitalska zahteva za kritje vsakršne izgube, ki bi lahko izhajala iz zamenjave. |
| --- | --- |

2.

Ne dovoli se nobeno pobotanje med zamenljivim vrednostnim papirjem in pozicijo v njegovem osnovnem finančnem instrumentu, razen če pristojni organi izberejo pristop, ki upošteva verjetnost izvršitve zamenjave določenega zamenljivega vrednostnega papirja ali če je izpolnjena kapitalska zahteva za kritje vsakršne izgube, ki bi lahko izhajala iz zamenjave.

| 3. | Vse neto pozicije, ne glede na njihov predznak, je treba vsak dan pred njihovim seštevkom spremeniti v valuto poročanja institucije po tržnem deviznem tečaju pred njegovim agregiranjem |
| --- | --- |

3.

Vse neto pozicije, ne glede na njihov predznak, je treba vsak dan pred njihovim seštevkom spremeniti v valuto poročanja institucije po tržnem deviznem tečaju pred njegovim agregiranjem

Posebni instrumenti

| 4. | Terminske pogodbe, na obrestno mero, dogovori o terminski obrestni meri (Forward „Rate Agreements“ – FRA) in pogodbe o terminskem nakupu ali prodaji dolžniških instrumentov se obravnavajo kot kombinacije dolgih in kratkih pozicij. Dolga pozicija terminske pogodbe na obrestno mero se tako obravnava kot kombinacija sposojenega sredstva, ki zapade na dan poravnave terminske pogodbe, in lastnega sredstva, katerega dan zapadlosti je enak dnevu zapadlosti instrumenta ali hipotetične pozicije, na katero se terminska pogodba nanaša. Podobno se prodan dogovor o terminski obrestni meri obravnava kot dolga pozicija z dnem zapadlosti, ki je enak dnevu poravnave plus pogodbeno obdobje, in kot kratka pozicija s sovpadajočim dnevom zapadlosti in poravnave. Tako sposojena sredstva kot tudi lastna sredstva se vključijo v prvo kategorijo, določeno v tabeli 1 v odstavku 14 za izračun potrebnega kapitala v zvezi s posebnim pozicijskim tveganjem za terminske pogodbe na obrestno mero in dogovore o terminski obrestni meri. Pogodba o terminskem nakupu dolžniškega instrumenta se obravnava kot kombinacija sposojenega instrumenta, ki zapade na dan poravnave, in dolgo (promptno) pozicijo v samem dolžniškem instrumentu. Sposojeno sredstvo se vključi v prvo kategorijo, določeno v tabeli 1 v odstavku 14 za namene posebnega tveganja, dolžniško sredstvo pa v zanj ustrezni stolpec v isto tabelo.
  Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za terminske pogodbe, s katerimi se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to zagotavlja natančno merilo tveganja iz naslova terminske pogodbe in da je vsaj enako kapitalski zahtevi za terminsko pogodbo, če se ta izračuna po metodi iz te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V. Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za pogodbo z OTC izvedenimi finančnimi instrumenti, ki upošteva določbe tega odstavka in jo poravna priznana klirinška družba, enaka kritju, ki ga zahteva klirinška družba, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja iz naslova pogodbe z izvedenimi finančnimi instrumenti in je najmanj enako kapitalski zahtevi iz zadevne pogodbe, če se ta izračuna po metodi iz te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.
  Za namene tega odstavka „dolga pozicija“ pomeni pozicijo, v kateri je institucija fiksirala obrestno mero, ki jo bo prejela enkrat v prihodnosti, in „kratka pozicija“ pomeni pozicijo, v kateri je fiksirala obrestno mero, ki jo bo enkrat v prihodnosti plačala. |
| --- | --- |

4.

Terminske pogodbe, na obrestno mero, dogovori o terminski obrestni meri (Forward „Rate Agreements“ – FRA) in pogodbe o terminskem nakupu ali prodaji dolžniških instrumentov se obravnavajo kot kombinacije dolgih in kratkih pozicij. Dolga pozicija terminske pogodbe na obrestno mero se tako obravnava kot kombinacija sposojenega sredstva, ki zapade na dan poravnave terminske pogodbe, in lastnega sredstva, katerega dan zapadlosti je enak dnevu zapadlosti instrumenta ali hipotetične pozicije, na katero se terminska pogodba nanaša. Podobno se prodan dogovor o terminski obrestni meri obravnava kot dolga pozicija z dnem zapadlosti, ki je enak dnevu poravnave plus pogodbeno obdobje, in kot kratka pozicija s sovpadajočim dnevom zapadlosti in poravnave. Tako sposojena sredstva kot tudi lastna sredstva se vključijo v prvo kategorijo, določeno v tabeli 1 v odstavku 14 za izračun potrebnega kapitala v zvezi s posebnim pozicijskim tveganjem za terminske pogodbe na obrestno mero in dogovore o terminski obrestni meri. Pogodba o terminskem nakupu dolžniškega instrumenta se obravnava kot kombinacija sposojenega instrumenta, ki zapade na dan poravnave, in dolgo (promptno) pozicijo v samem dolžniškem instrumentu. Sposojeno sredstvo se vključi v prvo kategorijo, določeno v tabeli 1 v odstavku 14 za namene posebnega tveganja, dolžniško sredstvo pa v zanj ustrezni stolpec v isto tabelo.

Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za terminske pogodbe, s katerimi se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to zagotavlja natančno merilo tveganja iz naslova terminske pogodbe in da je vsaj enako kapitalski zahtevi za terminsko pogodbo, če se ta izračuna po metodi iz te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V. Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za pogodbo z OTC izvedenimi finančnimi instrumenti, ki upošteva določbe tega odstavka in jo poravna priznana klirinška družba, enaka kritju, ki ga zahteva klirinška družba, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja iz naslova pogodbe z izvedenimi finančnimi instrumenti in je najmanj enako kapitalski zahtevi iz zadevne pogodbe, če se ta izračuna po metodi iz te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.

Za namene tega odstavka „dolga pozicija“ pomeni pozicijo, v kateri je institucija fiksirala obrestno mero, ki jo bo prejela enkrat v prihodnosti, in „kratka pozicija“ pomeni pozicijo, v kateri je fiksirala obrestno mero, ki jo bo enkrat v prihodnosti plačala.

| 5. | Opcije na obrestne mere, dolžniške finančne instrumente, lastniške finančne instrumente, delniške indekse, finančne terminske pogodbe, zamenjave in tuje valute se obravnavajo kot pozicije, katerih vrednost je enaka vrednosti osnovnega finančnega instrumenta, na katerega se opcija nanaša, pomnoženega s svojo delto za namene te priloge. Slednje pozicije se lahko pobotajo z nasprotnimi v istovrstnih osnovnih vrednostnih papirjih ali izvedenih finančnih instrumentih. Uporabljena delta je delta borze, delta, ki jo izračunajo pristojni organi, ali delta, ki jo izračuna institucija sama za OTC opcije ali v primeru, da delta ni na voljo, ob odobritvi pristojnih organov, ki ocenijo, da je institucija uporabila primeren model.
  Vendar pristojni organi lahko predpišejo, da morajo institucije svoje delte izračunavati po metodologiji, ki jo določijo pristojni organi.
  Z izjemo delta tveganj je nujno se zavarovati tudi pred drugimi tveganji, povezanimi z opcijami. Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za izdano opcijo, s katero se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to zagotavlja natančno merilo tveganja povezano z opcijo in je najmanj enako kapitalski zahtevi do opcije, če se ta izračuna po metodi, navedeni v tej prilogi ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V. Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za OTC opcijo na blago, ki jo poravna priznana klirinška družba, in za katero pristojni organi ugotovijo, da je enaka kritju, ki ga zahteva klirinška družba, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja povezano z opcijo in je najmanj enako kapitalski zahtevi za OTC opcijo, če se ta izračuna po metodi, navedeni v nadaljevanju te priloge, ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V. Poleg tega pristojni organi lahko dovolijo, da je kritje kupljene opcije, s katero se trguje na borzi ali OTC opcije, enako, enako kapitalski zahtevi osnovnega instrumenta opcije, pod pogojem, da izračunano kritje ne presega tržne vrednosti opcije. Kapitalska zahteva za izdano OTC opcijo se določi v skladu z osnovnim instrumentom opcije. |
| --- | --- |

5.

Opcije na obrestne mere, dolžniške finančne instrumente, lastniške finančne instrumente, delniške indekse, finančne terminske pogodbe, zamenjave in tuje valute se obravnavajo kot pozicije, katerih vrednost je enaka vrednosti osnovnega finančnega instrumenta, na katerega se opcija nanaša, pomnoženega s svojo delto za namene te priloge. Slednje pozicije se lahko pobotajo z nasprotnimi v istovrstnih osnovnih vrednostnih papirjih ali izvedenih finančnih instrumentih. Uporabljena delta je delta borze, delta, ki jo izračunajo pristojni organi, ali delta, ki jo izračuna institucija sama za OTC opcije ali v primeru, da delta ni na voljo, ob odobritvi pristojnih organov, ki ocenijo, da je institucija uporabila primeren model.

Vendar pristojni organi lahko predpišejo, da morajo institucije svoje delte izračunavati po metodologiji, ki jo določijo pristojni organi.

Z izjemo delta tveganj je nujno se zavarovati tudi pred drugimi tveganji, povezanimi z opcijami. Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za izdano opcijo, s katero se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to zagotavlja natančno merilo tveganja povezano z opcijo in je najmanj enako kapitalski zahtevi do opcije, če se ta izračuna po metodi, navedeni v tej prilogi ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V. Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za OTC opcijo na blago, ki jo poravna priznana klirinška družba, in za katero pristojni organi ugotovijo, da je enaka kritju, ki ga zahteva klirinška družba, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja povezano z opcijo in je najmanj enako kapitalski zahtevi za OTC opcijo, če se ta izračuna po metodi, navedeni v nadaljevanju te priloge, ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V. Poleg tega pristojni organi lahko dovolijo, da je kritje kupljene opcije, s katero se trguje na borzi ali OTC opcije, enako, enako kapitalski zahtevi osnovnega instrumenta opcije, pod pogojem, da izračunano kritje ne presega tržne vrednosti opcije. Kapitalska zahteva za izdano OTC opcijo se določi v skladu z osnovnim instrumentom opcije.

| 6. | Nakupni boni, ki so vezani na dolžniške in lastniške finančne instrumente, se obravnavajo na isti način kot opcije iz odstavka 5. |
| --- | --- |

6.

Nakupni boni, ki so vezani na dolžniške in lastniške finančne instrumente, se obravnavajo na isti način kot opcije iz odstavka 5.

| 7. | Zamenjave se zaradi tveganja spremembe obrestne mere obravnavajo na isti osnovi kot bilančna sredstva. Tako se zamenjava na obrestno mero, po kateri institucija prejema spremenljivo obrestno mero in plačuje fiksno obrestno mero, obravnava kot istovetna z dolgo pozicijo pri instrumentih s spremenljivo obrestno mero, katerega rok zapadlosti sovpada z rokom naslednje določitve obrestne mere, in s kratko pozicijo pri instrumentih s fiksno obrestno mero in isto zapadlostjo, kot jo ima sama zamenjava. |
| --- | --- |

7.

Zamenjave se zaradi tveganja spremembe obrestne mere obravnavajo na isti osnovi kot bilančna sredstva. Tako se zamenjava na obrestno mero, po kateri institucija prejema spremenljivo obrestno mero in plačuje fiksno obrestno mero, obravnava kot istovetna z dolgo pozicijo pri instrumentih s spremenljivo obrestno mero, katerega rok zapadlosti sovpada z rokom naslednje določitve obrestne mere, in s kratko pozicijo pri instrumentih s fiksno obrestno mero in isto zapadlostjo, kot jo ima sama zamenjava.

A.   Obravnava prodajalca zavarovanja

| 8. | Razen če ni drugače določeno, je treba pri izračunu kapitalske zahteve za tržno tveganje stranke, ki prevzame kreditno tveganje („prodajalec zavarovanja“), uporabiti nominalni znesek kreditnega izvedenega finančnega instrumenta. Pri izračunu kapitalske zahteve za posebno tveganje se razen pri zamenjavi skupnih donosov namesto zapadlosti obveznosti uporablja zapadlost kreditnega finančnega izvedenega instrumenta. Pozicije se določijo na naslednji način:






  i) | zamenjava skupnih donosov za splošno tveganje ustvari dolgo pozicijo referenčni obveznosti in kratko pozicijo v državni obveznici, katere rok zapadlosti sovpada z rokom naslednje določitve obrestne mere in ki ji je dodeljena utež tveganja 0 % v skladu s Prilogo VI Direktive 2006/.../ES. Poleg tega za posebno tveganje ustvari dolgo pozicijo v referenčni obveznosti; |
| --- | --- | --- |

8.

Razen če ni drugače določeno, je treba pri izračunu kapitalske zahteve za tržno tveganje stranke, ki prevzame kreditno tveganje („prodajalec zavarovanja“), uporabiti nominalni znesek kreditnega izvedenega finančnega instrumenta. Pri izračunu kapitalske zahteve za posebno tveganje se razen pri zamenjavi skupnih donosov namesto zapadlosti obveznosti uporablja zapadlost kreditnega finančnega izvedenega instrumenta. Pozicije se določijo na naslednji način:

i)

zamenjava skupnih donosov za splošno tveganje ustvari dolgo pozicijo referenčni obveznosti in kratko pozicijo v državni obveznici, katere rok zapadlosti sovpada z rokom naslednje določitve obrestne mere in ki ji je dodeljena utež tveganja 0 % v skladu s Prilogo VI Direktive 2006/.../ES. Poleg tega za posebno tveganje ustvari dolgo pozicijo v referenčni obveznosti;

| ii) | kreditna zamenjava ne ustvari pozicije za splošno tveganje. Za namene posebnega tveganja mora institucija evidentirati sintetično dolgo pozicijo v obveznosti referenčnega subjekta, razen če izvedeni finančni instrument ima določeno bonitetno oceno in ustreza pogojem kvalificiranega dolga. V tem primeru se izkaže dolga pozicija v izvedenem finančnem instrumentu. Če plačilo premije ali obresti zapade po kreditni zamenjavi, morajo biti ti denarni tokovi predstavljeni kot hipotetične pozicije v državnih obveznicah; |
| --- | --- |

ii)

kreditna zamenjava ne ustvari pozicije za splošno tveganje. Za namene posebnega tveganja mora institucija evidentirati sintetično dolgo pozicijo v obveznosti referenčnega subjekta, razen če izvedeni finančni instrument ima določeno bonitetno oceno in ustreza pogojem kvalificiranega dolga. V tem primeru se izkaže dolga pozicija v izvedenem finančnem instrumentu. Če plačilo premije ali obresti zapade po kreditni zamenjavi, morajo biti ti denarni tokovi predstavljeni kot hipotetične pozicije v državnih obveznicah;

| iii) | kreditni zapis za eno samo izpostavljenost za splošno tveganje ustvari dolgo pozicijo v samem kreditnem zapisu, kot obrestni produkt. Za namene posebnega tveganja se ustvari sintetična dolga pozicija v obveznosti referenčnega subjekta. Dodatna dolga pozicija se ustvari na posebno tveganje izdajatelja zapisa. Če ima kreditni zapis zunanjo bonitetno oceno in izpolnjuje pogoje za kvalificiran dolg, se lahko evidentira ena sama dolga pozicija povezana s posebnim tveganjem zapisa; |
| --- | --- |

iii)

kreditni zapis za eno samo izpostavljenost za splošno tveganje ustvari dolgo pozicijo v samem kreditnem zapisu, kot obrestni produkt. Za namene posebnega tveganja se ustvari sintetična dolga pozicija v obveznosti referenčnega subjekta. Dodatna dolga pozicija se ustvari na posebno tveganje izdajatelja zapisa. Če ima kreditni zapis zunanjo bonitetno oceno in izpolnjuje pogoje za kvalificiran dolg, se lahko evidentira ena sama dolga pozicija povezana s posebnim tveganjem zapisa;

| iv) | poleg dolge pozicije, povezana s posebnim tveganjem izdajatelja zapisa, kreditni zapis za skupino izpostavljenosti, ki zagotavlja sorazmerno zavarovanje teh izpostavljenosti, ustvari pozicijo v vsakem referenčnem subjektu, pri čemer je skupni nominalni znesek pogodbe razporejen po vseh pozicijah glede na delež v skupnem evidenčnem znesku, ki ga predstavlja vsaka izpostavljenost v odnosu do referenčnega subjekta. Če se lahko izbere več kot ena obveznost referenčnega subjekta, se posebno tveganje določi z obveznostjo z največjo utežjo tveganja;
  Če ima kreditni zapis za skupino izpostavljenosti zunanjo bonitetno oceno in izpolnjuje pogoje kvalificiranega dolga, se lahko evidentira ena sama dolga pozicija, povezana s posebnim tveganjem zapisa; in |
| --- | --- |

iv)

poleg dolge pozicije, povezana s posebnim tveganjem izdajatelja zapisa, kreditni zapis za skupino izpostavljenosti, ki zagotavlja sorazmerno zavarovanje teh izpostavljenosti, ustvari pozicijo v vsakem referenčnem subjektu, pri čemer je skupni nominalni znesek pogodbe razporejen po vseh pozicijah glede na delež v skupnem evidenčnem znesku, ki ga predstavlja vsaka izpostavljenost v odnosu do referenčnega subjekta. Če se lahko izbere več kot ena obveznost referenčnega subjekta, se posebno tveganje določi z obveznostjo z največjo utežjo tveganja;

Če ima kreditni zapis za skupino izpostavljenosti zunanjo bonitetno oceno in izpolnjuje pogoje kvalificiranega dolga, se lahko evidentira ena sama dolga pozicija, povezana s posebnim tveganjem zapisa; in

| v) | kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi prvega neplačila ustvari pozicijo v višini nominalnega zneska v obveznosti vsakega referenčnega subjekta. Če je obseg največjega plačila po kreditnem dogodku nižji od kapitalske zahteve, izračunane v skladu s prvim stavkom te točke, se lahko kot kapitalska zahteva za posebno tveganje uporabi maksimalni znesek plačila.
  Kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi drugega neplačila ustvari pozicijo v višini nominalnega zneska v obveznosti vsakega referenčnega subjekta, zmanjšane za ena (tiste z najnižjo kapitalsko zahtevo za posebno tveganje). Če je obseg največjega plačila po kreditnem dogodku nižji od kapitalske zahteve, izračunane v skladu s prvim stavkom tega pododstavka, se lahko kot kapitalska zahteva za posebno tveganje uporabi ta znesek.
  Če ima kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi prvega ali drugega neplačila zunanjo bonitetno oceno in izpolnjuje pogoje za kvalificiran dolg, potem prodajalec zavarovanja izračuna eno samo kapitalsko zahtevo za posebno tveganje, ki odraža oceno kreditnega izvedenega finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

v)

kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi prvega neplačila ustvari pozicijo v višini nominalnega zneska v obveznosti vsakega referenčnega subjekta. Če je obseg največjega plačila po kreditnem dogodku nižji od kapitalske zahteve, izračunane v skladu s prvim stavkom te točke, se lahko kot kapitalska zahteva za posebno tveganje uporabi maksimalni znesek plačila.

Kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi drugega neplačila ustvari pozicijo v višini nominalnega zneska v obveznosti vsakega referenčnega subjekta, zmanjšane za ena (tiste z najnižjo kapitalsko zahtevo za posebno tveganje). Če je obseg največjega plačila po kreditnem dogodku nižji od kapitalske zahteve, izračunane v skladu s prvim stavkom tega pododstavka, se lahko kot kapitalska zahteva za posebno tveganje uporabi ta znesek.

Če ima kreditni izvedeni finančni instrument na podlagi prvega ali drugega neplačila zunanjo bonitetno oceno in izpolnjuje pogoje za kvalificiran dolg, potem prodajalec zavarovanja izračuna eno samo kapitalsko zahtevo za posebno tveganje, ki odraža oceno kreditnega izvedenega finančnega instrumenta.

B.   Obravnava kupca zavarovanja

Za stranko, ki prenese kreditno tveganje („kupec zavarovanja“), se pozicije določijo kot zrcalna slika prodajalca zavarovanja, z izjemo kreditnega zapisa (ki ne ustvari kratke pozicije v obveznosti izdajatelja). Če v danem trenutku obstaja prodajna opcija v kombinaciji s stopnjevanjem, se tak trenutek obravnava kot zapadlost zavarovanja. V primeru kreditnih izvedenih finančnih instrumentov na podlagi n-tega neplačila, je kupcem zavarovanja dovoljeno, da izravnajo posebno tveganje za n-1 osnovnih sredstev (tj. n-1 sredstev z najnižjo zahtevo za posebno tveganje).

| 9. | Institucije, ki tržno vrednotijo in upravljajo tveganje spremembe obrestne mere v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz odstavkov 4 do 7 na osnovi diskontiranega denarnega toka, lahko za izračun zgoraj navedenih pozicij uporabijo modele občutljivosti in jih lahko uporabijo za vsako obveznico, ki se namesto preko enega končnega odplačila glavnice amortizira do svoje preostale zapadlosti. Pristojni organi morajo odobriti tako model kot njegovo uporabo s strani institucije. Ti modeli naj bi ustvarili pozicije enako občutljive na spremembe obrestne mere kot denarni tokovi osnovnih finančnih instrumentov. Ta občutljivost se mora ocenjevati glede na samostojna gibanja vzorca obrestnih mer na krivulji donosnosti, z vsaj eno točko občutljivosti v vsakem razredu zapadlosti iz tabele 2 odstavka 20. Pozicije se v skladu z določbami iz odstavkov 17 do 32 vključijo v izračun kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

9.

Institucije, ki tržno vrednotijo in upravljajo tveganje spremembe obrestne mere v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz odstavkov 4 do 7 na osnovi diskontiranega denarnega toka, lahko za izračun zgoraj navedenih pozicij uporabijo modele občutljivosti in jih lahko uporabijo za vsako obveznico, ki se namesto preko enega končnega odplačila glavnice amortizira do svoje preostale zapadlosti. Pristojni organi morajo odobriti tako model kot njegovo uporabo s strani institucije. Ti modeli naj bi ustvarili pozicije enako občutljive na spremembe obrestne mere kot denarni tokovi osnovnih finančnih instrumentov. Ta občutljivost se mora ocenjevati glede na samostojna gibanja vzorca obrestnih mer na krivulji donosnosti, z vsaj eno točko občutljivosti v vsakem razredu zapadlosti iz tabele 2 odstavka 20. Pozicije se v skladu z določbami iz odstavkov 17 do 32 vključijo v izračun kapitalskih zahtev.

| 10. | Institucije, ki ne uporabljajo modelov iz odstavka 9, lahko s soglasjem pristojnih organov obravnavajo kot popolnoma izravnane vse pozicije v izvedenih finančnih instrumentih iz odstavkov 4 do 7, ki izpolnjujejo vsaj naslednje pogoje:






  a) | pozicije imajo enako vrednost in se glasijo na isto valuto; |
| --- | --- | --- |

10.

Institucije, ki ne uporabljajo modelov iz odstavka 9, lahko s soglasjem pristojnih organov obravnavajo kot popolnoma izravnane vse pozicije v izvedenih finančnih instrumentih iz odstavkov 4 do 7, ki izpolnjujejo vsaj naslednje pogoje:

a)

pozicije imajo enako vrednost in se glasijo na isto valuto;

| b) | referenčna obrestna mera (za pozicije s spremenljivo obrestno mero) in kuponska obrestna mera (za pozicije s fiksno obrestno mero) sta enaki ali podobni; in |
| --- | --- |

b)

referenčna obrestna mera (za pozicije s spremenljivo obrestno mero) in kuponska obrestna mera (za pozicije s fiksno obrestno mero) sta enaki ali podobni; in

| c) | rok do naslednje določitve obrestne mere oziroma za pozicije s fiksno obrestno mero rok do preostale zapadlosti ustreza naslednjim omejitvam:






  i) | krajši od enega meseca: isti dan; |
| --- | --- | --- |

c)

rok do naslednje določitve obrestne mere oziroma za pozicije s fiksno obrestno mero rok do preostale zapadlosti ustreza naslednjim omejitvam:

i)

krajši od enega meseca: isti dan;

| ii) | med enim mesecem in enim letom: v sedmih dneh; in |
| --- | --- |

ii)

med enim mesecem in enim letom: v sedmih dneh; in

| iii) | daljši od enega leta: v 30 dneh. |
| --- | --- |

iii)

daljši od enega leta: v 30 dneh.

| 11. | Prenosnik vrednostnih papirjev ali zajamčenih pravic v zvezi z vrednostnimi papirji v okviru posla začasne prodaje in začasnega odkupa in posojevalec pri poslu posoje/izposoje vrednostnih papirjev vključita te vrednostne papirje v izračun svojih kapitalskih zahtev v skladu s to prilogo, če takšni vrednostni papirji izpolnjujejo pogoje iz člena 11. |
| --- | --- |

11.

Prenosnik vrednostnih papirjev ali zajamčenih pravic v zvezi z vrednostnimi papirji v okviru posla začasne prodaje in začasnega odkupa in posojevalec pri poslu posoje/izposoje vrednostnih papirjev vključita te vrednostne papirje v izračun svojih kapitalskih zahtev v skladu s to prilogo, če takšni vrednostni papirji izpolnjujejo pogoje iz člena 11.

Posebno in splošno tveganje

| 12. | Pozicijsko tveganje v zvezi z dolžniškimi ali lastniškimi finančnimi instrumenti (ali dolžniškimi ali lastniškimi izvedenimi finančnimi instrumenti) se za izračun kapitalske zahteve razdeli na dva sestavna dela. Prvi je posebno tveganje – to je tveganje spremembe cene dolžniškega finančnega instrumenta zaradi dejavnikov, ki so povezani z njegovim izdajateljem ali, v primeru izvedenega sredstva, z izdajateljem osnovnega instrumenta. Drugi del pokriva splošno tveganje – to je tveganje spremembe cene finančnega instrumenta zaradi (v primeru dolžniških finančnih instrumentov ali dolžniških izvedenih finančnih instrumentov) spremembe ravni obrestnih mer ali (v primeru lastniških finančnih instrumentov ali lastniških izvedenih finančnih instrumentov) gibanj cen na delniškem trgu, ki niso povezana z značilnostmi posameznih vrednostnih papirjev. |
| --- | --- |

12.

Pozicijsko tveganje v zvezi z dolžniškimi ali lastniškimi finančnimi instrumenti (ali dolžniškimi ali lastniškimi izvedenimi finančnimi instrumenti) se za izračun kapitalske zahteve razdeli na dva sestavna dela. Prvi je posebno tveganje – to je tveganje spremembe cene dolžniškega finančnega instrumenta zaradi dejavnikov, ki so povezani z njegovim izdajateljem ali, v primeru izvedenega sredstva, z izdajateljem osnovnega instrumenta. Drugi del pokriva splošno tveganje – to je tveganje spremembe cene finančnega instrumenta zaradi (v primeru dolžniških finančnih instrumentov ali dolžniških izvedenih finančnih instrumentov) spremembe ravni obrestnih mer ali (v primeru lastniških finančnih instrumentov ali lastniških izvedenih finančnih instrumentov) gibanj cen na delniškem trgu, ki niso povezana z značilnostmi posameznih vrednostnih papirjev.

DOLŽNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI

| 13. | Neto pozicije se razvrstijo glede na valuto, na katero se glasijo, in izračuna se kapitalska zahteva za splošno in posebno tveganje v vsaki valuti posebej. |
| --- | --- |

13.

Neto pozicije se razvrstijo glede na valuto, na katero se glasijo, in izračuna se kapitalska zahteva za splošno in posebno tveganje v vsaki valuti posebej.

Posebno tveganje

| 14. | Institucija razvrsti vse neto pozicije v trgovalni knjigi, izračunane v skladu z odstavkom 1, v ustrezne kategorije v tabeli 1, glede na njihovega izdajatelja/dolžnika, na njihovo zunanjo ali notranjo bonitetno oceno ter glede na njihovo preostalo zapadlost in jih nato pomnoži z utežmi, prikazanimi v tabeli. Za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje institucija sešteje vse tehtane pozicije (ne glede na to, ali so dolge ali kratke).
  Tabela 1






  Kategorije | Uteži za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje |
| --- | --- | --- |
| Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni držav ali, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje 1 kreditne kvalitete ali bi prejeli utež tveganja 0 % na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES. | 0 % |
| Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni držav ali, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje 2 ali 3 kreditne kvalitete na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES, dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 1 ali 2 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES, dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 3 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu z odstavkom 28 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/.../ES in dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo podjetja in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 1 ali 2 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES.
  Druge postavke kvalificiranih izdajateljev, opredeljene v odstavku 15. | 0,25 % (preostali čas do končne zapadlosti šest mesecev ali manj)
  1,00 % (preostali čas do končne zapadlosti več kot šest mesecev do in vključno s 24 meseci)
  1,60 % (preostali čas do zapadlosti, daljši od 24 mesecev) |
| Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni države, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic ali institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 4 ali 5 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES, dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oecno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 3 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu z odstavkom 26 dela 1 Priloge VI Direktive 2000/12/ES in dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo podjetja in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 3 ali 4 v skladu s pravili za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES.
  Izpostavljenosti, za katere kreditna ocena s strani imenovane ECAI ni na voljo. | 8 % |
| Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni držav, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic ali institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 6 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES in dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo podjetja in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 5 ali 6 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2000/12/ES. | 12 % |

14.

Institucija razvrsti vse neto pozicije v trgovalni knjigi, izračunane v skladu z odstavkom 1, v ustrezne kategorije v tabeli 1, glede na njihovega izdajatelja/dolžnika, na njihovo zunanjo ali notranjo bonitetno oceno ter glede na njihovo preostalo zapadlost in jih nato pomnoži z utežmi, prikazanimi v tabeli. Za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje institucija sešteje vse tehtane pozicije (ne glede na to, ali so dolge ali kratke).

Tabela 1

Kategorije

Uteži za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje

Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni držav ali, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje 1 kreditne kvalitete ali bi prejeli utež tveganja 0 % na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES.

0 %

Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni držav ali, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje 2 ali 3 kreditne kvalitete na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES, dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 1 ali 2 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES, dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 3 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu z odstavkom 28 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/.../ES in dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo podjetja in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 1 ali 2 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES.

Druge postavke kvalificiranih izdajateljev, opredeljene v odstavku 15.

0,25 % (preostali čas do končne zapadlosti šest mesecev ali manj)

1,00 % (preostali čas do končne zapadlosti več kot šest mesecev do in vključno s 24 meseci)

1,60 % (preostali čas do zapadlosti, daljši od 24 mesecev)

Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni države, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic ali institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 4 ali 5 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES, dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oecno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 3 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu z odstavkom 26 dela 1 Priloge VI Direktive 2000/12/ES in dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo podjetja in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 3 ali 4 v skladu s pravili za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES.

Izpostavljenosti, za katere kreditna ocena s strani imenovane ECAI ni na voljo.

8 %

Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo enote centralne ravni držav, ki jih izdajo centralne banke, mednarodne organizacije, multilateralne razvojne banke ali enote regionalne ali lokalne ravni držav članic ali institucije in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 6 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2006/.../ES in dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo ali za katere jamčijo podjetja in ki imajo zunanjo bonitetno oceno primerne ECAI ter bi bili upravičeni do stopnje kreditne kvalitete 5 ali 6 na podlagi pravil za tehtanje izpostavljenosti v skladu s členi 78 do 83 Direktive 2000/12/ES.

12 %

Za določitev stopnje kreditne kvalitete institucij, ki uporabljajo pravila za tehtanje izpostavljenosti po členih 84 do 89 Direktive 2006/.../ES, se za dolžnika izpostavljenosti uporabi notranja bonitetna ocena z enako ali nižjo PD od tiste, ki po pravilih za tehtanje izpostavljenosti podjetjem po členih 78 do 83 navedene direktive velja za primerno stopnjo kreditne kvalitete.

Za instrumente, ki jih izda nekvalificiran izdajatelj, prejmejo, v skladu s tabelo 1, utež za izračun kapitalska zahteva za posebno tveganje v višini 8 ali 12 odstotkov. Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo, da za te instrumente uporabijo višjo utež za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje in/ali ne dovolijo pobotanja za potrebe določitve obsega splošnega tveganja med takimi instrumenti in drugimi dolžniškimi instrumenti.

Izpostavljenosti iz listinjenja, ki bi se odbijal od kapitala na podlagi obravnave, določene v členu 66(2) Direktive 2006/.../ES, ali ki se tehtajo z utežjo 1 250 %, kakor je določeno v delu 4 Priloge IX k navedeni direktivi, se za te pozicije uporablja kapitalska zahteva, ki ni manjša od tiste, opredeljene v okviru navedene obravnave. Za likvidnostna posojila oz. aranžmaje brez bonitetne ocene se uporablja kapitalska zahteva, ki ni manjša od tiste, določene v skladu z delom 4 Priloge IX k Direktivi 2006/.../ES.

| 15. | Za namene odstavka 14 postavke kvalificiranih izdajateljev zajemajo:






  a) | dolge in kratke pozicije v dolžniških finančnih instrumentih, primernih za stopnjo kreditne kvalitete, ki vsaj ustreza investicijskemu razredu v postopku vzporejanja, opisanem v pododdelku 1 oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- | --- |

15.

Za namene odstavka 14 postavke kvalificiranih izdajateljev zajemajo:

a)

dolge in kratke pozicije v dolžniških finančnih instrumentih, primernih za stopnjo kreditne kvalitete, ki vsaj ustreza investicijskemu razredu v postopku vzporejanja, opisanem v pododdelku 1 oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES;

| b) | dolge in kratke pozicije v dolžniških finančnih instrumentih, ki imajo zaradi solventnosti izdajatelja PD, ki ustreza investicijskemu razredu, iz točke (a) zgoraj, v skladu s pristopom, opisanim v pododdelku 2 oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES; |
| --- | --- |

b)

dolge in kratke pozicije v dolžniških finančnih instrumentih, ki imajo zaradi solventnosti izdajatelja PD, ki ustreza investicijskemu razredu, iz točke (a) zgoraj, v skladu s pristopom, opisanim v pododdelku 2 oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES;

| c) | dolge in kratke pozicije v dolžniških finančnih instrumentih, ki nimajo zunanje bonitetne ocene primerne ECAI in ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  i) | zadevne institucije jih štejejo za dovolj likvidne; |
| --- | --- | --- |

c)

dolge in kratke pozicije v dolžniških finančnih instrumentih, ki nimajo zunanje bonitetne ocene primerne ECAI in ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

i)

zadevne institucije jih štejejo za dovolj likvidne;

| ii) | njihova investicijska kvaliteta je po lastni presoji institucije najmanj enakovredna investicijski kvaliteti pozicij, navedenih pod točko (a); in |
| --- | --- |

ii)

njihova investicijska kvaliteta je po lastni presoji institucije najmanj enakovredna investicijski kvaliteti pozicij, navedenih pod točko (a); in

| iii) | uvrščeni so vsaj na enem organiziranem trgu države članice ali na borzi tretje države, pod pogojem, da je borza priznana s strani pristojnih organov zadevne države članice; |
| --- | --- |

iii)

uvrščeni so vsaj na enem organiziranem trgu države članice ali na borzi tretje države, pod pogojem, da je borza priznana s strani pristojnih organov zadevne države članice;

| d) | dolge in kratke pozicije v dolžniških instrumentih, ki so jih izdale institucije, ki so dolžne izpolniti zahteve za kapitalsko ustreznost, opredeljene v Direktivi 2006/.../ES,ki jih zadevne institucije štejejo za dovolj likvidne in katerih investicijska kvaliteta je po lastni presoji institucije najmanj enakovredna investicijski kvaliteti pozicij iz točke (a); in |
| --- | --- |

d)

dolge in kratke pozicije v dolžniških instrumentih, ki so jih izdale institucije, ki so dolžne izpolniti zahteve za kapitalsko ustreznost, opredeljene v Direktivi 2006/.../ES,ki jih zadevne institucije štejejo za dovolj likvidne in katerih investicijska kvaliteta je po lastni presoji institucije najmanj enakovredna investicijski kvaliteti pozicij iz točke (a); in

| e) | vrednostne papirje, ki so jih izdale institucije, za katere se šteje, da imajo enakovredno ali višjo kreditno kvaliteto od kvalitete, ki ustreza stopnji kreditne kvalitete 2 po pravilih za tehtanje izpostavljenosti z utežjo iz členov 73 do 83 Direktive 2006/.../ES, in ki so predmet nadzorniške in zakonske določbe, primerljive z določbami v tej direktivi. |
| --- | --- |

e)

vrednostne papirje, ki so jih izdale institucije, za katere se šteje, da imajo enakovredno ali višjo kreditno kvaliteto od kvalitete, ki ustreza stopnji kreditne kvalitete 2 po pravilih za tehtanje izpostavljenosti z utežjo iz členov 73 do 83 Direktive 2006/.../ES, in ki so predmet nadzorniške in zakonske določbe, primerljive z določbami v tej direktivi.

Način ocenjevanja dolžniških finančnih instrumentov je predmet skrbnega nadzora pristojnih organov, ki ovržejo presojo institucije, če menijo, da so zadevni instrumenti izpostavljeni previsoki stopnji posebnega tveganja, da bi bili postavke kvalificiranih izdajateljev.

| 16. | Pristojni organi od institucij zahtevajo, da za instrumente, ki kažejo posebno tveganje zaradi nezadostne plačilne sposobnosti izdajatelja, uporabijo najvišjo utež iz tabele 1 iz odstavka 14. |
| --- | --- |

16.

Pristojni organi od institucij zahtevajo, da za instrumente, ki kažejo posebno tveganje zaradi nezadostne plačilne sposobnosti izdajatelja, uporabijo najvišjo utež iz tabele 1 iz odstavka 14.

Splošno tveganje

(a)   Pristop, ki temelji na zapadlosti

| 17. | Postopek za izračun kapitalskih zahtev za splošno tveganje je sestavljen iz dveh osnovnih korakov. Prvič, za izračun kapitalske zahteve za splošno tveganje, se vse pozicije tehtajo glede na zapadlost (kakor je določeno v odstavku 18 ). Drugič, ta kapitalska zahteva se lahko zniža, če se v isti razred zapadlosti uvrstijo nasprotne tehtane pozicije. Znižanje te kapitalske zahteve se dovoli tudi v primeru, če so nasprotno tehtane pozicije uvrščene v različne razrede zapadlosti, pri čemer je obseg znižanja odvisen od tega, če sta poziciji uvrščeni v isto skupino ali ne, in od posameznih skupin razredov zapadlosti, v katere sta uvrščeni. Obstajajo tri skupine razredov zapadlosti. |
| --- | --- |

17.

Postopek za izračun kapitalskih zahtev za splošno tveganje je sestavljen iz dveh osnovnih korakov. Prvič, za izračun kapitalske zahteve za splošno tveganje, se vse pozicije tehtajo glede na zapadlost (kakor je določeno v odstavku 18 ). Drugič, ta kapitalska zahteva se lahko zniža, če se v isti razred zapadlosti uvrstijo nasprotne tehtane pozicije. Znižanje te kapitalske zahteve se dovoli tudi v primeru, če so nasprotno tehtane pozicije uvrščene v različne razrede zapadlosti, pri čemer je obseg znižanja odvisen od tega, če sta poziciji uvrščeni v isto skupino ali ne, in od posameznih skupin razredov zapadlosti, v katere sta uvrščeni. Obstajajo tri skupine razredov zapadlosti.

| 18. | Institucija ustrezno razvrsti vse neto pozicije v razrede zapadlosti v stolpce 2 ali 3 tabele 2 iz odstavka 20. Pri instrumentih s fiksno obrestno mero je merilo preostali čas do zapadlosti, pri instrumentih s spremenljivo obrestno mero pa obdobje do naslednje določitve obrestne mere. Institucija tudi razlikuje med dolžniškimi finančnimi instrumenti z nominalno obrestno mero 3 % ali več in dolžniškimi finančnimi instrumenti z nominalno obrestno mero, manjšo od 3 %, in jih na tej podlagi tudi razvrsti v stolpec 2 ali stolpec 3 tabele 2. Institucija nato vsakega od njih pomnoži z utežjo za razred zapadlosti iz stolpca 4 tabele 2. |
| --- | --- |

18.

Institucija ustrezno razvrsti vse neto pozicije v razrede zapadlosti v stolpce 2 ali 3 tabele 2 iz odstavka 20. Pri instrumentih s fiksno obrestno mero je merilo preostali čas do zapadlosti, pri instrumentih s spremenljivo obrestno mero pa obdobje do naslednje določitve obrestne mere. Institucija tudi razlikuje med dolžniškimi finančnimi instrumenti z nominalno obrestno mero 3 % ali več in dolžniškimi finančnimi instrumenti z nominalno obrestno mero, manjšo od 3 %, in jih na tej podlagi tudi razvrsti v stolpec 2 ali stolpec 3 tabele 2. Institucija nato vsakega od njih pomnoži z utežjo za razred zapadlosti iz stolpca 4 tabele 2.

| 19. | Institucija nato izračuna vsoto tehtanih dolgih pozicij in vsoto tehtanih kratkih pozicij v vsakem posameznem razredu zapadlosti. Znesek tehtanih dolgih pozicij, ki so izravnane z zneskom tehtanih kratkih pozicij v določenem razredu zapadlosti, je izravnana tehtana pozicija v tem razredu, medtem ko je preostala dolga ali kratka pozicija neizravnana tehtana pozicija v istem razredu. Institucija nato izračuna seštevek izravnanih tehtanih pozicij v vseh razredih zapadlosti. |
| --- | --- |

19.

Institucija nato izračuna vsoto tehtanih dolgih pozicij in vsoto tehtanih kratkih pozicij v vsakem posameznem razredu zapadlosti. Znesek tehtanih dolgih pozicij, ki so izravnane z zneskom tehtanih kratkih pozicij v določenem razredu zapadlosti, je izravnana tehtana pozicija v tem razredu, medtem ko je preostala dolga ali kratka pozicija neizravnana tehtana pozicija v istem razredu. Institucija nato izračuna seštevek izravnanih tehtanih pozicij v vseh razredih zapadlosti.

| 20. | Institucija nato za izračun neizravnane tehtane dolge pozicije za vsako skupino sešteje vsote neizravnanih tehtanih dolgih pozicij za razrede vseh skupin tabele 2. Podobno se za izračun neizravnane tehtane kratke pozicije za posamezno skupino seštejejo vsote neizravnanih tehtanih kratkih pozicij za vsak razred v posamezni skupini. Izravnana tehtana pozicija posamezne skupine je tisti del neizravnane tehtane dolge pozicije skupine, ki je izravnan z neizravnano tehtano kratko pozicijo iste skupine. Neizravnana tehtana pozicija posamezne skupine je tisti del neizravnane tehtane dolge ali neizravnane tehtane kratke pozicije skupine, ki ne more biti tako izravnana.
  Tabela 2









  Skupina razredov zapadlosti | Razredi zapadlosti | Utež
  (%) | Domnevana sprememba obrestne mere
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| obrestna mera 3 % ali več | obrestna mera nižja od 3 % |
| Ena | 0 ≤ 1 mesec | 0 ≤ 1 mesec | 0,00 | — |
| > 1 ≤ 3 mesecev | > 1 ≤ 3 mesecev | 0,20 | 1,00 |
| > 3 ≤ 6 mesecev | > 3 ≤ 6 mesecev | 0,40 | 1,00 |
| > 6 ≤ 12 mesecev | > 6 ≤ 12 mesecev | 0,70 | 1,00 |
| Dva | >1 ≤ 2 leti | > 1,0 ≤ 1,9 let | 1,25 | 0,90 |
| >2 ≤ 3 leta | > 1,9 ≤ 2,8 let | 1,75 | 0,80 |
| >3 ≤ 4 leta | > 2,8 ≤ 3,6 let | 2,25 | 0,75 |
| Tri | >4 ≤ 5 let | > 3,6 ≤ 4,3 let | 2,75 | 0,75 |
| >5 ≤ 7 let | > 4,3 ≤ 5,7 let | 3,25 | 0,70 |
| >7 ≤ 10 let | > 5,7 ≤ 7,3 let | 3,75 | 0,65 |
| >10 ≤ 15 let | > 7,3 ≤ 9,3 let | 4,50 | 0,60 |
| >15 ≤ 20 let | > 9,3 ≤ 10,6 let | 5,25 | 0,60 |
| > 20 let | > 10,6 ≤ 12,0 let | 6,00 | 0,60 |
| | > 12,0 ≤ 20,0 let | 8,00 | 0,60 |
| | > 20 let | 12,50 | 0,60 |

20.

Institucija nato za izračun neizravnane tehtane dolge pozicije za vsako skupino sešteje vsote neizravnanih tehtanih dolgih pozicij za razrede vseh skupin tabele 2. Podobno se za izračun neizravnane tehtane kratke pozicije za posamezno skupino seštejejo vsote neizravnanih tehtanih kratkih pozicij za vsak razred v posamezni skupini. Izravnana tehtana pozicija posamezne skupine je tisti del neizravnane tehtane dolge pozicije skupine, ki je izravnan z neizravnano tehtano kratko pozicijo iste skupine. Neizravnana tehtana pozicija posamezne skupine je tisti del neizravnane tehtane dolge ali neizravnane tehtane kratke pozicije skupine, ki ne more biti tako izravnana.

Tabela 2

Skupina razredov zapadlosti

Razredi zapadlosti

Utež

(%)

Domnevana sprememba obrestne mere

(%)

obrestna mera 3 % ali več

obrestna mera nižja od 3 %

Ena

0 ≤ 1 mesec

0 ≤ 1 mesec

0,00

—

> 1 ≤ 3 mesecev

> 1 ≤ 3 mesecev

0,20

1,00

> 3 ≤ 6 mesecev

> 3 ≤ 6 mesecev

0,40

1,00

> 6 ≤ 12 mesecev

> 6 ≤ 12 mesecev

0,70

1,00

Dva

>1 ≤ 2 leti

> 1,0 ≤ 1,9 let

1,25

0,90

>2 ≤ 3 leta

> 1,9 ≤ 2,8 let

1,75

0,80

>3 ≤ 4 leta

> 2,8 ≤ 3,6 let

2,25

0,75

Tri

>4 ≤ 5 let

> 3,6 ≤ 4,3 let

2,75

0,75

>5 ≤ 7 let

> 4,3 ≤ 5,7 let

3,25

0,70

>7 ≤ 10 let

> 5,7 ≤ 7,3 let

3,75

0,65

>10 ≤ 15 let

> 7,3 ≤ 9,3 let

4,50

0,60

>15 ≤ 20 let

> 9,3 ≤ 10,6 let

5,25

0,60

> 20 let

> 10,6 ≤ 12,0 let

6,00

0,60

> 12,0 ≤ 20,0 let

8,00

0,60

> 20 let

12,50

0,60

| 21. | Institucija nato izračuna vsoto neizravnane tehtane dolge (kratke) pozicije skupine 1, ki je izravnana z neizravnano tehtano kratko (dolgo) pozicijo skupine 2. Ta je v odstavku 25 opredeljena kot izravnana tehtana pozicija med skupinama 1 in 2. Za izračun izravnane tehtane pozicije med skupinama 2 in 3 se nato izvede enak izračun za preostali del neizravnane tehtane pozicije skupine 2 in neizravnano tehtano pozicijo skupine 3. |
| --- | --- |

21.

Institucija nato izračuna vsoto neizravnane tehtane dolge (kratke) pozicije skupine 1, ki je izravnana z neizravnano tehtano kratko (dolgo) pozicijo skupine 2. Ta je v odstavku 25 opredeljena kot izravnana tehtana pozicija med skupinama 1 in 2. Za izračun izravnane tehtane pozicije med skupinama 2 in 3 se nato izvede enak izračun za preostali del neizravnane tehtane pozicije skupine 2 in neizravnano tehtano pozicijo skupine 3.

| 22. | Institucija lahko po želji spremeni vrstni red v odstavku 21 tako, da izračuna izravnano tehtano pozicijo med skupinama 2 in 3 pred izračunom izravnane tehtane pozicije med skupinama 1 in 2. |
| --- | --- |

22.

Institucija lahko po želji spremeni vrstni red v odstavku 21 tako, da izračuna izravnano tehtano pozicijo med skupinama 2 in 3 pred izračunom izravnane tehtane pozicije med skupinama 1 in 2.

| 23. | Za izračun izravnane tehtane pozicije med skupinama razredov zapadlosti 1 in 2 se preostanek neizravnane tehtane pozicije skupine razredov zapadlosti 1 izravna s preostankom neizravnane tehtane pozicije skupine razredov zapadlosti 3, potem ko je bila le-ta izravnana s skupino razredov zapadlosti 2. |
| --- | --- |

23.

Za izračun izravnane tehtane pozicije med skupinama razredov zapadlosti 1 in 2 se preostanek neizravnane tehtane pozicije skupine razredov zapadlosti 1 izravna s preostankom neizravnane tehtane pozicije skupine razredov zapadlosti 3, potem ko je bila le-ta izravnana s skupino razredov zapadlosti 2.

| 24. | Preostale pozicije se po treh ločenih izravnalnih izračunih iz odstavkov 21, 22 in 23 seštejejo. |
| --- | --- |

24.

Preostale pozicije se po treh ločenih izravnalnih izračunih iz odstavkov 21, 22 in 23 seštejejo.

| 25. | Kapitalska zahteva institucije se izračuna kot vsota:






  a) | 10 % vsote izravnanih tehtanih pozicij v vseh razredih zapadlosti; |
| --- | --- | --- |

25.

Kapitalska zahteva institucije se izračuna kot vsota:

a)

10 % vsote izravnanih tehtanih pozicij v vseh razredih zapadlosti;

| b) | 40 % izravnanih tehtanih pozicij skupine razredov zapadlosti 1; |
| --- | --- |

b)

40 % izravnanih tehtanih pozicij skupine razredov zapadlosti 1;

| c) | 30 % izravnanih tehtanih pozicij skupine razredov zapadlosti 2; |
| --- | --- |

c)

30 % izravnanih tehtanih pozicij skupine razredov zapadlosti 2;

| d) | 30 % izravnanih tehtanih pozicij skupine razredov zapadlosti 3; |
| --- | --- |

d)

30 % izravnanih tehtanih pozicij skupine razredov zapadlosti 3;

| e) | 40 % izravnanih tehtanih pozicij med skupinama razredov zapadlosti 1 in 2 ter med skupinama razredov zapadlosti 2 in 3 (glej odstavek 21 ); |
| --- | --- |

e)

40 % izravnanih tehtanih pozicij med skupinama razredov zapadlosti 1 in 2 ter med skupinama razredov zapadlosti 2 in 3 (glej odstavek 21 );

| f) | 150 % izravnanih tehtanih pozicij med skupinama razredov zapadlosti 1 in 3; in |
| --- | --- |

f)

150 % izravnanih tehtanih pozicij med skupinama razredov zapadlosti 1 in 3; in

| g) | 100 % preostalih neizravnanih tehtanih pozicij. |
| --- | --- |

g)

100 % preostalih neizravnanih tehtanih pozicij.

(b)   Pristop, ki temelji na trajanju

| 26. | Pristojni organi lahko na splošno ali v posameznih primerih institucijam dovolijo, da za izračunavanje kapitalske zahteve za splošno tveganje v zvezi z dolžniškimi finančnimi instrumenti uporabijo pristop, ki temelji na trajanju, namesto pristopa, določenega v odstavkih 17 do 25, pod pogojem, da institucija izbrani pristop dosledno uporablja. |
| --- | --- |

26.

Pristojni organi lahko na splošno ali v posameznih primerih institucijam dovolijo, da za izračunavanje kapitalske zahteve za splošno tveganje v zvezi z dolžniškimi finančnimi instrumenti uporabijo pristop, ki temelji na trajanju, namesto pristopa, določenega v odstavkih 17 do 25, pod pogojem, da institucija izbrani pristop dosledno uporablja.

| 27. | Pri uporabi pristopa iz odstavka 26 institucija na podlagi tržne vrednosti za vsak dolžniški finančni instrument s fiksno obrestno mero izračuna njegov donos do zapadlosti, kar je implicirana diskontna stopnja tega instrumenta. Pri instrumentih s spremenljivo obrestno mero institucija na podlagi tržne vrednosti vsakega instrumenta izračuna njegov donos do zapadlosti ob predpostavki, da glavnica zapade ob naslednji možni določitvi obrestne mere. |
| --- | --- |

27.

Pri uporabi pristopa iz odstavka 26 institucija na podlagi tržne vrednosti za vsak dolžniški finančni instrument s fiksno obrestno mero izračuna njegov donos do zapadlosti, kar je implicirana diskontna stopnja tega instrumenta. Pri instrumentih s spremenljivo obrestno mero institucija na podlagi tržne vrednosti vsakega instrumenta izračuna njegov donos do zapadlosti ob predpostavki, da glavnica zapade ob naslednji možni določitvi obrestne mere.

| 28. | Institucija nato izračuna modificirano trajanje za vsak dolžniški finančni instrument po naslednji formuli: modificirano trajanje = ((trajanje (D))/(1 + r)), kjer je:







  D | = | ((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t)))) |
| --- | --- | --- | --- |

28.

Institucija nato izračuna modificirano trajanje za vsak dolžniški finančni instrument po naslednji formuli: modificirano trajanje = ((trajanje (D))/(1 + r)), kjer je:

D

=

((Σt = 1
  m((t Ct)/((1 + r)t)))/(Σt = 1
  m((Ct)/((1 + r)t))))

kjer so:

| R | = | donos do zapadlosti (glej odstavek 25), |
| --- | --- | --- |
| Ct | = | denarni tok v času t, |
| M | = | celotna zapadlost (glej odstavek 25). |

R

=

donos do zapadlosti (glej odstavek 25),

Ct

=

denarni tok v času t,

M

=

celotna zapadlost (glej odstavek 25).

| 29. | Institucija nato vsak posamezni dolžniški finančni instrument razvrsti v ustrezno skupino tabele 3. To stori glede na modificirano trajanje vsakega instrumenta.
  Tabela 3







  Skupina | Modificirano trajanje
  (v letih) | Domnevana sprememba obrestne mere
  (v %) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | > 0 ≤ 1,0 | 1,0 |
| 2 | > 1,0 ≤ 3,6 | 0,85 |
| 3 | > 3,6 | 0,7 |

29.

Institucija nato vsak posamezni dolžniški finančni instrument razvrsti v ustrezno skupino tabele 3. To stori glede na modificirano trajanje vsakega instrumenta.

Tabela 3

Skupina

Modificirano trajanje

(v letih)

Domnevana sprememba obrestne mere

(v %)

1

> 0 ≤ 1,0

1,0

2

> 1,0 ≤ 3,6

0,85

3

> 3,6

0,7

| 30. | Institucija nato izračuna pozicijo, tehtano s trajanjem, za vsak posamezen dolžniški finančni instrument tako, da tržno ceno instrumenta pomnoži z njegovim modificiranim trajanjem in domnevano spremembo obrestne mere za instrument z določenim modificiranim trajanjem (glej stolpec 3 tabele 3). |
| --- | --- |

30.

Institucija nato izračuna pozicijo, tehtano s trajanjem, za vsak posamezen dolžniški finančni instrument tako, da tržno ceno instrumenta pomnoži z njegovim modificiranim trajanjem in domnevano spremembo obrestne mere za instrument z določenim modificiranim trajanjem (glej stolpec 3 tabele 3).

| 31. | Institucija izračuna svoje dolge in kratke pozicije, tehtane s trajanjem, znotraj vsake skupine. Znesek dolgih pozicij, tehtanih s trajanjem, izravnanih s kratkimi pozicijami, tehtanih s trajanjem, v okviru posamezne skupine, je izravnana pozicija, tehtana s trajanjem skupine.
  Institucija nato izračuna neizravnane pozicije, tehtane s trajanjem za vsako skupino. Institucija nato sledi postopkom, določenim za neizravnane tehtane pozicije v odstavkih 21 do 24. |
| --- | --- |

31.

Institucija izračuna svoje dolge in kratke pozicije, tehtane s trajanjem, znotraj vsake skupine. Znesek dolgih pozicij, tehtanih s trajanjem, izravnanih s kratkimi pozicijami, tehtanih s trajanjem, v okviru posamezne skupine, je izravnana pozicija, tehtana s trajanjem skupine.

Institucija nato izračuna neizravnane pozicije, tehtane s trajanjem za vsako skupino. Institucija nato sledi postopkom, določenim za neizravnane tehtane pozicije v odstavkih 21 do 24.

| 32. | Kapitalska zahteva institucije se izračuna kot vsota:






  a) | 2 % izravnane pozicije, tehtane s trajanjem, za vsako skupino; |
| --- | --- | --- |

32.

Kapitalska zahteva institucije se izračuna kot vsota:

a)

2 % izravnane pozicije, tehtane s trajanjem, za vsako skupino;

| b) | 40 % izravnanih pozicij, tehtanih s trajanjem, med skupinama 1 in 2 ter med skupinama 2 in 3; |
| --- | --- |

b)

40 % izravnanih pozicij, tehtanih s trajanjem, med skupinama 1 in 2 ter med skupinama 2 in 3;

| c) | 150 % izravnanih pozicij, tehtanih s trajanjem, med skupinama 1 in 3; in |
| --- | --- |

c)

150 % izravnanih pozicij, tehtanih s trajanjem, med skupinama 1 in 3; in

| d) | 100 % preostalih neizravnanih pozicij, tehtanih s trajanjem. |
| --- | --- |

d)

100 % preostalih neizravnanih pozicij, tehtanih s trajanjem.

LASTNIŠKI FINANČNI INSTRUMENTI

| 33. | Institucija sešteje vse neto dolge pozicije in vse neto kratke pozicije v skladu z odstavkom 1. Vsota vseh neto dolgih pozicij in vseh neto kratkih pozicij je skupna bruto pozicija institucije v lastniških finančnih instrumentih. Razlika med vrednostjo vseh neto dolgih in vrednostjo vseh neto kratkih pozicij je skupna neto pozicija v lastniških finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

33.

Institucija sešteje vse neto dolge pozicije in vse neto kratke pozicije v skladu z odstavkom 1. Vsota vseh neto dolgih pozicij in vseh neto kratkih pozicij je skupna bruto pozicija institucije v lastniških finančnih instrumentih. Razlika med vrednostjo vseh neto dolgih in vrednostjo vseh neto kratkih pozicij je skupna neto pozicija v lastniških finančnih instrumentih.

Posebno tveganje

| 34. | Institucija sešteje vse neto dolge pozicije in vse neto kratke pozicije v skladu z odstavkom 1. Za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje institucija pomnoži svojo skupno bruto pozicijo s 4 %. |
| --- | --- |

34.

Institucija sešteje vse neto dolge pozicije in vse neto kratke pozicije v skladu z odstavkom 1. Za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje institucija pomnoži svojo skupno bruto pozicijo s 4 %.

| 35. | Z odstopanjem od odstavka 34 lahko pristojni organi dovolijo, da kapitalska zahteva za posebno tveganje namesto 4 % znaša 2 % za tiste portfelje lastniških finančnih instrumentov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:






  a) | lastniški finančni instrument ne sme biti lastniški finančni instrument izdajateljev, ki so samo izdali dolžniške finančne instrumente, za katere trenutno velja 8 % ali 12 % kapitalska zahteva po tabeli 1 iz odstavka 14 ali zanje velja nižja utež le zato, ker so zavarovani z jamstvom ali poroštvom; |
| --- | --- | --- |

35.

Z odstopanjem od odstavka 34 lahko pristojni organi dovolijo, da kapitalska zahteva za posebno tveganje namesto 4 % znaša 2 % za tiste portfelje lastniških finančnih instrumentov, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

a)

lastniški finančni instrument ne sme biti lastniški finančni instrument izdajateljev, ki so samo izdali dolžniške finančne instrumente, za katere trenutno velja 8 % ali 12 % kapitalska zahteva po tabeli 1 iz odstavka 14 ali zanje velja nižja utež le zato, ker so zavarovani z jamstvom ali poroštvom;

| b) | lastniški finančni instrumenti morajo pristojni organi skladno z objektivnimi merili oceniti kot visoko likvidni; in |
| --- | --- |

b)

lastniški finančni instrumenti morajo pristojni organi skladno z objektivnimi merili oceniti kot visoko likvidni; in

| c) | nobena posamezna pozicija ne sme predstavljati več kot 5 % vrednosti celotnega portfelja lastniških finančnih instrumentov institucije. |
| --- | --- |

c)

nobena posamezna pozicija ne sme predstavljati več kot 5 % vrednosti celotnega portfelja lastniških finančnih instrumentov institucije.

Za namene točke (c) pristojni organi lahko dovolijo, da posamezne pozicije lahko predstavljajo do 10 % vrednosti celotnega portfelja, pod pogojem, da vsota takšnih pozicij ne presega 50 % celotnega portfelja.

Splošno tveganje

| 36. | Kapitalska zahteva za splošno tveganje institucije je njena skupna neto pozicija, pomnožena z 8 %. |
| --- | --- |

36.

Kapitalska zahteva za splošno tveganje institucije je njena skupna neto pozicija, pomnožena z 8 %.

Terminske pogodbe na delniške indekse

| 37. | Terminske pogodbe na delniške indekse, delta tehtani ekvivalenti opcij v terminskih pogodbah na delniške indekse in delniški indeksi, v nadaljevanju skupaj „terminski pogodbe na delniške indekse“, se lahko razstavi na pozicije v posameznih lastniških finančnih instrumentih, ki sestavljajo indeks. Te pozicije se lahko obravnavajo kot osnovne pozicije zadevnih lastniških finančnih instrumentov in se lahko z odobritvijo pristojnih organov pobotajo z nasprotnimi pozicijami v osnovnih lastniških finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

37.

Terminske pogodbe na delniške indekse, delta tehtani ekvivalenti opcij v terminskih pogodbah na delniške indekse in delniški indeksi, v nadaljevanju skupaj „terminski pogodbe na delniške indekse“, se lahko razstavi na pozicije v posameznih lastniških finančnih instrumentih, ki sestavljajo indeks. Te pozicije se lahko obravnavajo kot osnovne pozicije zadevnih lastniških finančnih instrumentov in se lahko z odobritvijo pristojnih organov pobotajo z nasprotnimi pozicijami v osnovnih lastniških finančnih instrumentih.

| 38. | Pristojni organi zagotovijo, da ima vsaka institucija, ki je pobotala svoje pozicije v enem ali več lastniških finančnih instrumentih, ki sestavljajo indeks, na katerega se terminska pogodba nanaša, z eno ali več pozicijami v sami terminski pogodbi na delniški indeks, ustrezen kapital za pokrivanje izgube, povzročene zaradi neusklajenosti gibanj vrednosti terminske pogodbe na delniški indeks z vrednostmi delnic, ki ga sestavljajo; pristojni organi isto storijo tudi v primeru, če ima institucija nasprotne pozicije v terminskih pogodbah na delniške indekse, ki se ne ujemajo glede na zapadlost ali sestavo ali oboje. |
| --- | --- |

38.

Pristojni organi zagotovijo, da ima vsaka institucija, ki je pobotala svoje pozicije v enem ali več lastniških finančnih instrumentih, ki sestavljajo indeks, na katerega se terminska pogodba nanaša, z eno ali več pozicijami v sami terminski pogodbi na delniški indeks, ustrezen kapital za pokrivanje izgube, povzročene zaradi neusklajenosti gibanj vrednosti terminske pogodbe na delniški indeks z vrednostmi delnic, ki ga sestavljajo; pristojni organi isto storijo tudi v primeru, če ima institucija nasprotne pozicije v terminskih pogodbah na delniške indekse, ki se ne ujemajo glede na zapadlost ali sestavo ali oboje.

| 39. | Z odstopanjem od odstavkov 37 in 38 se terminskim pogodbam na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in ki po mnenju pristojnih organov predstavljajo zelo široko razpršene delniške indekse, določi utež 8 % za izračun kapitalske zahteve za splošno tveganje, za te pogodbe se ne izračuna kapitalske zahteve za posebno tveganje. Takšne pozicije terminskih pogodb na delniške indekse se vključijo v izračun skupne neto pozicije iz odstavka 33, vendar niso upoštevani v izračunu skupne bruto pozicije iz tega odstavka. |
| --- | --- |

39.

Z odstopanjem od odstavkov 37 in 38 se terminskim pogodbam na delniške indekse, s katerimi se trguje na borzi in ki po mnenju pristojnih organov predstavljajo zelo široko razpršene delniške indekse, določi utež 8 % za izračun kapitalske zahteve za splošno tveganje, za te pogodbe se ne izračuna kapitalske zahteve za posebno tveganje. Takšne pozicije terminskih pogodb na delniške indekse se vključijo v izračun skupne neto pozicije iz odstavka 33, vendar niso upoštevani v izračunu skupne bruto pozicije iz tega odstavka.

| 40. | Če terminska pogodba na delniške indekse ni razstavljena na pozicije v osnovnih finančnih instrumentih, ki sestavljajo indekse, se jo obravnava kot posamezen lastniški finančni instrument. Vendar pa se lahko posebno tveganje tega posameznega lastniškega finančnega instrumenta prezre, če se s terminsko pogodbo na delniške indekse trguje na borzi in če po mnenju pristojnih organov terminska pogodba se nanaša na široko razpršene delniške indekse. |
| --- | --- |

40.

Če terminska pogodba na delniške indekse ni razstavljena na pozicije v osnovnih finančnih instrumentih, ki sestavljajo indekse, se jo obravnava kot posamezen lastniški finančni instrument. Vendar pa se lahko posebno tveganje tega posameznega lastniškega finančnega instrumenta prezre, če se s terminsko pogodbo na delniške indekse trguje na borzi in če po mnenju pristojnih organov terminska pogodba se nanaša na široko razpršene delniške indekse.

IZVEDBE PRVE PRODAJE FINANČNIH INSTRUMENTOV Z OBVEZNOSTJO ODKUPA

| 41. | Pri izvedbi prve prodaje dolžniških in lastniških finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa lahko pristojni organi instituciji dovolijo, da pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicijsko tveganje uporabi naslednji postopek. Prvič, institucija izračuna neto pozicijo tako, da odšteje tisti del pozicij, ki ga je že prenesla na tretje osebe, ki so finančne instrumente odkupile ali so se zavezale k njihovemu odkupu na podlagi uradnih pogodb. Drugič, institucija neto pozicije zmanjša z uporabo redukcijskih faktorjev iz tabele 4.
  Tabela 4












  – | delovni dan 0: |
| --- | --- | --- |

41.

Pri izvedbi prve prodaje dolžniških in lastniških finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa lahko pristojni organi instituciji dovolijo, da pri izračunu kapitalskih zahtev za pozicijsko tveganje uporabi naslednji postopek. Prvič, institucija izračuna neto pozicijo tako, da odšteje tisti del pozicij, ki ga je že prenesla na tretje osebe, ki so finančne instrumente odkupile ali so se zavezale k njihovemu odkupu na podlagi uradnih pogodb. Drugič, institucija neto pozicije zmanjša z uporabo redukcijskih faktorjev iz tabele 4.

Tabela 4

–

delovni dan 0:

100 %

| – | delovni dan 1: |
| --- | --- |

–

delovni dan 1:

90 %

| – | delovni dan 2 do 3: |
| --- | --- |

–

delovni dan 2 do 3:

75 %

| – | delovni dan 4: |
| --- | --- |

–

delovni dan 4:

50 %

| – | delovni dan 5: |
| --- | --- |

–

delovni dan 5:

25 %

| – | po delovnem dnevu 5: |
| --- | --- |

–

po delovnem dnevu 5:

0 %.

„Delovni dan nič“ je delovni dan, s katerim se institucija nepreklicno zaveže prevzeti znano količino vrednostnih papirjev po dogovorjeni ceni.

Tretjič, institucija izračuna kapitalske zahteve z uporabo zmanjšanih pozicij iz izvedbe prve prodaje dolžniških in lastniških finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa.

Pristojni organi zagotovijo, da ima institucija zadosten kapital za izgube, ki obstajajo v času od začetka prevzema obveznosti prve prodaje finančnih instrumentov do delovnega dneva 1.

KAPITALSKE ZAHTEVE ZA POSEBNO TVEGANJE POSTAVK TRGOVALNE KNJIGE, VAROVANIH S KREDITNIMI IZVEDENIMI FINANČNIMI INSTRUMENTI

| 42. | Zavarovanje, zagotovljeno s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti se prizna, v skladu z načeli iz odstavkov 43 do 46. |
| --- | --- |

42.

Zavarovanje, zagotovljeno s kreditnimi izvedenimi finančnimi instrumenti se prizna, v skladu z načeli iz odstavkov 43 do 46.

| 43. | Polno priznanje je dano, kadar se vrednosti obeh strani pozicij vedno gibljeta v nasprotno smer in v približno enakem obsegu. Do tega pride v enem od naslednjih dveh primerov:






  a) | obe strani pozicij sta sestavljeni iz identičnih instrumentov; ali |
| --- | --- | --- |

43.

Polno priznanje je dano, kadar se vrednosti obeh strani pozicij vedno gibljeta v nasprotno smer in v približno enakem obsegu. Do tega pride v enem od naslednjih dveh primerov:

a)

obe strani pozicij sta sestavljeni iz identičnih instrumentov; ali

| b) | dolga denarna pozicija je varovana z zamenjavo skupnih donosov (ali obratno), pri čemer obstaja med referenčno obveznostjo in osnovnimi izpostavljenostmi (tj. denarna pozicija) popolnoma ujemanje. Zapadlost zamenjave skupnih donosov je lahko drugačna od zapadlosti osnovne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

b)

dolga denarna pozicija je varovana z zamenjavo skupnih donosov (ali obratno), pri čemer obstaja med referenčno obveznostjo in osnovnimi izpostavljenostmi (tj. denarna pozicija) popolnoma ujemanje. Zapadlost zamenjave skupnih donosov je lahko drugačna od zapadlosti osnovne izpostavljenosti.

V teh primerih ni potrebno izračunavati kapitalskih zahtev za posebno tveganje za nobeno od strani pozicij.

| 44. | Nadomestilo v višini 80 % se uporabi, če se vrednosti obeh strani vedno gibljeta v nasprotni smeri in če obstaja popolnoma ujemanje med referenčno obveznostjo, zapadlostjo tako referenčne obveznosti kot kreditnega izvedenega finančnega instrumenta in valuto osnovne izpostavljenosti. Poleg tega glavne lastnosti kreditnega izvedenega finančnega instrumenta ne smejo povzročiti bistvenega odstopanja cenovnih gibanj kreditnega izvedenega finančnega instrumenta od cenovnih gibanj denarne pozicije. Če na podlagi transakcije pride do prenosa tveganja, bo za stran transakcije z večjo kapitalsko zahtevo uporabljena nadomestilo za posebno tveganje v višini 80 %, kapitalska zahteva za posebno tveganje za drugo stran transakcije, pa je enaka nič. |
| --- | --- |

44.

Nadomestilo v višini 80 % se uporabi, če se vrednosti obeh strani vedno gibljeta v nasprotni smeri in če obstaja popolnoma ujemanje med referenčno obveznostjo, zapadlostjo tako referenčne obveznosti kot kreditnega izvedenega finančnega instrumenta in valuto osnovne izpostavljenosti. Poleg tega glavne lastnosti kreditnega izvedenega finančnega instrumenta ne smejo povzročiti bistvenega odstopanja cenovnih gibanj kreditnega izvedenega finančnega instrumenta od cenovnih gibanj denarne pozicije. Če na podlagi transakcije pride do prenosa tveganja, bo za stran transakcije z večjo kapitalsko zahtevo uporabljena nadomestilo za posebno tveganje v višini 80 %, kapitalska zahteva za posebno tveganje za drugo stran transakcije, pa je enaka nič.

| 45. | Delno nadomestila se prizna, če se vrednosti obeh strani pozicije običajno gibljeta v nasprotno smer. Do tega pride v enem od naslednjih primerov:






  a) | pozicija je obravnavana v odstavku 43(b), vendar obstaja neusklajenost naložb med referenčno obveznostjo in osnovno izpostavljenostjo. Ob tem pa pozicije izpolnjujejo naslednje zahteve:






  i) | referenčna obveznost je enakovredna (uvrščena pari passu) ali podrejena osnovni obveznosti; in |
| --- | --- | --- | --- |

45.

Delno nadomestila se prizna, če se vrednosti obeh strani pozicije običajno gibljeta v nasprotno smer. Do tega pride v enem od naslednjih primerov:

a)

pozicija je obravnavana v odstavku 43(b), vendar obstaja neusklajenost naložb med referenčno obveznostjo in osnovno izpostavljenostjo. Ob tem pa pozicije izpolnjujejo naslednje zahteve:

i)

referenčna obveznost je enakovredna (uvrščena pari passu) ali podrejena osnovni obveznosti; in

| ii) | osnovna obveznost in referenčna obveznost sta podrejeni istemu dolžniku in vsebujeta pravno izvršljivi klavzuli o navzkrižni ugotovitvi neplačila in o navzkrižni takojšnji zapadlosti; |
| --- | --- |

ii)

osnovna obveznost in referenčna obveznost sta podrejeni istemu dolžniku in vsebujeta pravno izvršljivi klavzuli o navzkrižni ugotovitvi neplačila in o navzkrižni takojšnji zapadlosti;

| b) | pozicija je obravnavana v odstavku 43(a) ali odstavku 44, vendar obstaja valutna neusklajenost ali neusklajenost zapadlosti med kreditnim zavarovanjem in osnovnim instrumentom (valutne neusklajenosti je treba vključiti v običajno poročanje o valutnem tveganju v skladu s Prilogo III); ali |
| --- | --- |

b)

pozicija je obravnavana v odstavku 43(a) ali odstavku 44, vendar obstaja valutna neusklajenost ali neusklajenost zapadlosti med kreditnim zavarovanjem in osnovnim instrumentom (valutne neusklajenosti je treba vključiti v običajno poročanje o valutnem tveganju v skladu s Prilogo III); ali

| c) | pozicija je obravnavana v odstavku 44, vendar obstaja neusklajenost naložb med denarno pozicijo in kreditnim izvedenim finančnim instrumentom. V tem primeru je osnovni instrument, omenjen kot izročljiv, vključen v obveznosti v dokumentaciji o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, ki jih je potrebno prenesti. |
| --- | --- |

c)

pozicija je obravnavana v odstavku 44, vendar obstaja neusklajenost naložb med denarno pozicijo in kreditnim izvedenim finančnim instrumentom. V tem primeru je osnovni instrument, omenjen kot izročljiv, vključen v obveznosti v dokumentaciji o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, ki jih je potrebno prenesti.

V vseh naštetih primerih se namesto seštevanja kapitalskih zahtev za posebno tveganje za vsako stran transakcije uporabi samo večja od obeh kapitalskih zahtev.

| 46. | V vseh drugih primerih, ki ni so obravnavani v odstavku 43 do 45, se kapitalska zahteva za posebno tveganje izračuna za obe strani pozicije. |
| --- | --- |

46.

V vseh drugih primerih, ki ni so obravnavani v odstavku 43 do 45, se kapitalska zahteva za posebno tveganje izračuna za obe strani pozicije.

KAPITALSKA ZAHTEVA ZA POZICIJE V ENOTAH PREMOŽENJA INVESTICIJSKIH SKLADOV V TRGOVALNI KNJIGI

| 47. | Kapitalska zahteva za pozicije v enotah premoženja investicijskih skladov (CIU), ki izpolnjujejo pogoje iz člena 11 za uporabo posebne obravnave za trgovalno knjigo, se izračuna v skladu z metodami, določenimi v odstavkih 48 do 56. |
| --- | --- |

47.

Kapitalska zahteva za pozicije v enotah premoženja investicijskih skladov (CIU), ki izpolnjujejo pogoje iz člena 11 za uporabo posebne obravnave za trgovalno knjigo, se izračuna v skladu z metodami, določenimi v odstavkih 48 do 56.

| 48. | Brez poseganja v druge določbe tega oddelka so pozicije v enotah premoženja CIU predmet kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje (posebno in splošno) v višini 32 %. Brez poseganja v četrti pododstavek odstavka 2.1 Priloge III ali šestega pododstavka odstavka 12 Priloge V (tveganje spremembe cen blaga), skupaj z četrtim pododstavkom odstavka 2.1 Priloge III, če je uporabljena spremenjena obravnava naložb v zlatu iz navedenih odstavkov, so pozicije v enotah premoženja CIU predmet kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje (posebno in splošno) in valutno tveganje v višini največ 40 %. |
| --- | --- |

48.

Brez poseganja v druge določbe tega oddelka so pozicije v enotah premoženja CIU predmet kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje (posebno in splošno) v višini 32 %. Brez poseganja v četrti pododstavek odstavka 2.1 Priloge III ali šestega pododstavka odstavka 12 Priloge V (tveganje spremembe cen blaga), skupaj z četrtim pododstavkom odstavka 2.1 Priloge III, če je uporabljena spremenjena obravnava naložb v zlatu iz navedenih odstavkov, so pozicije v enotah premoženja CIU predmet kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje (posebno in splošno) in valutno tveganje v višini največ 40 %.

| 49. | Institucije lahko izračuna kapitalsko zahtevo za pozicije v enotah premoženja CIU, če ustrezajo pogojem iz odstavka 51, z uporabo metod, določenih v odstavkih 53 do 56. |
| --- | --- |

49.

Institucije lahko izračuna kapitalsko zahtevo za pozicije v enotah premoženja CIU, če ustrezajo pogojem iz odstavka 51, z uporabo metod, določenih v odstavkih 53 do 56.

| 50. | Razen če ni drugače določeno, se ne dovoli nikakršno pobotanje med osnovnimi naložbami, ki tvorijo premoženje CIU, in drugimi pozicijami institucije. |
| --- | --- |

50.

Razen če ni drugače določeno, se ne dovoli nikakršno pobotanje med osnovnimi naložbami, ki tvorijo premoženje CIU, in drugimi pozicijami institucije.

SPLOŠNI POGOJI

| 51. | Kvalifikacijski kriteriji za uporabo metod iz odstavkov 53 do 56, za pozicije v enotah premoženja CIU, ki jih izdajajo podjetja, ki so nadzirana ali imajo sedež v Skupnosti, so:






  a) | prospekt CIU ali enakovreden dokument vsebuje:






  i) | vrste naložb, za katere ima investicijski sklad dovoljenje; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

Kvalifikacijski kriteriji za uporabo metod iz odstavkov 53 do 56, za pozicije v enotah premoženja CIU, ki jih izdajajo podjetja, ki so nadzirana ali imajo sedež v Skupnosti, so:

a)

prospekt CIU ali enakovreden dokument vsebuje:

i)

vrste naložb, za katere ima investicijski sklad dovoljenje;

| ii) | če so določeni naložbeni limiti, relativne limite in metodologije za njihov izračun; |
| --- | --- |

ii)

če so določeni naložbeni limiti, relativne limite in metodologije za njihov izračun;

| iii) | če je dovoljeno zadolževanje, največja stopnja zadolževanja; in |
| --- | --- |

iii)

če je dovoljeno zadolževanje, največja stopnja zadolževanja; in

| iv) | če je dovoljeno vlaganje v izvedene finančne instrumente ali pogodbe podobne pogodbam o začasni prodaji/začasnem nakupu, politiko omejevanja tveganja nasprotne stranke, ki izhaja iz teh poslov; |
| --- | --- |

iv)

če je dovoljeno vlaganje v izvedene finančne instrumente ali pogodbe podobne pogodbam o začasni prodaji/začasnem nakupu, politiko omejevanja tveganja nasprotne stranke, ki izhaja iz teh poslov;

| (b) | CIU poroča o svojem poslovanju v obliki polletnih in letnih poročil, da omogoči ocenjevanje sredstev in obveznosti, višine prihodkov in odhodkov v obdobju poročanja; |
| --- | --- |

(b)

CIU poroča o svojem poslovanju v obliki polletnih in letnih poročil, da omogoči ocenjevanje sredstev in obveznosti, višine prihodkov in odhodkov v obdobju poročanja;

| c) | enote premoženja CIU so na zahtevo imetnika dnevno izplačljive v denarju iz sredstev sklada; |
| --- | --- |

c)

enote premoženja CIU so na zahtevo imetnika dnevno izplačljive v denarju iz sredstev sklada;

| d) | premoženje CIU je ločeno od premoženja družbe za upravljanje CIU; in |
| --- | --- |

d)

premoženje CIU je ločeno od premoženja družbe za upravljanje CIU; in

| e) | naložbena institucija izdela ustrezno oceno tveganosti CIU. |
| --- | --- |

e)

naložbena institucija izdela ustrezno oceno tveganosti CIU.

| 52. | CIU iz tretjih držav so lahko primerni, če izpolnjujejo zahteve iz točk (a) do (e) odstavka 51, s predhodno odobritvijo pristojnega organa institucije. |
| --- | --- |

52.

CIU iz tretjih držav so lahko primerni, če izpolnjujejo zahteve iz točk (a) do (e) odstavka 51, s predhodno odobritvijo pristojnega organa institucije.

POSEBNE METODE

| 53. | Če institucija zagotavlja dnevno spremljanje naložb, ki sestavljajo premoženje CIU, potem lahko izračuna kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) za navedene pozicije v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi ali, na podlagi pridobljenega dovoljenja, v skladu z metodami, določenimi v Prilogi V. Po tem pristopu se pozicije v enotah premoženja CIU obravnavajo kot pozicije v osnovnih naložbah CIU. Pobot med pozicijami v osnovnih naložbah CIU in drugimi pozicijami institucije je dovoljen, če ima institucija zadostno število enot premoženja CIU, ki omogoča odkup/ustvarjanje deležev v zameno za osnovne naložbe. |
| --- | --- |

53.

Če institucija zagotavlja dnevno spremljanje naložb, ki sestavljajo premoženje CIU, potem lahko izračuna kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) za navedene pozicije v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi ali, na podlagi pridobljenega dovoljenja, v skladu z metodami, določenimi v Prilogi V. Po tem pristopu se pozicije v enotah premoženja CIU obravnavajo kot pozicije v osnovnih naložbah CIU. Pobot med pozicijami v osnovnih naložbah CIU in drugimi pozicijami institucije je dovoljen, če ima institucija zadostno število enot premoženja CIU, ki omogoča odkup/ustvarjanje deležev v zameno za osnovne naložbe.

| 54. | Institucije lahko izračunajo kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) za pozicije v enotah premoženja CIU v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi ali, na podlagi pridobljenega dovoljenja, v skladu z metodami, določenimi v Prilogi V, za hipotetične pozicije, ki predstavljajo pozicije, ki naj bi jih imel za posnemanje sestave in učinkovitosti obstoječega zunanjega indeksa ali fiksne košarice lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov iz točke (a), ob upoštevanju naslednjih pogojev:






  a) | namen naložbene politike CIU je, da posnema sestavo in učinkovitost obstoječega zunanjega indeksa ali fiksne košarice lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov; in |
| --- | --- | --- |

54.

Institucije lahko izračunajo kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) za pozicije v enotah premoženja CIU v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi ali, na podlagi pridobljenega dovoljenja, v skladu z metodami, določenimi v Prilogi V, za hipotetične pozicije, ki predstavljajo pozicije, ki naj bi jih imel za posnemanje sestave in učinkovitosti obstoječega zunanjega indeksa ali fiksne košarice lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov iz točke (a), ob upoštevanju naslednjih pogojev:

a)

namen naložbene politike CIU je, da posnema sestavo in učinkovitost obstoječega zunanjega indeksa ali fiksne košarice lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov; in

| b) | med dnevnimi spremembami cen enote premoženja CIU in indeksom ali košarico lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov, ki jih CIU posnema, se lahko jasno izrazi minimalna korelacija 0,9 v obdobju najmanj šestih mesecev. „Korelacija“ v tem primeru pomeni korelacijski koeficient med dnevnimi donosi enote premoženja CIU, s katero s trguje na borzi in indeksom ali košarico lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov, ki jih CIU posnema. |
| --- | --- |

b)

med dnevnimi spremembami cen enote premoženja CIU in indeksom ali košarico lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov, ki jih CIU posnema, se lahko jasno izrazi minimalna korelacija 0,9 v obdobju najmanj šestih mesecev. „Korelacija“ v tem primeru pomeni korelacijski koeficient med dnevnimi donosi enote premoženja CIU, s katero s trguje na borzi in indeksom ali košarico lastniških ali dolžniških finančnih instrumentov, ki jih CIU posnema.

| 55. | Če institucija ni zmožna dnevno spremljati osnovnih naložb CIU, lahko izračunava kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi, ob upoštevanju naslednjih pogojev:






  a) | predpostavi se, da CIU v največjem dovoljenem obsegu in v okviru svojega mandata najprej vlaga v vrste finančnih instrumentov, za katere obstaja največja kapitalska zahteva za pozicijsko tveganje (splošno in posebno), nato pa v padajočem vrstnem redu vlaga v vrste finančnih instrumentov z manjšo kapitalsko zahtevo, dokler ne doseže skupnih investicijskih limitov. Pozicija institucije v CIU bo obravnavana kot neposredna naložba v hipotetični poziciji; |
| --- | --- | --- |

55.

Če institucija ni zmožna dnevno spremljati osnovnih naložb CIU, lahko izračunava kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi, ob upoštevanju naslednjih pogojev:

a)

predpostavi se, da CIU v največjem dovoljenem obsegu in v okviru svojega mandata najprej vlaga v vrste finančnih instrumentov, za katere obstaja največja kapitalska zahteva za pozicijsko tveganje (splošno in posebno), nato pa v padajočem vrstnem redu vlaga v vrste finančnih instrumentov z manjšo kapitalsko zahtevo, dokler ne doseže skupnih investicijskih limitov. Pozicija institucije v CIU bo obravnavana kot neposredna naložba v hipotetični poziciji;

| b) | institucije za izračun kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje upoštevajo največjo posredno izpostavljenost, ki jo lahko dosežejo preko CIU, s sorazmerno povečanjem pozicije v CIU do največje dovoljene izpostavljenosti v osnovne naložbe, kot to dovoli mandat; in |
| --- | --- |

b)

institucije za izračun kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje upoštevajo največjo posredno izpostavljenost, ki jo lahko dosežejo preko CIU, s sorazmerno povečanjem pozicije v CIU do največje dovoljene izpostavljenosti v osnovne naložbe, kot to dovoli mandat; in

| c) | če bi kapitalska zahteva za pozicijsko tveganje (splošno in posebno), izračunana v skladu s tem odstavkom, presegla višino, navedeno v odstavku 48, se kapitalska zahteva omeji na višini, določeni v navedenem odstavku. |
| --- | --- |

c)

če bi kapitalska zahteva za pozicijsko tveganje (splošno in posebno), izračunana v skladu s tem odstavkom, presegla višino, navedeno v odstavku 48, se kapitalska zahteva omeji na višini, določeni v navedenem odstavku.

| 56. | Institucije se lahko zanesejo na tretjo stranko za izračun in poročanje kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) za pozicije v enotah premoženja CIU, navedene v odstavkih 53 in 55, v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi, pod pogojem, da se ustrezno zagotovi pravilnost izračuna in poročanja. |
| --- | --- |

56.

Institucije se lahko zanesejo na tretjo stranko za izračun in poročanje kapitalske zahteve za pozicijsko tveganje (splošno in posebno) za pozicije v enotah premoženja CIU, navedene v odstavkih 53 in 55, v skladu z metodami, določenimi v tej prilogi, pod pogojem, da se ustrezno zagotovi pravilnost izračuna in poročanja.

PRILOGA II

IZRAČUN KAPITALSKE ZAHTEVE ZA TVEGANJE PORAVNAVE IN KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE

TVEGANJE PORAVNAVE

| 1. | V primeru transakcij z dolžniškimi, lastniškimi finančnimi instrumenti, tujimi valutami in blagom (razen če gre za posle začasne prodaje/začasnega nakupa in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga), za katere še ni prišlo do poravnave, mora institucija izračunati razliko v ceni, ki ji je izpostavljena. Razlika v ceni predstavlja razliko med dogovorjeno ceno poravnave in trenutno tržno vrednostjo zadevnega dolžniškega, lastniškega finančnega instrumenta, tuje valute ali blaga, če ta razlika lahko povzroča izgubo za institucijo. Za izračun kapitalske zahteve mora institucija to razliko pomnožiti z ustreznim faktorjem v stolpcu A tabele 1.
  Tabela 1






  Število delovnih dni po dogovorjenem dnevu poravnave | (%) |
| --- | --- | --- |
| 5-15 | 8 |
| 16-30 | 50 |
| 31-45 | 75 |
| 46 ali več | 100 |

1.

V primeru transakcij z dolžniškimi, lastniškimi finančnimi instrumenti, tujimi valutami in blagom (razen če gre za posle začasne prodaje/začasnega nakupa in posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga), za katere še ni prišlo do poravnave, mora institucija izračunati razliko v ceni, ki ji je izpostavljena. Razlika v ceni predstavlja razliko med dogovorjeno ceno poravnave in trenutno tržno vrednostjo zadevnega dolžniškega, lastniškega finančnega instrumenta, tuje valute ali blaga, če ta razlika lahko povzroča izgubo za institucijo. Za izračun kapitalske zahteve mora institucija to razliko pomnožiti z ustreznim faktorjem v stolpcu A tabele 1.

Tabela 1

Število delovnih dni po dogovorjenem dnevu poravnave

(%)

5-15

8

16-30

50

31-45

75

46 ali več

100

ČASOVNE NEUSKLAJENOSTI PLAČILA IN IZROČITVE

| 2. | Institucija mora imeti lastna sredstva, kot je to določeno v tabeli 2, če:






  a) | je vrednostne papirje, tuje valute ali blago plačala pred njihovim prejetjem ali je vrednostne papirje, tuje valute ali blago izročila, preden je prejela plačilo zanje; in |
| --- | --- | --- |

2.

Institucija mora imeti lastna sredstva, kot je to določeno v tabeli 2, če:

a)

je vrednostne papirje, tuje valute ali blago plačala pred njihovim prejetjem ali je vrednostne papirje, tuje valute ali blago izročila, preden je prejela plačilo zanje; in

| b) | je, v primeru čezmejnih transakcij, od plačila ali izročitve minil en dan ali več. |
| --- | --- |

b)

je, v primeru čezmejnih transakcij, od plačila ali izročitve minil en dan ali več.

Tabela 2: Obravnava kapitala za brezplačne izročitve

| Vrsta transakcije | Do prvega pogodbenega plačila ali prve faze izročitve | Od prvega pogodbenega plačila ali prve faze izročitve do največ štiri dni po drugem pogodbenem plačilu ali druge faze izročitve | Od 5 delovnih dni po drugem pogodbenem plačilu ali druge faze izročitve do zaključka transakcije |
| --- | --- | --- | --- |
| Časovna neusklajenost plačila in izročitve | Brez kapitalske obravnave | Obravnavati kot izpostavljenost | Od kapitala odšteti preneseno vrednost in trenutno nadomestitveno vrednost (če ta obstaja) |

Vrsta transakcije

Do prvega pogodbenega plačila ali prve faze izročitve

Od prvega pogodbenega plačila ali prve faze izročitve do največ štiri dni po drugem pogodbenem plačilu ali druge faze izročitve

Od 5 delovnih dni po drugem pogodbenem plačilu ali druge faze izročitve do zaključka transakcije

Časovna neusklajenost plačila in izročitve

Brez kapitalske obravnave

Obravnavati kot izpostavljenost

Od kapitala odšteti preneseno vrednost in trenutno nadomestitveno vrednost (če ta obstaja)

| 3. | Pri uporabi uteži za izpostavljenosti zaradi časovne neusklajenosti plačila in izročitve iz stolpca 3 tabele 2, lahko institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členih 84 do 89 Direktive 2006/.../ES, dodelijo PD na podlagi zunanje bonitetne ocene nasprotnim strankam, za katere nimajo drugih izpostavljenosti v bančni knjigi. Institucije, ki uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu (LGD), lahko za izpostavljenosti iz stolpca 3 tabele 2 uporabijo LGD, določen v odstavku 8 dela 2 Priloge VII k Direktivi 2006/.../ES, pod pogojem, da ga uporabljajo za vse take izpostavljenosti. Kot drugo možnost lahko institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členih 84 do 89 Direktive 2006/.../ES, uporabljajo uteži tveganja, določene v členih 78 do 83 navedene direktive pod pogojem, da jih uporabljajo za vse take izpostavljenosti, ali utež tveganja 100 % za vse izpostavljenosti.
  Če znesek pozitivne izpostavljenosti iz transakcij, kjer obstaja časovna neusklajenost plačila in izročitve, ni materialno pomemben, lahko institucije za te izpostavljenosti uporabijo utež tveganja 100 %. |
| --- | --- |

3.

Pri uporabi uteži za izpostavljenosti zaradi časovne neusklajenosti plačila in izročitve iz stolpca 3 tabele 2, lahko institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členih 84 do 89 Direktive 2006/.../ES, dodelijo PD na podlagi zunanje bonitetne ocene nasprotnim strankam, za katere nimajo drugih izpostavljenosti v bančni knjigi. Institucije, ki uporabljajo lastne ocene izgube ob neplačilu (LGD), lahko za izpostavljenosti iz stolpca 3 tabele 2 uporabijo LGD, določen v odstavku 8 dela 2 Priloge VII k Direktivi 2006/.../ES, pod pogojem, da ga uporabljajo za vse take izpostavljenosti. Kot drugo možnost lahko institucije, ki uporabljajo pristop, določen v členih 84 do 89 Direktive 2006/.../ES, uporabljajo uteži tveganja, določene v členih 78 do 83 navedene direktive pod pogojem, da jih uporabljajo za vse take izpostavljenosti, ali utež tveganja 100 % za vse izpostavljenosti.

Če znesek pozitivne izpostavljenosti iz transakcij, kjer obstaja časovna neusklajenost plačila in izročitve, ni materialno pomemben, lahko institucije za te izpostavljenosti uporabijo utež tveganja 100 %.

| 4. | V primerih izpada celotnega sistema poravnave ali klirinškega sistema lahko pristojni organi dovolijo ne izračun kapitalskih zahtev, izračunanih, kot določata odstavka 1 in 2, dokler se nastale okoliščine ne odpravijo. V tem primeru, se neporavnan posl s strani nasprotne stranke ne šteje kot neplačilo za namere kreditnega tveganja. |
| --- | --- |

4.

V primerih izpada celotnega sistema poravnave ali klirinškega sistema lahko pristojni organi dovolijo ne izračun kapitalskih zahtev, izračunanih, kot določata odstavka 1 in 2, dokler se nastale okoliščine ne odpravijo. V tem primeru, se neporavnan posl s strani nasprotne stranke ne šteje kot neplačilo za namere kreditnega tveganja.

KREDITNO TVEGANJE NASPROTNE STRANKE (CCR)

| 5. | Institucija mora izračunavati kapitalske zahteve za CCR za izpostavljenosti, ki izhajajo zaradi:






  a) | izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- | --- |

5.

Institucija mora izračunavati kapitalske zahteve za CCR za izpostavljenosti, ki izhajajo zaradi:

a)

izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in kreditnih izvedenih finančnih instrumentov;

| b) | poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje, ki se nanašajo na vrednostne papirje ali blago, ki so vključeni v trgovalno knjigo; |
| --- | --- |

b)

poslov začasne prodaje/začasnega nakupa, poslov posoje/izposoje, ki se nanašajo na vrednostne papirje ali blago, ki so vključeni v trgovalno knjigo;

| c) | poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, ki se nanašajona vrednostne papirje ali blago; in |
| --- | --- |

c)

poslov kreditiranja za povečanje trgovalnega portfelja, ki se nanašajona vrednostne papirje ali blago; in

| d) | poslov z dolgim rokom poravnave. |
| --- | --- |

d)

poslov z dolgim rokom poravnave.

| 6. | V skladu z odstavki 7 do 10 se vrednosti izpostavljenosti in zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z določbami oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES s sklicevanji na „kreditne institucije“ v navedenem oddelku, ki se razumejo kot sklicevanja na „institucije“, sklicevanji na „nadrejene kreditne institucije“, ki se razumejo kot sklicevanja na „nadrejene institucije“ in spremljajočimi izrazi z ustrezno razlago. |
| --- | --- |

6.

V skladu z odstavki 7 do 10 se vrednosti izpostavljenosti in zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti izračunavajo v skladu z določbami oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES s sklicevanji na „kreditne institucije“ v navedenem oddelku, ki se razumejo kot sklicevanja na „institucije“, sklicevanji na „nadrejene kreditne institucije“, ki se razumejo kot sklicevanja na „nadrejene institucije“ in spremljajočimi izrazi z ustrezno razlago.

| 7. | Za namene odstavka 6:
  velja, da je Priloga IV Direktive 2006/.../ES spremenjena tako, da vključuje po točki 3 besede kreditni „izvedeni finančni instrumenti“;
  velja, da je Priloga III Direktive 2006/.../ES spremenjena tako, da vključuje po tabelo 1 naslednje besedilo:
  Pri izračunu potencilane bodoče kreditne izpostavljenosti za zamenjavo skupnih donosov (total return swap) in zamenjavo neplačil (credit default swap), se nominalni znesek instrumenta pomnoži z naslednjimi odstotki:






  — | če je referenčna obveznost taka, da bi se neposredna izpostavljenost institucije, obravnavala kot postavka kvalificiranih izdajateljev za namene Priloge I: 5 %; in |
| --- | --- | --- |

7.

Za namene odstavka 6:

velja, da je Priloga IV Direktive 2006/.../ES spremenjena tako, da vključuje po točki 3 besede kreditni „izvedeni finančni instrumenti“;

velja, da je Priloga III Direktive 2006/.../ES spremenjena tako, da vključuje po tabelo 1 naslednje besedilo:

Pri izračunu potencilane bodoče kreditne izpostavljenosti za zamenjavo skupnih donosov (total return swap) in zamenjavo neplačil (credit default swap), se nominalni znesek instrumenta pomnoži z naslednjimi odstotki:

—

če je referenčna obveznost taka, da bi se neposredna izpostavljenost institucije, obravnavala kot postavka kvalificiranih izdajateljev za namene Priloge I: 5 %; in

| — | če je referenčna obveznost taka, da se neposredna izpostavljenost institucije, ne bi bila postavka kvalificiranih izdajateljev za namene Priloge I: 10 %; |
| --- | --- |

—

če je referenčna obveznost taka, da se neposredna izpostavljenost institucije, ne bi bila postavka kvalificiranih izdajateljev za namene Priloge I: 10 %;

V primeru zamenjave neplačil (credit default swap) pa se instituciji, katere izpostavljenost, ki izhaja iz te zamenjave, predstavlja dolgo pozicijo v osnovnem instrumentu, dovoli, da uporabi odstotek 0 % za izračun potencialne bodoče kreditne izpostavljenosti, razen če zamenjava neplačil preneha veljati v primeru nesolventnosti subjekta, katerega izpostavljenost, ki izhaja iz zamenjave neplačil, predstavlja kratko pozicijo v osnovnem instrumentu, tudi če osnovni instrument ni v neplačilu.

Če kreditni izvedeni finančni instrument zagotavlja zavarovanje „za n-to neplačilo“ izmed več osnovnih obveznosti, se uporabi tisti odstotek med zgoraj predpisanimi, ki se povezuje z obveznostjo z n-to najnižjo kreditno kvaliteto, ki se določi tako, da se ugotovi, ali bi bila ta obveznost, če bi nastala pri instituciji, postavka kvalificiranega izdajatelja za namene Priloge I.

| 8. | Za namene odstavka 6 se institucijam pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ne dovoli uporaba enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, določene v odstavkih 24 do 29 dela 3 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES, za priznanje učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem. |
| --- | --- |

8.

Za namene odstavka 6 se institucijam pri izračunavanju zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti ne dovoli uporaba enostavne metode za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, določene v odstavkih 24 do 29 dela 3 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES, za priznanje učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem.

| 9. | Za namene odstavka 6 se lahko, v primeru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, vknjiženih v trgovalno knjigo, vsi finančni instrumenti in blago, ki so primerni za vključitev v trgovalno knjigo, priznajo kot primerno zavarovanje. Za izpostavljenosti iz izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in ki so vključeni v trgovalno knjigo, se lahko kot primerno zavarovanje prizna tudi blago, vključeno v trgovalno knjigo. Za namene izračunavanja prilagoditev za nestanovitnost, če so taki finančni instrumenti ali blago, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES, posojeni, prodani ali zagotovljeni, ali izposojeni, kupljeni ali prejeti kot zavarovanje ali kako drugače, institucija pa uporablja nadzorniške prilagoditve za nestanovitnost iz dela 3 Priloge VIII k navedeni direktivi,se v okviru takega posla taki instrumenti in blago obravnavajo na enak način kot lastniški finančni instrumenti, ki niso uvrščeni v glavnem borznem indeksu, so pa uvrščeni v kotacijo na priznani borzi.
  Če institucije uporabljajo p lastne ocene prilagoditev za nestanovitnost iz dela 3 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES v zvezi s finančnimi instrumenti ali blagom, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge VIII k navedeni direktivi, je treba prilagoditev za nestanovitnost izračunati za vsako posamezni finančni instrument in blago. Institucije, ki uporabljajo pristop internih modelov, opredeljen v delu 3 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES, lahko ta pristop uporabijo tudi za postavke trgovalne knjige. |
| --- | --- |

9.

Za namene odstavka 6 se lahko, v primeru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in poslov posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga, vknjiženih v trgovalno knjigo, vsi finančni instrumenti in blago, ki so primerni za vključitev v trgovalno knjigo, priznajo kot primerno zavarovanje. Za izpostavljenosti iz izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in ki so vključeni v trgovalno knjigo, se lahko kot primerno zavarovanje prizna tudi blago, vključeno v trgovalno knjigo. Za namene izračunavanja prilagoditev za nestanovitnost, če so taki finančni instrumenti ali blago, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES, posojeni, prodani ali zagotovljeni, ali izposojeni, kupljeni ali prejeti kot zavarovanje ali kako drugače, institucija pa uporablja nadzorniške prilagoditve za nestanovitnost iz dela 3 Priloge VIII k navedeni direktivi,se v okviru takega posla taki instrumenti in blago obravnavajo na enak način kot lastniški finančni instrumenti, ki niso uvrščeni v glavnem borznem indeksu, so pa uvrščeni v kotacijo na priznani borzi.

Če institucije uporabljajo p lastne ocene prilagoditev za nestanovitnost iz dela 3 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES v zvezi s finančnimi instrumenti ali blagom, ki ne izpolnjujejo pogojev iz Priloge VIII k navedeni direktivi, je treba prilagoditev za nestanovitnost izračunati za vsako posamezni finančni instrument in blago. Institucije, ki uporabljajo pristop internih modelov, opredeljen v delu 3 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES, lahko ta pristop uporabijo tudi za postavke trgovalne knjige.

| 10. | Za namene odstavka 6 se v zvezi s priznanjem okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, pobotanje pozicij trgovalne knjige in pozicij bančne knjige, prizna samo, če pobotani posli izpolnjujejo naslednje pogoje:






  a) | vsi posli se vrednotijo dnevno z uporabo tekočih tržnih cen; in |
| --- | --- | --- |

10.

Za namene odstavka 6 se v zvezi s priznanjem okvirnih pogodb o pobotu, ki zajemajo posle začasne prodaje/začasnega nakupa in/ali posle posoje/izposoje vrednostnih papirjev ali blaga in/ali druge posle z instrumenti kapitalskega trga, pobotanje pozicij trgovalne knjige in pozicij bančne knjige, prizna samo, če pobotani posli izpolnjujejo naslednje pogoje:

a)

vsi posli se vrednotijo dnevno z uporabo tekočih tržnih cen; in

| b) | vse postavke, ki so izposojene, kupljene ali prejete v okviru teh okvirnih pogodbah, se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s pododdelkom 3 oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES brez uporabe odstavka 10 te priloge. |
| --- | --- |

b)

vse postavke, ki so izposojene, kupljene ali prejete v okviru teh okvirnih pogodbah, se lahko priznajo kot primerno zavarovanje s finančnim premoženjem v skladu s pododdelkom 3 oddelka 3 poglavja 2 naslova V Direktive 2006/.../ES brez uporabe odstavka 10 te priloge.

| 11. | Če je kreditni izvedeni finančni instrument, vključen v trgovalno knjigo, sestavni del notranjega varovanja in kreditno zavarovanje pa je priznano v skladu z Direktivo 2006/.../ES, se šteje, da ni nikakršnega tveganja nasprotne stranke, ki bi izhajalo iz pozicije v kreditnem izvedenem finančnem instrumentu. |
| --- | --- |

11.

Če je kreditni izvedeni finančni instrument, vključen v trgovalno knjigo, sestavni del notranjega varovanja in kreditno zavarovanje pa je priznano v skladu z Direktivo 2006/.../ES, se šteje, da ni nikakršnega tveganja nasprotne stranke, ki bi izhajalo iz pozicije v kreditnem izvedenem finančnem instrumentu.

| 12. | Kapitalska zahteva znaša 8 % vsote zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

12.

Kapitalska zahteva znaša 8 % vsote zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti.

PRILOGA III

IZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA VALUTNO TVEGANJE

| 1. | Če seštevek skupne neto pozicije v tuji valuti in neto pozicije v zlatu, ki ga institucija izračuna v skladu s postopkom, navedenim v odstavku 2, presega 2 % skupnih lastnih sredstev institucije, institucija seštevek neto pozicije v tuji valuti in neto pozicije v zlatu pomnoži z 8 %, da izračuna kapitalsko zahtevo za valutno tveganje. |
| --- | --- |

1.

Če seštevek skupne neto pozicije v tuji valuti in neto pozicije v zlatu, ki ga institucija izračuna v skladu s postopkom, navedenim v odstavku 2, presega 2 % skupnih lastnih sredstev institucije, institucija seštevek neto pozicije v tuji valuti in neto pozicije v zlatu pomnoži z 8 %, da izračuna kapitalsko zahtevo za valutno tveganje.

| 2. | Uporabi se dvostopenjski izračun za kapitalsko zahtevo za valutno tveganje. |
| --- | --- |

2.

Uporabi se dvostopenjski izračun za kapitalsko zahtevo za valutno tveganje.

| 2.1. | Prvič, izračuna se neto odprto pozicijo institucije za vsako posamezno valuto (tudi valuto poročanja) in za zlato.
  Ta neto odprta pozicija je vsota naslednjih postavk (pozitivnih ali negativnih):






  a) | neto promptna pozicija (t.j. vse aktivne postavke, zmanjšane za vse pasivne postavke, vključno z obračunanimi razmejenimi obrestmi v posamezni valuti ali, za zlato, neto promptna pozicija v zlatu); |
| --- | --- | --- |

2.1.

Prvič, izračuna se neto odprto pozicijo institucije za vsako posamezno valuto (tudi valuto poročanja) in za zlato.

Ta neto odprta pozicija je vsota naslednjih postavk (pozitivnih ali negativnih):

a)

neto promptna pozicija (t.j. vse aktivne postavke, zmanjšane za vse pasivne postavke, vključno z obračunanimi razmejenimi obrestmi v posamezni valuti ali, za zlato, neto promptna pozicija v zlatu);

| b) | neto terminska pozicija (t.j. vsa predvidena prejeta plačila, zmanjšana za vse predvidene obveznosti oziroma plačila v zvezi s nestandardiziranimi terminskimi pogodbami na tuje valute in transakcijami v zlatu, vključno s standardiziranimi terminskimi pogodbami na tuje valute in zlato in glavnico pri medvalutni zamenjavi, izključenimi iz promptne pozicije); |
| --- | --- |

b)

neto terminska pozicija (t.j. vsa predvidena prejeta plačila, zmanjšana za vse predvidene obveznosti oziroma plačila v zvezi s nestandardiziranimi terminskimi pogodbami na tuje valute in transakcijami v zlatu, vključno s standardiziranimi terminskimi pogodbami na tuje valute in zlato in glavnico pri medvalutni zamenjavi, izključenimi iz promptne pozicije);

| c) | nepreklicne garancije (in drugi podobni instrumenti), ki bodo z veliko verjetnostjo unovčene in za katere obstaja majhna verjetnost poplačila; |
| --- | --- |

c)

nepreklicne garancije (in drugi podobni instrumenti), ki bodo z veliko verjetnostjo unovčene in za katere obstaja majhna verjetnost poplačila;

| d) | neto pričakovani prihodki/ odhodki, ki še niso obračunani, a so že popolnoma varovani (institucija po lastni presoji in s predhodnim soglasjem pristojnih organov lahko sem vključi neto prihodnji prihodki/odhodki, ki še niso vknjiženi, vendar so že popolnoma varovani s terminskimi transakcijami na tuje valute). Institucija mora takšno obravnavo dosledno uporabljati; |
| --- | --- |

d)

neto pričakovani prihodki/ odhodki, ki še niso obračunani, a so že popolnoma varovani (institucija po lastni presoji in s predhodnim soglasjem pristojnih organov lahko sem vključi neto prihodnji prihodki/odhodki, ki še niso vknjiženi, vendar so že popolnoma varovani s terminskimi transakcijami na tuje valute). Institucija mora takšno obravnavo dosledno uporabljati;

| e) | neto delta ekvivalent (ali na delti osnovana) vrednosti celotnega portfelja opcij na posamezne tuje valute in zlato; in |
| --- | --- |

e)

neto delta ekvivalent (ali na delti osnovana) vrednosti celotnega portfelja opcij na posamezne tuje valute in zlato; in

| f) | tržne vrednosti drugih opcij (brez opcij na tuje valute in zlato). |
| --- | --- |

f)

tržne vrednosti drugih opcij (brez opcij na tuje valute in zlato).

Vsaka pozicija, ki jo je institucija namenoma prevzela za varovanje pred neugodnimi učinki tečaja na njeno kapitalsko ustreznost, se lahko izključijo iz izračuna neto odprtih pozicij. Take pozicije naj bodo netrgovalne ali strukturne. Za njihovo izključitev in vsako spremembo pogojev njihove izključitve je potrebno soglasje pristojnih organov. Pod enakimi pogoji kot zgoraj se lahko obravnavajo tudi pozicije institucije povezane s postavkami, že odštetimi pri izračunu lastnih sredstev.

Za namene izračuna iz prvega pododstavka se v primeru CIU upoštevajo dejanske pozicije v tujih valutah. Institucije se lahko zanesejo na poročanje tretje osebe o pozicijah v tujih valutah CIU pri čemer se pravilnost tega poročila ustrezno zagotovi. Če institucija ni zmožna ugotoviti pozicij v tujih valutah CIU, se predpostavlja, da je CIU v skladu s svojo naložbeno politiko v tuje valute investiral do največjega dovoljenega obsega, tako da institucije za pozicije iz trgovalne knjige upošteva največjo posredno izpostavljenost, ki bi jo lahko dosegle s pozicijami v enotah premoženja CIU pri izračunavanju svoje kapitalske zahteve za valutno tveganje. To opravijo tako, da pozicijo v enotah premoženja CIU sorazmerno povečajo do najvišje izpostavljenosti v osnovnih naložbenih instrumentih, ki jo dovoljuje naložbena politika CIU. Hipotetična pozicija CIU v tujih valutah se obravnava kot ločena valuta in sicer enako kot se glede na obravnavojo naložb v zlatu, ob upoštevanju določenih popravkov, in sicer tako, da če je znana usmeritev naložbe CIU, skupna dolga pozicija doda skupni dolgi odprti poziciji v tujih valutah in skupna kratka pozicija pa se lahko doda skupni kratki odprti poziciji v tujih valutah. Pred izračunom ni dovoljeno nikakršno pobotanje med temi pozicijami.

Pristojni organi lahko institucijam dovolijo, da za izračunavanje neto odprtih pozicij v vsaki valuti in v zlatu uporabljajo neto sedanjo vrednost.

| 2.2. | Drugič, neto kratke in dolge pozicije v posamezni valuti, razen valute poročanja, ter neto dolga ali neto kratka pozicija v zlatu se preračunajo v valuto poročanja po promptnih tečajih tujih valut. Nato se ločeno seštejejo vse neto kratke in vse neto dolge pozicije, tako da dobimo skupno neto kratko pozicijo in skupno neto dolgo pozicijo. Večja od obeh navedenih vsot predstavlja skupno neto pozicijo institucije v tujih valutah. |
| --- | --- |

2.2.

Drugič, neto kratke in dolge pozicije v posamezni valuti, razen valute poročanja, ter neto dolga ali neto kratka pozicija v zlatu se preračunajo v valuto poročanja po promptnih tečajih tujih valut. Nato se ločeno seštejejo vse neto kratke in vse neto dolge pozicije, tako da dobimo skupno neto kratko pozicijo in skupno neto dolgo pozicijo. Večja od obeh navedenih vsot predstavlja skupno neto pozicijo institucije v tujih valutah.

| 3. | Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 in do nadaljnje uskladitve lahko pristojni organi institucijam predpišejo ali dovolijo uporabo naslednjih postopkov za namene te priloge. |
| --- | --- |

3.

Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 in do nadaljnje uskladitve lahko pristojni organi institucijam predpišejo ali dovolijo uporabo naslednjih postopkov za namene te priloge.

| 3.1. | Pristojni organi lahko institucijam dovolijo, da izračunajo nižjo kapitalsko zahtevo za pozicije v tesno soodvisnih valutah za valutno tveganje od tistih, ki bi jo izračunale z uporabo odstavkov 1 in 2. Pristojni organi lahko presodijo, da sta dve valuti tesno soodvisni le tedaj, če je verjetnost, da izguba – izračunana na podlagi podatkov o dnevnih tečajih tujih valut za obdobje zadnjih treh ali petih let – pri enakih ali nasprotnih pozicij v takšnih valutah v naslednjih 10 delovnih dneh, ki znaša 4 % ali manj od vrednosti izravnane zadevne pozicije (ocenjena v valuti poročanja), ima verjetnost vsaj 99 %, če je bila uporabljena triletna opazovalna doba, ali 95 %, če je bila uporabljena petletna opazovalna doba. Kapitalska zahteva za valutno tveganje za izravnane pozicije v dveh tesno soodvisnih valutah znaša 4 %, pomnožena z vrednostjo izravnane pozicije. Kapitalska zahteva za valutno tveganje za neizravnane pozicije v tesno soodvisnih valutah in za vse pozicije v drugih valutah je 8 %, pomnožena z višjo od vsot neto kratkih pozicij ali neto dolgih pozicij v teh valutah, po izključitvi izravnanih pozicij v tesno soodvisnih valutah. |
| --- | --- |

3.1.

Pristojni organi lahko institucijam dovolijo, da izračunajo nižjo kapitalsko zahtevo za pozicije v tesno soodvisnih valutah za valutno tveganje od tistih, ki bi jo izračunale z uporabo odstavkov 1 in 2. Pristojni organi lahko presodijo, da sta dve valuti tesno soodvisni le tedaj, če je verjetnost, da izguba – izračunana na podlagi podatkov o dnevnih tečajih tujih valut za obdobje zadnjih treh ali petih let – pri enakih ali nasprotnih pozicij v takšnih valutah v naslednjih 10 delovnih dneh, ki znaša 4 % ali manj od vrednosti izravnane zadevne pozicije (ocenjena v valuti poročanja), ima verjetnost vsaj 99 %, če je bila uporabljena triletna opazovalna doba, ali 95 %, če je bila uporabljena petletna opazovalna doba. Kapitalska zahteva za valutno tveganje za izravnane pozicije v dveh tesno soodvisnih valutah znaša 4 %, pomnožena z vrednostjo izravnane pozicije. Kapitalska zahteva za valutno tveganje za neizravnane pozicije v tesno soodvisnih valutah in za vse pozicije v drugih valutah je 8 %, pomnožena z višjo od vsot neto kratkih pozicij ali neto dolgih pozicij v teh valutah, po izključitvi izravnanih pozicij v tesno soodvisnih valutah.

| 3.2. | Pristojni organi lahko institucijam dovolijo, da izključijo pozicije v vsaki valuti, ki je predmet pravno zavezujočega meddržavnega sporazuma, da omejijo njeno odstopanje oz. spremembo v razmerju do drugih valut, ki jih ureja isti sporazum, iz katere koli metode, opisane v odstavkih 1, 2 in 3.1, ki jih uporabljajo. Institucije izračunajo svoje izravnane pozicije v takšnih valutah in zanje izračunajo kapitalsko zahtevo, ki ni nižja od polovice največjega dovoljenega odstopanja iz navedenega meddržavnega sporazuma v zvezi z zadevnimi tujimi valutami. Neizravnane pozicije v teh valutah se obravnavajo na isti način kot druge tuje valute.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko pristojni organi dovolijo, da kapitalska zahteva za valutno tveganje za izravnane pozicije v valutah držav članic udeleženk v drugi fazi ekonomske in monetarne unije, znaša 1,6 %, pomnožena z vrednostjo takšnih izravnanih pozicij. |
| --- | --- |

3.2.

Pristojni organi lahko institucijam dovolijo, da izključijo pozicije v vsaki valuti, ki je predmet pravno zavezujočega meddržavnega sporazuma, da omejijo njeno odstopanje oz. spremembo v razmerju do drugih valut, ki jih ureja isti sporazum, iz katere koli metode, opisane v odstavkih 1, 2 in 3.1, ki jih uporabljajo. Institucije izračunajo svoje izravnane pozicije v takšnih valutah in zanje izračunajo kapitalsko zahtevo, ki ni nižja od polovice največjega dovoljenega odstopanja iz navedenega meddržavnega sporazuma v zvezi z zadevnimi tujimi valutami. Neizravnane pozicije v teh valutah se obravnavajo na isti način kot druge tuje valute.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko pristojni organi dovolijo, da kapitalska zahteva za valutno tveganje za izravnane pozicije v valutah držav članic udeleženk v drugi fazi ekonomske in monetarne unije, znaša 1,6 %, pomnožena z vrednostjo takšnih izravnanih pozicij.

| 4. | Neto pozicije v sestavljenih valutah se lahko razdelijo na neto pozicije v valutah, ki te sestavljene valute sestavljajo po velikosti, ki odraža kvote valut v sestavljenih valutah. |
| --- | --- |

4.

Neto pozicije v sestavljenih valutah se lahko razdelijo na neto pozicije v valutah, ki te sestavljene valute sestavljajo po velikosti, ki odraža kvote valut v sestavljenih valutah.

PRILOGA IV

IZRAČUN KAPITALSKE ZAHTEVE ZA TVEGANJE SPREMEMBE CEN BLAGA

| 1. | Vsaka pozicija v blagu ali pozicija v izvedenih finančnih instrumentih na blago se izrazi v standardnih merskih enotah. Promptna cena vsake vrste blaga se izrazi v valuti poročanja. |
| --- | --- |

1.

Vsaka pozicija v blagu ali pozicija v izvedenih finančnih instrumentih na blago se izrazi v standardnih merskih enotah. Promptna cena vsake vrste blaga se izrazi v valuti poročanja.

| 2. | Pozicije v zlatu ali pozicije v izvedenih finančnih instrumentih na zlato so predmet valutnega tveganja in se za namen izračunavanja tržnega tveganja obravnavajo v skladu s Prilogo III ali Prilogo V, kot je to primerno. |
| --- | --- |

2.

Pozicije v zlatu ali pozicije v izvedenih finančnih instrumentih na zlato so predmet valutnega tveganja in se za namen izračunavanja tržnega tveganja obravnavajo v skladu s Prilogo III ali Prilogo V, kot je to primerno.

| 3. | Za namen te priloge se lahko pozicije, namenjene izključno financiranju blaga oz. zalog, izključijo le iz izračuna kapitalske zahteve za tveganje spremembe cen blaga. |
| --- | --- |

3.

Za namen te priloge se lahko pozicije, namenjene izključno financiranju blaga oz. zalog, izključijo le iz izračuna kapitalske zahteve za tveganje spremembe cen blaga.

| 4. | Tveganja spremembe obrestne mere in valutno tveganje, ki jih ne pokrivajo druge določbe te priloge, se upoštevajo pri izračunu splošnega pozicijskega tveganja za dolžniške finančne instrumente in pri izračunu valutnega tveganja. |
| --- | --- |

4.

Tveganja spremembe obrestne mere in valutno tveganje, ki jih ne pokrivajo druge določbe te priloge, se upoštevajo pri izračunu splošnega pozicijskega tveganja za dolžniške finančne instrumente in pri izračunu valutnega tveganja.

| 5. | Če kratka pozicija v blagu zapade v poravnavo pred njeno dolgo pozicijo, se mora institucija zavarovati pred likvidnostnim tveganjem, ki lahko nastane na določenih trgih. |
| --- | --- |

5.

Če kratka pozicija v blagu zapade v poravnavo pred njeno dolgo pozicijo, se mora institucija zavarovati pred likvidnostnim tveganjem, ki lahko nastane na določenih trgih.

| 6. | Za namen iz odstavka 19 neto pozicija v določenem blagu predstavlja presežek dolgih (kratkih) pozicij nad kratkimi (dolgimi) pozicijami institucije v istem blagu in enakovrednih terminskih pogodbah, opcijah in nakupnih bonih na blago.
  Pristojni organi dovolijo, da se pozicije v izvedenih finančnih instrumentih na blago obravnavajo v skladu z odstavki 8, 9 in 10 kot pozicije v osnovnem instrumentu oz. osnovnem blagu. |
| --- | --- |

6.

Za namen iz odstavka 19 neto pozicija v določenem blagu predstavlja presežek dolgih (kratkih) pozicij nad kratkimi (dolgimi) pozicijami institucije v istem blagu in enakovrednih terminskih pogodbah, opcijah in nakupnih bonih na blago.

Pristojni organi dovolijo, da se pozicije v izvedenih finančnih instrumentih na blago obravnavajo v skladu z odstavki 8, 9 in 10 kot pozicije v osnovnem instrumentu oz. osnovnem blagu.

| 7. | Pristojni organi obravnavajo kot pozicije v istem blagu naslednje pozicije:






  a) | pozicije v različnih podvrstah blaga v primerih, ko so le-te medsebojno zamenljive; in |
| --- | --- | --- |

7.

Pristojni organi obravnavajo kot pozicije v istem blagu naslednje pozicije:

a)

pozicije v različnih podvrstah blaga v primerih, ko so le-te medsebojno zamenljive; in

| b) | pozicije v podobnih vrstah blaga, če so te vrste blaga približni substituti in če je minimalno korelacijo 0,9 med spremembami cen za te vrste blaga mogoče jasno ugotoviti najmanj v obdobju enega leta. |
| --- | --- |

b)

pozicije v podobnih vrstah blaga, če so te vrste blaga približni substituti in če je minimalno korelacijo 0,9 med spremembami cen za te vrste blaga mogoče jasno ugotoviti najmanj v obdobju enega leta.

Posebni instrumenti

| 8. | Terminske pogodbe na blago in terminski nakup ali prodajo posameznega blaga se izrazijo kot nominalni znesek standardnih merskih enot in se jim glede na datum poravnave pripiše zapadlost.
  Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za terminske pogodbe na blago, s katerimi se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja terminske pogodbe in je najmanj enako kapitalski zahtevi za terminsko pogodbo, če se ta izračuna po metodi, navedeni v tej prilogi ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.
  Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za izvedene finančne instrumente na blago iz tega odstavka, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) izvedenimi in za katere izvaja poravnavo priznana klirinška hiša, enaka kritju, ki ga zahteva klirinška hiša, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja iz naslova pogodbe z izvedenimi finančnimi instrumenti in je najmanj enako kapitalski zahtevi iz zadevne pogodbe, če se ta izračuna po metodi, iz te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V. |
| --- | --- |

8.

Terminske pogodbe na blago in terminski nakup ali prodajo posameznega blaga se izrazijo kot nominalni znesek standardnih merskih enot in se jim glede na datum poravnave pripiše zapadlost.

Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za terminske pogodbe na blago, s katerimi se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja terminske pogodbe in je najmanj enako kapitalski zahtevi za terminsko pogodbo, če se ta izračuna po metodi, navedeni v tej prilogi ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.

Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za izvedene finančne instrumente na blago iz tega odstavka, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) izvedenimi in za katere izvaja poravnavo priznana klirinška hiša, enaka kritju, ki ga zahteva klirinška hiša, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo tveganja iz naslova pogodbe z izvedenimi finančnimi instrumenti in je najmanj enako kapitalski zahtevi iz zadevne pogodbe, če se ta izračuna po metodi, iz te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.

| 9. | Blagovne zamenjave, pri katerih ima ena stran transakcije določeno fiksno ceno in druga stran tekočo tržno ceno, se vključijo v pristop lestvice zapadlosti, kakor je določen v odstavkih 13 do 18, kot serije pozicij, enakih nominalnemu znesku pogodbe, pri čemer ena pozicija ustreza posameznemu plačilu v okviru zamenjave in se kot taka vnese v lestvico zapadlosti natančneje opredeljeno v tabeli 1 k odstavku 13. Če institucija plačuje določeno fiksno ceno in sprejema tekočo tržno ceno, gre za dolge pozicije, pri kratkih pozicijah pa institucija sprejema določeno fiksno ceno in plačuje tekočo tržno ceno.
  Blagovne zamenjave, pri katerih se obe strani transakcije nanašata na različni vrsti blaga, se pri pristopu lestvice zapadlosti poročajo v ustreznem delu lestvice. |
| --- | --- |

9.

Blagovne zamenjave, pri katerih ima ena stran transakcije določeno fiksno ceno in druga stran tekočo tržno ceno, se vključijo v pristop lestvice zapadlosti, kakor je določen v odstavkih 13 do 18, kot serije pozicij, enakih nominalnemu znesku pogodbe, pri čemer ena pozicija ustreza posameznemu plačilu v okviru zamenjave in se kot taka vnese v lestvico zapadlosti natančneje opredeljeno v tabeli 1 k odstavku 13. Če institucija plačuje določeno fiksno ceno in sprejema tekočo tržno ceno, gre za dolge pozicije, pri kratkih pozicijah pa institucija sprejema določeno fiksno ceno in plačuje tekočo tržno ceno.

Blagovne zamenjave, pri katerih se obe strani transakcije nanašata na različni vrsti blaga, se pri pristopu lestvice zapadlosti poročajo v ustreznem delu lestvice.

| 10. | Za namene te priloge se opcije na blago ali opcije na izvedene finančne instrumente na blago obravnavajo kot pozicije z vrednostjo, ki je enaka vrednosti osnovnih finančnih instrumentov na katere se opcije nanašajo, pomnožene z njihovimi deltami. Slednje pozicije je mogoče pobotati z nasprotnimi pozicijami v istovrstnem osnovnem blagu ali v osnovnem izvedenem finančnem instrumentu na blago. Uporabljeno delto izračuna borza, pristojni organi ali, če nobeden od teh ni na voljo ali za OTC opcije, institucija sama, če so pristojni organi prepričani, da je model, ki ga institucija uporablja za izračun delte, primeren.
  Vendar pristojni organi lahko zahtevajo, da institucije svoje delte izračunavati po metodologiji, ki jo oni določijo.
  Druga tveganja, razen delte, povezana z opcijami na blago so tudi krita.
  Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za izdane opcije na blago, s katerimi se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo z opcijo povezanega tveganja in je najmanj enako kapitalski zahtevi opcije, če se ta izračuna po metodi, navedeni v nadaljevanju te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.
  Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za opcije na blago, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in za katere poravnavo izvaja priznana klirinška hiša, enaka kritju, ki ga zahteva klirinška hiša, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo z opcijami povezanega tveganja in je najmanj enako kapitalski zahtevi za OTC opcije, če se ta izračuna po metodi, navedeni v nadaljevanju te priloge, ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.
  Poleg tega pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za kupljene opcije na blago, s katerimi se trguje na borzah ali na prostem trgu (OTC), enaka osnovnemu instrumentu na katerega se opcije nanašajo, pod pogojem, da izračunana kapitalska zahteva ne presega tržne vrednosti teh opcij. Kapitalska zahteva za izdano opcijo na blago, s katero se trguje na prostem trgu (OTC) se določi glede na blago, ki je osnovni instrument opcije. |
| --- | --- |

10.

Za namene te priloge se opcije na blago ali opcije na izvedene finančne instrumente na blago obravnavajo kot pozicije z vrednostjo, ki je enaka vrednosti osnovnih finančnih instrumentov na katere se opcije nanašajo, pomnožene z njihovimi deltami. Slednje pozicije je mogoče pobotati z nasprotnimi pozicijami v istovrstnem osnovnem blagu ali v osnovnem izvedenem finančnem instrumentu na blago. Uporabljeno delto izračuna borza, pristojni organi ali, če nobeden od teh ni na voljo ali za OTC opcije, institucija sama, če so pristojni organi prepričani, da je model, ki ga institucija uporablja za izračun delte, primeren.

Vendar pristojni organi lahko zahtevajo, da institucije svoje delte izračunavati po metodologiji, ki jo oni določijo.

Druga tveganja, razen delte, povezana z opcijami na blago so tudi krita.

Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za izdane opcije na blago, s katerimi se trguje na borzi, enaka kritju, ki ga zahteva borza, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo z opcijo povezanega tveganja in je najmanj enako kapitalski zahtevi opcije, če se ta izračuna po metodi, navedeni v nadaljevanju te priloge ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.

Pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za opcije na blago, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC) in za katere poravnavo izvaja priznana klirinška hiša, enaka kritju, ki ga zahteva klirinška hiša, če so popolnoma prepričani, da to kritje zagotavlja natančno merilo z opcijami povezanega tveganja in je najmanj enako kapitalski zahtevi za OTC opcije, če se ta izračuna po metodi, navedeni v nadaljevanju te priloge, ali z uporabo notranjih modelov iz Priloge V.

Poleg tega pristojni organi lahko dovolijo, da je kapitalska zahteva za kupljene opcije na blago, s katerimi se trguje na borzah ali na prostem trgu (OTC), enaka osnovnemu instrumentu na katerega se opcije nanašajo, pod pogojem, da izračunana kapitalska zahteva ne presega tržne vrednosti teh opcij. Kapitalska zahteva za izdano opcijo na blago, s katero se trguje na prostem trgu (OTC) se določi glede na blago, ki je osnovni instrument opcije.

| 11. | Nakupni boni na blago se obravnavajo na enak način kot opcije na blago iz odstavka 10. |
| --- | --- |

11.

Nakupni boni na blago se obravnavajo na enak način kot opcije na blago iz odstavka 10.

| 12. | Prenosnik blaga ali zajamčenih pravic, glede na pravice na blago v okviru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in posojevalec v okviru poslov posoje/izposoje blaga, vključita to blago v izračun kapitalske zahteve v skladu s to prilogo. |
| --- | --- |

12.

Prenosnik blaga ali zajamčenih pravic, glede na pravice na blago v okviru poslov začasne prodaje/začasnega nakupa in posojevalec v okviru poslov posoje/izposoje blaga, vključita to blago v izračun kapitalske zahteve v skladu s to prilogo.

(a)   Pristop lestvice zapadlosti

| 13. | Institucija za vsako vrsto blaga uporabi svojo lestvico zapadlosti v skladu s tabelo 1. Vse pozicije v isti vrsti blaga in vse pozicije, ki se v skladu z odstavkom 7 obravnavajo kot pozicije v isti vrsti blaga, se uvrstijo v ustrezen razred zapadlosti. Fizične zaloge blaga se uvrstijo v prvi razred zapadlosti. |
| --- | --- |

13.

Institucija za vsako vrsto blaga uporabi svojo lestvico zapadlosti v skladu s tabelo 1. Vse pozicije v isti vrsti blaga in vse pozicije, ki se v skladu z odstavkom 7 obravnavajo kot pozicije v isti vrsti blaga, se uvrstijo v ustrezen razred zapadlosti. Fizične zaloge blaga se uvrstijo v prvi razred zapadlosti.

Tabela 1

| Razredi zapadlosti
  (1) | Razmik
  (v %)
  (2) |
| --- | --- |
| 0 ≤ 1 mesec | 1.50 |
| > 1 ≤ 3 mesece | 1.50 |
| > 3 ≤ 6 mesecev | 1.50 |
| > 6 ≤ 12 mesecev | 1.50 |
| > 1 ≤ 2 leti | 1.50 |
| > 2 ≤ 3 leta | 1.50 |
| > 3 leta | 1.50 |

Razredi zapadlosti

(1)

Razmik

(v %)

(2)

0 ≤ 1 mesec

1.50

> 1 ≤ 3 mesece

1.50

> 3 ≤ 6 mesecev

1.50

> 6 ≤ 12 mesecev

1.50

> 1 ≤ 2 leti

1.50

> 2 ≤ 3 leta

1.50

> 3 leta

1.50

| 14. | Pristojni organi lahko dovolijo, da se pozicije skladne z odstavkom 7 obravnavajo kot pozicije v isti vrsti blaga, pobotajo in uvrščajo v ustrezni razred zapadlosti v neto vrednosti, pri čemer dovoljenje velja za naslednje:






  a) | pozicije v pogodbah z istim dnevom zapadlosti; in |
| --- | --- | --- |

14.

Pristojni organi lahko dovolijo, da se pozicije skladne z odstavkom 7 obravnavajo kot pozicije v isti vrsti blaga, pobotajo in uvrščajo v ustrezni razred zapadlosti v neto vrednosti, pri čemer dovoljenje velja za naslednje:

a)

pozicije v pogodbah z istim dnevom zapadlosti; in

| b) | pozicije v pogodbah, med katerih dnevi zapadlosti ne preteče več kot 10 dni, če se s pogodbami trguje na trgih, kjer se dnevno določa datum poravnave. |
| --- | --- |

b)

pozicije v pogodbah, med katerih dnevi zapadlosti ne preteče več kot 10 dni, če se s pogodbami trguje na trgih, kjer se dnevno določa datum poravnave.

| 15. | Institucija nato izračuna vsoto dolgih in vsoto kratkih pozicij v vsakem posameznem razredu zapadlosti. Vsota prvih (drugih), ki so izravnanih z drugimi (prvimi) v določenem razredu zapadlosti, je izravnana pozicija tega razreda zapadlosti, medtem ko preostala dolga oziroma kratka pozicija neizravnana pozicija tega razreda zapadlosti. |
| --- | --- |

15.

Institucija nato izračuna vsoto dolgih in vsoto kratkih pozicij v vsakem posameznem razredu zapadlosti. Vsota prvih (drugih), ki so izravnanih z drugimi (prvimi) v določenem razredu zapadlosti, je izravnana pozicija tega razreda zapadlosti, medtem ko preostala dolga oziroma kratka pozicija neizravnana pozicija tega razreda zapadlosti.

| 16. | Del neizravnane dolge (kratke) pozicije za določen razred zapadlosti, ki se izravna z neizravnano kratko (dolgo) pozicijo v naslednjem razredu zapadlosti, predstavlja izravnano pozicijo med dvema razredoma zapadlosti. Del neizravnane dolge ali neizravnane kratke pozicije med tema dvema razredoma predstavlja neizravnano pozicijo. |
| --- | --- |

16.

Del neizravnane dolge (kratke) pozicije za določen razred zapadlosti, ki se izravna z neizravnano kratko (dolgo) pozicijo v naslednjem razredu zapadlosti, predstavlja izravnano pozicijo med dvema razredoma zapadlosti. Del neizravnane dolge ali neizravnane kratke pozicije med tema dvema razredoma predstavlja neizravnano pozicijo.

| 17. | Kapitalska zahteva institucije za vsako vrsto blaga se izračuna na podlagi ustrezne lestvice zapadlosti kot vsota naslednjih:






  a) | vsota izravnanih dolgih in kratkih pozicij, pomnoženih z ustreznim razmikom, ki je naveden v drugem stolpcu tabele 1 k odstavku 13, in s promptno ceno za blago za vsak razred zapadlosti; |
| --- | --- | --- |

17.

Kapitalska zahteva institucije za vsako vrsto blaga se izračuna na podlagi ustrezne lestvice zapadlosti kot vsota naslednjih:

a)

vsota izravnanih dolgih in kratkih pozicij, pomnoženih z ustreznim razmikom, ki je naveden v drugem stolpcu tabele 1 k odstavku 13, in s promptno ceno za blago za vsak razred zapadlosti;

| b) | neizravnana pozicija, ki ostane po izravnavi v določenem razredu zapadlosti, se prenese v naslednji razred zapadlosti, kjer se izravnava z neizravnano pozicijo tega razreda neizravnana pozicija, ki se prenese, se pomnoži z 0,6 % (carry rate) in s promptno ceno za blago; in |
| --- | --- |

b)

neizravnana pozicija, ki ostane po izravnavi v določenem razredu zapadlosti, se prenese v naslednji razred zapadlosti, kjer se izravnava z neizravnano pozicijo tega razreda neizravnana pozicija, ki se prenese, se pomnoži z 0,6 % (carry rate) in s promptno ceno za blago; in

| c) | preostale neizravnane pozicije, pomnožene s 15 % (outright rate) in s promptno ceno za blago. |
| --- | --- |

c)

preostale neizravnane pozicije, pomnožene s 15 % (outright rate) in s promptno ceno za blago.

| 18. | Skupna kapitalska zahteva institucije za tveganja spremembe cen blaga se v skladu z odstavkom 17 izračuna kot vsota kapitalskih zahtev za vsako vrsto blaga. |
| --- | --- |

18.

Skupna kapitalska zahteva institucije za tveganja spremembe cen blaga se v skladu z odstavkom 17 izračuna kot vsota kapitalskih zahtev za vsako vrsto blaga.

(b)   Enostavni pristop

| 19. | Kapitalska zahteva institucije za vsako vrsto blaga se izračuna kot vsota:






  a) | 15 % neto pozicije, dolge ali kratke, pomnožene s promptno ceno za blago; in |
| --- | --- | --- |

19.

Kapitalska zahteva institucije za vsako vrsto blaga se izračuna kot vsota:

a)

15 % neto pozicije, dolge ali kratke, pomnožene s promptno ceno za blago; in

| b) | 3 % bruto pozicije, vsota dolge in kratke pozicije, pomnožene s promptno ceno za blago. |
| --- | --- |

b)

3 % bruto pozicije, vsota dolge in kratke pozicije, pomnožene s promptno ceno za blago.

| 20. | Skupna kapitalska zahteva institucije za tveganja v zvezi z borznim blagom se v skladu z odstavkom 19 izračuna kot seštevek kapitalskih zahtev za vsako vrsto borznega blaga. |
| --- | --- |

20.

Skupna kapitalska zahteva institucije za tveganja v zvezi z borznim blagom se v skladu z odstavkom 19 izračuna kot seštevek kapitalskih zahtev za vsako vrsto borznega blaga.

(c)   Razširjeni pristop lestvice zapadlosti

| 21. | Pristojni organi lahko dovolijo institucijam, da namesto določil iz členov 13, 14, 17 in 18 uporabljajo minimalni razmik, ceno prenosa (carry rate) in skupno ceno (outright rate) iz spodnje tabele 2, če po mnenju svojih pristojnih organov:






  a) | institucije sklepajo pomemben obseg poslov z blagom, |
| --- | --- | --- |

21.

Pristojni organi lahko dovolijo institucijam, da namesto določil iz členov 13, 14, 17 in 18 uporabljajo minimalni razmik, ceno prenosa (carry rate) in skupno ceno (outright rate) iz spodnje tabele 2, če po mnenju svojih pristojnih organov:

a)

institucije sklepajo pomemben obseg poslov z blagom,

| b) | imajo razpršen portfelj za blago, in |
| --- | --- |

b)

imajo razpršen portfelj za blago, in

| c) | še niso morejo uporabljati notranjih modelov za izračun kapitalske zahteve za tveganja spremembe cen blaga v skladu s Prilogo V. |
| --- | --- |

c)

še niso morejo uporabljati notranjih modelov za izračun kapitalske zahteve za tveganja spremembe cen blaga v skladu s Prilogo V.

Tabela 2

| | Plemenite kovine (razen zlata) | Ostale kovine | Kmetijski proizvodi ( razen kovin) | Drugo blago, vključno z energetskim blagom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razmik (%) | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |
| Cena prenosa (carry rate) (%) | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |
| Skupna cena (outright rate) (%) | 8 | 10 | 12 | 15 |

Plemenite kovine (razen zlata)

Ostale kovine

Kmetijski proizvodi ( razen kovin)

Drugo blago, vključno z energetskim blagom

Razmik (%)

1,0

1,2

1,5

1,5

Cena prenosa (carry rate) (%)

0,3

0,5

0,6

0,6

Skupna cena (outright rate) (%)

8

10

12

15

PRILOGA V

UPORABA NOTRANJIH MODELOV ZA IZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV

| 1. | Pristojni organi lahko ob upoštevanju pogojev iz te priloge institucijam dovolijo, da izračunajo kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje, valutno tveganje in/ali tveganje spremembe cen blaga po svojih notranjih modelih za upravljanje s tveganji namesto ali v kombinaciji z metodami, ki so navedene v Prilogah I, III in IV. V vsakem primeru mora biti uporaba modelov za izvajanje nadzora nad kapitalom priznana s strani pristojnih organov. |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi lahko ob upoštevanju pogojev iz te priloge institucijam dovolijo, da izračunajo kapitalsko zahtevo za pozicijsko tveganje, valutno tveganje in/ali tveganje spremembe cen blaga po svojih notranjih modelih za upravljanje s tveganji namesto ali v kombinaciji z metodami, ki so navedene v Prilogah I, III in IV. V vsakem primeru mora biti uporaba modelov za izvajanje nadzora nad kapitalom priznana s strani pristojnih organov.

| 2. | Pristojni organi priznajo notranje modele sistema upravljanja s tveganji institucij le, če so prepričani, da je konceptualno ustrezen, se dosledno izvaja in, da predvsem izpolnjuje naslednje pogoje:






  a) | notranji model merjenja tveganj je vgrajen v dnevni proces upravljanja s tveganji institucije in je podlaga za poročanje višjemu vodstvu institucije o izpostavljenosti tveganjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Pristojni organi priznajo notranje modele sistema upravljanja s tveganji institucij le, če so prepričani, da je konceptualno ustrezen, se dosledno izvaja in, da predvsem izpolnjuje naslednje pogoje:

a)

notranji model merjenja tveganj je vgrajen v dnevni proces upravljanja s tveganji institucije in je podlaga za poročanje višjemu vodstvu institucije o izpostavljenosti tveganjem;

| b) | institucija ima enoto za upravljanje s tveganji, ki deluje neodvisno od enot, ki se ukvarjajo s trgovanjem in poroča neposredno višjemu vodstvu institucije. Enota mora biti odgovorna za oblikovanje in vzpostavitev notranjega modela institucije. Pripravlja in analizira dnevna poročila o rezultatih notranjega modela, ter o ustreznih ukrepih glede trgovalnih limitov. Enota izvaja začetno in tekoče ovrednotenje notranjega modela; |
| --- | --- |

b)

institucija ima enoto za upravljanje s tveganji, ki deluje neodvisno od enot, ki se ukvarjajo s trgovanjem in poroča neposredno višjemu vodstvu institucije. Enota mora biti odgovorna za oblikovanje in vzpostavitev notranjega modela institucije. Pripravlja in analizira dnevna poročila o rezultatih notranjega modela, ter o ustreznih ukrepih glede trgovalnih limitov. Enota izvaja začetno in tekoče ovrednotenje notranjega modela;

| c) | uprava in višje vodstvo institucije aktivno sodelujeta v procesu upravljanja s tveganji, in dnevna poročila, ki jih pripravi enota za upravljanje s tveganji, pregledajo vsi vodilni delavci, ki imajo ustrezna pooblastila za ukrepanje v smislu zmanjševanja pozicij posameznih trgovcev kot tudi zmanjševanja celotne izpostavljenosti institucije; |
| --- | --- |

c)

uprava in višje vodstvo institucije aktivno sodelujeta v procesu upravljanja s tveganji, in dnevna poročila, ki jih pripravi enota za upravljanje s tveganji, pregledajo vsi vodilni delavci, ki imajo ustrezna pooblastila za ukrepanje v smislu zmanjševanja pozicij posameznih trgovcev kot tudi zmanjševanja celotne izpostavljenosti institucije;

| d) | institucija ima zadostno število zaposlenih usposobljenih za delo z modeli na področju trgovanja, upravljanja s tveganji, revidiranja in zalednih služb; |
| --- | --- |

d)

institucija ima zadostno število zaposlenih usposobljenih za delo z modeli na področju trgovanja, upravljanja s tveganji, revidiranja in zalednih služb;

| e) | institucija ima vzpostavljene ustrezne postopke za spremljanje in zagotavljanje skladnosti uporabe modelov z dokumentiranimi notranjimi politikami in kontrolami na celotno delovanje notranjega modela; |
| --- | --- |

e)

institucija ima vzpostavljene ustrezne postopke za spremljanje in zagotavljanje skladnosti uporabe modelov z dokumentiranimi notranjimi politikami in kontrolami na celotno delovanje notranjega modela;

| f) | notranji modeli institucije morajo dajati zanesljive dokaze o zadostni stopnji natančnosti pri merjenju tveganj; |
| --- | --- |

f)

notranji modeli institucije morajo dajati zanesljive dokaze o zadostni stopnji natančnosti pri merjenju tveganj;

| g) | institucija pogosto izvaja programe testiranja izjemnih situacij. Rezultate testiranja redno pregleduje višje vodstvo. Rezultati se morajo odražati v sprejetih politikah in limitih trgovanja, ki jih določi višje vodstvo. Testiranje izjemnih situacij se nanaša zlasti na nelikvidnost trgov v izjemnih tržnih pogojih, tveganje koncentracije, enosmerne trge, tveganje neplačila in tveganje skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila, nelinearnost produktov, pozicije, ki se jih ne izplača izvršiti, pozicije, ki so predmet velikega cenovnega razkoraka in druga tveganja, ki niso ustrezno zajeta z notranjim modelom. Testiranje izjemnih situacij mora odražati značilnosti portfeljev in čas, ki bi bil potreben za uvedbo varovanja ali upravljanja s tveganji pri zelo slabih tržnih pogojih; in |
| --- | --- |

g)

institucija pogosto izvaja programe testiranja izjemnih situacij. Rezultate testiranja redno pregleduje višje vodstvo. Rezultati se morajo odražati v sprejetih politikah in limitih trgovanja, ki jih določi višje vodstvo. Testiranje izjemnih situacij se nanaša zlasti na nelikvidnost trgov v izjemnih tržnih pogojih, tveganje koncentracije, enosmerne trge, tveganje neplačila in tveganje skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila, nelinearnost produktov, pozicije, ki se jih ne izplača izvršiti, pozicije, ki so predmet velikega cenovnega razkoraka in druga tveganja, ki niso ustrezno zajeta z notranjim modelom. Testiranje izjemnih situacij mora odražati značilnosti portfeljev in čas, ki bi bil potreben za uvedbo varovanja ali upravljanja s tveganji pri zelo slabih tržnih pogojih; in

| h) | kot del lastne notranje revizije mora institucija opraviti neodvisen pregled svojega notranjega modela. |
| --- | --- |

h)

kot del lastne notranje revizije mora institucija opraviti neodvisen pregled svojega notranjega modela.

Pregled iz točke (h) prvega pododstavka pokriva tako delovanje enot, ki se ukvarjajo s trgovanjem in neodvisne enote za upravljanje s tveganji. Najmanj enkrat na leto mora institucija opraviti celovit pregled sistema upravljanja s tveganji.

Pregled vključuje naslednje:

| a) | ustreznost dokumentiranosti sistema in procesov upravljanja s tveganji in organizacije enote za upravljanje s tveganji; |
| --- | --- |

a)

ustreznost dokumentiranosti sistema in procesov upravljanja s tveganji in organizacije enote za upravljanje s tveganji;

| b) | vključenost merjenja tržnih tveganj v dnevno upravljanje s tveganji in celovitost sistema obveščanja vodstva; |
| --- | --- |

b)

vključenost merjenja tržnih tveganj v dnevno upravljanje s tveganji in celovitost sistema obveščanja vodstva;

| c) | proces, ki ga institucija uporablja za odobravanje cenovnih modelov in sistemov vrednotenja, ki jih uporabljajo zaposleni v enoti za trgovanje in zaledni službi; |
| --- | --- |

c)

proces, ki ga institucija uporablja za odobravanje cenovnih modelov in sistemov vrednotenja, ki jih uporabljajo zaposleni v enoti za trgovanje in zaledni službi;

| d) | obseg tržnih tveganj, zajetih v notranje modele in ovrednotenje vseh pomembnejših sprememb v notranjem modelu; |
| --- | --- |

d)

obseg tržnih tveganj, zajetih v notranje modele in ovrednotenje vseh pomembnejših sprememb v notranjem modelu;

| e) | natančnost in popolnost podatkov o pozicijah, natančnost in primernost predpostavk za določanje nestanovitnosti in korelacij ter natančnost vrednotenja in izračunov občutljivosti na tveganje; |
| --- | --- |

e)

natančnost in popolnost podatkov o pozicijah, natančnost in primernost predpostavk za določanje nestanovitnosti in korelacij ter natančnost vrednotenja in izračunov občutljivosti na tveganje;

| f) | proces preverjanja doslednosti, pravočasnosti, neodvisnosti in zanesljivosti virov podatkov, na katerih temeljijo notranji modeli; in |
| --- | --- |

f)

proces preverjanja doslednosti, pravočasnosti, neodvisnosti in zanesljivosti virov podatkov, na katerih temeljijo notranji modeli; in

| g) | proces za preverjanje testiranja za nazaj, s pomočjo katerega se ocenjuje natančnost notranjega modela. |
| --- | --- |

g)

proces za preverjanje testiranja za nazaj, s pomočjo katerega se ocenjuje natančnost notranjega modela.

| 3. | Institucije imajo vzpostavljene procese, da zagotovijo, da njihove interne modele primerno ovrednoteni s strani ustrezno kvalificiranih oseb, neodvisno od procesa razvoja modelov, da zagotovijo, da so konceptualno ustrezni in primerno zajemajo vsa bistvena tveganja. Ovrednotenje se izvede ob začetku uporabe modelov in ob vseh večjih spremembah notranjih modelov. Ovrednotenje se izvaja tudi periodično, zlasti ko pride do večjih strukturnih sprememb na trgu ali v primeru sprememb sestave portfelja, zaradi česar notranji modeli morda niso več ustrezni. Institucije uporabljajo razvoj tehnik in dobre prakse. Ovrednotenje notranjih modelov ni omejeno na testiranje za nazaj ampak vključuje pa najmanj naslednje:






  a) | testiranja, ki dokazujejo, da so vse predpostavke v zvezi z notranjimi modeli ustrezne, in da ne podcenjujejo ali precenjujejo tveganja; |
| --- | --- | --- |

3.

Institucije imajo vzpostavljene procese, da zagotovijo, da njihove interne modele primerno ovrednoteni s strani ustrezno kvalificiranih oseb, neodvisno od procesa razvoja modelov, da zagotovijo, da so konceptualno ustrezni in primerno zajemajo vsa bistvena tveganja. Ovrednotenje se izvede ob začetku uporabe modelov in ob vseh večjih spremembah notranjih modelov. Ovrednotenje se izvaja tudi periodično, zlasti ko pride do večjih strukturnih sprememb na trgu ali v primeru sprememb sestave portfelja, zaradi česar notranji modeli morda niso več ustrezni. Institucije uporabljajo razvoj tehnik in dobre prakse. Ovrednotenje notranjih modelov ni omejeno na testiranje za nazaj ampak vključuje pa najmanj naslednje:

a)

testiranja, ki dokazujejo, da so vse predpostavke v zvezi z notranjimi modeli ustrezne, in da ne podcenjujejo ali precenjujejo tveganja;

| b) | poleg zakonsko določenih programov testiranja za nazaj, institucije izvajajo lastna testiranja za ovrednotenje notranjih modelov v zvezi s tveganji in strukturami svojih portfeljev; in |
| --- | --- |

b)

poleg zakonsko določenih programov testiranja za nazaj, institucije izvajajo lastna testiranja za ovrednotenje notranjih modelov v zvezi s tveganji in strukturami svojih portfeljev; in

| c) | uporabo hipotetičnih portfeljev, da se dokaže, da so notranji modeli zmožni upoštevati posebne strukturne okoliščine, ki bi lahko nastale, kot sta na primer večje bazično tveganje in tveganje koncentracije. |
| --- | --- |

c)

uporabo hipotetičnih portfeljev, da se dokaže, da so notranji modeli zmožni upoštevati posebne strukturne okoliščine, ki bi lahko nastale, kot sta na primer večje bazično tveganje in tveganje koncentracije.

| 4. | Institucija natančnost in izvajanje svojih notranjih modelov spremlja s testiranjem za nazaj. Testiranje za nazaj mora za vsak delovni dan zagotoviti primerjavo med enodnevno mero tvegane vrednosti, izračunano na podlagi notranjega modela institucije za izračun pozicij portfelja ob koncu dneva in enodnevno spremembo vrednosti portfelja.
  Pristojni organi preverijo sposobnost institucije, da izvaja testiranje za nazaj za dejanske in hipotetične spremembe vrednosti portfelja. Testiranje hipotetične spremembe vrednosti portfelja za nazaj temelji na primerjavi med zaključno dnevno vrednostjo portfelja in, ob nespremenjenih pozicijah, njegovo vrednostjo ob koncu naslednjega dne. Pristojni organi od institucij zahtevajo, da sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje svojih programov testiranja za nazaj, če so ti pomanjkljivi. Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo, da izvedejo testiranje za nazaj tako na rezultate hipotetičnega portfelja trgovanja (z uporabo sprememb vrednosti portfelja, ki bi nastale, če bi pozicije ob zaključku dneva ostale nespremenjene) kakor tudi na rezultate dejanskih dnevnih dobičkov in izgub iz trgovanja (brez odpravnin, provizij in čistih prihodkov iz obresti), ali za oboje. |
| --- | --- |

4.

Institucija natančnost in izvajanje svojih notranjih modelov spremlja s testiranjem za nazaj. Testiranje za nazaj mora za vsak delovni dan zagotoviti primerjavo med enodnevno mero tvegane vrednosti, izračunano na podlagi notranjega modela institucije za izračun pozicij portfelja ob koncu dneva in enodnevno spremembo vrednosti portfelja.

Pristojni organi preverijo sposobnost institucije, da izvaja testiranje za nazaj za dejanske in hipotetične spremembe vrednosti portfelja. Testiranje hipotetične spremembe vrednosti portfelja za nazaj temelji na primerjavi med zaključno dnevno vrednostjo portfelja in, ob nespremenjenih pozicijah, njegovo vrednostjo ob koncu naslednjega dne. Pristojni organi od institucij zahtevajo, da sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje svojih programov testiranja za nazaj, če so ti pomanjkljivi. Pristojni organi lahko od institucij zahtevajo, da izvedejo testiranje za nazaj tako na rezultate hipotetičnega portfelja trgovanja (z uporabo sprememb vrednosti portfelja, ki bi nastale, če bi pozicije ob zaključku dneva ostale nespremenjene) kakor tudi na rezultate dejanskih dnevnih dobičkov in izgub iz trgovanja (brez odpravnin, provizij in čistih prihodkov iz obresti), ali za oboje.

| 5. | Za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje iz naslova dolžniških in lastniških finančnih instrumentov lahko pristojni organi priznajo instituciji uporabo notranjih modelov, če notranji modeli v skladu s pogoji iz te priloge izpolnjujejo naslednje pogoje:






  a) | odražajo preteklo variabilnost cen, ki so zajete v portfelju; |
| --- | --- | --- |

5.

Za izračun kapitalske zahteve za posebno tveganje iz naslova dolžniških in lastniških finančnih instrumentov lahko pristojni organi priznajo instituciji uporabo notranjih modelov, če notranji modeli v skladu s pogoji iz te priloge izpolnjujejo naslednje pogoje:

a)

odražajo preteklo variabilnost cen, ki so zajete v portfelju;

| b) | morajo zajeti koncentracijo v smislu velikosti portfelja in spremembe sestave portfelja; |
| --- | --- |

b)

morajo zajeti koncentracijo v smislu velikosti portfelja in spremembe sestave portfelja;

| c) | ustrezno delujejo v škodljivem okolju, morajo biti robustni v primeru neugodnih tržnih gibanj; |
| --- | --- |

c)

ustrezno delujejo v škodljivem okolju, morajo biti robustni v primeru neugodnih tržnih gibanj;

| d) | ustreznost modelov se preverja in potrjuje skozi testiranje za nazaj, katerega namen je oceniti, ali se posebno tveganje zajema natančno. Če pristojni organi dovolijo, da se to testiranje za nazaj izvaja na podlagi ustreznih podportfeljev, mora biti izbira teh dosledna; |
| --- | --- |

d)

ustreznost modelov se preverja in potrjuje skozi testiranje za nazaj, katerega namen je oceniti, ali se posebno tveganje zajema natančno. Če pristojni organi dovolijo, da se to testiranje za nazaj izvaja na podlagi ustreznih podportfeljev, mora biti izbira teh dosledna;

| e) | da zajamejo bazično tveganje, to je, da institucije dokažejo, da so notranji modeli občutljivi na bistvene značilne razlike med sicer podobnimi, vendar ne identičnimi pozicijami; in |
| --- | --- |

e)

da zajamejo bazično tveganje, to je, da institucije dokažejo, da so notranji modeli občutljivi na bistvene značilne razlike med sicer podobnimi, vendar ne identičnimi pozicijami; in

| f) | da zajamejo tveganje nastanka nepričakovanih neugodnih dogodkov (event risk). |
| --- | --- |

f)

da zajamejo tveganje nastanka nepričakovanih neugodnih dogodkov (event risk).

Institucija mora izpolniti tudi naslednje pogoje:

| — | Če je institucija izpostavljena tveganju nastanka nepričakovanih neugodnih dogodkov (event risk), ki ni zajeto v njeni meri tvegane vrednosti – (VaR), ker presega 10-dnevno obdobje posedovanja in 99-odstotni enostranski interval zaupanja (dogodki „majhna verjetnost — velik vpliv“), institucija zagotovi, da je vpliv takih dogodkov vključen v oceni njenega ekonomskega kapitala; in |
| --- | --- |

—

Če je institucija izpostavljena tveganju nastanka nepričakovanih neugodnih dogodkov (event risk), ki ni zajeto v njeni meri tvegane vrednosti – (VaR), ker presega 10-dnevno obdobje posedovanja in 99-odstotni enostranski interval zaupanja (dogodki „majhna verjetnost — velik vpliv“), institucija zagotovi, da je vpliv takih dogodkov vključen v oceni njenega ekonomskega kapitala; in

| — | notranji modeli institucije morajo konzervativno oceniti tveganja, ki izhajajo iz manj likvidnih pozicij in pozicij z omejeno preglednostjo cen na podlagi realističnih tržnih scenarijev. Poleg tega morajo notranji modeli izpolniti tudi minimalne standarde, ki se nanašajo na podatke. Približki podatkov (proxies) so ustrezno konzervativni in se lahko uporabijo samo, če so razpoložljivi podatki nezadostni ali ne odražajo resnične nestanovitnosti pozicije ali portfelja. |
| --- | --- |

—

notranji modeli institucije morajo konzervativno oceniti tveganja, ki izhajajo iz manj likvidnih pozicij in pozicij z omejeno preglednostjo cen na podlagi realističnih tržnih scenarijev. Poleg tega morajo notranji modeli izpolniti tudi minimalne standarde, ki se nanašajo na podatke. Približki podatkov (proxies) so ustrezno konzervativni in se lahko uporabijo samo, če so razpoložljivi podatki nezadostni ali ne odražajo resnične nestanovitnosti pozicije ali portfelja.

Institucije pri uporabi notranjih modelov upoštevajo razvoj tehnik in dobre prakse, takoj ko so na voljo.

Poleg tega ima institucija vzpostavljeno metodo, ki zajema, pri izračunu kapitalskih zahtev, tveganje neplačila svojih pozicij v trgovalni knjigi, ki preseže tveganje neplačila, zajeto v izračunu na podlagi tvegane vrednosti, kakor je določeno v prejšnjih zahtevah iz tega odstavka. Da bi se kreditna institucija izognila dvojnemu štetju pri izračunu dodatne kapitalske zahteve za tveganje neplačila, lahko upošteva obseg, v katerem je bilo tveganje neplačila že vključeno v izračun tvegane vrednosti, zlasti za tveganost pozicij, ki bi lahko bile in bi bile zaprte v 10 dneh v primeru neugodnih razmer na trgu ali drugih znakov poslabšanja kreditnega okolja. Če institucija izračuna dodatno kapitalsko zahtevo za presežno tveganje neplačila, mora imeti vzpostavljene metodologije za potrjevanje izračuna.

Institucija mora dokazati, da njen pristop izpolnjuje standarde ustreznosti na način primerljiv kot pristop, določen v členih 84 do 89 Direktive 2006/.../ES, pod predpostavko nespremenjene stopnje tveganja, in da se po potrebi prilagaja z upoštevanjem vpliva likvidnosti, koncentracij, varovanja in raznolikosti (optionality).

Institucija, ki ne zajame presežnega tveganja neplačila z notranjimi razvitimi pristopi (notranjimi modeli), izračuna dodatno kapitalsko zahtevo na podlagi pristopa, ki je skladen s pristopi, določenimi v členih 78 do 83 ali 84 do 89 Direktive 2006/.../ES.

V zvezi z pozicijami v denarnih sredstvih ali sintetičnih izpostavljenostih listinjenja, za katere bi se uporabljal odbitek na podlagi obravnave, določene v členu 66(2) Direktive 2006/.../ES, ali ki se tehtajo z utežjo tveganja 1 250 %, kakor je določeno v delu 4 Priloge IX k navedeni direktivi, se za te pozicije uporablja kapitalska zahteva, ki ni manjša od zahteve, opredeljene v okviru navedene obravnave. Institucije, ki trgujejo s takimi izpostavljenostmi, lahko uporabijo drugačno obravnavo, pri čemer morajo biti zmožne pristojnim organom poleg namena trgovanja dokazati tudi, da za izpostavljenosti listinjenja ali, v primeru sintetičnih listinjenj, ki se opirajo izključno na kreditne izvedene finančne instrumente, za izpostavljenosti listinjenja kot take ali za njihove sestavne dele tveganja (risk components), obstaja dvosmerni likvidni trg. Za namene tega oddelka se šteje, da dvosmerni trg obstaja, če obstajajo neodvisne ponudbe v dobri veri za nakup ali prodajo, tako da se lahko cena, ki je razumno povezana z zadnjo prodajno ceno ali v dobri veri s trenutno konkurenčno ponudbo oz. kotacijo povpraševanja, določi v enem dnevu in po tej ceni tudi poravna v razmeroma kratkem času v skladu s trgovalnimi običaji. Da lahko institucija uporabi to izjemo, mora imeti tudi dovolj tržnih podatkov, da zagotovi, da v celoti zajame koncentrirano tveganje neplačila pri teh izpostavljenosti v svojih notranjih modelih za merjenje presežnega tveganja neplačila v skladu z zgoraj navedenimi standardi.

| 6. | Institucije, ki uporabljajo notranje modele, ki niso priznani v skladu z odstavkom 4, so predmet dodatne kapitalske zahteve za posebno tveganje, ki se izračuna v skladu s Prilogo I. |
| --- | --- |

6.

Institucije, ki uporabljajo notranje modele, ki niso priznani v skladu z odstavkom 4, so predmet dodatne kapitalske zahteve za posebno tveganje, ki se izračuna v skladu s Prilogo I.

| 7. | Za namene odstavka 9(b) se rezultati notranjih modelov institucije razvrstijo po multiplikatorju, ki je najmanj 3. |
| --- | --- |

7.

Za namene odstavka 9(b) se rezultati notranjih modelov institucije razvrstijo po multiplikatorju, ki je najmanj 3.

| 8. | Multiplikator se poveča za plus faktor med 0 in 1 v skladu s tabelo 1, v odvisnosti od števila preseganj za zadnjih 250 delovnih dni, ugotovljenih s testiranjem za nazaj, ki ga opravi institucija. Pristojni organi zahtevajo, da institucije dosledno izračunavajo ta preseganja s testiranjem za nazaj na podlagi dejanskih ali hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja. Preseganje pomeni enodnevno spremembo vrednosti portfelja, ki presega ustrezno enodnevno mero tvegane vrednosti, izračunane z notranjim modelom institucije. Za določitev plus faktorja je treba število preseganj ugotavljati konsistentno vsaj četrtletno.
  Tabela 1






  Število preseganj | Plus faktor |
| --- | --- | --- |
| Manj kot 5 | 0,0 |
| 5 | 0,40 |
| 6 | 0,50 |
| 7 | 0,65 |
| 8 | 0,75 |
| 9 | 0,85 |
| 10 ali več | 1,00 |

8.

Multiplikator se poveča za plus faktor med 0 in 1 v skladu s tabelo 1, v odvisnosti od števila preseganj za zadnjih 250 delovnih dni, ugotovljenih s testiranjem za nazaj, ki ga opravi institucija. Pristojni organi zahtevajo, da institucije dosledno izračunavajo ta preseganja s testiranjem za nazaj na podlagi dejanskih ali hipotetičnih sprememb vrednosti portfelja. Preseganje pomeni enodnevno spremembo vrednosti portfelja, ki presega ustrezno enodnevno mero tvegane vrednosti, izračunane z notranjim modelom institucije. Za določitev plus faktorja je treba število preseganj ugotavljati konsistentno vsaj četrtletno.

Tabela 1

Število preseganj

Plus faktor

Manj kot 5

0,0

5

0,40

6

0,50

7

0,65

8

0,75

9

0,85

10 ali več

1,00

V posameznih primerih in zaradi izjemnih razmer se lahko pristojni organi odpovejo uveljavljanju zahteve, da se multiplikator poveča za vrednost plus faktorja v skladu s tabelo 1, če je institucija pristojnim organom dokazala, da je tako povečanje neupravičeno in da je notranji model v osnovi dobro deluje.

Če veliko število preseganj kaže, da notranji model ni zadosti natančen, pristojni organi lahko notranjemu modelu odvzamejo soglasje o primernosti notranjega modela ali uveljavijo primerne ukrepe, s katerimi zagotovijo primerno izboljšanje notranjega modela.

Zaradi možnosti pristojnih organov, da stalno spremljajo ustreznost plus faktorja, morajo institucije nemudoma in v vsakem primeru najkasneje v petih delovnih dneh obvestiti pristojne organe o preseganjih, ugotovljenih na podlagi testiranja za nazaj, ki bi po zgornji tabeli pomenilo povečanje plus faktorja.

| 9. | Vsaka institucija mora izpolniti kapitalsko zahtevo, ki je izražena kot višji izmed:






  a) | tvegane vrednosti prejšnjega dne, izračunane v skladu s parametri, določenimi v tej prilogi, ki se ji po potrebi prišteje dodatna kapitalska zahteva za presežno tveganje neplačila, zahtevano v skladu z odstavkom 5; ali |
| --- | --- | --- |

9.

Vsaka institucija mora izpolniti kapitalsko zahtevo, ki je izražena kot višji izmed:

a)

tvegane vrednosti prejšnjega dne, izračunane v skladu s parametri, določenimi v tej prilogi, ki se ji po potrebi prišteje dodatna kapitalska zahteva za presežno tveganje neplačila, zahtevano v skladu z odstavkom 5; ali

| b) | povprečja dnevnih mer tvegane vrednosti na vsakega od predhodnih 60 delovnih dni, pomnoženega s faktorjem, navedenim v odstavku 7 in prilagojeno za faktor, naveden v odstavku 8, ki se mu po potrebi prišteje dodatna kapitalska zahteva za presežno tveganje neplačila, zahtevana v skladu z odstavkom 5. |
| --- | --- |

b)

povprečja dnevnih mer tvegane vrednosti na vsakega od predhodnih 60 delovnih dni, pomnoženega s faktorjem, navedenim v odstavku 7 in prilagojeno za faktor, naveden v odstavku 8, ki se mu po potrebi prišteje dodatna kapitalska zahteva za presežno tveganje neplačila, zahtevana v skladu z odstavkom 5.

| 10. | Pri izračunu tvegane vrednosti z notranjimi modeli veljajo naslednji minimalni standardi:






  a) | tvegana vrednost se izračunava vsaj dnevno; |
| --- | --- | --- |

10.

Pri izračunu tvegane vrednosti z notranjimi modeli veljajo naslednji minimalni standardi:

a)

tvegana vrednost se izračunava vsaj dnevno;

| b) | tvegana vrednost se izračuna z 99 % enostranskim intervalom zaupanja; |
| --- | --- |

b)

tvegana vrednost se izračuna z 99 % enostranskim intervalom zaupanja;

| c) | uporaba faktorja, ki odraža nestanovitnost cen za obdobje 10 dni posedovanja (holding period); |
| --- | --- |

c)

uporaba faktorja, ki odraža nestanovitnost cen za obdobje 10 dni posedovanja (holding period);

| d) | učinkovita metoda za opazovanje preteklih dogodkov za vsaj eno leto, razen če je krajše obdobje upravičeno zaradi večjega povečanja cenovne nestanovitnosti; in |
| --- | --- |

d)

učinkovita metoda za opazovanje preteklih dogodkov za vsaj eno leto, razen če je krajše obdobje upravičeno zaradi večjega povečanja cenovne nestanovitnosti; in

| e) | ažuriranje podatkov vsaj četrtletno. |
| --- | --- |

e)

ažuriranje podatkov vsaj četrtletno.

| 11. | Pristojni organi zahtevajo, da notranji modeli natančno zajemajo vsa materialno pomembna cenovna tveganja iz naslova opcij ali opcijam podobnih instrumentov in da se druga tveganja, ki jih model ne zajema, ustrezno krijejo iz lastnih sredstev institucije. |
| --- | --- |

11.

Pristojni organi zahtevajo, da notranji modeli natančno zajemajo vsa materialno pomembna cenovna tveganja iz naslova opcij ali opcijam podobnih instrumentov in da se druga tveganja, ki jih model ne zajema, ustrezno krijejo iz lastnih sredstev institucije.

| 12. | Notranji modeli zajemajo zadostno število dejavnikov tveganj, odvisno od stopnje aktivnosti institucije na zadevnih trgih in zlasti od naslednjega.
  Tveganje spremembe obrestnih mer
  Notranji modeli za merjenje tveganj vključijo niz dejavnikov tveganja, ki ustrezajo obrestnim meram v posamezni valuti, v kateri ima institucija obrestno občutljive bilančne ali zunajbilančne postavke. Institucija mora izdelati krivulje donosnosti s pomočjo splošno sprejetih metodologij. Za materialno pomembne izpostavljenosti obrestnemu tveganju v pomemebnih valutah in na pomembnih trgih, se krivulja donosnosti po zapadlosti razdeli na najmanj šest razredov tako, da zajame spremembe nestanovitnosti obrestnih mer na krivulji donosnosti. Notranji modeli morajo zajeti tudi tveganje ne nepopolnih korelacijskih gibanj različnih krivulj donosnosti.
  Valutno tveganje
  Notranji modeli vključijo dejavnike tveganja, ki se nanašajo na zlato in posamezne tuje valute, v katerih so pozicije institucije izražene.
  Za CIU se upoštevajo dejanske pozicije CIU v tujih valutah. Institucije se lahko zanesejo na poročanje tretje stranke o pozicijah CIU v tujih valutah, pri čemer se ustrezno zagotovi pravilnost tega poročila. Če institucija ni zmožna ugotoviti pozicij CIU v tujih valutah, se ta pozicija v CIU izloči in obravnava v skladu z četrtim pododstavkom točke 2.1 Priloge III.
  Tveganje v zvezi z lastniškimi finančnimi instrumenti
  Notranji modeli uporabljajo poseben dejavnik tveganja vsaj za vsak trg lastniških finančnih instrumentov, na katerem institucija ima pomembne pozicije.
  Tveganje spremembe cen blaga
  Notranji modeli uporabljajo poseben dejavnik tveganja vsaj za vsako vrsto blaga, v katerem institucija ima pomembne pozicije. Notranji modeli morajo zajemati tudi tveganje nepopolnih korelacijskih gibanj med podobnimi, toda neenakimi vrstami blaga in izpostavljenostjo spremembam terminskih cen zaradi neusklajenih zapadlosti. Upoštevati morajo tudi značilnosti trga, predvsem datume izročitve oz. poravnave in možnosti, ki jih imajo trgovci na voljo za zapiranje pozicij. |
| --- | --- |

12.

Notranji modeli zajemajo zadostno število dejavnikov tveganj, odvisno od stopnje aktivnosti institucije na zadevnih trgih in zlasti od naslednjega.

Tveganje spremembe obrestnih mer

Notranji modeli za merjenje tveganj vključijo niz dejavnikov tveganja, ki ustrezajo obrestnim meram v posamezni valuti, v kateri ima institucija obrestno občutljive bilančne ali zunajbilančne postavke. Institucija mora izdelati krivulje donosnosti s pomočjo splošno sprejetih metodologij. Za materialno pomembne izpostavljenosti obrestnemu tveganju v pomemebnih valutah in na pomembnih trgih, se krivulja donosnosti po zapadlosti razdeli na najmanj šest razredov tako, da zajame spremembe nestanovitnosti obrestnih mer na krivulji donosnosti. Notranji modeli morajo zajeti tudi tveganje ne nepopolnih korelacijskih gibanj različnih krivulj donosnosti.

Valutno tveganje

Notranji modeli vključijo dejavnike tveganja, ki se nanašajo na zlato in posamezne tuje valute, v katerih so pozicije institucije izražene.

Za CIU se upoštevajo dejanske pozicije CIU v tujih valutah. Institucije se lahko zanesejo na poročanje tretje stranke o pozicijah CIU v tujih valutah, pri čemer se ustrezno zagotovi pravilnost tega poročila. Če institucija ni zmožna ugotoviti pozicij CIU v tujih valutah, se ta pozicija v CIU izloči in obravnava v skladu z četrtim pododstavkom točke 2.1 Priloge III.

Tveganje v zvezi z lastniškimi finančnimi instrumenti

Notranji modeli uporabljajo poseben dejavnik tveganja vsaj za vsak trg lastniških finančnih instrumentov, na katerem institucija ima pomembne pozicije.

Tveganje spremembe cen blaga

Notranji modeli uporabljajo poseben dejavnik tveganja vsaj za vsako vrsto blaga, v katerem institucija ima pomembne pozicije. Notranji modeli morajo zajemati tudi tveganje nepopolnih korelacijskih gibanj med podobnimi, toda neenakimi vrstami blaga in izpostavljenostjo spremembam terminskih cen zaradi neusklajenih zapadlosti. Upoštevati morajo tudi značilnosti trga, predvsem datume izročitve oz. poravnave in možnosti, ki jih imajo trgovci na voljo za zapiranje pozicij.

| 13. | Pristojni organi lahko dovolijo, da institucije uporabljajo empirične korelacije znotraj kategorij tveganj in med njimi, če se prepričajo, da ima institucija zanesljiv sistem za merjenje korelacij in se izvaja celovito. |
| --- | --- |

13.

Pristojni organi lahko dovolijo, da institucije uporabljajo empirične korelacije znotraj kategorij tveganj in med njimi, če se prepričajo, da ima institucija zanesljiv sistem za merjenje korelacij in se izvaja celovito.

PRILOGA VI

IZRAČUN KAPITALSKIH ZAHTEV ZA VELIKE IZPOSTAVLJENOSTI

| 1. | Presežek iz člena 31(b) se izračuna na podlagi tistih posameznih izpostavljenosti iz trgovanja do posameznih oseb ali skupine povezanih oseb, za katere je potrebno izračunati najvišjo kapitalsko zahtev za posebno tveganje iz Priloge I in/ali najvišjo kapitalsko zahtevo iz Priloge II ter vsota katerih je enaka znesku presežnih izpostavljenosti iz trgovanja iz člena 31(a); |
| --- | --- |

1.

Presežek iz člena 31(b) se izračuna na podlagi tistih posameznih izpostavljenosti iz trgovanja do posameznih oseb ali skupine povezanih oseb, za katere je potrebno izračunati najvišjo kapitalsko zahtev za posebno tveganje iz Priloge I in/ali najvišjo kapitalsko zahtevo iz Priloge II ter vsota katerih je enaka znesku presežnih izpostavljenosti iz trgovanja iz člena 31(a);

| 2. | Kjer presežna izpostavljenost iz trgovanja obstaja 10 dni ali manj, je dodatna kapitalska zahteva za tveganje preseganja največjih dopustnih izpostavljenosti iz trgovanja enaka 200 % zahtev iz odstavka 1 za te komponente. |
| --- | --- |

2.

Kjer presežna izpostavljenost iz trgovanja obstaja 10 dni ali manj, je dodatna kapitalska zahteva za tveganje preseganja največjih dopustnih izpostavljenosti iz trgovanja enaka 200 % zahtev iz odstavka 1 za te komponente.

| 3. | Po 10 dneh od nastanka presežne izpostavljenosti se posamezne presežne izpostavljenosti iz trgovanja izbrane v skladu z odstavkom 1, razvrstijo v ustrezno vrstico v stolpec 1 spodnje tabele 1 v naraščajočem vrstnem redu glede na njihovo kapitalsko zahtevo za posebno tveganje iz Priloge I in/ali kapitalsko zahtevo iz Priloge II. Dodatno kapitalsko zahtevo se izračuna kot vsoto kapitalskih zahtev za posebno tveganje iz Priloge I in/ali kapitalskih zahtev za te komponente iz Priloge II, pomnoženih z ustreznim faktorjem v stolpcu 2 tabele 1. |
| --- | --- |

3.

Po 10 dneh od nastanka presežne izpostavljenosti se posamezne presežne izpostavljenosti iz trgovanja izbrane v skladu z odstavkom 1, razvrstijo v ustrezno vrstico v stolpec 1 spodnje tabele 1 v naraščajočem vrstnem redu glede na njihovo kapitalsko zahtevo za posebno tveganje iz Priloge I in/ali kapitalsko zahtevo iz Priloge II. Dodatno kapitalsko zahtevo se izračuna kot vsoto kapitalskih zahtev za posebno tveganje iz Priloge I in/ali kapitalskih zahtev za te komponente iz Priloge II, pomnoženih z ustreznim faktorjem v stolpcu 2 tabele 1.

Tabela 1

| Preseganje omejitev
  (kot delež v lastnih sredstvih) | Faktorji |
| --- | --- |
| Do 40 % | 200 % |
| od 40 % do 60 % | 300 % |
| od 60 % do 80 % | 400 % |
| od 80 % do 100 % | 500 % |
| od 100 % do 250 % | 600 % |
| nad 250 % | 900 % |

Preseganje omejitev

(kot delež v lastnih sredstvih)

Faktorji

Do 40 %

200 %

od 40 % do 60 %

300 %

od 60 % do 80 %

400 %

od 80 % do 100 %

500 %

od 100 % do 250 %

600 %

nad 250 %

900 %

PRILOGA VII

TRGOVANJE

Del A — Namen trgovanja

| 1. | Pozicije/portfelji za namene trgovanja ustrezajo naslednjim zahtevam:






  a) | obstajati mora jasno dokumentirana strategija trgovanja za pozicijo/instrument ali portfelje, ki jo odobri višje vodstvo in ki vključuje pričakovano obdobje posedovanja; |
| --- | --- | --- |

1.

Pozicije/portfelji za namene trgovanja ustrezajo naslednjim zahtevam:

a)

obstajati mora jasno dokumentirana strategija trgovanja za pozicijo/instrument ali portfelje, ki jo odobri višje vodstvo in ki vključuje pričakovano obdobje posedovanja;

| b) | obstajati morajo jasno opredeljene politike in postopki za aktivno upravljanje pozicije, ki vključujejo naslednje:






  i) | pozicije so odprte prek trgovalne enote; |
| --- | --- | --- |

b)

obstajati morajo jasno opredeljene politike in postopki za aktivno upravljanje pozicije, ki vključujejo naslednje:

i)

pozicije so odprte prek trgovalne enote;

| ii) | limiti so določeni, njihova ustreznost pa se redno spremlja; |
| --- | --- |

ii)

limiti so določeni, njihova ustreznost pa se redno spremlja;

| iii) | trgovci so neodvisni pri sklepanju/upravljanju pozicije v okviru dogovorjenih limitov in v skladu z odobreno strategijo; |
| --- | --- |

iii)

trgovci so neodvisni pri sklepanju/upravljanju pozicije v okviru dogovorjenih limitov in v skladu z odobreno strategijo;

| iv) | pozicije se sporočajo višjemu vodstvu kot sestavni del procesa institucije za upravljanje s tveganji; in |
| --- | --- |

iv)

pozicije se sporočajo višjemu vodstvu kot sestavni del procesa institucije za upravljanje s tveganji; in

| v) | pozicije se aktivno spremljajo glede na tržne informacije in ocene o možnosti prodaje, sklepanja poslov varovanja pozicije ali njenih tveganj, vključno zlasti s kvaliteto in razpoložljivostjo vhodnih tržnih podatkov v procesu vrednotenja, obsegom tržnega prometa in obsegom pozicij, ki so predmet trgovanja; in |
| --- | --- |

v)

pozicije se aktivno spremljajo glede na tržne informacije in ocene o možnosti prodaje, sklepanja poslov varovanja pozicije ali njenih tveganj, vključno zlasti s kvaliteto in razpoložljivostjo vhodnih tržnih podatkov v procesu vrednotenja, obsegom tržnega prometa in obsegom pozicij, ki so predmet trgovanja; in

| c) | obstajati morajo jasno opredeljene politike in postopki za spremljanje pozicije v skladu s strategijo trgovanja institucije, vključno s spremljanjem prometa in prodajnih pozicij v trgovalni knjigi institucije. |
| --- | --- |

c)

obstajati morajo jasno opredeljene politike in postopki za spremljanje pozicije v skladu s strategijo trgovanja institucije, vključno s spremljanjem prometa in prodajnih pozicij v trgovalni knjigi institucije.

Del B — Sistemi in kontrole

| 1. | Institucije vzpostavijo in vzdržujejo sisteme in kontrole, ustrezne za zagotavljanje preudarnih in zanesljivih ocen vrednotenja. |
| --- | --- |

1.

Institucije vzpostavijo in vzdržujejo sisteme in kontrole, ustrezne za zagotavljanje preudarnih in zanesljivih ocen vrednotenja.

| 2. | Sistemi in kontrole vključujejo vsaj naslednje elemente:






  a) | dokumentirane politike in postopke za proces vrednotenja. To vključuje jasno opredeljene odgovornosti različnih področij, vključenih v proces vrednotenja, tržne informacije in preverjanje njihove primernosti, pogostost neodvisnega vrednotenja, časovni okvir končnih cen, postopke za prilagajanje vrednotenj, postopke potrjevanja ob koncu meseca in izredne postopke potrjevanja; in |
| --- | --- | --- |

2.

Sistemi in kontrole vključujejo vsaj naslednje elemente:

a)

dokumentirane politike in postopke za proces vrednotenja. To vključuje jasno opredeljene odgovornosti različnih področij, vključenih v proces vrednotenja, tržne informacije in preverjanje njihove primernosti, pogostost neodvisnega vrednotenja, časovni okvir končnih cen, postopke za prilagajanje vrednotenj, postopke potrjevanja ob koncu meseca in izredne postopke potrjevanja; in

| b) | jasno in neodvisno (tj. neodvisno od trgovalne enote) linijo poročanja oddelka, ki je odgovoren za proces vrednotenja. |
| --- | --- |

b)

jasno in neodvisno (tj. neodvisno od trgovalne enote) linijo poročanja oddelka, ki je odgovoren za proces vrednotenja.

Poročanje se izvaja navzgor vse do uprave.

Metode preudarnega vrednotenja

| 3. | Vrednotenje na podlagi tekočih tržnih cen pomeni vsaj dnevno vrednotenje pozicij po dostopnih realiziranih cenah, pridobljenih od neodvisnih virov kot so na primer: borzne cene, elektronske kotacije ali kotacije več neodvisnih uglednih borznih posrednikov. |
| --- | --- |

3.

Vrednotenje na podlagi tekočih tržnih cen pomeni vsaj dnevno vrednotenje pozicij po dostopnih realiziranih cenah, pridobljenih od neodvisnih virov kot so na primer: borzne cene, elektronske kotacije ali kotacije več neodvisnih uglednih borznih posrednikov.

| 4. | Pri uporabi vrednotenja na podlagi tekočih tržnih cen se upošteva načelo previdnosti. Institucija uporabi preudarnejšo stran nakupnega ali prodajnega tečaja, razen če je institucija pomemben vzdrževalec trga za določeno vrsto finančnega instrumenta ali blaga in lahko zaključi trgovanje po povprečnem tržnem tečaju. |
| --- | --- |

4.

Pri uporabi vrednotenja na podlagi tekočih tržnih cen se upošteva načelo previdnosti. Institucija uporabi preudarnejšo stran nakupnega ali prodajnega tečaja, razen če je institucija pomemben vzdrževalec trga za določeno vrsto finančnega instrumenta ali blaga in lahko zaključi trgovanje po povprečnem tržnem tečaju.

| 5. | Če uporaba tekočih tržnih cen ni možna, morajo institucije pred uporabo obravnave ki velja za trgovalno knjigo uporabiti svoj notranji model za vrednotenje pozicij/portfeljev. Uporaba notranjega modela je opredeljena kot vsakršno vrednotenje, ki mora biti opravljeno na podlagi primerjave, ekstrapolirano ali drugače izračunano na podlagi vhodnih tržnih podatkov. |
| --- | --- |

5.

Če uporaba tekočih tržnih cen ni možna, morajo institucije pred uporabo obravnave ki velja za trgovalno knjigo uporabiti svoj notranji model za vrednotenje pozicij/portfeljev. Uporaba notranjega modela je opredeljena kot vsakršno vrednotenje, ki mora biti opravljeno na podlagi primerjave, ekstrapolirano ali drugače izračunano na podlagi vhodnih tržnih podatkov.

| 6. | Pri uporabi notranjega modela vrednotenja morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:






  a) | višje vodstvo je seznanjeno s postavkami trgovalne knjige, ki so predmet vrednotenja, opravljenega z uporabo notranjega modela, in razume pomen negotovosti, ki zaradi tega nastane pri poročanju o tveganju/učinkovitosti poslovanja; |
| --- | --- | --- |

6.

Pri uporabi notranjega modela vrednotenja morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

a)

višje vodstvo je seznanjeno s postavkami trgovalne knjige, ki so predmet vrednotenja, opravljenega z uporabo notranjega modela, in razume pomen negotovosti, ki zaradi tega nastane pri poročanju o tveganju/učinkovitosti poslovanja;

| b) | vhodni tržni podatki so po možnosti usklajeni s tržnimi cenami, primernost vhodnih tržnih podatkov določene pozicije, ki se vrednoti, in parametri notranjega modela, pa se ocenjujejo pogosto; |
| --- | --- |

b)

vhodni tržni podatki so po možnosti usklajeni s tržnimi cenami, primernost vhodnih tržnih podatkov določene pozicije, ki se vrednoti, in parametri notranjega modela, pa se ocenjujejo pogosto;

| c) | če so na voljo, se uporabljajo metodologije vrednotenja, ki so sprejeta tržna praksa za določene finančne instrumente ali blago; |
| --- | --- |

c)

če so na voljo, se uporabljajo metodologije vrednotenja, ki so sprejeta tržna praksa za določene finančne instrumente ali blago;

| d) | če institucija notranji model razvije sama, temelji slednji na ustreznih predpostavkah, ki so jih ocenili in preskusili ustrezno usposobljeni strokovnjaki, ki niso sodelovali v procesu razvoja; |
| --- | --- |

d)

če institucija notranji model razvije sama, temelji slednji na ustreznih predpostavkah, ki so jih ocenili in preskusili ustrezno usposobljeni strokovnjaki, ki niso sodelovali v procesu razvoja;

| e) | vzpostavljeni so formalni postopki za kontrolo sprememb, varna kopija modela pa se shrani in občasno uporabi za preverjanje vrednotenj; |
| --- | --- |

e)

vzpostavljeni so formalni postopki za kontrolo sprememb, varna kopija modela pa se shrani in občasno uporabi za preverjanje vrednotenj;

| f) | upravljavec s tveganji se mora zavedati slabosti uporabljenega notranjega modela in mora vedeti, kako jih na najboljši možni način upoštevati v rezultatih vrednotenja; in |
| --- | --- |

f)

upravljavec s tveganji se mora zavedati slabosti uporabljenega notranjega modela in mora vedeti, kako jih na najboljši možni način upoštevati v rezultatih vrednotenja; in

| g) | notranji model se redno pregleduje, da se določi natančnost njegovega delovanja (npr. pri ocenjevanju kontinuirane ustreznosti predpostavk, analizi dobičkov/izgub glede na dejavnike tveganja, primerjavi dejanskih končnih vrednosti z rezultati notranjega modela). |
| --- | --- |

g)

notranji model se redno pregleduje, da se določi natančnost njegovega delovanja (npr. pri ocenjevanju kontinuirane ustreznosti predpostavk, analizi dobičkov/izgub glede na dejavnike tveganja, primerjavi dejanskih končnih vrednosti z rezultati notranjega modela).

Za namene točke (d) se model razvije ali odobri neodvisno od trgovalne enote in se neodvisno preskusi, kar vključuje ovrednotenje matematičnih izračunov, predpostavk in programske opreme.

| 7. | Poleg dnevnega vrednotenja z uporabo tekočih tržnih cen ali vrednotenja z uporabo notranjega modela se opravi tudi neodvisen pregled cen. To je proces, s katerim se redno potrjujeta natančnost in neodvisnost tržnih cen ter vhodnih tržnih podatkov. Dnevno vrednotenje z uporabo tekočih tržnih cen lahko opravljajo trgovci, potrjevanje tržnih cen in vhodnih podatkov za notranji model pa naj opravlja enota, ki je neodvisna od trgovalne enote, najmanj enkrat mesečno (ali pogosteje, glede na naravo tržne/trgovalne dejavnosti). Če neodvisni viri oblikovanja cen niso na voljo ali so subjektivni, bi lahko bila primerna uporaba previdnostnih ukrepov, kot so prilagoditve vrednotenja. |
| --- | --- |

7.

Poleg dnevnega vrednotenja z uporabo tekočih tržnih cen ali vrednotenja z uporabo notranjega modela se opravi tudi neodvisen pregled cen. To je proces, s katerim se redno potrjujeta natančnost in neodvisnost tržnih cen ter vhodnih tržnih podatkov. Dnevno vrednotenje z uporabo tekočih tržnih cen lahko opravljajo trgovci, potrjevanje tržnih cen in vhodnih podatkov za notranji model pa naj opravlja enota, ki je neodvisna od trgovalne enote, najmanj enkrat mesečno (ali pogosteje, glede na naravo tržne/trgovalne dejavnosti). Če neodvisni viri oblikovanja cen niso na voljo ali so subjektivni, bi lahko bila primerna uporaba previdnostnih ukrepov, kot so prilagoditve vrednotenja.

Prilagoditve vrednotenja ali rezervacije

| 8. | Institucije vzpostavijo in vzdržujejo postopke za upoštevanje prilagoditev vrednotenja/rezervacij. |
| --- | --- |

8.

Institucije vzpostavijo in vzdržujejo postopke za upoštevanje prilagoditev vrednotenja/rezervacij.

Splošni standardi

| 9. | Pristojni organi zahtevajo formalno upoštevanje prilagoditev vrednotenja/rezervacij zaradi naslednjih: pričakovanih neplačil nerealiziranega kreditnega razmika, stroškov zapiranja pozicij, operativnih tveganj, predčasnega zapiranja pozicij, stroškov investiranja in financiranja, prihodnjih administrativnih stroškov in po potrebi tveganja uporabe notranjega modela. |
| --- | --- |

9.

Pristojni organi zahtevajo formalno upoštevanje prilagoditev vrednotenja/rezervacij zaradi naslednjih: pričakovanih neplačil nerealiziranega kreditnega razmika, stroškov zapiranja pozicij, operativnih tveganj, predčasnega zapiranja pozicij, stroškov investiranja in financiranja, prihodnjih administrativnih stroškov in po potrebi tveganja uporabe notranjega modela.

Standardi za manj likvidne postavke

| 10. | Manj likvidne pozicije izhajajo tako iz dogodkov na trgu kot iz razmer, povezanih z institucijo, npr. koncentrirane in/ali zastarele pozicije. |
| --- | --- |

10.

Manj likvidne pozicije izhajajo tako iz dogodkov na trgu kot iz razmer, povezanih z institucijo, npr. koncentrirane in/ali zastarele pozicije.

| 11. | Institucije upoštevajo več dejavnikov pri ugotavljanju, ali je za manj likvidne postavke potrebno oblikovati rezervacije vrednotenja. Ti dejavniki vključujejo časovno obdobje, potrebno za vzpostavitev varovanje pozicij/tveganj znotraj pozicije, nestanovitnost in povprečje razponov prodajnega/nakupnega tečaja, razpoložljivost tržnih kotacij (število in identiteta vzdrževalcev trga), nestanovitnost in povprečje trgovalnih obsegov, koncentracije na trgu, staranje pozicij, obseg, v katerem se vrednotenje opira na uporabo notranjega modela, in vpliv drugih tveganj, povezanih z uporabo modela. |
| --- | --- |

11.

Institucije upoštevajo več dejavnikov pri ugotavljanju, ali je za manj likvidne postavke potrebno oblikovati rezervacije vrednotenja. Ti dejavniki vključujejo časovno obdobje, potrebno za vzpostavitev varovanje pozicij/tveganj znotraj pozicije, nestanovitnost in povprečje razponov prodajnega/nakupnega tečaja, razpoložljivost tržnih kotacij (število in identiteta vzdrževalcev trga), nestanovitnost in povprečje trgovalnih obsegov, koncentracije na trgu, staranje pozicij, obseg, v katerem se vrednotenje opira na uporabo notranjega modela, in vpliv drugih tveganj, povezanih z uporabo modela.

| 12. | Pri uporabi vrednotenja, ki ga opravi tretja oseba, ali vrednotenja z uporabo notranjega modela institucije same ocenijo, ali bodo naredile oz. upoštevale prilagoditve vrednotenja. Poleg tega institucije preučijo potrebo po oblikovanju rezervacij za manj likvidne pozicije in redno preverjajo njihovo ustreznost. |
| --- | --- |

12.

Pri uporabi vrednotenja, ki ga opravi tretja oseba, ali vrednotenja z uporabo notranjega modela institucije same ocenijo, ali bodo naredile oz. upoštevale prilagoditve vrednotenja. Poleg tega institucije preučijo potrebo po oblikovanju rezervacij za manj likvidne pozicije in redno preverjajo njihovo ustreznost.

| 13. | Če prilagoditve vrednotenja/rezervacije povzročijo materialno pomembne izgube v tekočem finančnem letu, se slednje odštejejo od lastnih sredstev institucije v skladu s točko (k) člena 57 Direktive 2006/.../ES. |
| --- | --- |

13.

Če prilagoditve vrednotenja/rezervacije povzročijo materialno pomembne izgube v tekočem finančnem letu, se slednje odštejejo od lastnih sredstev institucije v skladu s točko (k) člena 57 Direktive 2006/.../ES.

| 14. | Drugi dobički/izgube iz naslova prilagoditev vrednotenja/rezervacij se vključijo v izračun „čistih dobičkov iz trgovalne knjige“, navedenih v točki (b) člena 13(2), in se v skladu z navedenimi določbami dodajo/odštejejo od dodatnih lastnih sredstev, primernih za pokrivanje za tržna tveganja. |
| --- | --- |

14.

Drugi dobički/izgube iz naslova prilagoditev vrednotenja/rezervacij se vključijo v izračun „čistih dobičkov iz trgovalne knjige“, navedenih v točki (b) člena 13(2), in se v skladu z navedenimi določbami dodajo/odštejejo od dodatnih lastnih sredstev, primernih za pokrivanje za tržna tveganja.

| 15. | Prilagoditve/rezervacije vrednotenja, ki presegajo tiste iz računovodskega okvira, veljavnega za institucijo, se obravnavajo v skladu z odstavkom 13, če povzročijo materialno pomembno izgubo, drugače pa v skladu z odstavkom 14. |
| --- | --- |

15.

Prilagoditve/rezervacije vrednotenja, ki presegajo tiste iz računovodskega okvira, veljavnega za institucijo, se obravnavajo v skladu z odstavkom 13, če povzročijo materialno pomembno izgubo, drugače pa v skladu z odstavkom 14.

Del C — Notranja varovanja

| 1. | Notranje varovanje pred tveganji je pozicija, ki bistveno ali povsem izloči tveganje, vsebovano v poziciji ali nizu pozicij, ki ne izhajajo iz trgovalne knjige. Pozicije notranjega varovanja pred tveganji, so primerne za isto obravnavo kot postavke oz. pozicije trgovalne knjige, pod pogojem, da so namenjene trgovanju in da so izpolnjena splošna merila, ki se nanašajo na namen trgovanja in preudarno vrednotenje, določena v delih A in B. Pri tem se upošteva zlasti naslednje:






  a) | prvotni namen pozicij notranjega varovanja pred tveganji ni izogibanje ali zmanjšanje kapitalskih zahtev; |
| --- | --- | --- |

1.

Notranje varovanje pred tveganji je pozicija, ki bistveno ali povsem izloči tveganje, vsebovano v poziciji ali nizu pozicij, ki ne izhajajo iz trgovalne knjige. Pozicije notranjega varovanja pred tveganji, so primerne za isto obravnavo kot postavke oz. pozicije trgovalne knjige, pod pogojem, da so namenjene trgovanju in da so izpolnjena splošna merila, ki se nanašajo na namen trgovanja in preudarno vrednotenje, določena v delih A in B. Pri tem se upošteva zlasti naslednje:

a)

prvotni namen pozicij notranjega varovanja pred tveganji ni izogibanje ali zmanjšanje kapitalskih zahtev;

| b) | notranja varovanja pred tveganji so ustrezno dokumentirana in so predmet posebne notranje odobritve in revizijskih postopkov; |
| --- | --- |

b)

notranja varovanja pred tveganji so ustrezno dokumentirana in so predmet posebne notranje odobritve in revizijskih postopkov;

| c) | notranje transakcije, povezane z notranjim varovanjem pred tveganji, se opravljajo po tržnih pogojih; |
| --- | --- |

c)

notranje transakcije, povezane z notranjim varovanjem pred tveganji, se opravljajo po tržnih pogojih;

| d) | pretežni del tržnega tveganja, ki izhaja iz notranjega varovanja pred tveganji, se upravlja dinamično znotraj dovoljenih limitov v trgovalni knjigi; in |
| --- | --- |

d)

pretežni del tržnega tveganja, ki izhaja iz notranjega varovanja pred tveganji, se upravlja dinamično znotraj dovoljenih limitov v trgovalni knjigi; in

| e) | notranje transakcije se skrbno spremljajo. |
| --- | --- |

e)

notranje transakcije se skrbno spremljajo.

Tako spremljanje se zagotovi z ustreznimi postopki.

| 2. | Obravnava iz odstavka 1 se uporablja brez poseganja v izračun kapitalske zahteve, ki velja za „stran pozicije notranjega varovanja pred tveganji, ki ne izhaja iz trgovalne knjige“. |
| --- | --- |

2.

Obravnava iz odstavka 1 se uporablja brez poseganja v izračun kapitalske zahteve, ki velja za „stran pozicije notranjega varovanja pred tveganji, ki ne izhaja iz trgovalne knjige“.

| 3. | Brez poseganja v določbe odstavkov 1 in 2, kadar institucija varuje izpostavljenosti bančne knjige z uporabo kreditnega izvedenega finančnega instrumenta iz trgovalne knjige (z uporabo notranjega varovanja), se šteje, da izpostavljenost bančne knjige ni varovana za namene izračuna kapitalskih zahtev, razen če institucija kupi od primernega tretjega dajalca zavarovanja za izpostavljenost bančne knjige kupi kreditni izvedeni finančni instrument, ki izpolnjuje zahteve, določene v odstavku 19 dela 2 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES. Če je tako zavarovanje tretje osebe kupljeno in priznano kot varovanje za postavko bančne knjige za namene izračunavanja kapitalskih zahtev, v trgovalno knjigo ne bi bila vključena niti notranje varovanje s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom niti zunanje varovanje s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom za namene izračunavanja kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

3.

Brez poseganja v določbe odstavkov 1 in 2, kadar institucija varuje izpostavljenosti bančne knjige z uporabo kreditnega izvedenega finančnega instrumenta iz trgovalne knjige (z uporabo notranjega varovanja), se šteje, da izpostavljenost bančne knjige ni varovana za namene izračuna kapitalskih zahtev, razen če institucija kupi od primernega tretjega dajalca zavarovanja za izpostavljenost bančne knjige kupi kreditni izvedeni finančni instrument, ki izpolnjuje zahteve, določene v odstavku 19 dela 2 Priloge VIII k Direktivi 2006/.../ES. Če je tako zavarovanje tretje osebe kupljeno in priznano kot varovanje za postavko bančne knjige za namene izračunavanja kapitalskih zahtev, v trgovalno knjigo ne bi bila vključena niti notranje varovanje s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom niti zunanje varovanje s kreditnim izvedenim finančnim instrumentom za namene izračunavanja kapitalskih zahtev.

Del D — Vključitev v trgovalno knjigo

| 1. | Institucije imajo jasno opredeljene politike in postopke za določanje, katere pozicije je potrebno vključiti v trgovalno knjigo za namene izračuna kapitalskih zahtev, v skladu z merili, določenimi v členu 11, in ob upoštevanju sposobnosti in izkušenj, ki jih ima institucija na področju upravljanja s tveganji. Skladnost s temi politikami in postopki je v celoti dokumentirana in je predmet rednih pregledov notranje revizijske službe. |
| --- | --- |

1.

Institucije imajo jasno opredeljene politike in postopke za določanje, katere pozicije je potrebno vključiti v trgovalno knjigo za namene izračuna kapitalskih zahtev, v skladu z merili, določenimi v členu 11, in ob upoštevanju sposobnosti in izkušenj, ki jih ima institucija na področju upravljanja s tveganji. Skladnost s temi politikami in postopki je v celoti dokumentirana in je predmet rednih pregledov notranje revizijske službe.

| 2. | Institucije imajo jasno opredeljene politike in postopke za celovito upravljanje trgovalne knjige. Te politike in postopki vključujejo najmanj:






  a) | posle, za katere institucija meni, da so namenjeni trgovanju in spadajo trgovalni knjigi za namene izračuna kapitalskih zahtev; |
| --- | --- | --- |

2.

Institucije imajo jasno opredeljene politike in postopke za celovito upravljanje trgovalne knjige. Te politike in postopki vključujejo najmanj:

a)

posle, za katere institucija meni, da so namenjeni trgovanju in spadajo trgovalni knjigi za namene izračuna kapitalskih zahtev;

| b) | obseg, v katerem se lahko pozicije vrednoti po dnevnih tržnih cenah na aktivnem, dvosmernem likvidnem trgu; |
| --- | --- |

b)

obseg, v katerem se lahko pozicije vrednoti po dnevnih tržnih cenah na aktivnem, dvosmernem likvidnem trgu;

| c) | za pozicije, ki se vrednotijo na z uporabo notranjega modela, obseg, v katerem lahko institucija:






  i) | ugotovi vsa bistvena tveganja te pozicije; |
| --- | --- | --- |

c)

za pozicije, ki se vrednotijo na z uporabo notranjega modela, obseg, v katerem lahko institucija:

i)

ugotovi vsa bistvena tveganja te pozicije;

| ii) | zagotovi varovanje za vsa bistvena tveganja pozicij z instrumenti, za katere obstaja aktivni, dvosmerni likvidni trg; in |
| --- | --- |

ii)

zagotovi varovanje za vsa bistvena tveganja pozicij z instrumenti, za katere obstaja aktivni, dvosmerni likvidni trg; in

| iii) | naredi zanesljive ocene za ključne predpostavke in parametre, ki se uporabljajo v notranjem modelu; |
| --- | --- |

iii)

naredi zanesljive ocene za ključne predpostavke in parametre, ki se uporabljajo v notranjem modelu;

| d) | obseg, v katerem lahko institucija in v katerem se od nje zahteva, da pripravi vrednotenja za pozicijo, ki je lahko predmet doslednega zunanjega ovrednotenja; |
| --- | --- |

d)

obseg, v katerem lahko institucija in v katerem se od nje zahteva, da pripravi vrednotenja za pozicijo, ki je lahko predmet doslednega zunanjega ovrednotenja;

| e) | obseg, v katerem bi lahko zakonske omejitve ali druge operativne zahteve ovirale sposobnost institucije, da proda ali zagotovi varovanje pozicije na kratek rok; |
| --- | --- |

e)

obseg, v katerem bi lahko zakonske omejitve ali druge operativne zahteve ovirale sposobnost institucije, da proda ali zagotovi varovanje pozicije na kratek rok;

| f) | obseg, v katerem lahko institucija in v katerem se od nje zahteva, da aktivno upravlja s tveganji v zvezi z pozicijo v okviru svojega trgovanja; in |
| --- | --- |

f)

obseg, v katerem lahko institucija in v katerem se od nje zahteva, da aktivno upravlja s tveganji v zvezi z pozicijo v okviru svojega trgovanja; in

| g) | obseg, v katerem lahko institucija prenaša tveganje ali pozicije med bančno in trgovalno knjigo ter kriterije za take prenose. |
| --- | --- |

g)

obseg, v katerem lahko institucija prenaša tveganje ali pozicije med bančno in trgovalno knjigo ter kriterije za take prenose.

| 3. | Pristojni organi lahko dovolijo institucijam, da pozicije v trgovalni knjigi, določene v členu 57(l), (m) in (n) Direktive 2006/.../ES, obravnavajo kot lastniške instrumente ali dolžniške instrumente, če je to primerno in če kreditna institucija dokaže, da je aktivni vzdrževalec trga. V tem primeru mora imeti institucija ustrezne sisteme in kontrole za spremljanje trgovanja s primernimi instrumenti lastnih sredstev. |
| --- | --- |

3.

Pristojni organi lahko dovolijo institucijam, da pozicije v trgovalni knjigi, določene v členu 57(l), (m) in (n) Direktive 2006/.../ES, obravnavajo kot lastniške instrumente ali dolžniške instrumente, če je to primerno in če kreditna institucija dokaže, da je aktivni vzdrževalec trga. V tem primeru mora imeti institucija ustrezne sisteme in kontrole za spremljanje trgovanja s primernimi instrumenti lastnih sredstev.

| 4. | Trgovanje s postavkami, podobnimi poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, ki jih institucija vključi v svojo bančno knjigo, se lahko vključijo v trgovalno knjigo za namene kapitalskih zahtev, če tako obravnava vse take posle. Za ta namen so posli, ki so povezani s trgovanjem in so podobni poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, opredeljeni kot posli, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 11(2) in dela A Priloge VII, pri čemer sta obe strani pozicij v obliki denarnih sredstev ali vrednostnih papirjev, ki jih je mogoče vključiti v trgovalno knjigo. Ne glede na to, kje se vključijo, so vsi posli, podobni poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, predmet izračuna kapitalske zahteve za kreditno tveganje nasprotne stranke v bančni knjigi (CCR). |
| --- | --- |

4.

Trgovanje s postavkami, podobnimi poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, ki jih institucija vključi v svojo bančno knjigo, se lahko vključijo v trgovalno knjigo za namene kapitalskih zahtev, če tako obravnava vse take posle. Za ta namen so posli, ki so povezani s trgovanjem in so podobni poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, opredeljeni kot posli, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 11(2) in dela A Priloge VII, pri čemer sta obe strani pozicij v obliki denarnih sredstev ali vrednostnih papirjev, ki jih je mogoče vključiti v trgovalno knjigo. Ne glede na to, kje se vključijo, so vsi posli, podobni poslom začasne prodaje/začasnega nakupa, predmet izračuna kapitalske zahteve za kreditno tveganje nasprotne stranke v bančni knjigi (CCR).

PRILOGA VIII

RAZVELJAVLJENE DIREKTIVE

DEL A

RAZVELJAVLJENE DIREKTIVE SKUPAJ Z NJIHOVIMI SPREMEMBAMI

(iz člena 52)

Direktiva Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij

Direktiva 98/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o spremembi Direktive Sveta 93/6/EGS o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij

Direktiva 98/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o spremembi člena 12 Direktive Sveta 77/780/EGS o začetku upravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij, členov 2, 5, 6, 7, 8 in Prilog II in III Direktive Sveta 89/647/EGS o stopnji plačilne sposobnosti za kreditne institucije ter člena 2 in Priloge II k Direktivi Sveta 93/6/EGS o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij

Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih podjetij v finančnem konglomeratu in o spremembi Direktiv Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter Direktiv 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Samo člen 26

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembi Direktiv Sveta 85/611/EGS in 93/6/EGS ter Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS

Samo člen 67

DEL B

ROKI ZA IZVEDBO

(iz člena 52)

| Direktiva | | Rok za izvedbo |
| --- | --- | --- |
| Direktiva Sveta 93/6/EGS | | 1.7.1995 |
| Direktiva 98/31/ES | | 21.7.2000 |
| Direktiva 98/33/ES | | 21.7.2000 |
| Direktiva 2002/87/ES | | 11.8.2004 |
| Direktiva 2004/39/ES | | 30.4.2006/31.1.2007 |
| Direktiva 2005/1/ES | | 13.5.2005 |

Direktiva

Rok za izvedbo

Direktiva Sveta 93/6/EGS

1.7.1995

Direktiva 98/31/ES

21.7.2000

Direktiva 98/33/ES

21.7.2000

Direktiva 2002/87/ES

11.8.2004

Direktiva 2004/39/ES

30.4.2006/31.1.2007

Direktiva 2005/1/ES

13.5.2005

PRILOGA IX

KORELACIJSKA TABELA

| Ta direktiva | Direktiva 93/6/EGS | Direktiva 98/31/ES | Direktiva 98/33/ES | Direktiva 2002/87/ES | Direktiva 2004/39/ES |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prvi stavek člena 1(1) | | | | | |
| Drugi stavek in (2) člena 1(1) | Člen 1 | | | | |
| Člen 2(1) | | | | | |
| Člen 2(2) | Člen 7(3) | | | | |
| Člen 3(1)(a) | Člen 2(1) | | | | |
| Člen 3(1)(b) | Člen 2(2) | | | | Člen 67(1) |
| Člen 3(1)(c) do (e) | Člen 2(3) do (5) | | | | |
| Člen 3(1)(f) do (g) | | | | | |
| Člen 3(1)(h) | Člen 2(10) | | | | |
| Člen 3(1)(i) | Člen 2(11) | | Člen 3(1) | | |
| Člen 3(1)(j) | Člen 2(14) | | | | |
| Člen 3(1)(k) in (l) | Člen 2(15) in (16) | Člen 1(1)(b) | | | |
| Člen 3(1)(m) | Člen 2(17) | Člen 1(1)(c) | | | |
| Člen 3(1)(n) | Člen 2(18) | Člen 1(1)(d) | | | |
| Člen 3(1)(o) do (q) | Člen 2(19) do (21) | | | | |
| Člen 3(1)(r) | Člen 2(23) | | | | |
| Člen 3(1)(s) | Člen 2(26) | | | | |
| Člen 3(2) | Člen 2(7) in (8) | | | | |
| Člen 3(3)(a) in (b) | Člen 7(3) | | | Člen 26 | |
| Člen 3(3)(c) | Člen 7(3) | | | | |
| Člen 4 | Člen 2(24) | | | | |
| Člen 5 | Člen 3(1) in (2) | | | | |
| Člen 6 | Člen 3(4) | | | | Člen 67(2) |
| Člen 7 | Člen 3(4a) | | | | Člen 67(3) |
| Člen 8 | Člen 3(4b) | | | | Člen 67(3) |
| Člen 9 | Člen 3(3) | | | | |
| Člen 10 | Člen 3(5) do (8) | | | | |
| Člen 11 | Člen 2(6) | | | | |
| Prvi odstavek člena 12 | Člen 2(25) | | | | |
| Drugi odstavek člena 12 | | | | | |
| Prvi pododstavek člena 13(1) | Prvi pododstavek Priloge V(1) | | | | |
| Drugi pododstavek člena 13(1) in odstavki (2) do (5) | Drugi pododstavek Priloge V(1) in odstavka (2) do (5) | Člen 1(7) in Priloga 4(a)(b) | | | |
| Člen 14 | Priloga V(6) in (7) | Priloga 4(c) | | | |
| Člen 15 | Priloga V(8) | | | | |
| Člen 16 | Priloga V(9) | | | | |
| Člen 17 | | | | | |
| Prvi pododstavek člena 18(1) | Prvi pododstavek člena 4(1) | | | | |
| Člen 18(1)(a) in (b) | Člen 4(1)(i) in (ii) | Člen 1(2) | | | |
| Člen 18(2) do (4) | Člen 4(6) do (8) | | | | |
| Člen 19(1) | | | | | |
| Člen 19(2) | Člen 11(2) | | | | |
| Člen 19(3) | | | | | |
| Člen 20 | | | | | |
| Člen 21 | Priloga IV | | | | |
| Člen 22 | | | | | |
| Prvi in drugi odstavek člena 23 | Člen 7(5) in (6) | | | | |
| Tretji pododstavek člena 23 | | | | | |
| Člen 24 | | | | | |
| Člen 25 | | | | | |
| Člen 26(1) | Člen 7(10) | Člen 1(4) | | | |
| Člen 26(2) do (4) | Člen 7(11) do (13) | | | | |
| Člen 27 | Člen 7(14) in (15) | | | | |
| Člen 28(1) | Člen 5(1) | | | | |
| Člen 28(2) | Člen 5(2) | Člen 1(3) | | | |
| Člen 28(3) | | | | | |
| Člen 29(1)(a) do (c) in naslednja dva pododstavka | Priloga VI(2) | | | | |
| Zadnji pododstavek člena 29(1) | | | | | |
| Člen 29(2) | Priloga VI(3) | | | | |
| Prvi pododstavek člena 30(1) in odstavek (2) | Priloga VI(4) in (5) | | | | |
| Drugi pododstavek člena 30(2) | | | | | |
| Člen 30(3) in (4) | Priloga VI(6) in (7) | | | | |
| Člen 31 | Priloga VI(8)(1), (2) prvi stavek, odstavki (3) do (5) | | | | |
| Člen 32 | Priloga VI(9) in (10) | | | | |
| Člen 33(1) in (2) | | | | | |
| Člen 33(3) | Člen 6(2) | | | | |
| Člen 34 | | | | | |
| Člen 35(1) do (4) | Člen 8(1) do (4) | | | | |
| Člen 35(5) | Prvi stavek člena 8(5) | Člen 1(5) | | | |
| Člen 36 | Člen 9(1) do (3) | | | | |
| Člen 37 | | | | | |
| Člen 38 | Člen 9(4) | | | | |
| Člen 39 | | | | | |
| Člen 40 | Člen 2(9) | | | | |
| Člen 41 | | | | | |
| Člen 42(1)(a) do (c) | Prva, druga in tretja alinea člena 10 | | | | |
| Člen 42(1)(d) in (e) | | | | | |
| Člen 42(1)(f) | Četrta alinea člena 10 | | | | |
| Člen 42(1)(g) | | | | | |
| Člen 43 | | | | | |
| Člen 44 | | | | | |
| Člen 45 | | | | | |
| Člen 46 | Člen 12 | | | | |
| Člen 47 | | | | | |
| Člen 48 | | | | | |
| Člen 49 | | | | | |
| Člen 50 | Člen 15 | | | | |
| Priloga I(1) do (4) | Priloga I(1) do (4) | | | | |
| Zadnji pododstavek Priloge I(4) | Člen 2(22) | | | | |
| Priloga I(5) do (7) | Priloga I(5) do (7) | | | | |
| Priloga I(8) | | | | | |
| Priloga I(9) do (11) | Priloga I(8) do (10) | | | | |
| Priloga I(12) do (14) | Priloga I(12) do (14) | | | | |
| Priloga I(15) in (16) | Člen 2(12) | | | | |
| Priloga I(17) do (41) | Priloga I(15) do (39) | | | | |
| Priloga I(42) do (56) | | | | | |
| Priloga II(1) in (2) | Priloga II(1) in (2) | | | | |
| Priloga II(3) do (11) | | | | | |
| Priloga III(1) | Prvi pododstavek Priloge III(1) | Člen 1(7) in Priloga 3(a) | | | |
| Priloga III(2) | Priloga III(2) | | | | |
| Prvi do tretji pododstavek Priloge III(2.1) | Priloga III(3.1) | Člen 1(7) in Priloga 3(b) | | | |
| Četrti pododstavek Priloge III(2.1) | | | | | |
| Peti pododstavek Priloge III(2.1) | Priloga III(3.2) | Člen 1(7) in Priloga 3(b) | | | |
| Priloga III(2.2), (3), (3.1) | Priloga III(4) do (6) | Člen 1(7) in Priloga 3(c) | | | |
| Priloga III(3.2) | Priloga III(8) | | | | |
| Priloga III(4) | Priloga III(11) | | | | |
| Priloga IV(1) do (20) | Priloga VII(1) do (20) | Člen 1(7) in Priloga 5 | | | |
| Priloga IV(21) | Člen 11a | Člen 1(6) | | | |
| Četrti pododstavek Priloge V(1) do (12) | Priloga VIII(1) do (13)(ii) | Člen 1(7) in Priloga 5 | | | |
| Priloga V(12) peti pododstavek | | | | | |
| Priloga V(12) šesti pododstavek k (13) | Priloga VIII(13)(iii) do (14) | Člen 1(7) in Priloga 5 | | | |
| Priloga VI | Priloga VI(8)(2) po prvem stavku | | | | |
| Priloga VII | | | | | |
| Priloga VIII | | | | | |
| Priloga IX | | | | | |

Ta direktiva

Direktiva 93/6/EGS

Direktiva 98/31/ES

Direktiva 98/33/ES

Direktiva 2002/87/ES

Direktiva 2004/39/ES

Prvi stavek člena 1(1)

Drugi stavek in (2) člena 1(1)

Člen 1

Člen 2(1)

Člen 2(2)

Člen 7(3)

Člen 3(1)(a)

Člen 2(1)

Člen 3(1)(b)

Člen 2(2)

Člen 67(1)

Člen 3(1)(c) do (e)

Člen 2(3) do (5)

Člen 3(1)(f) do (g)

Člen 3(1)(h)

Člen 2(10)

Člen 3(1)(i)

Člen 2(11)

Člen 3(1)

Člen 3(1)(j)

Člen 2(14)

Člen 3(1)(k) in (l)

Člen 2(15) in (16)

Člen 1(1)(b)

Člen 3(1)(m)

Člen 2(17)

Člen 1(1)(c)

Člen 3(1)(n)

Člen 2(18)

Člen 1(1)(d)

Člen 3(1)(o) do (q)

Člen 2(19) do (21)

Člen 3(1)(r)

Člen 2(23)

Člen 3(1)(s)

Člen 2(26)

Člen 3(2)

Člen 2(7) in (8)

Člen 3(3)(a) in (b)

Člen 7(3)

Člen 26

Člen 3(3)(c)

Člen 7(3)

Člen 4

Člen 2(24)

Člen 5

Člen 3(1) in (2)

Člen 6

Člen 3(4)

Člen 67(2)

Člen 7

Člen 3(4a)

Člen 67(3)

Člen 8

Člen 3(4b)

Člen 67(3)

Člen 9

Člen 3(3)

Člen 10

Člen 3(5) do (8)

Člen 11

Člen 2(6)

Prvi odstavek člena 12

Člen 2(25)

Drugi odstavek člena 12

Prvi pododstavek člena 13(1)

Prvi pododstavek Priloge V(1)

Drugi pododstavek člena 13(1) in odstavki (2) do (5)

Drugi pododstavek Priloge V(1) in odstavka (2) do (5)

Člen 1(7) in Priloga 4(a)(b)

Člen 14

Priloga V(6) in (7)

Priloga 4(c)

Člen 15

Priloga V(8)

Člen 16

Priloga V(9)

Člen 17

Prvi pododstavek člena 18(1)

Prvi pododstavek člena 4(1)

Člen 18(1)(a) in (b)

Člen 4(1)(i) in (ii)

Člen 1(2)

Člen 18(2) do (4)

Člen 4(6) do (8)

Člen 19(1)

Člen 19(2)

Člen 11(2)

Člen 19(3)

Člen 20

Člen 21

Priloga IV

Člen 22

Prvi in drugi odstavek člena 23

Člen 7(5) in (6)

Tretji pododstavek člena 23

Člen 24

Člen 25

Člen 26(1)

Člen 7(10)

Člen 1(4)

Člen 26(2) do (4)

Člen 7(11) do (13)

Člen 27

Člen 7(14) in (15)

Člen 28(1)

Člen 5(1)

Člen 28(2)

Člen 5(2)

Člen 1(3)

Člen 28(3)

Člen 29(1)(a) do (c) in naslednja dva pododstavka

Priloga VI(2)

Zadnji pododstavek člena 29(1)

Člen 29(2)

Priloga VI(3)

Prvi pododstavek člena 30(1) in odstavek (2)

Priloga VI(4) in (5)

Drugi pododstavek člena 30(2)

Člen 30(3) in (4)

Priloga VI(6) in (7)

Člen 31

Priloga VI(8)(1), (2) prvi stavek, odstavki (3) do (5)

Člen 32

Priloga VI(9) in (10)

Člen 33(1) in (2)

Člen 33(3)

Člen 6(2)

Člen 34

Člen 35(1) do (4)

Člen 8(1) do (4)

Člen 35(5)

Prvi stavek člena 8(5)

Člen 1(5)

Člen 36

Člen 9(1) do (3)

Člen 37

Člen 38

Člen 9(4)

Člen 39

Člen 40

Člen 2(9)

Člen 41

Člen 42(1)(a) do (c)

Prva, druga in tretja alinea člena 10

Člen 42(1)(d) in (e)

Člen 42(1)(f)

Četrta alinea člena 10

Člen 42(1)(g)

Člen 43

Člen 44

Člen 45

Člen 46

Člen 12

Člen 47

Člen 48

Člen 49

Člen 50

Člen 15

Priloga I(1) do (4)

Priloga I(1) do (4)

Zadnji pododstavek Priloge I(4)

Člen 2(22)

Priloga I(5) do (7)

Priloga I(5) do (7)

Priloga I(8)

Priloga I(9) do (11)

Priloga I(8) do (10)

Priloga I(12) do (14)

Priloga I(12) do (14)

Priloga I(15) in (16)

Člen 2(12)

Priloga I(17) do (41)

Priloga I(15) do (39)

Priloga I(42) do (56)

Priloga II(1) in (2)

Priloga II(1) in (2)

Priloga II(3) do (11)

Priloga III(1)

Prvi pododstavek Priloge III(1)

Člen 1(7) in Priloga 3(a)

Priloga III(2)

Priloga III(2)

Prvi do tretji pododstavek Priloge III(2.1)

Priloga III(3.1)

Člen 1(7) in Priloga 3(b)

Četrti pododstavek Priloge III(2.1)

Peti pododstavek Priloge III(2.1)

Priloga III(3.2)

Člen 1(7) in Priloga 3(b)

Priloga III(2.2), (3), (3.1)

Priloga III(4) do (6)

Člen 1(7) in Priloga 3(c)

Priloga III(3.2)

Priloga III(8)

Priloga III(4)

Priloga III(11)

Priloga IV(1) do (20)

Priloga VII(1) do (20)

Člen 1(7) in Priloga 5

Priloga IV(21)

Člen 11a

Člen 1(6)

Četrti pododstavek Priloge V(1) do (12)

Priloga VIII(1) do (13)(ii)

Člen 1(7) in Priloga 5

Priloga V(12) peti pododstavek

Priloga V(12) šesti pododstavek k (13)

Priloga VIII(13)(iii) do (14)

Člen 1(7) in Priloga 5

Priloga VI

Priloga VI(8)(2) po prvem stavku

Priloga VII

Priloga VIII

Priloga IX

P6_TA(2005)0353

Zakonsko predpisane revizije letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze in spremembi Direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0177) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0177) (1),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 44(2)(g) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0005/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 44(2)(g) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0005/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za industrijo, raziskave in energijo (A6-0224/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za industrijo, raziskave in energijo (A6-0224/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0065

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, ki spreminja Direktivi Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 44(2)(g) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Četrta Direktiva Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (3), Sedma Direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o konsolidiranih računovodskih izkazi (4), Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (5) in Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (6) zahtevajo, da revizijo letnih računovodskih izkazov ali konsolidiranih računovodskih izkazov opravi ena ali več oseb, ki so pooblaščene za opravljanje takih revizij. |
| --- | --- |

(1)

Četrta Direktiva Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb (3), Sedma Direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o konsolidiranih računovodskih izkazi (4), Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (5) in Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic (6) zahtevajo, da revizijo letnih računovodskih izkazov ali konsolidiranih računovodskih izkazov opravi ena ali več oseb, ki so pooblaščene za opravljanje takih revizij.

| (2) | Pogoji za dovoljenja za osebe, pooblaščene za opravljanje obvezne revizije, so bili določeni v Osmi direktivi Sveta 84/253/EGS z dne 10. aprila 1984, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o dovoljenjih za osebe, pooblaščene za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin (7). |
| --- | --- |

(2)

Pogoji za dovoljenja za osebe, pooblaščene za opravljanje obvezne revizije, so bili določeni v Osmi direktivi Sveta 84/253/EGS z dne 10. aprila 1984, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe o dovoljenjih za osebe, pooblaščene za izvajanje obvezne revizije računovodskih listin (7).

| (3) | Zaradi pomanjkanja usklajenosti pristopa do obvezne revizije v Skupnosti je Komisija v svojem sporočilu iz leta 1998 „Obvezna revizija v Evropski uniji: pot naprej“
   (8), predlagala ustanovitev Odbora za revizijo, ki bi lahko oblikoval nadaljnje ukrepe v tesnem sodelovanju računovodske stroke in držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi pomanjkanja usklajenosti pristopa do obvezne revizije v Skupnosti je Komisija v svojem sporočilu iz leta 1998 „Obvezna revizija v Evropski uniji: pot naprej“
   (8), predlagala ustanovitev Odbora za revizijo, ki bi lahko oblikoval nadaljnje ukrepe v tesnem sodelovanju računovodske stroke in držav članic.

| (4) | Na podlagi dela v tem odboru je Komisija novembra 2000 izdala Priporočilo o zagotavljanju kakovosti obvezne revizije v EU: minimalne zahteve
   (9) in maja 2002 Priporočilo o neodvisnosti zakonitih revizorjev v
  EU

  : zbirka temeljnih načel
   (10). |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi dela v tem odboru je Komisija novembra 2000 izdala Priporočilo o zagotavljanju kakovosti obvezne revizije v EU: minimalne zahteve
   (9) in maja 2002 Priporočilo o neodvisnosti zakonitih revizorjev v
  EU

  : zbirka temeljnih načel
   (10).

| (5) | Cilj te direktive je doseči bistveno, čeprav ne popolno, uskladitev zahtev na področju obveznih revizij. Države članice, ki zahtevajo obvezno revizijo, lahko določijo strožje zahteve, razen če je v tej direktivi določeno drugače. |
| --- | --- |

(5)

Cilj te direktive je doseči bistveno, čeprav ne popolno, uskladitev zahtev na področju obveznih revizij. Države članice, ki zahtevajo obvezno revizijo, lahko določijo strožje zahteve, razen če je v tej direktivi določeno drugače.

| (6) | Strokovne revizorske kvalifikacije zakonitih revizorjev na podlagi te direktive se štejejo za enakovredne. Zato države članice ne morejo več vztrajati, da morajo večino glasovalnih pravic v revizijskem podjetju imeti revizorji, ki jih odobrijo države članice, ali da morajo večino članov upravnega ali poslovodnega telesa revizijskega podjetja odobriti države članice. |
| --- | --- |

(6)

Strokovne revizorske kvalifikacije zakonitih revizorjev na podlagi te direktive se štejejo za enakovredne. Zato države članice ne morejo več vztrajati, da morajo večino glasovalnih pravic v revizijskem podjetju imeti revizorji, ki jih odobrijo države članice, ali da morajo večino članov upravnega ali poslovodnega telesa revizijskega podjetja odobriti države članice.

| (7) | Obvezna revizija zahteva ustrezno znanje na področjih, kot so pravo družb, davčno in socialno pravo. To znanje je treba preskusiti pred odobritvijo zakonitega revizorja iz druge države članice. |
| --- | --- |

(7)

Obvezna revizija zahteva ustrezno znanje na področjih, kot so pravo družb, davčno in socialno pravo. To znanje je treba preskusiti pred odobritvijo zakonitega revizorja iz druge države članice.

| (8) | Za zaščito tretjih oseb morajo biti vsi odobreni revizorji in revizijska podjetja vpisani v javno dostopnemu registru, ki vsebuje osnovne podatke o zakonitem revizorju ali revizijskem podjetju. |
| --- | --- |

(8)

Za zaščito tretjih oseb morajo biti vsi odobreni revizorji in revizijska podjetja vpisani v javno dostopnemu registru, ki vsebuje osnovne podatke o zakonitem revizorju ali revizijskem podjetju.

| (9) | Zakoniti revizorji se morajo držati najvišjih etičnih standardov. Zato morajo delovati v skladu s poklicno etiko
  , ki obsega vsaj njihovo funkcijo zastopanja javnega interesa, poštenost in nepristranskost, strokovno usposobljenost in primerno skrbnost. Funkcija zastopanja javnega interesa zakonitega revizorja pomeni, da se na kakovost njegovega dela zanaša širša skupnost oseb in ustanov. Visoka kakovost revizije prispeva k urejenemu delovanju trgov z izboljšanjem neoporečnost in učinkovitosti finančnih poročil. Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe v zvezi s poklicno etiko kot minimalne standarde. Pri tem se lahko obravnavajo načela iz Etičnega kodeksa Mednarodnega združenja računovodij (IFAC). |
| --- | --- |

(9)

Zakoniti revizorji se morajo držati najvišjih etičnih standardov. Zato morajo delovati v skladu s poklicno etiko
  , ki obsega vsaj njihovo funkcijo zastopanja javnega interesa, poštenost in nepristranskost, strokovno usposobljenost in primerno skrbnost. Funkcija zastopanja javnega interesa zakonitega revizorja pomeni, da se na kakovost njegovega dela zanaša širša skupnost oseb in ustanov. Visoka kakovost revizije prispeva k urejenemu delovanju trgov z izboljšanjem neoporečnost in učinkovitosti finančnih poročil. Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe v zvezi s poklicno etiko kot minimalne standarde. Pri tem se lahko obravnavajo načela iz Etičnega kodeksa Mednarodnega združenja računovodij (IFAC).

| (10) | Zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo spoštovati zasebnost svojih strank. Zato jih morajo zavezovati stroga pravila o zaupnosti in poklicni tajnosti, ki pa ne smejo ovirati pravilnega izvajanja
  te Direktive. Pravila o zaupnosti morajo veljati tudi za katerega koli zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje, ki ne sodeluje več pri posebni revizijski nalogi. |
| --- | --- |

(10)

Zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo spoštovati zasebnost svojih strank. Zato jih morajo zavezovati stroga pravila o zaupnosti in poklicni tajnosti, ki pa ne smejo ovirati pravilnega izvajanja
  te Direktive. Pravila o zaupnosti morajo veljati tudi za katerega koli zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje, ki ne sodeluje več pri posebni revizijski nalogi.

| (11) | Zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo biti pri opravljanju obvezne revizije neodvisni.
  Lahko obvestijo revidirani organ o zadevah, ki izhajajo iz revizije, toda morali bi se vzdržati procesov notranjega odločanja v revidiranem organu.
  Če se znajdejo v položaju,
  ko je njihova neodvisnost preveč ogrožena celo po uporabi zaščitnih ukrepov za omilitev te ogroženosti
  , morajo odstopiti od revizije ali
  se je vzdržati. Ugotovitev, da nek odnos ogroža revizorjevo neodvisnost, se lahko razlikuje po odnosu med revizorjem in revidiranim organom od odnosa med mrežo in revidiranim organom. Če državna zakonodaja določa ali dopušča, da je sodelujoči organ v smislu člena 2(14) ali podoben organ kot v členu 45 Direktive 86/635/EGS član neprofitne revizijske družbe, bi objektivna, razumna in informirana stranka ne mogla sklepati, da odnos, ki temelji na članstvu, ogroža neodvisnost zakonitega revizorja, pod pogojem, da ta revizijska družba ob izvajanju zakonite revizije v eni od svojih članic poskrbi, da revizorji, ki izvajajo revizijo, in tiste osebe, ki bi lahko vplivale na zakonitost revizije, ravnajo po načelu neodvisnosti. Primeri ogrožanja neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijske družbe so neposredni ali posredni finančni interes za revidirano družbo in opravljanje dodatnih storitev, ki niso povezane z revizijo
  .
  Tudi višina honorarjev, prejetih od ene revidirane družbe, in/ali struktura honorarjev lahko ogrozijo neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijske družbe. Vrste zaščitnih ukrepov za omilitev ali odstranitev te ogroženosti vključujejo prepovedi, omejitve, druge politike in postopke ter razkritje. Zakoniti revizorji in revizijske družbe morajo zavrniti kakršnokoli dodatno storitev, ki ni povezana z revizijo in bi lahko ogrozila njihovo neodvisnost. Komisija bi lahko sprejela izvedbene ukrepe za neodvisnost kot minimalne standarde. Ob tem bi Komisija lahko upoštevala načela iz priporočila Komisije z dne 16. maja 2002 o neodvisnosti zakonitih revizorjev v EU: zbirka temeljnih načel. Za določanje neodvisnosti revizorjev mora biti koncept „mreže“, v kateri delujejo revizorji, jasen. V tem oziru je treba upoštevati različne okoliščine, kot so primeri, v katerih lahko strukturo opišemo kot mrežo, ker je usmerjena k dobičku ali delitvi stroškov. Merila za dokazovanje obstoja mreže se presojajo in tehtajo na osnovi vseh razpoložljivih dejanskih okoliščin, kot je na primer obstoj skupnih rednih strank. |
| --- | --- |

(11)

Zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo biti pri opravljanju obvezne revizije neodvisni.
  Lahko obvestijo revidirani organ o zadevah, ki izhajajo iz revizije, toda morali bi se vzdržati procesov notranjega odločanja v revidiranem organu.
  Če se znajdejo v položaju,
  ko je njihova neodvisnost preveč ogrožena celo po uporabi zaščitnih ukrepov za omilitev te ogroženosti
  , morajo odstopiti od revizije ali
  se je vzdržati. Ugotovitev, da nek odnos ogroža revizorjevo neodvisnost, se lahko razlikuje po odnosu med revizorjem in revidiranim organom od odnosa med mrežo in revidiranim organom. Če državna zakonodaja določa ali dopušča, da je sodelujoči organ v smislu člena 2(14) ali podoben organ kot v členu 45 Direktive 86/635/EGS član neprofitne revizijske družbe, bi objektivna, razumna in informirana stranka ne mogla sklepati, da odnos, ki temelji na članstvu, ogroža neodvisnost zakonitega revizorja, pod pogojem, da ta revizijska družba ob izvajanju zakonite revizije v eni od svojih članic poskrbi, da revizorji, ki izvajajo revizijo, in tiste osebe, ki bi lahko vplivale na zakonitost revizije, ravnajo po načelu neodvisnosti. Primeri ogrožanja neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijske družbe so neposredni ali posredni finančni interes za revidirano družbo in opravljanje dodatnih storitev, ki niso povezane z revizijo
  .
  Tudi višina honorarjev, prejetih od ene revidirane družbe, in/ali struktura honorarjev lahko ogrozijo neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijske družbe. Vrste zaščitnih ukrepov za omilitev ali odstranitev te ogroženosti vključujejo prepovedi, omejitve, druge politike in postopke ter razkritje. Zakoniti revizorji in revizijske družbe morajo zavrniti kakršnokoli dodatno storitev, ki ni povezana z revizijo in bi lahko ogrozila njihovo neodvisnost. Komisija bi lahko sprejela izvedbene ukrepe za neodvisnost kot minimalne standarde. Ob tem bi Komisija lahko upoštevala načela iz priporočila Komisije z dne 16. maja 2002 o neodvisnosti zakonitih revizorjev v EU: zbirka temeljnih načel. Za določanje neodvisnosti revizorjev mora biti koncept „mreže“, v kateri delujejo revizorji, jasen. V tem oziru je treba upoštevati različne okoliščine, kot so primeri, v katerih lahko strukturo opišemo kot mrežo, ker je usmerjena k dobičku ali delitvi stroškov. Merila za dokazovanje obstoja mreže se presojajo in tehtajo na osnovi vseh razpoložljivih dejanskih okoliščin, kot je na primer obstoj skupnih rednih strank.

| (12) | V primerih samorevizije ali lastnega interesa, v katerih je treba varovati neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, se bi morala odločiti država članica in ne zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ali naj zakoniti revizor ali revizijsko podjetje odstopi od revizijskega posla ali se ga vzdrži za naročnika revizije. Vendar pa to ne bi smelo povzročiti položaja, v katerem bi imele države članice splošno dolžnost, da zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem preprečijo opravljanje storitev za naročnike revizije, ki niso povezane z revizijo. Za ugotavljanje, ali je neprimerno, da v primerih lastnega interesa ali samorevizije zakoniti revizor ali revizijsko podjetje ne izvaja obveznih revizij za ščitenje neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, bi bilo treba upoštevati, ali je revidirana enota javnega interesa izdala prenosljive vrednostne papirje, ki so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov

   (11). |
| --- | --- |

(12)

V primerih samorevizije ali lastnega interesa, v katerih je treba varovati neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, se bi morala odločiti država članica in ne zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ali naj zakoniti revizor ali revizijsko podjetje odstopi od revizijskega posla ali se ga vzdrži za naročnika revizije. Vendar pa to ne bi smelo povzročiti položaja, v katerem bi imele države članice splošno dolžnost, da zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem preprečijo opravljanje storitev za naročnike revizije, ki niso povezane z revizijo. Za ugotavljanje, ali je neprimerno, da v primerih lastnega interesa ali samorevizije zakoniti revizor ali revizijsko podjetje ne izvaja obveznih revizij za ščitenje neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, bi bilo treba upoštevati, ali je revidirana enota javnega interesa izdala prenosljive vrednostne papirje, ki so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov

   (11).

| (13) | Pomembno je zagotoviti stalno visoko kakovost obveznih revizij, ki jih zahteva zakonodaja Skupnosti. Zato morajo vse obvezne revizije potekati v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi.
  Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil

   (12)

  in ob upoštevanju izjave Komisije in Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2002 o izvajanju predpisov o finančnih storitvah. Tehnični odbor ali skupina za revidiranje bo pomagala Komisiji pri ocenjevanju tehnične ustreznosti vseh mednarodnih revizijskih standardov; vključiti mora tudi sistem javnih nadzornih organov držav članic. Da bi dosegli najvišjo raven uskladitve, države
  članice lahko predpišejo dodatne
  nacionalne
  revizijske postopke
  ali zahteve
  le, če ta potreba izhaja iz posebnih
  nacionalnih pravnih
  zahtev obvezne revizije
  letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov, ki jih ne vsebujejo sprejeti mednarodni revizijski standardi. Države članice lahko ohranijo dodatne revizijske postopke, dokler revizijski postopki ali zahteve niso vsebovani v naknadno sprejetih mednarodnih revizijskih standardih. Če bi sprejeti mednarodni revizijski standardi vseeno vsebovali revizijske postopke, izvajanje katerih bi povzročilo posebno pravno nasprotje z nacionalno zakonodajo zaradi posebnih nacionalnih zahtev v zvezi s področjem delovanja obvezne revizije, lahko države članice izločijo sporni del mednarodnih revizijskih standardov, dokler spori obstajajo, če veljajo ukrepi iz člena 26(3). Vsak dodatek ali izločitev s strani držav članic mora prispevati k visoki stopnji verodostojnosti letnih računovodskih izkazov družb in koristiti splošnemu interesu. Zgoraj navedeno pomeni, da lahko države članice na primer zahtevajo od nadzornega telesa dodatno revizijsko poročilo ali predpišejo druge zahteve na področju poročanja in revizije, ki temeljijo na nacionalnih pravilih o upravljanju podjetij. |
| --- | --- |

(13)

Pomembno je zagotoviti stalno visoko kakovost obveznih revizij, ki jih zahteva zakonodaja Skupnosti. Zato morajo vse obvezne revizije potekati v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi.
  Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil

   (12)

  in ob upoštevanju izjave Komisije in Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2002 o izvajanju predpisov o finančnih storitvah. Tehnični odbor ali skupina za revidiranje bo pomagala Komisiji pri ocenjevanju tehnične ustreznosti vseh mednarodnih revizijskih standardov; vključiti mora tudi sistem javnih nadzornih organov držav članic. Da bi dosegli najvišjo raven uskladitve, države
  članice lahko predpišejo dodatne
  nacionalne
  revizijske postopke
  ali zahteve
  le, če ta potreba izhaja iz posebnih
  nacionalnih pravnih
  zahtev obvezne revizije
  letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov, ki jih ne vsebujejo sprejeti mednarodni revizijski standardi. Države članice lahko ohranijo dodatne revizijske postopke, dokler revizijski postopki ali zahteve niso vsebovani v naknadno sprejetih mednarodnih revizijskih standardih. Če bi sprejeti mednarodni revizijski standardi vseeno vsebovali revizijske postopke, izvajanje katerih bi povzročilo posebno pravno nasprotje z nacionalno zakonodajo zaradi posebnih nacionalnih zahtev v zvezi s področjem delovanja obvezne revizije, lahko države članice izločijo sporni del mednarodnih revizijskih standardov, dokler spori obstajajo, če veljajo ukrepi iz člena 26(3). Vsak dodatek ali izločitev s strani držav članic mora prispevati k visoki stopnji verodostojnosti letnih računovodskih izkazov družb in koristiti splošnemu interesu. Zgoraj navedeno pomeni, da lahko države članice na primer zahtevajo od nadzornega telesa dodatno revizijsko poročilo ali predpišejo druge zahteve na področju poročanja in revizije, ki temeljijo na nacionalnih pravilih o upravljanju podjetij.

| (14) | Da bi Komisija
  sprejela mednarodni revizijski standard za uporabo v Skupnosti je potrebno, da je sprejet na mednarodni ravni in da je nastal ob sodelovanju vseh zainteresiranih strank po jasnem, odprtem in preglednem postopku, kar prispeva k verodostojnosti in kvaliteti letnih računovodskih izkazov in konsolidiranih računovodskih izkazov ter koristi splošnemu evropskemu interesu.
  Potrebo po sprejetju mednarodnega poročila revizijske prakse, kot dela standarda bi bilo treba oceniti v skladu s postopkom komitologije za vsak posamezni primer. Komisija zagotovi, da je pred začetkom postopka sprejetja opravljen pregled, ki pokaže, ali so te zahteve izpolnjene, in poroča članom revizijskega regulativnega odbora o rezultatih pregleda. |
| --- | --- |

(14)

Da bi Komisija
  sprejela mednarodni revizijski standard za uporabo v Skupnosti je potrebno, da je sprejet na mednarodni ravni in da je nastal ob sodelovanju vseh zainteresiranih strank po jasnem, odprtem in preglednem postopku, kar prispeva k verodostojnosti in kvaliteti letnih računovodskih izkazov in konsolidiranih računovodskih izkazov ter koristi splošnemu evropskemu interesu.
  Potrebo po sprejetju mednarodnega poročila revizijske prakse, kot dela standarda bi bilo treba oceniti v skladu s postopkom komitologije za vsak posamezni primer. Komisija zagotovi, da je pred začetkom postopka sprejetja opravljen pregled, ki pokaže, ali so te zahteve izpolnjene, in poroča članom revizijskega regulativnega odbora o rezultatih pregleda.

| (15) | V primeru konsolidiranih računovodskih izkazov je pomembna jasna opredelitev odgovornosti zakonitih revizorjev, ki revidirajo sestavne dele skupine.
  V ta namen bi moral
  revizor skupine
  biti
  v celoti odgovoren za revizijsko poročilo. |
| --- | --- |

(15)

V primeru konsolidiranih računovodskih izkazov je pomembna jasna opredelitev odgovornosti zakonitih revizorjev, ki revidirajo sestavne dele skupine.
  V ta namen bi moral
  revizor skupine
  biti
  v celoti odgovoren za revizijsko poročilo.

| (16) | Za doseganje večje primerljivosti med podjetji, ki uporabljajo enake revizijske standarde,
  in izboljšanje zaupanja javnosti v revizijsko funkcijo lahko
  Komisija
  sprejme
  skupno revizijsko poročilo za revizijo letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravljenih na podlagi odobrenih mednarodnih revizijskih standardov,
  razen če je bil ustrezen standard za takšno poročilo sprejet na ravni Skupnosti
  . |
| --- | --- |

(16)

Za doseganje večje primerljivosti med podjetji, ki uporabljajo enake revizijske standarde,
  in izboljšanje zaupanja javnosti v revizijsko funkcijo lahko
  Komisija
  sprejme
  skupno revizijsko poročilo za revizijo letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov, pripravljenih na podlagi odobrenih mednarodnih revizijskih standardov,
  razen če je bil ustrezen standard za takšno poročilo sprejet na ravni Skupnosti
  .

| (17) | Redni pregledi so dober način doseganja stalne visoke kakovosti obveznih revizij. Zato morajo biti zakoniti revizorji in revizijska podjetja podvrženi sistemu zagotavljanja kakovosti, ki je neodvisen od zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij.
  Za izvajanje člena 29 o sistemih zagotavljanja kakovosti lahko države članice zahtevajo, da se v primeru, ko imajo posamezni revizorji skupno politiko zagotavljanja kakovosti, upoštevajo le zahteve za revizijska podjetja. Države članice lahko organizirajo sistem zagotavljanja kakovosti na način, ki bo zahteval pregled zagotavljanja kakovosti vsakega revizorja vsaj vsakih 6 let. Glede na to bi moralo biti financiranje sistema zagotavljanja kakovosti brez neprimernih vplivov. Komisija mora biti sposobna sprejeti izvedbene ukrepe v zvezi z organizacijo sistemov zagotavljanja kakovosti in v zvezi s financiranjem v primerih, ko je zaupanje javnosti v sistem zagotavljanja kakovosti močno ogroženo. Države članice se spodbuja, da s pomočjo sistema javnega nadzora poiščejo usklajen pristop za izvajanje revizij zagotavljanja kakovosti, da se zadevne stranke izognejo naložitvi nepotrebnih obremenitev. |
| --- | --- |

(17)

Redni pregledi so dober način doseganja stalne visoke kakovosti obveznih revizij. Zato morajo biti zakoniti revizorji in revizijska podjetja podvrženi sistemu zagotavljanja kakovosti, ki je neodvisen od zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij.
  Za izvajanje člena 29 o sistemih zagotavljanja kakovosti lahko države članice zahtevajo, da se v primeru, ko imajo posamezni revizorji skupno politiko zagotavljanja kakovosti, upoštevajo le zahteve za revizijska podjetja. Države članice lahko organizirajo sistem zagotavljanja kakovosti na način, ki bo zahteval pregled zagotavljanja kakovosti vsakega revizorja vsaj vsakih 6 let. Glede na to bi moralo biti financiranje sistema zagotavljanja kakovosti brez neprimernih vplivov. Komisija mora biti sposobna sprejeti izvedbene ukrepe v zvezi z organizacijo sistemov zagotavljanja kakovosti in v zvezi s financiranjem v primerih, ko je zaupanje javnosti v sistem zagotavljanja kakovosti močno ogroženo. Države članice se spodbuja, da s pomočjo sistema javnega nadzora poiščejo usklajen pristop za izvajanje revizij zagotavljanja kakovosti, da se zadevne stranke izognejo naložitvi nepotrebnih obremenitev.

| (18) | Preiskave in ustrezne sankcije prispevajo k preprečevanju in popravljanju neustreznega opravljanja obvezne revizije. |
| --- | --- |

(18)

Preiskave in ustrezne sankcije prispevajo k preprečevanju in popravljanju neustreznega opravljanja obvezne revizije.

| (19) | Države članice bi morale organizirati učinkovit sistem javnega nadzora za zakonite revizorje in revizijska podjetja na podlagi nadzora v matični državi. Regulativni predpisi za javni nadzor morajo omogočiti učinkovito sodelovanje na ravni Skupnosti med nadzornimi službami držav članic.
  Pomembno je, da sistem javnega nadzora vodijo osebe, ki niso zaposlene na tem področju, vendar so usposobljene za delo na področju obvezne revizije. Vendar pa lahko države članice dovolijo manjšemu številu zaposlenih na tem področju, da sodelujejo pri upravljanju sistema javnega nadzora. Ti neizvajalci so lahko strokovnjaki, ki niso nikoli bili povezani s poklicem revizorja, ali bivši izvajalci, ki so zapustili poklic.
  Pristojni organi držav članic morajo medsebojno sodelovati, kadar je to potrebno za izvajanje nadzora nad zakonitimi revizorji ali revizijskimi podjetji, ki so jih sami pooblastili. Tako sodelovanje lahko pomembno prispeva k zagotavljanju stalne visoke kakovosti obveznih revizij v Skupnosti.
  Ker je pomembno zagotoviti učinkovito sodelovanje in usklajenost na evropski ravni med pristojnimi organi, ki jih imenujejo države članice, imenovanje ene same družbe, odgovorne za zagotavljanje sodelovanja, ne sme vplivati na možnost vsakega posameznega organa, da neposredno sodeluje z drugimi pristojnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale organizirati učinkovit sistem javnega nadzora za zakonite revizorje in revizijska podjetja na podlagi nadzora v matični državi. Regulativni predpisi za javni nadzor morajo omogočiti učinkovito sodelovanje na ravni Skupnosti med nadzornimi službami držav članic.
  Pomembno je, da sistem javnega nadzora vodijo osebe, ki niso zaposlene na tem področju, vendar so usposobljene za delo na področju obvezne revizije. Vendar pa lahko države članice dovolijo manjšemu številu zaposlenih na tem področju, da sodelujejo pri upravljanju sistema javnega nadzora. Ti neizvajalci so lahko strokovnjaki, ki niso nikoli bili povezani s poklicem revizorja, ali bivši izvajalci, ki so zapustili poklic.
  Pristojni organi držav članic morajo medsebojno sodelovati, kadar je to potrebno za izvajanje nadzora nad zakonitimi revizorji ali revizijskimi podjetji, ki so jih sami pooblastili. Tako sodelovanje lahko pomembno prispeva k zagotavljanju stalne visoke kakovosti obveznih revizij v Skupnosti.
  Ker je pomembno zagotoviti učinkovito sodelovanje in usklajenost na evropski ravni med pristojnimi organi, ki jih imenujejo države članice, imenovanje ene same družbe, odgovorne za zagotavljanje sodelovanja, ne sme vplivati na možnost vsakega posameznega organa, da neposredno sodeluje z drugimi pristojnimi organi držav članic.

| (20) | Da se zagotovi skladnost s členom 32(3) (Načela javnega nadzora) se šteje, da ima neizvajalec znanje na področjih, pomembnih za obvezno revizijo zaradi preteklih delovnih izkušenj ali znanja vsaj enega predmeta iz člena 8. |
| --- | --- |

(20)

Da se zagotovi skladnost s členom 32(3) (Načela javnega nadzora) se šteje, da ima neizvajalec znanje na področjih, pomembnih za obvezno revizijo zaradi preteklih delovnih izkušenj ali znanja vsaj enega predmeta iz člena 8.

| (21) | Zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje imenuje skupščina delničarjev
  ali članov
  revidirane družbe. Za zaščito neodvisnosti revizorja je pomembno, da mora biti njegova razrešitev mogoča le z utemeljenimi razlogi, ki jih je treba sporočiti organu ali organom, odgovornim za javni nadzor. |
| --- | --- |

(21)

Zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje imenuje skupščina delničarjev
  ali članov
  revidirane družbe. Za zaščito neodvisnosti revizorja je pomembno, da mora biti njegova razrešitev mogoča le z utemeljenimi razlogi, ki jih je treba sporočiti organu ali organom, odgovornim za javni nadzor.

| (22) | Družbe javnega interesa so bolj vidne in pomembnejše z gospodarskega vidika, zato morajo za obvezne revizije njihovih letnih računskih izkazov ali konsolidiranih računskih izkazov veljati strožje zahteve. |
| --- | --- |

(22)

Družbe javnega interesa so bolj vidne in pomembnejše z gospodarskega vidika, zato morajo za obvezne revizije njihovih letnih računskih izkazov ali konsolidiranih računskih izkazov veljati strožje zahteve.

| (23) | Notranji revizijski odbori in učinkovit sistem notranjega nadzora prispevajo k zmanjšanju finančnih, operativnih tveganj in tistih tveganj, ki izvirajo iz neupoštevanja predpisov, ter izboljšujejo kakovost finančnega poročanja.
  Države članice upoštevajo Priporočilo Komisije z dne 15. februarja 2005 o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta javnih družb in o komisijah upravnega odbora ali nadzornega sveta

   (13)

  , ki določa, kako se ustanovi in kako deluje revizijska komisija. Države članice lahko določijo, da funkcije, dodeljene revizijski komisiji ali telesu, ki izvaja enakovredne naloge, lahko izvaja upravno ali nadzorno telo v celoti. |
| --- | --- |

(23)

Notranji revizijski odbori in učinkovit sistem notranjega nadzora prispevajo k zmanjšanju finančnih, operativnih tveganj in tistih tveganj, ki izvirajo iz neupoštevanja predpisov, ter izboljšujejo kakovost finančnega poročanja.
  Države članice upoštevajo Priporočilo Komisije z dne 15. februarja 2005 o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta javnih družb in o komisijah upravnega odbora ali nadzornega sveta

   (13)

  , ki določa, kako se ustanovi in kako deluje revizijska komisija. Države članice lahko določijo, da funkcije, dodeljene revizijski komisiji ali telesu, ki izvaja enakovredne naloge, lahko izvaja upravno ali nadzorno telo v celoti.

| (24) | Glede na dolžnosti revizijske komisije v skladu s členom 41 ni zakoniti revizor ali revizijsko podjetje na noben način podrejen komisiji. |
| --- | --- |

(24)

Glede na dolžnosti revizijske komisije v skladu s členom 41 ni zakoniti revizor ali revizijsko podjetje na noben način podrejen komisiji.

| (25) | Države članice se lahko odločijo, da iz zahteve za revizijsko komisijo izvzamejo družbe v javnem interesu, ki so kolektivni naložbeni podjemi, katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu. Ta možnost upošteva dejstvo, da v primerih, kjer kolektivni naložbeni podjem deluje le za namen združevanja sredstev, zaposlitev revizijske komisije ne bo vedno primerna. Finančno poročanje in s tem povezana tveganja niso primerljiva s tistimi drugih družb v javnem interesu. Razen tega delujejo kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in njihove družbe za upravljanje v strogo določenem zakonodajnem okolju ter jih upravljajo posebni mehanizmi, kot so kontrole, ki jih izvajajo njihovi skrbniki. Za tiste kolektivne naložbene podjeme, ki niso usklajeni z Direktivo 85/611/EGS

   (14)

  , vendar so predmet enakih zaščitnih ukrepov, kot je predvideno v tej zadnji direktivi, se državam članicam, v tem posebnem primeru dovoli, da jim omogočijo enako obravnavo kot kolektivnim naložbenim podjemom, usklajenim z EU. |
| --- | --- |

(25)

Države članice se lahko odločijo, da iz zahteve za revizijsko komisijo izvzamejo družbe v javnem interesu, ki so kolektivni naložbeni podjemi, katerih prenosljivi vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu. Ta možnost upošteva dejstvo, da v primerih, kjer kolektivni naložbeni podjem deluje le za namen združevanja sredstev, zaposlitev revizijske komisije ne bo vedno primerna. Finančno poročanje in s tem povezana tveganja niso primerljiva s tistimi drugih družb v javnem interesu. Razen tega delujejo kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in njihove družbe za upravljanje v strogo določenem zakonodajnem okolju ter jih upravljajo posebni mehanizmi, kot so kontrole, ki jih izvajajo njihovi skrbniki. Za tiste kolektivne naložbene podjeme, ki niso usklajeni z Direktivo 85/611/EGS

   (14)

  , vendar so predmet enakih zaščitnih ukrepov, kot je predvideno v tej zadnji direktivi, se državam članicam, v tem posebnem primeru dovoli, da jim omogočijo enako obravnavo kot kolektivnim naložbenim podjemom, usklajenim z EU.

| (26) | Da se okrepi neodvisnost revizorjev za družbe javnega interesa, se morajo ključni revizijski partnerji, ki opravljajo revizijo teh družb, izmenjevati. Za organizacijo izmenjave morajo države članice zahtevati zamenjavo enega ali več ključnih revizijskih partnerjev, ki obravnavajo revidirano družbo, pri čemer omogočijo revizijskemu podjetju, s katerim so povezani ključni revizijski partnerji, da je še naprej zakoniti revizor te družbe. Kjer država članica meni, da je primerno za dosego določenih ciljev, lahko ta država članica kot drugo možnost zahteva zamenjavo revizijskega podjetja brez poseganja v člen 42(2). |
| --- | --- |

(26)

Da se okrepi neodvisnost revizorjev za družbe javnega interesa, se morajo ključni revizijski partnerji, ki opravljajo revizijo teh družb, izmenjevati. Za organizacijo izmenjave morajo države članice zahtevati zamenjavo enega ali več ključnih revizijskih partnerjev, ki obravnavajo revidirano družbo, pri čemer omogočijo revizijskemu podjetju, s katerim so povezani ključni revizijski partnerji, da je še naprej zakoniti revizor te družbe. Kjer država članica meni, da je primerno za dosego določenih ciljev, lahko ta država članica kot drugo možnost zahteva zamenjavo revizijskega podjetja brez poseganja v člen 42(2).

| (27) | Medsebojna povezanost kapitalskih trgov narekuje potrebo po zagotovitvi visoke kakovosti opravljenega dela revizorjev iz tretjih držav v zvezi s kapitalskim trgom Skupnosti. Zato morajo biti zadevni revizorji registrirani, da so vključeni v pregled zagotavljanja kakovosti ter sistem preiskav in sankcij. Odstopanja na podlagi vzajemnosti je treba omogočiti s poenotenim preverjanjem, ki ga v sodelovanju z državami članicami opravi Komisija.
  V vsakem primeru mora družbo, ki je izdala prenosljive vrednostne papirje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1)(18) Direktive 2004/39/ES, zmeraj pregledati revizor, registriran v državi članici ali pod nadzorom pristojnih organov v tretji državi, iz katere prihaja revizor, če Komisija ali država članica prizna, da ta tretja država izpolnjuje zahteve, enakovredne zahtevam EU na področju načel nadzora, sistemov zagotavljanja kakovosti ter sistemov preiskave in sankcij, ter če je ta sporazum vzajemen. Če država članica meni, da je sistem zagotavljanja kakovosti tretje države enakovreden njenemu, to še ne pomeni, da morajo druge države članice sprejeti to oceno nacionalne enakovrednosti, niti s tem ne vpliva na odločbo Komisije. |
| --- | --- |

(27)

Medsebojna povezanost kapitalskih trgov narekuje potrebo po zagotovitvi visoke kakovosti opravljenega dela revizorjev iz tretjih držav v zvezi s kapitalskim trgom Skupnosti. Zato morajo biti zadevni revizorji registrirani, da so vključeni v pregled zagotavljanja kakovosti ter sistem preiskav in sankcij. Odstopanja na podlagi vzajemnosti je treba omogočiti s poenotenim preverjanjem, ki ga v sodelovanju z državami članicami opravi Komisija.
  V vsakem primeru mora družbo, ki je izdala prenosljive vrednostne papirje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1)(18) Direktive 2004/39/ES, zmeraj pregledati revizor, registriran v državi članici ali pod nadzorom pristojnih organov v tretji državi, iz katere prihaja revizor, če Komisija ali država članica prizna, da ta tretja država izpolnjuje zahteve, enakovredne zahtevam EU na področju načel nadzora, sistemov zagotavljanja kakovosti ter sistemov preiskave in sankcij, ter če je ta sporazum vzajemen. Če država članica meni, da je sistem zagotavljanja kakovosti tretje države enakovreden njenemu, to še ne pomeni, da morajo druge države članice sprejeti to oceno nacionalne enakovrednosti, niti s tem ne vpliva na odločbo Komisije.

| (28) | Zapletenost revizij mednarodnih skupin zahteva dobro sodelovanje pristojnih organov držav članic in tistih v tretjih državah. Zato morajo države članice pristojnim organom tretjih držav prek pristojnih nacionalnih organov zagotoviti dostop do revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov. Da se zaščitijo pravice zadevnih strani ter da se hkrati pospeši dostop do teh dokumentov, bi morale države članice pristojnim organom tretjih držav, ki prejmejo soglasje nacionalnih pristojnih organov, omogočiti neposredni dostop.
  Eno od zadevnih meril za omogočanje dostopa je presoja izpolnjevanja zahtev, ki jih določi Komisija, s strani pristojnih organov v tretjih državah. V pričakovanju odločitve Komisije in brez poseganja v njeno odločitev lahko države članice ocenijo takšno ustreznost. |
| --- | --- |

(28)

Zapletenost revizij mednarodnih skupin zahteva dobro sodelovanje pristojnih organov držav članic in tistih v tretjih državah. Zato morajo države članice pristojnim organom tretjih držav prek pristojnih nacionalnih organov zagotoviti dostop do revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov. Da se zaščitijo pravice zadevnih strani ter da se hkrati pospeši dostop do teh dokumentov, bi morale države članice pristojnim organom tretjih držav, ki prejmejo soglasje nacionalnih pristojnih organov, omogočiti neposredni dostop.
  Eno od zadevnih meril za omogočanje dostopa je presoja izpolnjevanja zahtev, ki jih določi Komisija, s strani pristojnih organov v tretjih državah. V pričakovanju odločitve Komisije in brez poseganja v njeno odločitev lahko države članice ocenijo takšno ustreznost.

| (29) | Razkritje podatkov iz členov 36 in 47 mora biti v skladu s pravili prenosa osebnih podatkov tretjim državam, določenimi v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

   (15). |
| --- | --- |

(29)

Razkritje podatkov iz členov 36 in 47 mora biti v skladu s pravili prenosa osebnih podatkov tretjim državam, določenimi v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

   (15).

| (30) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES in ob upoštevanju deklaracije Komisije in Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2002 o izvajanju zakonodaje o finančnih storitvah. Zato se ustanovi odbor, ki pomaga Komisiji. |
| --- | --- |

(30)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES in ob upoštevanju deklaracije Komisije in Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2002 o izvajanju zakonodaje o finančnih storitvah. Zato se ustanovi odbor, ki pomaga Komisiji.

| (31) | Evropski parlament bi moral imeti tri mesece časa od prvega posredovanja osnutka predlogov sprememb in izvedbenih ukrepov za njihovo preučitev in oblikovanje mnenja. V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih bi bilo možno ta čas skrajšati. Če pa Evropski parlament v tem času sprejme resolucijo, bi morala Komisija osnutek predlogov ali ukrepov ponovno preučiti. |
| --- | --- |

(31)

Evropski parlament bi moral imeti tri mesece časa od prvega posredovanja osnutka predlogov sprememb in izvedbenih ukrepov za njihovo preučitev in oblikovanje mnenja. V nujnih in ustrezno utemeljenih primerih bi bilo možno ta čas skrajšati. Če pa Evropski parlament v tem času sprejme resolucijo, bi morala Komisija osnutek predlogov ali ukrepov ponovno preučiti.

| (32) | Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, morajo biti sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(32)

Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, morajo biti sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES.

| (33) | V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe, so ukrepi iz te direktive, ob zahtevanju uporabe enega sklopa mednarodnih računovodskih standardov, posodobitve zahtev o izobrazbi, opredelitve poklicne etike ter tehničnega izvajanja sodelovanja med pristojnimi organi držav članic in med temi organi in organi tretjih držav, potrebni za dosego ciljev nadaljnje okrepitve in usklajevanja kakovosti obvezne revizije v Skupnosti ter omogočanja sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami za okrepitev zaupanja v obvezno revizijo. |
| --- | --- |

(33)

V skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe, so ukrepi iz te direktive, ob zahtevanju uporabe enega sklopa mednarodnih računovodskih standardov, posodobitve zahtev o izobrazbi, opredelitve poklicne etike ter tehničnega izvajanja sodelovanja med pristojnimi organi držav članic in med temi organi in organi tretjih držav, potrebni za dosego ciljev nadaljnje okrepitve in usklajevanja kakovosti obvezne revizije v Skupnosti ter omogočanja sodelovanja med državami članicami in tretjimi državami za okrepitev zaupanja v obvezno revizijo.

| (34) | Za zagotovitev večje preglednosti razmerja med zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem in revidirano družbo je treba Direktivi 78/660/EGS in 83/349/EGS spremeniti tako, da se zahteva razkritje stroškov revizije in stroškov storitev, ki niso povezane z revizijo v letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(34)

Za zagotovitev večje preglednosti razmerja med zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem in revidirano družbo je treba Direktivi 78/660/EGS in 83/349/EGS spremeniti tako, da se zahteva razkritje stroškov revizije in stroškov storitev, ki niso povezane z revizijo v letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih.

| (35) | Direktivo 84/253/EGS je treba razveljaviti, ker ne vsebuje celovitega sklopa pravil za zagotavljanje ustrezne revizijske infrastrukture, kot je javni nadzor, disciplinarni sistemi ter sistemi za zagotavljanje kakovosti, ter ker ne zagotavlja posebnih pravil za sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami na področju regulative. Za zagotovitev pravne varnosti pa mora biti jasno označeno, da se zakoniti revizorji in revizijska podjetja, določeni v skladu z Direktivo 84/253/EGS, štejejo za določene v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(35)

Direktivo 84/253/EGS je treba razveljaviti, ker ne vsebuje celovitega sklopa pravil za zagotavljanje ustrezne revizijske infrastrukture, kot je javni nadzor, disciplinarni sistemi ter sistemi za zagotavljanje kakovosti, ter ker ne zagotavlja posebnih pravil za sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami na področju regulative. Za zagotovitev pravne varnosti pa mora biti jasno označeno, da se zakoniti revizorji in revizijska podjetja, določeni v skladu z Direktivo 84/253/EGS, štejejo za določene v skladu s to direktivo.

| (36) | Zakoniti revizorji in revizijska podjetja so odgovorni za skrbno izvajanje svojega dela in zato morajo biti odgovorni za finančno škodo zaradi pomanjkanja potrebne skrbnosti. Vendar lahko na sposobnost revizorjev in revizijskih podjetij za pridobitev kritja poklicnega zavarovanja vpliva dejstvo, ali zanje velja neomejena finančna odgovornost. Komisija namerava proučiti te zadeve ob upoštevanju dejstva, da so režimi odgovornosti držav članic lahko bistveno različni — |
| --- | --- |

(36)

Zakoniti revizorji in revizijska podjetja so odgovorni za skrbno izvajanje svojega dela in zato morajo biti odgovorni za finančno škodo zaradi pomanjkanja potrebne skrbnosti. Vendar lahko na sposobnost revizorjev in revizijskih podjetij za pridobitev kritja poklicnega zavarovanja vpliva dejstvo, ali zanje velja neomejena finančna odgovornost. Komisija namerava proučiti te zadeve ob upoštevanju dejstva, da so režimi odgovornosti držav članic lahko bistveno različni —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta direktiva vzpostavlja pravila v zvezi z obveznimi revizijami letnih in konsolidiranih računovodskih
  izkazov.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V
  tej direktivi veljajo naslednje opredelitve:

| 1) | „obvezna revizija“ je revizija letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov, če jo zahteva zakonodaja
  Skupnosti
  ; |
| --- | --- |

1)

„obvezna revizija“ je revizija letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov, če jo zahteva zakonodaja
  Skupnosti
  ;

| 2) | „zakoniti revizor“ je fizična oseba, ki jo v skladu s to direktivo odobrijo pristojni organi države članice za opravljanje obveznih revizij; |
| --- | --- |

2)

„zakoniti revizor“ je fizična oseba, ki jo v skladu s to direktivo odobrijo pristojni organi države članice za opravljanje obveznih revizij;

| 3) | „revizijsko podjetje“ je
  pravna oseba ali katera koli druga
  družba, ki jo v skladu s to direktivo pooblastijo pristojni organi države članice za opravljanje obveznih revizij ne glede na njeno pravno obliko; |
| --- | --- |

3)

„revizijsko podjetje“ je
  pravna oseba ali katera koli druga
  družba, ki jo v skladu s to direktivo pooblastijo pristojni organi države članice za opravljanje obveznih revizij ne glede na njeno pravno obliko;

| 4) | „revizijska družba tretje države“ je družba, ki izvaja ne glede na pravno obliko revizije letnih ali konsolidiranih računov družbe iz tretje države; |
| --- | --- |

4)

„revizijska družba tretje države“ je družba, ki izvaja ne glede na pravno obliko revizije letnih ali konsolidiranih računov družbe iz tretje države;

| 5) | „revizor tretje države“ je fizična oseba, ki izvaja revizije letnih ali konsolidiranih računov družbe iz tretje države; |
| --- | --- |

5)

„revizor tretje države“ je fizična oseba, ki izvaja revizije letnih ali konsolidiranih računov družbe iz tretje države;

| 6) | „revizor skupine“ je
  /so
  zakoniti revizor
  /zakoniti revizorji
  ali revizijsko podjetje/
  revizijska podjetja
  , ki izvaja
  /izvajajo
  obvezno revizijo konsolidiranih računovodskih izkazov; |
| --- | --- |

6)

„revizor skupine“ je
  /so
  zakoniti revizor
  /zakoniti revizorji
  ali revizijsko podjetje/
  revizijska podjetja
  , ki izvaja
  /izvajajo
  obvezno revizijo konsolidiranih računovodskih izkazov;

| 7) | „omrežje“ je večja struktura:






  — | ki je namenjena sodelovanju in
  v katero spada zakoniti revizor ali revizijsko podjetje
  ; in |
| --- | --- | --- |

7)

„omrežje“ je večja struktura:

—

ki je namenjena sodelovanju in
  v katero spada zakoniti revizor ali revizijsko podjetje
  ; in

| — | ki je jasno namenjena delitvi dobička ali stroškov ali ima skupno lastništvo, upravljanje nadzora, skupno politiko in postopke nadzora kakovosti, skupno poslovno strategijo,
  uporablja skupno blagovno znamko
  ali je pomemben del

  strokovnih

  virov
  ; |
| --- | --- |

—

ki je jasno namenjena delitvi dobička ali stroškov ali ima skupno lastništvo, upravljanje nadzora, skupno politiko in postopke nadzora kakovosti, skupno poslovno strategijo,
  uporablja skupno blagovno znamko
  ali je pomemben del

  strokovnih

  virov
  ;

| 8) | „podružnica revizijskega podjetja“ je vsako podjetje ne glede na njegovo pravno obliko, ki je z revizijskim podjetjem povezano s skupnim lastništvom, nadzorom in upravljanjem; |
| --- | --- |

8)

„podružnica revizijskega podjetja“ je vsako podjetje ne glede na njegovo pravno obliko, ki je z revizijskim podjetjem povezano s skupnim lastništvom, nadzorom in upravljanjem;

| 9) | „revizijsko poročilo“ je poročilo iz člena 51a Direktive 78/660/EGS in člena 37 Direktive 83/349/EGS, ki ga je izdal zakoniti revizor ali revizijsko podjetje; |
| --- | --- |

9)

„revizijsko poročilo“ je poročilo iz člena 51a Direktive 78/660/EGS in člena 37 Direktive 83/349/EGS, ki ga je izdal zakoniti revizor ali revizijsko podjetje;

| 10) | „pristojni organi“ so organi ali telesa, določena z zakonom, ki so
  pooblaščeni za
  zakonsko ureditev
  ter/ali nadzor
  zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij
  ali posebnih vidikov zakonske ureditve in/ali nadzora; sklicevanje na „pristojni organ“ v posebnem členu je sklicevanje na organ ali telo/telesa, odgovoren/odgovorna za funkcije v navedenem členu; |
| --- | --- |

10)

„pristojni organi“ so organi ali telesa, določena z zakonom, ki so
  pooblaščeni za
  zakonsko ureditev
  ter/ali nadzor
  zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij
  ali posebnih vidikov zakonske ureditve in/ali nadzora; sklicevanje na „pristojni organ“ v posebnem členu je sklicevanje na organ ali telo/telesa, odgovoren/odgovorna za funkcije v navedenem členu;

| 11) | „mednarodni revizijski standardi“ so Mednarodni revizijski standardi in z njimi povezana poročila
  in standardi
  , če so pomembni za obvezno revizijo; |
| --- | --- |

11)

„mednarodni revizijski standardi“ so Mednarodni revizijski standardi in z njimi povezana poročila
  in standardi
  , če so pomembni za obvezno revizijo;

| 12) | „mednarodni računovodski standardi“ so Mednarodni računovodski standardi (IAS), Mednarodni standardi za poročanje o finančnem položaju (IFRS) in pripadajoče razlage (Razlage SIC—IFRIC), poznejše spremembe teh standardov in pripadajoče razlage, prihodnji standardi in pripadajoče razlage, ki jih izda Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB); |
| --- | --- |

12)

„mednarodni računovodski standardi“ so Mednarodni računovodski standardi (IAS), Mednarodni standardi za poročanje o finančnem položaju (IFRS) in pripadajoče razlage (Razlage SIC—IFRIC), poznejše spremembe teh standardov in pripadajoče razlage, prihodnji standardi in pripadajoče razlage, ki jih izda Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB);

| 13) | „družbe v javnem interesu“ so družbe,
  ki jih ureja zakonodaja države članice in ki lahko trgujejo z vrednostnimi papirji na organiziranem trgu katere koli države članice v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES, kreditne institucije v smislu člena 1, točka 1, Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij

   (16)

  in zavarovalnice, kot je določeno v členu 2(1) Direktive 91/674/EGS. Države članice lahko za družbe javnega interesa imenujejo tudi druge družbe, na primer družbe, ki imajo zaradi svoje narave poslovanja, velikosti ali števila zaposlenih javni pomen; |
| --- | --- |

13)

„družbe v javnem interesu“ so družbe,
  ki jih ureja zakonodaja države članice in ki lahko trgujejo z vrednostnimi papirji na organiziranem trgu katere koli države članice v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES, kreditne institucije v smislu člena 1, točka 1, Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij

   (16)

  in zavarovalnice, kot je določeno v členu 2(1) Direktive 91/674/EGS. Države članice lahko za družbe javnega interesa imenujejo tudi druge družbe, na primer družbe, ki imajo zaradi svoje narave poslovanja, velikosti ali števila zaposlenih javni pomen;

| 14) | „zadruga“ je evropska zadruga, kot je določeno v členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge

   (17)

  ali katera koli druga zadruga, za katero se na podlagi zakonodaje Skupnosti zahteva obvezna revizija, kot so kreditne institucije v smislu člena 1, točka 1, Direktive 2000/12/ES ter zavarovalnice iz člena 2(1) Direktive 91/674/EGS; |
| --- | --- |

14)

„zadruga“ je evropska zadruga, kot je določeno v členu 1 Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge

   (17)

  ali katera koli druga zadruga, za katero se na podlagi zakonodaje Skupnosti zahteva obvezna revizija, kot so kreditne institucije v smislu člena 1, točka 1, Direktive 2000/12/ES ter zavarovalnice iz člena 2(1) Direktive 91/674/EGS;

| 15) | „neizvajalec“ je vsaka fizična oseba, ki vsaj tri leta pred sodelovanjem pri urejanju sistema javnega nadzora ni izvajala obveznih revizij, ni imela volilnih pravic v revizijskem podjetju, ni bila članica upravnega ali poslovodnega telesa revizijskega podjetja in ni bila zaposlena v revizijskem podjetju ali kako drugače povezana z njim; |
| --- | --- |

15)

„neizvajalec“ je vsaka fizična oseba, ki vsaj tri leta pred sodelovanjem pri urejanju sistema javnega nadzora ni izvajala obveznih revizij, ni imela volilnih pravic v revizijskem podjetju, ni bila članica upravnega ali poslovodnega telesa revizijskega podjetja in ni bila zaposlena v revizijskem podjetju ali kako drugače povezana z njim;

| 16) | „ključni revizijski partner/ključni revizijski partnerji“ je/so:










  a) | zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje določi za posebno revizijo kot prvotno odgovornega/odgovorne za izvajanje obvezne revizije v imenu revizijskega podjetja; ali |
| --- | --- | --- |

16)

„ključni revizijski partner/ključni revizijski partnerji“ je/so:

a)

zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje določi za posebno revizijo kot prvotno odgovornega/odgovorne za izvajanje obvezne revizije v imenu revizijskega podjetja; ali

| b) | v primeru revizije skupine vsaj zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje določi kot prvotno odgovornega/odgovorne za izvajanje obvezne revizije na ravni skupine, in zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki je določen/so določeni kot prvotno odgovoren/odgovorni na ravni materialnih podružnic; ali |
| --- | --- |

b)

v primeru revizije skupine vsaj zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki ga/jih revizijsko podjetje določi kot prvotno odgovornega/odgovorne za izvajanje obvezne revizije na ravni skupine, in zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki je določen/so določeni kot prvotno odgovoren/odgovorni na ravni materialnih podružnic; ali

| c) | zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki podpiše/podpišejo revizijsko poročilo. |
| --- | --- |

c)

zakoniti revizor/zakoniti revizorji, ki podpiše/podpišejo revizijsko poročilo.

POGLAVJE II

ODOBRITEV, STALNO IZOBRAŽEVANJE IN MEDSEBOJNO PRIZNAVANJE

Člen 3

Potrditev zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij

1.   
  Obvezne revizije izvajajo le zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki jih pooblasti država članica, ki zahteva obvezno revizijo.

2.   
  Vsaka država članica imenuje pristojne organe, odgovorne za pooblaščanje zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij.

Pristojni organi so lahko strokovna združenja, če so predmet sistema javnega nadzora, kot ga predvideva ta Direktiva.

3.
     
  Brez poseganja v člen 11 pristojni organi držav članic kot zakonite revizorje lahko pooblastijo le fizične osebe, ki ustrezajo vsaj merilom, ki so določena v členih 4 in 6 do 10.

4.   Pristojni organi držav članic kot
  revizijsko družbo lahko
  pooblastijo
  tiste družbe, ki izpolnjujejo pogoje iz točk (a) do (d) spodaj. Države članice lahko postavijo dodatne zahteve le v zvezi s točko (c). Takšne zahteve morajo biti sorazmerne s cilji in ne smejo presegati nujnih potreb

  , in sicer:

| a) | fizične osebe, ki izvajajo obvezne revizije v
  imenu podjetja
  , morajo zadostiti
  vsaj
  pogojem iz

  člena
  4
  in členov 6 do 12 ter
  morajo biti pooblaščene kot zakoniti revizorji v
  zadevni državi članici
  ; |
| --- | --- |

a)

fizične osebe, ki izvajajo obvezne revizije v
  imenu podjetja
  , morajo zadostiti
  vsaj
  pogojem iz

  člena
  4
  in členov 6 do 12 ter
  morajo biti pooblaščene kot zakoniti revizorji v
  zadevni državi članici
  ;

| b) | večino volilnih pravic morajo
  imeti revizijska
  podjetja,
  ki jih pooblasti katerakoli država članica ali fizične osebe, ki morajo zadostiti vsaj pogojem iz člena 4 in členov 6 do12; države članice lahko določijo, da morajo biti take osebe pooblaščene tudi v drugi državi članici. Zaradi obveznih revizij zadrug in podobnih subjektov iz člena 45 Direktive 86/635/EGS lahko države članice vzpostavijo druge posebne določbe v zvezi z volilnimi pravicami; |
| --- | --- |

b)

večino volilnih pravic morajo
  imeti revizijska
  podjetja,
  ki jih pooblasti katerakoli država članica ali fizične osebe, ki morajo zadostiti vsaj pogojem iz člena 4 in členov 6 do12; države članice lahko določijo, da morajo biti take osebe pooblaščene tudi v drugi državi članici. Zaradi obveznih revizij zadrug in podobnih subjektov iz člena 45 Direktive 86/635/EGS lahko države članice vzpostavijo druge posebne določbe v zvezi z volilnimi pravicami;

| c) | največ 75-odstotno
  večino članov upravnega ali poslovodnega
  telesa podjetja
  morajo
  sestavljati revizijska
  podjetja, ki jih pooblasti katerakoli država članica
  ali fizične osebe, ki morajo zadostiti vsaj pogojem iz člena 4 in členov od 6 do 12; države članice lahko določijo, da morajo biti take osebe pooblaščene tudi v kateri koli državi članici.
  Kjer tako telo nima več kot dveh članov, mora
  eden od članov izpolnjevati vsaj pogoje tega odstavka; |
| --- | --- |

c)

največ 75-odstotno
  večino članov upravnega ali poslovodnega
  telesa podjetja
  morajo
  sestavljati revizijska
  podjetja, ki jih pooblasti katerakoli država članica
  ali fizične osebe, ki morajo zadostiti vsaj pogojem iz člena 4 in členov od 6 do 12; države članice lahko določijo, da morajo biti take osebe pooblaščene tudi v kateri koli državi članici.
  Kjer tako telo nima več kot dveh članov, mora
  eden od članov izpolnjevati vsaj pogoje tega odstavka;

| d) | podjetje izpolnjuje pogoje iz člena 4. |
| --- | --- |

d)

podjetje izpolnjuje pogoje iz člena 4.

Člen 4

Dobro ime

Pristojni organi države članice
  lahko
  pooblastijo le fizične osebe ali podjetja z dobrim
  imenom.

Člen 5

Preklic odobritve

1.   
  Pooblastilo
  zakonitemu revizorju ali revizijskemu podjetju se prekliče, če je bilo dobro ime te osebe ali podjetja resno ogroženo.
  Države članice pa lahko določijo razumen rok za izpolnitev zahtev o dobrem imenu.

2.   Pooblastilo revizijskega podjetja se prekliče, če kateri koli pogoj iz člena 3
  (4), točki (b) in (c),
  ni izpolnjen. Države članice pa lahko določijo
  razumen rok
  za izpolnitev teh zahtev.

3.
     
  Kjer se potrditve zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja zaradi kakršnega koli razloga prekličejo, sporoči pristojni organ države članice, v kateri je bila pooblastitev preklicana, preklic in razloge za preklic ustreznim pristojnim organom držav članic, v katerih sta zakoniti revizor ali podjetje tudi pooblaščena in registrirana v registru omenjene države članice v skladu s členom 15(3).

Člen 6

Izobrazba

Brez poseganja v člen 11 se fizični osebi
  lahko odobri izvajanje obvezne revizije le, če izpolnjuje pogoje za vpis na univerzitetno stopnjo
  ali enakovredno raven
  in je zaključila tečaj teoretičnega usposabljanja, opravila praktično usposabljanje in izpit strokovne usposobljenosti, ki je
  enakovreden
  zaključnemu izpitu na univerzitetni ravni in ki ga organizira ali priznava
  zadevna
  država
  članica
  .

Člen 7

Preverjanje strokovne usposobljenosti

Preverjanje strokovne usposobljenosti iz člena 6 zagotavlja potrebno stopnjo teoretičnega znanja na področjih, ki so pomembna za obvezno revizijo, in sposobnost uporabe tega znanja v praksi. Vsaj del tega preverjanja mora biti pisen.

Člen 8

Preskus teoretičnega znanja

1.   Preskus teoretičnega znanja, ki je del preverjanja, zajema zlasti naslednje teme:

| a) | splošna računovodska teorija in računovodska načela, |
| --- | --- |

a)

splošna računovodska teorija in računovodska načela,

| b) | pravne zahteve in standardi v zvezi s pripravo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov, |
| --- | --- |

b)

pravne zahteve in standardi v zvezi s pripravo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov,

| c) | mednarodni računovodski standardi, |
| --- | --- |

c)

mednarodni računovodski standardi,

| d) | finančna analiza, |
| --- | --- |

d)

finančna analiza,

| e) | stroškovno in poslovodno računovodstvo, |
| --- | --- |

e)

stroškovno in poslovodno računovodstvo,

| f) | obvladovanje tveganja in notranji nadzor, |
| --- | --- |

f)

obvladovanje tveganja in notranji nadzor,

| g) | revizija
  ter strokovne spretnosti in znanja, |
| --- | --- |

g)

revizija
  ter strokovne spretnosti in znanja,

| h) | pravne zahteve in strokovni standardi v zvezi z obvezno revizijo in zakonitimi revizorji, |
| --- | --- |

h)

pravne zahteve in strokovni standardi v zvezi z obvezno revizijo in zakonitimi revizorji,

| i) | mednarodni revizijski
  standardi, |
| --- | --- |

i)

mednarodni revizijski
  standardi,

| (j) | poklicna
  etika in neodvisnost. |
| --- | --- |

(j)

poklicna
  etika in neodvisnost.

2.   Zajema tudi
  vsaj
  naslednje teme, če so pomembne za revizijo:

| a) | pravo družb in upravljanje podjetij, |
| --- | --- |

a)

pravo družb in upravljanje podjetij,

| b) | pravo o plačilni nesposobnosti in podobnih postopkih, |
| --- | --- |

b)

pravo o plačilni nesposobnosti in podobnih postopkih,

| c) | davčno pravo, |
| --- | --- |

c)

davčno pravo,

| d) | civilno in gospodarsko pravo, |
| --- | --- |

d)

civilno in gospodarsko pravo,

| e) | pravo o socialni varnosti in zaposlovanju, |
| --- | --- |

e)

pravo o socialni varnosti in zaposlovanju,

| f) | informacijska tehnologija in računalniški sistemi, |
| --- | --- |

f)

informacijska tehnologija in računalniški sistemi,

| g) | poslovna, splošna in finančna ekonomija, |
| --- | --- |

g)

poslovna, splošna in finančna ekonomija,

| h) | matematika in statistika, |
| --- | --- |

h)

matematika in statistika,

| i) | temeljna načela finančnega upravljanja podjetij. |
| --- | --- |

i)

temeljna načela finančnega upravljanja podjetij.

3.   Komisija lahko v skladu s postopki iz člena 48(2), sprejme seznam tem, ki se vključijo v preskus teoretičnega znanja iz odstavka 1.
  Komisija bo pri sprejemanju teh izvedbenih ukrepov upoštevala razvoj revizije in revizorski poklic.

Člen 9

Oprostitve

1.   Z odstopanjem od členov 7 in 8 lahko država članica določi, da je oseba, ki je opravila univerzitetno ali enakovredno preverjanje ali ima univerzitetno diplomo ali enakovredne kvalifikacije iz ene ali več tem iz člena 8, lahko oproščena preskusa teoretičnega znanja iz tem, ki jih zajema omenjeno preverjanje ali diploma.

2.   Z odstopanjem od člena 7 lahko država članica določi, da je oseba, ki ima univerzitetno diplomo ali enakovredne kvalifikacije iz ene ali več tem iz člena 8, lahko oproščena preskusa, ali je sposobna uporabiti svoje teoretično znanje iz teh tem, če ji je bilo zagotovljeno praktično usposabljanje iz teh tem, potrjeno s preverjanjem ali diplomo, ki jo priznava država.

Člen 10

Praktično usposabljanje

1.   Za zagotovitev sposobnosti uporabe teoretičnega znanja v praksi, katere preskus je vključen v preverjanje, pripravnik med drugim opravi najmanj triletno praktično usposabljanje na področju revizije letnih računovodskih izkazov, konsolidiranih računovodskih izkazov ali podobnih izkazov stanja. Vsaj dve tretjini praktičnega usposabljanja se opravita z zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem, odobrenim v kateri koli državi članici.

2.   Države članice zagotovijo, da usposabljanje izvajajo osebe, ki nudijo ustrezna jamstva v zvezi
  s svojimi sposobnostmi zagotavljanja praktičnega usposabljanja.

Člen 11

Kvalifikacija z dolgoročnimi praktičnimi izkušnjami

Države članice lahko potrdijo za zakonitega revizorja osebo, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 6, če lahko on
  ali ona
  dokaže, da je:

| a) | 15 let sodeloval
  /sodelovala
  v poklicnih dejavnostih, v katerih je pridobil
  /pridobila
  dovolj izkušenj na področju financ, prava in računovodstva, in je opravil izpit strokovne usposobljenosti iz
  člena 7,
  ali |
| --- | --- |

a)

15 let sodeloval
  /sodelovala
  v poklicnih dejavnostih, v katerih je pridobil
  /pridobila
  dovolj izkušenj na področju financ, prava in računovodstva, in je opravil izpit strokovne usposobljenosti iz
  člena 7,
  ali

| b) | 7 let sodeloval
  /sodelovala
  v poklicnih dejavnostih na teh področjih ter je opravil praktično usposabljanje iz člena 10 in izpit strokovne usposobljenosti iz
  člena 7
  . |
| --- | --- |

b)

7 let sodeloval
  /sodelovala
  v poklicnih dejavnostih na teh področjih ter je opravil praktično usposabljanje iz člena 10 in izpit strokovne usposobljenosti iz
  člena 7
  .

Člen 12

Kombinacija praktičnega usposabljanja in teoretičnega usposabljanja

1.   Države članice lahko zagotovijo, da se obdobja teoretičnega usposabljanja na področjih iz člena 8 štejejo k obdobju poklicne dejavnosti iz člena 11 pod pogojem, da je tako usposabljanje potrjeno z državno priznanim preverjanjem. Tako usposabljanje ne sme trajati manj kot eno leto in ne sme skrajšati obdobja poklicne dejavnosti za več kot štiri leta.

2.   Obdobje strokovne dejavnosti in praktičnega usposabljanja ne sme biti krajše od tečaja teoretičnega in praktičnega usposabljanja iz
  člena 10.

Člen 13

Stalno izobraževanje

Država članica zagotavlja, da zakoniti revizorji odločajo o ustreznih programih stalnega izobraževanja za ohranitev teoretičnega znanja, strokovnih spretnosti in vrednosti na zadostni ravni in da je neizpolnjevanje zahtev stalnega izobraževanja predmet ustreznih sankcij iz člena 30.

Člen 14

Odobritev zakonitih revizorjev iz drugih držav članic

Pristojni organi držav članic uvedejo postopke za potrditev zakonitih revizorjev, ki so jih pooblastile druge države članice. V okviru teh postopkov je dovoljeno zahtevati zgolj preskus sposobnosti v skladu s členom 4 Direktive Sveta 89/48/EGS (18). Preskus
  , ki se opravlja v enem od jezikov, dovoljenih z jezikovnimi pravili, ki se uporabljajo v zadevni državi članici
  , preverja le ustrezno znanje zakonitega revizorja o pravu in o predpisih zadevnih držav članic, v kolikor je to pomembno za obvezno revizijo.

POGLAVJE III

REGISTRACIJA

Člen 15

Javni register

1.   Države članice zagotovijo, da so zakoniti revizorji in revizijska podjetja vpisani v javnem registru v skladu s členoma 16 in 17.
  V izrednih okoliščinah lahko države članice razveljavijo zahteve, navedene v tem členu in členu 16 v zvezi z razkritjem le do mere, potrebne za ublažitev neizbežne in hude grožnje osebni varnosti katere koli osebe.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja v javnem registru individualno številko. Podatki o registraciji se
  shranijo
  v register v elektronski obliki in so v elektronski obliki tudi dostopni javnosti.

3.   Javni register vsebuje tudi ime in naslov organov, pristojnih za
  pooblastitev iz člena 3,
  zagotovitev kakovosti iz člena 29, preiskave in sankcije v zvezi z zakonitimi revizorji in revizijskimi podjetji iz člena 30 ter javni nadzor iz člena 32.

4.   Države članice zagotovijo, da je javni register v celoti uporaben do
   (19).

Člen 16

Registracija zakonitih revizorjev

1.
     V zvezi z zakonitimi revizorji vsebuje javni register vsaj naslednje podatke:

| a) | ime, naslov in registracijsko številko; |
| --- | --- |

a)

ime, naslov in registracijsko številko;

| b) | če je primerno, ime, naslov,
  spletni naslov in registracijsko številko
  revizijskega podjetja, v katerem je zakoniti revizor zaposlen ali s katerim je v partnerskem ali kakšnem drugem odnosu; |
| --- | --- |

b)

če je primerno, ime, naslov,
  spletni naslov in registracijsko številko
  revizijskega podjetja, v katerem je zakoniti revizor zaposlen ali s katerim je v partnerskem ali kakšnem drugem odnosu;

| c) | vse ostale registracije zakonitih revizorjev pri pristojnih organih drugih držav članic in revizorjev v tretjih državah, vključno z imenom organa/imeni organov za registriranje ter, če je primerno, registracijsko številko/registracijske številke. |
| --- | --- |

c)

vse ostale registracije zakonitih revizorjev pri pristojnih organih drugih držav članic in revizorjev v tretjih državah, vključno z imenom organa/imeni organov za registriranje ter, če je primerno, registracijsko številko/registracijske številke.

2.
     
  Revizorji tretjih držav, registrirani v skladu s členom 45, so jasno prikazani v registru kot taki in ne kot zakoniti revizorji.

Člen 17

Registracija revizijskih podjetij

1.
     V zvezi z revizijskimi podjetji vsebuje javni register vsaj naslednje podatke:

| a) | ime, naslov in registracijsko številko; |
| --- | --- |

a)

ime, naslov in registracijsko številko;

| b) | pravno obliko; |
| --- | --- |

b)

pravno obliko;

| c) | podatke za vzpostavljanje stika s podjetjem, glavno kontaktno osebo in, kjer je primerno, spletni naslov; |
| --- | --- |

c)

podatke za vzpostavljanje stika s podjetjem, glavno kontaktno osebo in, kjer je primerno, spletni naslov;

| d) | naslov vsakega urada v državi članici; |
| --- | --- |

d)

naslov vsakega urada v državi članici;

| e) | ime in registracijsko številko vseh zakonitih revizorjev, zaposlenih v revizijskem podjetju, v partnerskem ali kakšnem drugem odnosu s tem podjetjem; |
| --- | --- |

e)

ime in registracijsko številko vseh zakonitih revizorjev, zaposlenih v revizijskem podjetju, v partnerskem ali kakšnem drugem odnosu s tem podjetjem;

| f) | imena in službeni naslovi vseh lastnikov ali delničarjev; |
| --- | --- |

f)

imena in službeni naslovi vseh lastnikov ali delničarjev;

| g) | imena in službeni naslovi vseh članov upravnega ali poslovodnega telesa; |
| --- | --- |

g)

imena in službeni naslovi vseh članov upravnega ali poslovodnega telesa;

| h) | če je primerno, navedba članstva v omrežju ter seznam imen in naslovov včlanjenih podjetij in pridruženih podjetij ali navedba mesta, kjer so taki podatki javno dostopni; |
| --- | --- |

h)

če je primerno, navedba članstva v omrežju ter seznam imen in naslovov včlanjenih podjetij in pridruženih podjetij ali navedba mesta, kjer so taki podatki javno dostopni;

| i) | vse ostale registracije revizijskih podjetij pri pristojnih organih drugih držav članic in revizijskih enot v tretjih državah, vključno z imenom organa/imeni organov za registriranje in, kjer je primerno, registracijsko številko/registracijske številke. |
| --- | --- |

i)

vse ostale registracije revizijskih podjetij pri pristojnih organih drugih držav članic in revizijskih enot v tretjih državah, vključno z imenom organa/imeni organov za registriranje in, kjer je primerno, registracijsko številko/registracijske številke.

2.
     
  Revizorji tretjih držav, registrirani v skladu s členom 45, so jasno prikazani v registru kot taki in ne kot zakoniti revizorji.

Člen 18

Posodabljanje podatkov o registraciji

Države članice zagotovijo, da zakoniti revizorji in revizijska podjetja brez nepotrebnega odlašanja obvestijo pristojne organe, odgovorne za javni register, o vsaki spremembi podatkov iz javnega registra. Register je treba posodabljati po obvestilu brez nepotrebnega odlašanja.

Člen 19

Odgovornost za podatke o registraciji

Podatke,
  posredovane ustreznim pristojnim organom
  v skladu s
  členi 16, 17 in 18
  , podpiše zakoniti revizor ali revizijsko podjetje.
  Kjer pristojni organ zagotovi podatke elektronsko,
  je
  to
  mogoče storiti
  na primer
  z elektronskim podpisom v skladu s členom 2, točka 1, Direktive 1999/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o okviru Skupnosti za elektronski podpis
   (20).

Člen 20

Jezik

1.   Podatki, vpisani v javni register, se sestavijo v enem od jezikov, dovoljenih z jezikovnimi pravili, ki se uporabljajo v zadevni državi članici.

2.   Države članice lahko dovolijo, da se podatki dodatno vpišejo v javni register v katerem koli uradnem jeziku/katerih koli uradnih jezikih Skupnosti. Države članice lahko zahtevajo prevod podatkov, ki mora biti potrjen.

V vseh primerih zadevna država članica zagotovi, da register pokaže, ali je prevod potrjen ali ne.

POGLAVJE IV

POKLICNA ETIKA
  , NEODVISNOST
  IN POSLOVNA SKRIVNOST

Člen 21

Poklicna etika

1.   Države članice zagotovijo, da so vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja zavezani načelom poklicne etike
  . Ta
  opredeljujejo
  vsaj njihovo funkcijo zastopanja javnega interesa
  , njihovo poštenost in objektivnost ter njihovo strokovno usposobljenost in potrebno skrbnost.

2.   
  Da se zagotovi zaupanje v revizorsko funkcijo in se zagotovi enotna uporaba odstavka 1, lahko
  Komisija v skladu s postopkom iz člena
  48(2)
  sprejme izvedbene ukrepe
  v zvezi z načeli poklicne etike.

Člen 22

Neodvisnost in objektivnost

1.   Države članice pri izvajanju obvezne revizije zagotavljajo, da je zakoniti revizor
  in

  /ali revizijsko podjetje neodvisno od revidirane družbe in ni na noben način vključeno v
  sprejemanje poslovodnih odločitev družbe
  .

2.
     
  Države članice zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizorska družba obvezne revizije ne opravi, če obstaja kakršenkoli posredni ali neposredni finančni, poslovni, zaposlitveni ali drugi odnos med zakonitim revizorjem, revizijsko družbo ali mrežo (vključno z opravljanjem dodatnih storitev, ki niso povezana z revizijo in revidirano družbo), na osnovi katerega bi objektivna, razumna in obveščena tretja stranka zaključila, da je neodvisnost zakonitega revizorja ali revizorske družbe ogrožena. Če je neodvisnost zakonitega revizorja ali revizorske družbe ogrožena, na primer zaradi samopregledovanja, lastnega interesa ali zagovarjanja, domačnosti, zaupanja ali ustrahovanja, zakoniti revizor ali revizorska družba uporabi zaščitne ukrepe za zmanjšanje teh groženj. Zakoniti revizor ali revizorska družba obvezne revizije ne opravi, če so grožnje v primerjavi z uporabljenimi varovalnimi ukrepi tolikšne, da je neodvisnost kompromitirana.

Države članice razen tega zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, kar zadeva obvezne revizije družb javnega interesa in kjer je primerno za zaščito neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizorskega podjetja, ne izvaja zakonite revizije v primeru samopregledovanja ali delovanja v lastnem interesu.

3.   Države članice zagotovijo, da zakoniti revizor ali revizorska družba v revizijskih delovnih dokumentih zabeleži vse
  pomembne
  grožnje
  njegovi, njeni ali
  njihovi neodvisnosti in tudi zaščitne ukrepe sprejete za ublažitev teh groženj.

4.
     
  Da se zagotovi zaupanje v revizorsko funkcijo in enotno uporabo odstavkov 1 in 2, lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 48(2) sprejme izvedbene ukrepe na podlagi načel v zvezi s/z:

| a) | grožnjami in zaščitnimi ukrepi iz odstavka 3; |
| --- | --- |

a)

grožnjami in zaščitnimi ukrepi iz odstavka 3;

| b) | okoliščinami, v katerih je pomen groženj iz odstavka 3 takšen, da ogroža neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja; |
| --- | --- |

b)

okoliščinami, v katerih je pomen groženj iz odstavka 3 takšen, da ogroža neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja;

| c) | vprašanjem, ali se lahko v primerih samopregledovanja in delovanja v lastnem interesu iz odstavka 2 izvajajo obvezne revizije ali ne. |
| --- | --- |

c)

vprašanjem, ali se lahko v primerih samopregledovanja in delovanja v lastnem interesu iz odstavka 2 izvajajo obvezne revizije ali ne.

Člen 23

Zaupnost in poslovna skrivnost

1.   Države članice zagotovijo, da so vsi podatki in dokumenti, do katerih imajo zakoniti revizorji in revizijska podjetja dostop, ko izvajajo obvezno revizijo, zaščiteni z ustreznimi pravili o zaupnosti in poslovni skrivnosti.

2.   Zaupnost in pravila poslovne skrivnosti v zvezi z zakonitimi revizorji in revizijskimi podjetji ne ovirajo uveljavljanja uporabe
  določb te Direktive.

3.
     
  Kjer zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje nadomesti drug zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, zagotovi prejšnji zakoniti revizor ali revizijsko podjetje prihajajočim zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem dostop do vseh pomembnih podatkov v zvezi z revidirano družbo.

4.
     
  Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje, ki ne sodeluje več pri posamezni revizijski nalogi, ali prejšnji zakoniti revizor ali revizijsko podjetje je še vedno predmet določb odstavkov 1 in 2 ob upoštevanju te revizijske naloge.

Člen 24

Neodvisnost in objektivnost zakonitih revizorjev, ki izvajajo obvezno revizijo v imenu revizijskih podjetij

Države članice zagotovijo, da lastniki ali delničarji revizijskega podjetja ter člani upravnih, poslovodskih in nadzornih organov takšnega podjetja ali pridruženega podjetja ne posredujejo pri izvajanju obvezne revizije na noben način, ki bi ogrozil neodvisnost in objektivnost zakonitega revizorja, ki izvaja obvezno revizijo v imenu revizijskega podjetja.

Člen 25

Revizijske pristojbine

Države članice zagotovijo vzpostavitev ustreznih pravil, ki zagotavljajo, da revizijske
  pristojbine:

| a) | ne
  določa ali nanje ne vpliva zagotavljanje dodatnih storitev, izvedenih za revidirano družbo; |
| --- | --- |

a)

ne
  določa ali nanje ne vpliva zagotavljanje dodatnih storitev, izvedenih za revidirano družbo;

| b) | ne morejo temeljiti na nobeni obliki naključja. |
| --- | --- |

b)

ne morejo temeljiti na nobeni obliki naključja.

POGLAVJE V

REVIZIJSKI STANDARDI IN POROČANJE O REVIZIJI

Člen 26

Revizijski standardi

1.   Države članice od zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij zahtevajo, da izvajajo obvezne revizije v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, ki jih je Komisija sprejela v skladu s postopkom iz člena 48(2).
  Države članice lahko uporabijo nacionalni revizijski standard, dokler Komisija ne sprejme mednarodnega revizijskega standarda, ki zadeva isto področje. Sprejeti mednarodni revizijski standardi se objavijo v celoti v vsakem od uradnih jezikov Skupnosti v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Komisija
  lahko v skladu s postopkom iz člena 48(2) sprejme odločitev o uporabnosti mednarodnih revizijskih standardov v Skupnosti. Komisija
  sprejme
  le
  mednarodne revizijske standarde za uporabo v Skupnosti v primeru, če:

| a) | so splošno mednarodno sprejeti in razviti s primerno predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo; in |
| --- | --- |

a)

so splošno mednarodno sprejeti in razviti s primerno predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo; in

| b) | prispevajo
  visoko stopnjo verodostojnosti
  in kvalitete
  letnim ali konsolidiranim računovodskim izkazom v skladu z načeli iz člena 2(3) Direktive 78/660/EGS in člena 16(3) Direktive 83/349/EGS;

  ter |
| --- | --- |

b)

prispevajo
  visoko stopnjo verodostojnosti
  in kvalitete
  letnim ali konsolidiranim računovodskim izkazom v skladu z načeli iz člena 2(3) Direktive 78/660/EGS in člena 16(3) Direktive 83/349/EGS;

  ter

| c) | koristijo splošnemu evropskemu interesu. |
| --- | --- |

c)

koristijo splošnemu evropskemu interesu.

3.   Države članice lahko
  predpišejo revizijske
  postopke
  ali dodatne zahteve ali v izjemnih primerih izločijo del mednarodnih revizijskih standardov
  , če ta potreba izhaja iz posebnih
  nacionalnih pravnih
  zahtev obvezne revizije. Države članice
  zagotovijo, da so ti revizorski postopki ali zahteve v skladu z določbami iz odstavka 2, točki (b) in (c), ter jih pred njihovim sprejetjem
  sporočijo Komisiji
  in državam članicam. V izjemnem primeru izločitve delov mednarodnega revizijskega standarda sporočijo države članice posebne nacionalne pravne zahteve in temelje za njihovo ohranitev Komisiji in drugim državam članicam vsaj šest mesecev pred sprejetjem na nacionalni ravni ali v primerih zahtev, ki so že obstajale ob sprejetju mednarodnega revizijskega standarda, najpozneje v treh mesecih po sprejetju ustreznega mednarodnega revizijskega standarda
  .

4.
     
  Države članice lahko uvedejo dodatne zahteve v zvezi z obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov za obdobje dveh let po preteku obdobja prenosa, navedenega v členu 53(1).

Člen 27

Obvezna revizija konsolidiranih računovodskih izkazov

Države članice zagotovijo, da v primeru obvezne revizije konsolidiranih računovodskih izkazov skupine podjetij:

| a) | skupinski revizor nosi popolno odgovornost za revizijsko poročilo o konsolidiranih računovodskih izkazih; |
| --- | --- |

a)

skupinski revizor nosi popolno odgovornost za revizijsko poročilo o konsolidiranih računovodskih izkazih;

| b) | revizor celotne skupine
  izvaja pregled in
  ohrani dokumentacijo svojega pregleda revizijskega dela, ki ga je opravil
  /so ga opravili revizor/revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizor/zakoniti revizorji, revizijska družba/revizijske družbe ali revizorsko podjetje/revizorska podjetja za revizije skupin. Dokumentacija, ki jo ohrani revizor skupine, je namenjena za primeren pregled dela skupinskega revizorja, ki ga izvede ustrezni pristojni organ
  ; |
| --- | --- |

b)

revizor celotne skupine
  izvaja pregled in
  ohrani dokumentacijo svojega pregleda revizijskega dela, ki ga je opravil
  /so ga opravili revizor/revizorji iz tretjih držav, zakoniti revizor/zakoniti revizorji, revizijska družba/revizijske družbe ali revizorsko podjetje/revizorska podjetja za revizije skupin. Dokumentacija, ki jo ohrani revizor skupine, je namenjena za primeren pregled dela skupinskega revizorja, ki ga izvede ustrezni pristojni organ
  ;

| c) | ko
  zakoniti revizor/revizorji ali revizijska družba/revizijske družbe iz tretje države, s katero ni bil sklenjen sporazum o sodelovanju iz člena 47, revidirajo
  del skupine podjetij
  , je
  revizor celotne skupine
  odgovoren, da organom za javni nadzor zagotovi dokumentacijo revizijskega dela, ki ga je izvajal/so ga izvajali revizor/revizorji ali revizijska družba/revizijske družbe iz tretje države, vključno z delovnimi dokumenti skupinske revizije. Za takšno zagotovitev ohrani skupinski revizor
  kopijo
  takšne
  dokumentacije
  ali se na zahtevo dogovori z revizorjem/revizorji ali revizijsko družbo/revizijskimi družbami o svojem ustreznem in neomejenem dostopu ali kako drugače ukrepa
  .
  Če je prenos delovnih dokumentov iz tretje države skupinskemu revizorju preprečen zaradi pravnih ali drugih ovir, vključuje dokumentacija, ki jo je ohranil skupinski revizor, dokazila, da je izvedel/izvedla ustrezne postopke za pridobitev dostopa do revizijske dokumentacije, ter pri ovirah, ki niso pravne in izvirajo iz državne zakonodaje, dokazila o takšni oviri. |
| --- | --- |

c)

ko
  zakoniti revizor/revizorji ali revizijska družba/revizijske družbe iz tretje države, s katero ni bil sklenjen sporazum o sodelovanju iz člena 47, revidirajo
  del skupine podjetij
  , je
  revizor celotne skupine
  odgovoren, da organom za javni nadzor zagotovi dokumentacijo revizijskega dela, ki ga je izvajal/so ga izvajali revizor/revizorji ali revizijska družba/revizijske družbe iz tretje države, vključno z delovnimi dokumenti skupinske revizije. Za takšno zagotovitev ohrani skupinski revizor
  kopijo
  takšne
  dokumentacije
  ali se na zahtevo dogovori z revizorjem/revizorji ali revizijsko družbo/revizijskimi družbami o svojem ustreznem in neomejenem dostopu ali kako drugače ukrepa
  .
  Če je prenos delovnih dokumentov iz tretje države skupinskemu revizorju preprečen zaradi pravnih ali drugih ovir, vključuje dokumentacija, ki jo je ohranil skupinski revizor, dokazila, da je izvedel/izvedla ustrezne postopke za pridobitev dostopa do revizijske dokumentacije, ter pri ovirah, ki niso pravne in izvirajo iz državne zakonodaje, dokazila o takšni oviri.

Člen 28

Poročanje o reviziji

1.   Kjer revizijsko podjetje izvaja obvezno revizijo, podpiše revizijsko poročilo zakoniti revizor/revizorji, ki izvaja/izvajajo obvezno revizijo v imenu revizijskega podjetja.
  V izrednih okoliščinah lahko države članice določijo, da tega podpisa ni treba razkriti javnosti, če bi to predstavljalo neizbežno in pomembno grožnjo osebni varnosti katere koli osebe. V vsakem primeru se ime vključene osebe/imena vključenih oseb sporoči ustreznim pristojnim organom.

2.   
  Ne glede na člen 51a(1) Direktive 78/660/EGS in v primeru, da Komisija ni sprejela revizijskega poročila o skupnih standardih v skladu s členom 26(1), lahko Komisija v skladu s postopki iz člena 48(2), da se izboljša zaupanje javnosti v revizijsko funkcijo
  , sprejme revizijsko poročilo o skupnih standardih za letne ali konsolidirane računovodske izkaze, ki so bili pripravljeni v skladu z odobrenimi mednarodnimi računovodskimi standardi.

POGLAVJE VI

ZAGOTAVLJANJE KAKOVOSTI

Člen 29

Sistemi zagotavljanja kakovosti

1.   Države članice zagotovijo, da so vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja predmet sistema zagotavljanja kakovosti, ki izpolnjujejo vsaj naslednja merila:

| a) | sistem zagotavljanja kakovosti mora biti organiziran tako, da je neodvisen od pregledanih zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij ter je predmet javnega nadzora, kot je opisano v Poglavju VIII; |
| --- | --- |

a)

sistem zagotavljanja kakovosti mora biti organiziran tako, da je neodvisen od pregledanih zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij ter je predmet javnega nadzora, kot je opisano v Poglavju VIII;

| b) | financiranje sistema zagotavljanja kakovosti mora biti varno in brez vsakega možnega neprimernega vpliva zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij; |
| --- | --- |

b)

financiranje sistema zagotavljanja kakovosti mora biti varno in brez vsakega možnega neprimernega vpliva zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij;

| c) | sistem zagotavljanja kakovosti mora imeti ustrezna sredstva; |
| --- | --- |

c)

sistem zagotavljanja kakovosti mora imeti ustrezna sredstva;

| d) | osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti morajo biti ustrezno strokovno usposobljene in imeti izkušnje na področju obvezne revizije in finančnega poročanja ter morajo biti posebno usposobljene za preglede zagotavljanja kakovosti; |
| --- | --- |

d)

osebe, ki izvajajo preglede zagotavljanja kakovosti morajo biti ustrezno strokovno usposobljene in imeti izkušnje na področju obvezne revizije in finančnega poročanja ter morajo biti posebno usposobljene za preglede zagotavljanja kakovosti;

| e) | izbira izvedencev za posebne naloge pregleda zagotavljanja kakovosti mora biti izvedena v skladu z objektivnim postopkom,
  zasnovanim
  tako, da se zagotovi, da med izvedenci in zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem, ki se pregleduje, ni navzkrižij interesov; |
| --- | --- |

e)

izbira izvedencev za posebne naloge pregleda zagotavljanja kakovosti mora biti izvedena v skladu z objektivnim postopkom,
  zasnovanim
  tako, da se zagotovi, da med izvedenci in zakonitim revizorjem ali revizijskim podjetjem, ki se pregleduje, ni navzkrižij interesov;

| f) | preverjanje kakovosti
  skupaj z ustreznim testiranjem izbranih revizijskih dokumentov,
  mora vključevati oceno
  skladnosti
  z uporabljenimi revizijskimi standardi in zahtevami za neodvisnost
  , s količino in kakovostjo porabljenih sredstev, zaračunanimi revizijskimi pristojbinami notranjega nadzornega sistema kakovosti revizijskega podjetja
  ; |
| --- | --- |

f)

preverjanje kakovosti
  skupaj z ustreznim testiranjem izbranih revizijskih dokumentov,
  mora vključevati oceno
  skladnosti
  z uporabljenimi revizijskimi standardi in zahtevami za neodvisnost
  , s količino in kakovostjo porabljenih sredstev, zaračunanimi revizijskimi pristojbinami notranjega nadzornega sistema kakovosti revizijskega podjetja
  ;

| g) | rezultat pregleda zagotavljanja kakovosti mora biti sestava poročila, ki vsebuje glavne ugotovitve pregleda zagotavljanja kakovosti; |
| --- | --- |

g)

rezultat pregleda zagotavljanja kakovosti mora biti sestava poročila, ki vsebuje glavne ugotovitve pregleda zagotavljanja kakovosti;

| h) | pregled zagotavljanja kakovosti je treba izvajati vsaj vsakih šest let; |
| --- | --- |

h)

pregled zagotavljanja kakovosti je treba izvajati vsaj vsakih šest let;

| i) | skupni rezultati sistema zagotavljanja kakovosti morajo biti objavljeni enkrat na leto; |
| --- | --- |

i)

skupni rezultati sistema zagotavljanja kakovosti morajo biti objavljeni enkrat na leto;

| j) | zakoniti revizor ali revizijsko podjetje v razumnem obdobju spremlja priporočila pregledov kakovosti. |
| --- | --- |

j)

zakoniti revizor ali revizijsko podjetje v razumnem obdobju spremlja priporočila pregledov kakovosti.

Če priporočil, ki veljajo za točko (j), zakoniti revizor ali revizijsko podjetje ne sprejme v razumnem obdobju, postane,
  če je primerno,
  predmet sistema disciplinskega ukrepa ali sankcije iz člena 30.

2.   V skladu s postopki iz člena 48(2) Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe
  , da se izboljša zaupanje javnosti v revizijsko funkcijo in zagotovi enotna uporaba odstavka (1)(a) in (b) ter odstavka (1)(e) do (j)
  .

POGLAVJE VII

PREISKAVE IN SANKCIJE

Člen 30

Sistemi preiskav in sankcij

1.   Države članice zagotovijo učinkovite sisteme preiskav in sankcij za odkrivanje, popravljanje in preprečevanje neustreznega opravljanja obvezne revizije.

2.   Brez poseganja v nacionalne ureditve civilne odgovornosti, države članice predvidijo primerne
  sankcije
  , ali sankcije opozorilne narave za revizorje in revizijska podjetja, če se obvezne revizije ne izvajajo v skladu s
  predpisi, sprejetimi za izvajanje
  te direktive.

3.   Države članice določijo, da
  so
  sprejeti
  ukrepi
  ali
  sankcije
  proti zakonitim revizorjem in revizijskim podjetjem primerno predstavljeni javnosti. Sankcije morajo vključevati možnost
  preklica pooblastil.

Člen 31

Odgovornost revizorjev

Komisija pred koncem leta 2006 predloži poročilo o vplivu veljavnih pravil o nacionalni odgovornosti na izvajanje obveznih revizij na evropskih kapitalskih trgih in o zavarovalnih pogojih za zakonite revizorje in revizijska podjetja, vključno z analizo omejitev finančne odgovornosti. Komisija se, kjer je primerno, posvetuje z javnostjo. Glede na to poročilo predloži Komisija, če je primerno, priporočila državam članicam.

POGLAVJE VIII

JAVNI NADZOR IN UREDITVENI PREDPISI MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

Člen 32

Načela javnega nadzora

1.   Države članice organizirajo učinkovit sistem javnega nadzora za zakonite revizorje in revizijska podjetja na podlagi načel iz odstavkov od 2 do 7.

2.   Vsi zakoniti revizorji in revizijska podjetja morajo biti predmet javnega nadzora.

3.   Sistem javnega nadzora morajo voditi osebe, ki niso zaposlene na tem področju, vendar so usposobljene za delo na področju obvezne revizije. Vendar pa lahko države članice dovolijo manjšemu številu zaposlenih na tem področju, da sodelujejo pri upravljanju sistema javnega nadzora. Osebe, vključene v
  upravljanje sistema
  javnega nadzora,, morajo biti izbrane z neodvisnim in preglednim imenovanjem.

4.   Sistem javnega nadzora ima temeljno odgovornost za nadzor naslednjega:

| a) | potrditve in registracije zakonitega revizorja ter revizijskih podjetij in |
| --- | --- |

a)

potrditve in registracije zakonitega revizorja ter revizijskih podjetij in

| b) | sprejetja etičnih standardov, standardov notranjega nadzora kakovosti revizijskih podjetij in revizij ter |
| --- | --- |

b)

sprejetja etičnih standardov, standardov notranjega nadzora kakovosti revizijskih podjetij in revizij ter

| c) | stalnega izobraževanja, zagotavljanja kakovosti in preiskovalnih ter disciplinarnih sistemov. |
| --- | --- |

c)

stalnega izobraževanja, zagotavljanja kakovosti in preiskovalnih ter disciplinarnih sistemov.

5.   Sistem javnega nadzora mora imeti pravico, da po potrebi opravi preiskave zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij, ter pravico, da ustrezno ukrepa.

6.   Sistem javnega nadzora mora biti pregleden. To vključuje objavo letnih načrtov dela in poročil o delu.

7.   Sistem javnega nadzora mora biti ustrezno financiran. Financiranje sistema javnega nadzora mora biti varno in brez vsakega
  neprimernega
  vpliva zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij.

Člen 33

Sodelovanje med sistemi javnega nadzora na ravni Skupnosti

Države članice zagotovijo, da ureditveni predpisi za sisteme javnega nadzora omogočajo učinkovito sodelovanje na ravni Skupnosti med službami nadzora držav članic. S tem namenom oblikujejo države članice posebno telo, odgovorno za
  sodelovanje
  .

Člen 34

Vzajemno priznanje ureditvenih predpisov med državami članicami

1.   Ureditveni predpisi držav članic morajo upoštevati načelo ureditve in nadzora matične države, v kateri je zakoniti revizor ali revizijsko podjetje odobren in v kateri ima revidirana družba sedež.

2.   V primeru obvezne revizije konsolidiranih računovodskih izkazov država članica, ki zahteva obvezno revizijo, ne more naložiti dodatnih zahtev v zvezi z obvezno revizijo glede registracije, pregleda zagotavljanja kakovosti, revizijskih standardov, etike in neodvisnosti za zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje, ki izvaja obvezno revizijo hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici.

3.   V primeru podjetja, katerega vrednostni papirji so na reguliranem trgu v drugi državi članici, kot sedež podjetja, država članica, v kateri se trguje z vrednostnimi papirji, ne more naložiti dodatnih zahtev v zvezi z obvezno revizijo glede registracije, pregleda zagotavljanja kakovosti, revizijskih standardov, etike in neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, ki izvaja obvezno revizijo letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov podjetja.

Člen 35

Imenovanje pristojnih organov

1.
     
  Države članice imenuje enega ali več pristojnih organov za izvajanje nalog, določenih s to direktivo. Države članice obvestijo Komisijo o svojem imenovanju.

2.
     
  Pristojni organi morajo biti organizirani tako, da ne pride do navzkrižja interesov.

Člen 36

Poslovna skrivnost in regulativno
  sodelovanje držav
  članic

1.   Pristojni organi držav članic,
  odgovorni za pooblastitev, registracijo, zagotovitev kakovosti, inšpekcijo in disciplino,
  medsebojno sodelujejo, kadar je potrebno,
  za namen izvajanja posameznih dolžnosti v skladu z Direktivo.
  Pristojni organi
  v državi članici, odgovorni za pooblastilo, registracijo, zagotovitev kakovosti, inšpekcijo in disciplino,
  pomagajo pristojnim organom
  v
  drugih državah članicah. Še zlasti si
  pristojni organi
  izmenjujejo podatke in sodelujejo
  v preiskavah povezanih z izvedbo obveznih revizij.

2.   
  Obveznost varovanja poslovne skrivnosti velja za vse osebe, ki so ali so bile zaposlene pri pristojnih organih. Podatki, za katere velja poslovna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni drugi osebi ali organu, razen z zakonom, uredbo ali upravnimi postopki države članice.

3.   
  Odstavek 2 pristojnim organom ne preprečuje izmenjave zaupnih podatkov. Za tako izmenjane podatke velja uradna tajnost, ki jo morajo spoštovati osebe, ki so ali so bile zaposlene v pristojnih organih.

4.   
  Pristojni organi, če se tako od njih zahteva in brez nepotrebnega odlašanja, zagotovijo podatke za namen, določen v odstavku 1. Kjer je potrebno, naprošeni pristojni organi, ki sprejmejo take zahteve, brez nepotrebnega odlašanja izvedejo potrebne ukrepe, da zberejo zahtevane podatke. Če naprošeni pristojni organ ne more zagotoviti zahtevanih podatkov brez nepotrebnega odlašanja, obvesti o ovirah pristojni organ, ki je za podatke zaprosil. Za tako izmenjane podatke velja uradna tajnost, ki jo morajo spoštovati osebe, ki so ali so bile zaposlene v pristojnih organih, ki so prejeli podatke.

Pristojni organ lahko prošnjo za posredovanje podatkov zavrne v naslednjih primerih:

| a) | posredovanje podatkov lahko negativno vpliva na suverenost, varnost ali javni red naslovljene države ali krši nacionalna varnostna pravila, ali |
| --- | --- |

a)

posredovanje podatkov lahko negativno vpliva na suverenost, varnost ali javni red naslovljene države ali krši nacionalna varnostna pravila, ali

| b) | pred organi naslovljene države so sproženi sodni postopki v zvezi z enakimi dejanji in proti istim zakonitim revizorjem ter revizijskim podjetjem, ali |
| --- | --- |

b)

pred organi naslovljene države so sproženi sodni postopki v zvezi z enakimi dejanji in proti istim zakonitim revizorjem ter revizijskim podjetjem, ali

| c) | pristojni organi naslovljene države so izrekli zaključno sodbo proti tem osebam zaradi enakih dejanj. |
| --- | --- |

c)

pristojni organi naslovljene države so izrekli zaključno sodbo proti tem osebam zaradi enakih dejanj.

Brez poseganja v odgovornosti, ki so predmet sodnega postopka, dobijo pristojni organi podatke v skladu z odstavkom 1, ki jih lahko uporabijo le za opravljanje svojega dela na podlagi te direktive in v okviru upravnih ali sodnih postopkov, ki izrecno veljajo za opravljanje tega dela.

5.   
  Kjer je pristojni organ prepričan, da se izvajajo ali so se izvajale dejavnosti v nasprotju s to direktivo na ozemlju druge države članice, o tem kar najbolj natančno obvesti pristojni organ druge države članice. Pristojni organ druge države članice ustrezno ukrepa. O rezultatu in vmesnih dogodkih kar najbolje obvesti pristojni organ, ki je prijavil nepravilnosti.

6.
     
  Pristojni organ ene države članice lahko tudi zahteva, da pristojni organ druge države članice izvede preiskavo v svoji državi.

Lahko tudi zahteva, da njegovo osebje v času preiskave spremlja osebje pristojnega organa druge države članice.

Preiskava je v celoti predmet nadzora države članice, na ozemlju katere poteka preiskava.

Pristojni organi lahko zavrnejo zahtevo po izvedbi preiskave, določene v prvem pododstavku, ali zahtevo po tem, da njihovo osebje spremlja osebje pristojnega organa druge države članice, kot je to določeno v drugem pododstavku, če bi taka preiskava škodljivo vplivala na suverenost, varnost ali javni red naslovljene države, ali pa če so že sproženi postopki v zvezi z enakimi dejavnostmi in proti istim osebam pred organi naslovljene države, ali pa je sodba proti takim osebam za enaka dejanja že izrečena s strani pristojnih organov naslovljene države.

7.
     
  V skladu s postopkom iz člena 48(2) Komisija lahko sprejme izvedbene ukrepe, da bi olajšala sodelovanje med pristojnimi organi na področju izmenjave podatkov in načinov čezmejnega preiskovanja, ki so določeni v odstavkih od 2 do 4.

POGLAVJE IX

IMENOVANJE, ODPUŠČANJE IN KOMUNIKACIJA

Člen 37

Imenovanje zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij

1.
     Zakonitega revizorja ali revizijsko podjetje imenuje skupščina delničarjev
  ali člani
  revidirane
  družbe
  .

2.
     
  Države članice lahko dopuščajo druge sisteme ali načine za imenovanje zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja, če so ti sistemi ali načini oblikovani za zagotavljanje neodvisnosti zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja od izvršnih članov upravnega odbora ali vodstvenega odbora revidirane družbe.

Člen 38

Odpust ali odstop zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij

1.   Države članice zagotovijo, da odpust zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij temelji zgolj na utemeljenih razlogih; razhajanje mnenj o računovodskih obravnavah ali revizijskih postopkih ni utemeljen razlog za odpust.

2.   
  Države članice zagotovijo, da
  revidirana družba in zakoniti revizor ali revizijsko podjetje obvestita organ ali organe, ki so odgovorni za javni nadzor, o preklicu pooblastil ali o odstopu
  v času imenovanja
  in predložita ustrezno razlago razlogov preklica ali odstopa.

Člen 39

Uporaba za družbe v javnem interesu, ki niso navedene

Države članice lahko izključijo družbe v javnem interesu, ki niso izdale prenosljivih vrednostnih papirjev, s katerimi se lahko trguje na organiziranem trgu v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES, in njihovega zakonitega revizorja/zakonite revizorje ali revizijsko podjetje/revizijska podjetja iz ene ali več zahtev iz tega poglavja.

POGLAVJE X

POSEBNE DOLOČBE ZA OBVEZNE REVIZIJE DRUŽB JAVNEGA INTERESA

Člen 40

Poročilo o preglednosti

1.   Države članice zagotovijo, da
  zakoniti revizorji ali
  revizijska podjetja, ki izvajajo obvezno revizijo/obvezne revizije družb v javnem interesu, na svoji spletni strani objavijo,
  v treh mesecih po koncu vsakega finančnega leta,
  letno poročilo o preglednosti, ki vsebuje vsaj:

| a) | opis pravne strukture in lastništva; |
| --- | --- |

a)

opis pravne strukture in lastništva;

| b) | kjer revizijsko podjetje pripada omrežju, opis omrežja in pravno ter strukturno ureditev omrežja; |
| --- | --- |

b)

kjer revizijsko podjetje pripada omrežju, opis omrežja in pravno ter strukturno ureditev omrežja;

| c) | opis
  upravne strukture revizijskega podjetja; |
| --- | --- |

c)

opis
  upravne strukture revizijskega podjetja;

| d) | opis sistema notranjega nadzora kakovosti revizijskega podjetja in izjavo upravnega ali poslovodnega organa o učinkovitosti delovanja; |
| --- | --- |

d)

opis sistema notranjega nadzora kakovosti revizijskega podjetja in izjavo upravnega ali poslovodnega organa o učinkovitosti delovanja;

| e) | navedbo, kdaj je bilo opravljeno zadnje preverjanje kakovosti
  iz člena 29
  ; |
| --- | --- |

e)

navedbo, kdaj je bilo opravljeno zadnje preverjanje kakovosti
  iz člena 29
  ;

| f) | seznam družb javnega interesa, za katere je revizijsko podjetje v zadnjem letu izvedlo obvezno revizijo; |
| --- | --- |

f)

seznam družb javnega interesa, za katere je revizijsko podjetje v zadnjem letu izvedlo obvezno revizijo;

| g) | izjavo o neodvisnosti praks podjetja, ki potrjuje tudi, da je bil opravljen notranji pregled predpisane neodvisnosti; |
| --- | --- |

g)

izjavo o neodvisnosti praks podjetja, ki potrjuje tudi, da je bil opravljen notranji pregled predpisane neodvisnosti;

| h) | izjavo o politiki revizijskega podjetja v zvezi s stalnim izobraževanjem zakonitih revizorjev iz člena 13; |
| --- | --- |

h)

izjavo o politiki revizijskega podjetja v zvezi s stalnim izobraževanjem zakonitih revizorjev iz člena 13;

| i) | finančne podatke, ki kažejo na pomembnost revizijskega podjetja, kot so skupni promet, razdeljen v pristojbine od obveznih revizij letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter pristojbine za druge zavarovalniške storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo; |
| --- | --- |

i)

finančne podatke, ki kažejo na pomembnost revizijskega podjetja, kot so skupni promet, razdeljen v pristojbine od obveznih revizij letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov ter pristojbine za druge zavarovalniške storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo;

| j) | podatki o osnovi za prejemke partnerjev. |
| --- | --- |

j)

podatki o osnovi za prejemke partnerjev.

V izrednih okoliščinah lahko države članice razveljavijo zahteve iz točke (f) do mere, potrebne za ublažitev neizbežne in pomembne grožnje osebni varnosti katere koli osebe.

2.   Poročilo o preglednosti podpisuje
  zakoniti revizor ali
  revizijsko podjetje
  , odvisno od primera
  . To je
  na primer
  mogoče storiti z elektronskim podpisom v skladu s členom 2
  (1)
  Direktive 1999/93/ES.

Člen 41

Revizijski odbor

1.   Družbe v javnem interesu morajo imeti revizijsko komisijo.
  Države članice določijo, ali revizijsko komisijo
  sestavljajo neizvršilni člani upravnega telesa
  in/
  ali
  člani
  nadzornega telesa revidirane družbe
  in/ali člani, ki jih imenuje skupščina delničarjev revidirane družbe. Vsaj en član notranje revizijske komisije mora biti
  neodvisen
  in mora razpolagati z
  ustreznimi znanji s področja računovodstva in/ali revizije.

Države članice lahko omogočijo, da lahko v družbah v javnem interesu, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(1), točka (f), Direktive 2003/71/ES

   (21)

  , funkcije, dodeljene notranji revizijski komisiji izvaja upravno ali nadzorno telo kot celota; pri čemer predsednik takšnega telesa, če je izvršni član, ni predsednik notranje revizijske komisije.

2.   
  Brez poseganja v odgovornost članov upravnega, poslovodskega ali nadzornega telesa ali drugih članov, ki jih imenuje skupščina delničarjev revidirane družbe,
  notranja revizijska komisija med drugim:

| a) | spremlja postopek poročanja o finančnem položaju; |
| --- | --- |

a)

spremlja postopek poročanja o finančnem položaju;

| b) | spremlja učinkovitost notranjega nadzora družbe, po potrebi notranjo revizijo, in sisteme za obvladovanje tveganja; |
| --- | --- |

b)

spremlja učinkovitost notranjega nadzora družbe, po potrebi notranjo revizijo, in sisteme za obvladovanje tveganja;

| c) | nadzira
  obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov; |
| --- | --- |

c)

nadzira
  obvezno revizijo letnih in konsolidiranih računovodskih izkazov;

| d) | pregleduje in spremlja neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja in še zlasti zagotavljanje dodatnih storitev revidirani
  družbi
  . |
| --- | --- |

d)

pregleduje in spremlja neodvisnost zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja in še zlasti zagotavljanje dodatnih storitev revidirani
  družbi
  .

3.   
  Predlog upravnega telesa ali nadzornega odbora v družbah v javnem interesu za imenovanje zakonitega revizorja temelji na priporočilu notranje revizijske komisije.

4.
     
  Zakoniti revizor ali revizijsko podjetje mora obveščati revizijsko komisijo o ključnih zadevah v zvezi z obvezno revizijo, še posebej o bistvenih pomanjkljivosti v interni kontroli poročanja o finančnem položaju.

5.
     
  Države članice lahko dovolijo ali določijo, da se določbe iz odstavkov 1 do 4 ne uporabljajo za organe javnega interesa, ki imajo telo, ki opravlja enakovredne funkcije kot revizijska komisija ter je bilo ustanovljeno in deluje v skladu z določbami, veljavnimi v državi članici, kjer je organ, ki ga je treba revidirati, registriran. V tem primeru organ razkrije, katero telo izvaja te funkcije in kako je sestavljeno.

6.
     
  Države članice lahko iz obveznosti, da imajo revizijsko komisijo, izvzamejo:

| a) | družbe javnega interesa, ki so hčerinska podjetja, kot je določeno v členu 1 Direktive 83/349/EGS, če podjetje izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 4 na ravni skupine; |
| --- | --- |

a)

družbe javnega interesa, ki so hčerinska podjetja, kot je določeno v členu 1 Direktive 83/349/EGS, če podjetje izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1 do 4 na ravni skupine;

| b) | družbe v javnem interesu, ki so kolektivna naložbena podjetja v smislu člena 1(2) Direktive 85/611/EGS; Države članice lahko izvzamejo tudi družbe v javnem interesu, katerih edini cilj so skupne naložbe kapitala, zagotovljene s strani javnosti, ki delujejo v skladu z načelom širjenja tveganja in si ne prizadevajo za pravno ali poslovno nadzorovanje katerega koli izdajatelja njenih temeljnih naložb, pri čemer so ta kolektivna naložbena podjetja pooblaščena in jih nadzorujejo pristojni organi ter imajo depozitarja, ki opravlja funkcije, enakovredne tistim iz Direktive 85/611/EGS; |
| --- | --- |

b)

družbe v javnem interesu, ki so kolektivna naložbena podjetja v smislu člena 1(2) Direktive 85/611/EGS; Države članice lahko izvzamejo tudi družbe v javnem interesu, katerih edini cilj so skupne naložbe kapitala, zagotovljene s strani javnosti, ki delujejo v skladu z načelom širjenja tveganja in si ne prizadevajo za pravno ali poslovno nadzorovanje katerega koli izdajatelja njenih temeljnih naložb, pri čemer so ta kolektivna naložbena podjetja pooblaščena in jih nadzorujejo pristojni organi ter imajo depozitarja, ki opravlja funkcije, enakovredne tistim iz Direktive 85/611/EGS;

| c) | družbe v javnem interesu, katerih edina naloga je delovati kot izdajatelj zavarovanih vrednostnih papirjev, kot je določeno v členu 2(5) Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES

   (22)

  ; v takšnih primerih države članice zahtevajo, da družba javnosti sporoči razloge, zakaj meni, da ni ustrezno imeti revizijske komisije ali upravnega ali nadzornega telesa, pooblaščenega za opravljanje funkcij revizijske komisije; |
| --- | --- |

c)

družbe v javnem interesu, katerih edina naloga je delovati kot izdajatelj zavarovanih vrednostnih papirjev, kot je določeno v členu 2(5) Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES

   (22)

  ; v takšnih primerih države članice zahtevajo, da družba javnosti sporoči razloge, zakaj meni, da ni ustrezno imeti revizijske komisije ali upravnega ali nadzornega telesa, pooblaščenega za opravljanje funkcij revizijske komisije;

| d) | kreditne institucije v smislu člena 1(1) Direktive 2000/12/ES, katerih delnice nimajo dovoljenja za trgovanje na organiziranem trgu nobene države članice v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES in ki so, na nepretrgan in stalen način, izdajale le dolžniške vrednostne papirje, če skupna nominalna vrednost vseh takšnih dolžniških vrednostnih papirjev ostane pod 100 000 000 eurov, in niso objavile prospekta v skladu z Direktivo 2003/71/ES. |
| --- | --- |

d)

kreditne institucije v smislu člena 1(1) Direktive 2000/12/ES, katerih delnice nimajo dovoljenja za trgovanje na organiziranem trgu nobene države članice v smislu člena 4(1), točka 18, Direktive 2004/39/ES in ki so, na nepretrgan in stalen način, izdajale le dolžniške vrednostne papirje, če skupna nominalna vrednost vseh takšnih dolžniških vrednostnih papirjev ostane pod 100 000 000 eurov, in niso objavile prospekta v skladu z Direktivo 2003/71/ES.

Člen 42

Neodvisnost

1.
     Poleg določb v
  členih 22
  in 24 morajo države članice zagotoviti, da
  zakoniti revizorji ali revizijska podjetja, ki opravljajo obvezne revizije družb v javnem interesu:

| a) | vsako leto revizijski komisiji pisno potrdijo njihovo neodvisnost od revidirane družbe javnega interesa; |
| --- | --- |

a)

vsako leto revizijski komisiji pisno potrdijo njihovo neodvisnost od revidirane družbe javnega interesa;

| b) | vsako leto predložijo revizijski komisiji vse dodatne storitve, ki se zagotovijo revidirani družbi; in |
| --- | --- |

b)

vsako leto predložijo revizijski komisiji vse dodatne storitve, ki se zagotovijo revidirani družbi; in

| c) | razpravljajo z revizijsko komisijo o grožnjah njihovi neodvisnosti in zaščitnih ukrepih za ublažitev teh groženj, kot so jih dokumentirali v skladu s členom 22(3). |
| --- | --- |

c)

razpravljajo z revizijsko komisijo o grožnjah njihovi neodvisnosti in zaščitnih ukrepih za ublažitev teh groženj, kot so jih dokumentirali v skladu s členom 22(3).

2.
     
  Države članice zagotovijo, da ključni revizijski partner/partnerji, odgovoren/odgovorni za izvajanje zakonitih revizij kroži/krožijo znotraj revizij najpozneje po sedmih letih od datuma imenovanja in se mu/jim dovoli, da ponovno sodeluje/sodelujejo pri reviziji revidirane družbe po najmanj dveh letih.

3.
     
  Zakonitemu revizorju ali ključnemu partnerju za revizijo, ki izvaja obvezno revizijo po pooblastilu revizijskega podjetja, ni dovoljeno prevzeti pomembnega vodstvenega položaja v revidirani družbi pred pretekom najmanj dveh let po njegovem ali njenem odstopu z mesta zakonitega revizorja ali ključnega partnerja pri reviziji.

Člen 43

Zagotavljanje kakovosti

Pregled kakovosti iz člena 29 za zakonite revizorje ali revizijska podjetja, ki izvajajo obvezne revizije družb javnega interesa, mora biti opravljen najkasneje vsaka tri
  leta
  .

POGLAVJE XI

MEDNARODNI VIDIKI

Člen 44

Odobritev revizorjev iz tretjih držav

1.
     Pristojni organi države članice lahko pod pogojem vzajemnosti dodelijo pooblastila revizorju iz tretje države, če je oseba priskrbela dokaz,
  da izpolnjuje zahteve, ki so enakovredne tistim iz členov 4 in 6 do 13.

2.
     
  Pristojni organi države članice pred dodelitvijo pooblastila revizorju iz tretje države, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 1, upoštevajo zahteve, določene v členu 14.

Člen 45

Registracija
  in nadzor revizorjev in revizijskih družb tretjih držav

1.   Pristojni organi države članice registrirajo v skladu s členi od 15 do 17 vse
  revizorje in revizijske družbe

  tretje države, ki predstavijo revizijsko poročilo
  v zvezi z
  letnimi ali konsolidiranimi računovodskimi izkazi družbe
  ,
  ki
  je registrirana
  zunaj Skupnosti
  in
  katere
  prenosljivi
  vrednostni papirji so sprejeti za trgovanje na organiziranem trgu zadevne države članice v skladu s
  členom 4(1), točka 18 Direktive 2004/39/ES, razen ko je družba izdajatelj izključno dolžniških vrednostnih papirjev, sprejetih za trgovanje na organiziranem trgu države članice v skladu s členom 2(1)b Direktive 2004/109/ES

   (23)

  (preglednost), katerih nominalna vrednost na enoto je najmanj 50 000 evrov ali, v primeru dolžniških vrednostnih papirjev, izraženih v ustrezni protivrednosti v drugi valuti, enakovrednih vsaj 50 000 evrov na dan izdaje.

2.   
  Uporabita
  se
  člena
  18
  in 19
  .

3.   Države članice vključijo
  registrirane revizorje in revizijske družbe tretjih držav
  v svoj sistem nadzora, v svoj sistem zagotavljanja kakovosti ter v svoje sisteme preiskav in sankcij.
  Države članice lahko izključijo revizorje in revizijske družbe tretjih držav iz sistema zagotavljanja kakovosti, če je druga država članica, ali sistem zagotavljanja kakovosti tretje države, ki je bil ocenjen za enakovrednega v skladu s členom 46, že izvedel pregled kakovosti revizorja ali revidirane družbe tretje države v zadnjih treh letih.

4.   Brez poseganja v člen 46 revizijska poročila v zvezi z letnimi ali konsolidiranimi računovodski izkazi iz odstavka 1, ki jih izdajo
  revizorji ali revizijske družbe tretjih držav
  , ki niso registrirane v državi članici, nimajo pravnih posledic v zadevni državi članici.

5.   Države članice lahko registrirajo revizijska podjetja iz tretjih držav, če:

| a) | izpolnjujejo pogoje, ki so enakovredni tistim
  iz člena
  3(3); |
| --- | --- |

a)

izpolnjujejo pogoje, ki so enakovredni tistim
  iz člena
  3(3);

| b) | večina članov upravnega ali poslovodnega telesa
  revizijske družbe tretje države
  izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov od 4 do 10; |
| --- | --- |

b)

večina članov upravnega ali poslovodnega telesa
  revizijske družbe tretje države
  izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov od 4 do 10;

| c) | revizor
  tretje države
  , ki izvaja revizijo v imenu revizijske družbe
  tretje države
  , izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov od 4 do 10; |
| --- | --- |

c)

revizor
  tretje države
  , ki izvaja revizijo v imenu revizijske družbe
  tretje države
  , izpolnjuje pogoje, ki so enakovredni tistim iz členov od 4 do 10;

| d) | se revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov iz odstavka 1 izvajajo v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi iz člena 26 in tudi v skladu z zahtevami, določenimi v
  členih 22, 24 in 25 ali z enakovrednimi standardi in zahtevami
  ; |
| --- | --- |

d)

se revizije letnih ali konsolidiranih računovodskih izkazov iz odstavka 1 izvajajo v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi iz člena 26 in tudi v skladu z zahtevami, določenimi v
  členih 22, 24 in 25 ali z enakovrednimi standardi in zahtevami
  ;

| e) | na svoji spletni strani objavijo letno poročilo o preglednosti, ki vključuje podatke iz člena 40,
  ali izpolnjujejo enakovredno zahtevo po razkritju. |
| --- | --- |

e)

na svoji spletni strani objavijo letno poročilo o preglednosti, ki vključuje podatke iz člena 40,
  ali izpolnjujejo enakovredno zahtevo po razkritju.

6.
     
  Da se zagotovi enotna uporaba odstavka 5, točka (d), oceni Komisija v sodelovanju z državami članicami enakovrednost iz odstavka 5(d) in jo določi v skladu s postopkom iz člena 48(2). V času sprejemanja odločitve s strani Komisije lahko države članice ocenijo enakovrednost iz odstavka 1, dokler Komisija ne sprejme odločitve.

Člen 46

Odstopanje v primeru enakovrednosti

1.
     Države članice lahko na podlagi vzajemnosti razveljavijo ali spremenijo zahteve v členu 45(1) in (3) le, če so
  revizijske družbe ali revizorji tretjih držav
  ,
  vključeni
  v sisteme javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti, preiskav in sankcij, ki izpolnjujejo zahteve, enakovredne tistim v členih 29, 30 in
  31
  .

2.
     
  Da se zagotovi enotna uporaba odstavka 1, oceni Komisija v sodelovanju z državami članicami enakovrednost iz odstavka 1 in jo določi v skladu s postopkom iz člena 48(2). Države članice lahko ocenijo enakovrednost iz odstavka 1 ali se zanesejo na ocene drugih držav članic, dokler Komisija ne sprejme odločitve. Če Komisija odloči, da zahteva po preglednosti iz odstavka 1 ni usklajena, lahko zadevnim revizijskim družbam dovoli opravljanje revizijskih dejavnosti v skladu z ustreznimi zahtevami države članice v ustreznem prehodnem obdobju.

3.
     
  Države članice sporočijo Komisiji:

| a) | svojo oceno enakovrednosti iz odstavka 2, in; |
| --- | --- |

a)

svojo oceno enakovrednosti iz odstavka 2, in;

| b) | glavne elemente dogovorov o sodelovanju s tretjimi državami in njihovimi sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti ter preiskave in sankcij, na podlagi odstavka 1. |
| --- | --- |

b)

glavne elemente dogovorov o sodelovanju s tretjimi državami in njihovimi sistemi javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti ter preiskave in sankcij, na podlagi odstavka 1.

Člen 47

Sodelovanje s pristojnimi organi iz tretjih držav

1.   Države članice lahko pristojnim organom tretje države predložijo revizijske delovne dokumente in druge dokumente v lasti zakonitih revizorjev ali revizijskih podjetij, ki jih ti odobrijo, če:

| a) | ti revizijski ali drugi dokumenti zadevajo revizije podjetij, ki so izdala vrednostne papirje v zadevni tretji državi,
  ali pa so sestavni deli skupine, ki izdaja obvezne konsolidirane računovodske izkaze v zadevni tretji državi
  ; |
| --- | --- |

a)

ti revizijski ali drugi dokumenti zadevajo revizije podjetij, ki so izdala vrednostne papirje v zadevni tretji državi,
  ali pa so sestavni deli skupine, ki izdaja obvezne konsolidirane računovodske izkaze v zadevni tretji državi
  ;

| b) | prenos teh dokumentov poteka od domačih pristojnih organov k pristojnim organom zadevne tretje države na njihovo zahtevo; |
| --- | --- |

b)

prenos teh dokumentov poteka od domačih pristojnih organov k pristojnim organom zadevne tretje države na njihovo zahtevo;

| c) | pristojni organi zadevne tretje države izpolnjujejo zahteve, razglašene za ustrezne glede na odstavek 3; |
| --- | --- |

c)

pristojni organi zadevne tretje države izpolnjujejo zahteve, razglašene za ustrezne glede na odstavek 3;

| d) | obstajajo delovni dogovori, ki temeljijo na vzajemnosti med zadevnimi pristojnimi organi; |
| --- | --- |

d)

obstajajo delovni dogovori, ki temeljijo na vzajemnosti med zadevnimi pristojnimi organi;

| e) | prenos osebnih podatkov v tretjo državo je v skladu s poglavjem IV Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

e)

prenos osebnih podatkov v tretjo državo je v skladu s poglavjem IV Direktive 95/46/ES.

2.   Delovni dogovori iz odstavka 1, točka (d), zagotovijo, da:

| a) | pristojni organi obrazložijo namen zahteve po revizijskih delovnih dokumentih in drugih dokumentih; |
| --- | --- |

a)

pristojni organi obrazložijo namen zahteve po revizijskih delovnih dokumentih in drugih dokumentih;

| b) | za osebe, ki so ali so bile zaposlene pri pristojnih organih tretje države, ki so prejemniki podatkov, veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti; |
| --- | --- |

b)

za osebe, ki so ali so bile zaposlene pri pristojnih organih tretje države, ki so prejemniki podatkov, veljajo obveznosti varovanja poslovne skrivnosti;

| c) | pristojni organi tretje države lahko uporabljajo revizijske delovne dokumente in druge dokumente le za izvajanje svojih funkcij javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti in preiskav, ki izpolnjujejo zahteve, enakovredne tistim v členih 29, 30 in 32; |
| --- | --- |

c)

pristojni organi tretje države lahko uporabljajo revizijske delovne dokumente in druge dokumente le za izvajanje svojih funkcij javnega nadzora, zagotavljanja kakovosti in preiskav, ki izpolnjujejo zahteve, enakovredne tistim v členih 29, 30 in 32;

| d) | se zahtevo pristojnih organov tretje države po revizijskih delovnih dokumentih in drugih dokumentih v lasti revizorjev ali revizijskih podjetij lahko zavrne, če bi posredovanje teh delovnih dokumentov lahko škodovalo suverenosti, varnosti ali javnemu redu Skupnosti ali zadevne države članice, ali če so se v zadevni državi članici že začeli sodni postopki v zvezi z enakimi dejanji in osebami. |
| --- | --- |

d)

se zahtevo pristojnih organov tretje države po revizijskih delovnih dokumentih in drugih dokumentih v lasti revizorjev ali revizijskih podjetij lahko zavrne, če bi posredovanje teh delovnih dokumentov lahko škodovalo suverenosti, varnosti ali javnemu redu Skupnosti ali zadevne države članice, ali če so se v zadevni državi članici že začeli sodni postopki v zvezi z enakimi dejanji in osebami.

3.   Primernost iz odstavka 1, točka (c), določi Komisija v skladu s postopkom iz člena 48(2),
  da se spodbudi sodelovanje med pristojnimi organi
  . Ocena primernosti se izvede v sodelovanju z državami članicami in temelji na zahtevah člena 36 ali na enakih reprezentativnih rezultatih. Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za uskladitev z odločitvijo Komisije.

4.   Izjemoma in z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice zakonitim revizorjem in revizijskim podjetjem, ki jih te odobrijo, dovolijo prenos revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov neposredno k pristojnim organom tretje države, če:

| a) | so pristojni organi v zadevni tretji državi uvedli preiskave; |
| --- | --- |

a)

so pristojni organi v zadevni tretji državi uvedli preiskave;

| b) | prenos ni v nasprotju z obveznostmi zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij v zvezi s prenosom revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov svojim domačim pristojnim organom; |
| --- | --- |

b)

prenos ni v nasprotju z obveznostmi zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij v zvezi s prenosom revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov svojim domačim pristojnim organom;

| c) | obstajajo delovni dogovori s pristojnimi organi zadevne tretje države, ki pristojnim organom države članice omogočajo vzajemni neposredni dostop do revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov revizijskih podjetij; |
| --- | --- |

c)

obstajajo delovni dogovori s pristojnimi organi zadevne tretje države, ki pristojnim organom države članice omogočajo vzajemni neposredni dostop do revizijskih delovnih dokumentov in drugih dokumentov revizijskih podjetij;

| d) | pristojni organ prosilec tretje države domači pristojni organ zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja predhodno obvesti o vsaki neposredni zahtevi po podatkih in navede razloge zanjo; |
| --- | --- |

d)

pristojni organ prosilec tretje države domači pristojni organ zakonitega revizorja ali revizijskega podjetja predhodno obvesti o vsaki neposredni zahtevi po podatkih in navede razloge zanjo;

| e) | se upoštevajo pogoji iz odstavka 2. |
| --- | --- |

e)

se upoštevajo pogoji iz odstavka 2.

5.   Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 48(2)

  določi
  izjemne primere iz odstavka 4,
  da spodbudi sodelovanje med pristojnimi organi in zagotovi enotno uporabo zadevnega odstavka
  .

6.   Države članice obvestijo Komisijo o delovnih dogovorih iz odstavkov 1 in 4.

POGLAVJE XII

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen

  48

Odbor

1.   Komisiji pomaga revizijski regulativni odbor (v nadaljnjem besedilu „odbor“), sestavljen iz predstavnikov držav članic, ki mu predseduje predstavnik Komisije.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja regulativni postopek iz členov 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju člena 8 sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES se določi na tri mesece.

3.
     
  Brez poseganja v že sprejete izvedbene ukrepe in z izjemo določb člena 26 se po preteku dveh let od sprejema te direktive in najpozneje 1. aprila 2008 uporaba njenih določb, ki zahtevajo sprejem tehničnih pravil, predlogov sprememb in sklepov v skladu z odstavkom 2, prekine. Evropski parlament in Svet na predlog Komisije lahko v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe obnovita te določbe in jih zato pregledata pred iztekom zgoraj navedenega obdobja.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 49

Predlog spremembe Direktive 78/660/EGS in Direktive 83/349/EGS

1.   Odločba 78/660/EGS se dopolni na naslednji način:

| (a) | V členu 43(1) se doda naslednja točka:






  „15) | ločeno, je celotni
  honorar za obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov za finančno leto,
  ki jih zaračuna zakoniti revizor
  ali
  revizijsko podjetje
  , in
  celotni
  honorar, ki se
  zaračuna
  za druge nadzorne storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo.


  Države članice lahko določijo, da te zahteve ne veljajo za podjetja, ki so vključena v konsolidirane računovodske izkaze, ki se morajo izdelati po členu 1 Direktive 83/349/EGS, pod pogojem, da so ti podatki posredovani v opombah h konsolidiranim računovodskim izkazom.
  “ |
| --- | --- | --- |

(a)

V členu 43(1) se doda naslednja točka:

„15)

ločeno, je celotni
  honorar za obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov za finančno leto,
  ki jih zaračuna zakoniti revizor
  ali
  revizijsko podjetje
  , in
  celotni
  honorar, ki se
  zaračuna
  za druge nadzorne storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo.

Države članice lahko določijo, da te zahteve ne veljajo za podjetja, ki so vključena v konsolidirane računovodske izkaze, ki se morajo izdelati po členu 1 Direktive 83/349/EGS, pod pogojem, da so ti podatki posredovani v opombah h konsolidiranim računovodskim izkazom.
  “

| (b) | Člen 44(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice lahko dovolijo družbam iz člena 11, da sestavijo skrajšana pojasnila o računovodskih izkazih brez zahtevanih podatkov iz člena 43(1), točke (5) do (12), (14)(a) in (15). Vendar morajo ta pojasnila v celoti razkriti podatke, določene v členu 43(1)(6), za vse zadevne postavke.“ |
| --- | --- |

(b)

Člen 44(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice lahko dovolijo družbam iz člena 11, da sestavijo skrajšana pojasnila o računovodskih izkazih brez zahtevanih podatkov iz člena 43(1), točke (5) do (12), (14)(a) in (15). Vendar morajo ta pojasnila v celoti razkriti podatke, določene v členu 43(1)(6), za vse zadevne postavke.“

| (c) | Člen 45(2) se nadomesti z naslednjim:




  „2.
     
  Odstavek 1(b) velja tudi za podatke, določene v členu 43(1), točka (8).




  Države članice lahko dovolijo podjetjem iz člena 27, da se izognejo razkritju, določenemu v členu 43(1), točka (8). Države članice lahko podjetjem iz člena 27 tudi dovolijo, da se izognejo razkritju po členu 43(1), točka (15), če so ti podatki dostopni sistemu javnega nadzora, o katerem govori člen 32 [Osma direktiva o pravu družb], če to zahteva tovrstni javni nadzorni sistem.“ |
| --- | --- |

(c)

Člen 45(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.
     
  Odstavek 1(b) velja tudi za podatke, določene v členu 43(1), točka (8).

Države članice lahko dovolijo podjetjem iz člena 27, da se izognejo razkritju, določenemu v členu 43(1), točka (8). Države članice lahko podjetjem iz člena 27 tudi dovolijo, da se izognejo razkritju po členu 43(1), točka (15), če so ti podatki dostopni sistemu javnega nadzora, o katerem govori člen 32 [Osma direktiva o pravu družb], če to zahteva tovrstni javni nadzorni sistem.“

2.   Členu 34 Direktive 83/349/EGS se doda točka:

| „16) | ločeno gledano, je celotni honorar
  za obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov za finančno leto,
  ki jih zaračuna zakoniti revizor
  ali
  revizijsko podjetje
  , in
  celotni honorar
  , ki se
  zaračuna
  za druge nadzorne storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo.“ |
| --- | --- |

„16)

ločeno gledano, je celotni honorar
  za obvezno revizijo letnih računovodskih izkazov za finančno leto,
  ki jih zaračuna zakoniti revizor
  ali
  revizijsko podjetje
  , in
  celotni honorar
  , ki se
  zaračuna
  za druge nadzorne storitve, svetovalne storitve v zvezi z davki in druge storitve, ki niso povezane z revizijo.“

Člen 50

Člen 50

Razveljavitev Direktive 84/253/EGS

Direktiva 84/253/EGS se razveljavi z učinkom od datuma iz člena 54. Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se razume kot sklicevanja na to direktivo.

člena 54

Člen 51

Člen 51

Prehodna določba

Za zakonite revizorje ali revizijska podjetja, ki jih odobrijo pristojni organi države članice v skladu z Direktivo 84/253/EGS pred začetkom veljavnosti določb iz člena 53(1), se šteje, da so jih odobrili v skladu s to direktivo.

Direktivo

člena 53(1)

s to direktivo

Člen 52

Člen 52

Najmanjša uskladitev

Najmanjša uskladitev

Države članice, ki zahtevajo obvezno revizijo, lahko določijo strožje zahteve, razen če besedilo te direktive navaja drugače.

Države članice, ki zahtevajo obvezno revizijo, lahko določijo strožje zahteve, razen če besedilo te direktive navaja drugače.

Člen 53

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo
  v ...

   (24) določbe, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

v ...

24

2.   Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

3.   Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 54

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 55

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 157, 28.6.2005, str. 115.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

2

(3)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 178, 17.7.2003, str. 16).

3

Direktiva

(4)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

4

Direktiva

(5)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

5

Direktiva

(6)  UL L 374, 31.12.1991, str. 7. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/51/ES.

6

Direktiva

(7)  UL L 126, 12.5.1984, str. 20.

7

(8)  UL C 143, 8.5.1998, str. 12.

8

(9)  UL L 91, 31.3.2001, str. 91.

9

(10)  UL L 191, 19.7.2002, str. 22.

10

(11)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

(13)  UL L 52, 25.2.2005, str. 51.

13

(14)  
  Direktiva Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjetjih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (

  UL L 375, 31.12.1985, str. 3)
  . Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (

  UL L 79, 24.3.2005, str. 9).

14

Direktiva Sveta 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjetjih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (

. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta (

(15)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

15

(16)  UL L 126, 26.5.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/1/ES.

16

(17)  UL L 207, 18.8.2003, str. 1.

17

(18)  Direktiva Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu priznavanja visokošolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta (
  UL L 19, 24.1.1989, str. 16). Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 206, 31.7.2001, str. 1).

18

Direktiva Sveta 89/48/EGS z dne 21. decembra 1988 o splošnem sistemu priznavanja visokošolskih diplom, pridobljenih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki traja najmanj tri leta (

(19)  Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

19

Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

(20)  UL L 13, 19.1.2000, str. 12.

20

(21)  
  Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki ga je treba objaviti ob javni ponudbi ali sprejemu v trgovanje vrednostnih papirjev (

  UL L 345, 31.12.2003, str. 64).

21

Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki ga je treba objaviti ob javni ponudbi ali sprejemu v trgovanje vrednostnih papirjev (

(22)  UL L 149, 30.4.2004, str. 1.

22

(23)  
  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu (

  UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

23

Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na organiziranem trgu (

(24)  
  24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

24

24 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

P6_TA(2005)0354

Razvoj železnic Skupnosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti (KOM(2004)0139 — C6-0001/2004 — 2004/0047(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0139) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0139) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0001/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0001/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0143/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0143/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0047

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic Skupnosti in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

skladno s postopkom, navedenim v členu 251 Pogodbe (4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Direktive Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (5) je bil olajšati prilagoditev železnic Skupnosti potrebam enotnega trga in povečati njihovo učinkovitost. |
| --- | --- |

(1)

Namen Direktive Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (5) je bil olajšati prilagoditev železnic Skupnosti potrebam enotnega trga in povečati njihovo učinkovitost.

| (2) | V Beli knjigi z naslovom „Evropska transportna politika za 2010: čas za odločitev“ (6) je Komisija napovedala, da namerava nadaljevati z oblikovanjem notranjega trga železniškega prometa, zato predlaga odprtje trga mednarodnega potniškega prometa. |
| --- | --- |

(2)

V Beli knjigi z naslovom „Evropska transportna politika za 2010: čas za odločitev“ (6) je Komisija napovedala, da namerava nadaljevati z oblikovanjem notranjega trga železniškega prometa, zato predlaga odprtje trga mednarodnega potniškega prometa.

| 3) | 23. oktobra 2003 je Evropski parlament sprejel spremembo (7), ki je pozivala k odprtju celotnega notranjega in mednarodnega železniškega potniškega prometa za konkurenco do 1. januarja 2008. Ob tej priložnosti je Komisija izjavila, da namerava predstaviti poseben predlog, ki bo tesno povezan z obstoječo zakonodajo o javnih naročilih za storitve, pa tudi z ukrepi za zaščito pravic potnikov v mednarodnem potniškem prometu. |
| --- | --- |

3)

23. oktobra 2003 je Evropski parlament sprejel spremembo (7), ki je pozivala k odprtju celotnega notranjega in mednarodnega železniškega potniškega prometa za konkurenco do 1. januarja 2008. Ob tej priložnosti je Komisija izjavila, da namerava predstaviti poseben predlog, ki bo tesno povezan z obstoječo zakonodajo o javnih naročilih za storitve, pa tudi z ukrepi za zaščito pravic potnikov v mednarodnem potniškem prometu.

| (4) | Mednarodni železniški potniki promet se trenutno zelo razlikuje. Prevozi na dolge razdalje (nočni vlaki) so v težavah in prevozniki v železniškem prometu so nekatere proge nedavno umaknili zaradi omejitve izgub. Trg mednarodnih visokohitrostnih prevozov je po drugi strani zaznal veliko povečanje in bo nadaljeval z njegovim učinkovitim razvojem z združevanjem in medsebojnim povezovanjem vseevropskega omrežja za visoke hitrosti do leta 2010. Vseeno obstaja močan pritisk konkurence nizkocenovnih letalskih družb v obeh primerih, zato je treba spodbujati nove pobude s pospeševanjem konkurence med prevozniki v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(4)

Mednarodni železniški potniki promet se trenutno zelo razlikuje. Prevozi na dolge razdalje (nočni vlaki) so v težavah in prevozniki v železniškem prometu so nekatere proge nedavno umaknili zaradi omejitve izgub. Trg mednarodnih visokohitrostnih prevozov je po drugi strani zaznal veliko povečanje in bo nadaljeval z njegovim učinkovitim razvojem z združevanjem in medsebojnim povezovanjem vseevropskega omrežja za visoke hitrosti do leta 2010. Vseeno obstaja močan pritisk konkurence nizkocenovnih letalskih družb v obeh primerih, zato je treba spodbujati nove pobude s pospeševanjem konkurence med prevozniki v železniškem prometu.

| (5) | Odprtje trga
  za potniški
  promet ne bi bilo mogoče brez natančnih določb o načinu dostopa do infrastrukture, brez občutnega napredka na področju interoperabilnosti in brez strogega okvira za varnost železniškega prometa na nacionalni in evropski ravni. Vsi ti pogoji so zdaj vzpostavljeni po prenosu Direktiv 2001/12/ES
   (8), 2001/13/ES
   (9), 2001/14/ES
   (10)

  in 2004/49/ES

   (11). Dosledna uporaba tega novega institucionalnega okvira mora biti zagotovljena do datuma, ki je predlagan za odprtje
  omrežij
  za storitve potniškega prometa.
  Ker je treba te okvirne evropske direktive prenesti v nacionalno zakonodajo najpozneje do leta 2006, je treba omrežja za mednarodni potniški promet odpreti do leta 2008, vse druge vrste storitev potniškega prometa pa do leta 2012. |
| --- | --- |

(5)

Odprtje trga
  za potniški
  promet ne bi bilo mogoče brez natančnih določb o načinu dostopa do infrastrukture, brez občutnega napredka na področju interoperabilnosti in brez strogega okvira za varnost železniškega prometa na nacionalni in evropski ravni. Vsi ti pogoji so zdaj vzpostavljeni po prenosu Direktiv 2001/12/ES
   (8), 2001/13/ES
   (9), 2001/14/ES
   (10)

  in 2004/49/ES

   (11). Dosledna uporaba tega novega institucionalnega okvira mora biti zagotovljena do datuma, ki je predlagan za odprtje
  omrežij
  za storitve potniškega prometa.
  Ker je treba te okvirne evropske direktive prenesti v nacionalno zakonodajo najpozneje do leta 2006, je treba omrežja za mednarodni potniški promet odpreti do leta 2008, vse druge vrste storitev potniškega prometa pa do leta 2012.

| (6) | Države članice bi morale prosto odločati o hitrejši podelitvi pravic dostopa prevoznikom v železniškem prometu in mednarodnim združenjem za opravljenje notranjega in mednarodnega potniškega prometa. Uporaba takšnih pravic se lahko začasno omeji na prevoznike v železniškem prometu in njihove neposredno ali posredno nadzorovane hčerinske družbe, ki imajo licenco v državah članicah, kjer se uporabljajo podobni pogoji za dostop do železniške infrastrukture. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale prosto odločati o hitrejši podelitvi pravic dostopa prevoznikom v železniškem prometu in mednarodnim združenjem za opravljenje notranjega in mednarodnega potniškega prometa. Uporaba takšnih pravic se lahko začasno omeji na prevoznike v železniškem prometu in njihove neposredno ali posredno nadzorovane hčerinske družbe, ki imajo licenco v državah članicah, kjer se uporabljajo podobni pogoji za dostop do železniške infrastrukture.

| (7) | Število železniških prevozov brez vmesnih postaj je zelo nizko. V primeru potovanj z vmesnimi postajami je nujno treba odobriti nove prevoznike v železniškem prometu, ki bi sprejemali in odlagali potnike na progi, da bi zagotovili resnično donosnost takšnih ukrepov in preprečili postavljanje morebitnih konkurentov v neugoden položaj v primerjavi z obstoječimi prevozniki, ki imajo pravico sprejemati in odložiti potnike na progi. |
| --- | --- |

(7)

Število železniških prevozov brez vmesnih postaj je zelo nizko. V primeru potovanj z vmesnimi postajami je nujno treba odobriti nove prevoznike v železniškem prometu, ki bi sprejemali in odlagali potnike na progi, da bi zagotovili resnično donosnost takšnih ukrepov in preprečili postavljanje morebitnih konkurentov v neugoden položaj v primerjavi z obstoječimi prevozniki, ki imajo pravico sprejemati in odložiti potnike na progi.

| (8) | Uredba Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (12) pooblašča države članice in organe lokalnih oblasti, da dodeljujejo javna naročila za storitve. Ta naročila lahko zajemajo izključne pravice za izvajanje nekaterih storitev. Zato je treba zagotoviti skladnost določb te uredbe in načela
  odprtja potniškega
  prometa za konkurenco.
  26. julija 2000
  je Komisija
  predložila predlog
  Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih držav članic glede obveznosti javne službe in dodeljevanje javnih naročil za storitve potniškega železniškega prometa, cestnega prometa in prometa po celinskih plovnih poteh (13), s katero naj bi se nadomestila Uredba (EGS) št. 1191/69. Glavni cilj predloga je zlasti uvedba sistema regulirane konkurenčnosti pri oddaji javnih naročil.
  Evropski parlament je v zvezi s tem po prvi obravnavi 14. novembra 2001

   (14)

  sprejel stališče, vendar Svet še ni sprejel skupnega stališča, tako da zakonodajnega postopka še ni bilo mogoče nadaljevati. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Sveta (EGS) št. 1191/69 z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (12) pooblašča države članice in organe lokalnih oblasti, da dodeljujejo javna naročila za storitve. Ta naročila lahko zajemajo izključne pravice za izvajanje nekaterih storitev. Zato je treba zagotoviti skladnost določb te uredbe in načela
  odprtja potniškega
  prometa za konkurenco.
  26. julija 2000
  je Komisija
  predložila predlog
  Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih držav članic glede obveznosti javne službe in dodeljevanje javnih naročil za storitve potniškega železniškega prometa, cestnega prometa in prometa po celinskih plovnih poteh (13), s katero naj bi se nadomestila Uredba (EGS) št. 1191/69. Glavni cilj predloga je zlasti uvedba sistema regulirane konkurenčnosti pri oddaji javnih naročil.
  Evropski parlament je v zvezi s tem po prvi obravnavi 14. novembra 2001

   (14)

  sprejel stališče, vendar Svet še ni sprejel skupnega stališča, tako da zakonodajnega postopka še ni bilo mogoče nadaljevati.

| (9) | Za zagotovitev posebne infrastrukture, na primer prog za visoke hitrosti, potrebujejo prevozniki v železniškem prometu z gospodarskega vidika določeno gotovost glede načrtovanja in pravno varnost kot spodbudo za obsežne dolgoročne naložbe. Zato jim je načeloma treba omogočiti sklenitev okvirnih pogodb za dobo 10 let. Direktivo 2001/14/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev posebne infrastrukture, na primer prog za visoke hitrosti, potrebujejo prevozniki v železniškem prometu z gospodarskega vidika določeno gotovost glede načrtovanja in pravno varnost kot spodbudo za obsežne dolgoročne naložbe. Zato jim je načeloma treba omogočiti sklenitev okvirnih pogodb za dobo 10 let. Direktivo 2001/14/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Uporaba te direktive se oceni na podlagi
  dveh poročil
  Komisije, ki se
  predložita
  dve leti po odprtju trga za mednarodne
  in notranje
  storitve potniškega prometa
  in ki bosta ločeno obravnavali ti dve področji
  .
  Poročili bi morali obsegati prve ocene Komisije o vplivu prvega in drugega železniškega paketa na standarde kakovosti javnih storitev, socialne standarde zaposlenih in okoljsko uspešnost. Ob tem bi Komisija morala predstaviti presojo vpliva odprtja omrežja na notranji potniški promet do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(10)

Uporaba te direktive se oceni na podlagi
  dveh poročil
  Komisije, ki se
  predložita
  dve leti po odprtju trga za mednarodne
  in notranje
  storitve potniškega prometa
  in ki bosta ločeno obravnavali ti dve področji
  .
  Poročili bi morali obsegati prve ocene Komisije o vplivu prvega in drugega železniškega paketa na standarde kakovosti javnih storitev, socialne standarde zaposlenih in okoljsko uspešnost. Ob tem bi Komisija morala predstaviti presojo vpliva odprtja omrežja na notranji potniški promet do 31. decembra 2005.

| (11) | Ker cilja predlaganega ukrepa, namreč razvoja železnic skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj morajo zagotoviti pravične in enakopravne pogoje dostopa do infrastrukture ter upoštevati očitno mednarodne dimenzije delovanja pomembnih elementov železniškega omrežja ter se zaradi potrebe po usklajenem vsenacionalnem ukrepanju ta cilj lažje dosega na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(11)

Ker cilja predlaganega ukrepa, namreč razvoja železnic skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj morajo zagotoviti pravične in enakopravne pogoje dostopa do infrastrukture ter upoštevati očitno mednarodne dimenzije delovanja pomembnih elementov železniškega omrežja ter se zaradi potrebe po usklajenem vsenacionalnem ukrepanju ta cilj lažje dosega na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (12) | Direktivi
  91/440/EGS
  in 2001/14/ES
  je zato treba ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(12)

Direktivi
  91/440/EGS
  in 2001/14/ES
  je zato treba ustrezno spremeniti —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 91/440/EGS se spremeni na naslednji način:

| 1) | četrta alinea člena 3 se črta; |
| --- | --- |

1)

četrta alinea člena 3 se črta;

| 2) | v členu 3 se po peti alinei vstavi naslednja alinea:






  „— | mednarodni potniški promet pomeni železniški potniški promet, pri kateri vlak prečka najmanj eno mejo države članice; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen, različni deli pa lahko imajo različen odhodni ali namembni kraj, če vsak sestavni vagon prečka najmanj eno mejo“ |
| --- | --- | --- |

2)

v členu 3 se po peti alinei vstavi naslednja alinea:

„—

mednarodni potniški promet pomeni železniški potniški promet, pri kateri vlak prečka najmanj eno mejo države članice; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen, različni deli pa lahko imajo različen odhodni ali namembni kraj, če vsak sestavni vagon prečka najmanj eno mejo“

| 3) | prva alinea člena 5(3) se črta; |
| --- | --- |

3)

prva alinea člena 5(3) se črta;

| 4) | v členu 8(1) se črtajo besede „in mednarodna združenja“; |
| --- | --- |

4)

v členu 8(1) se črtajo besede „in mednarodna združenja“;

| 5) | odstavek (1) člena 10 se črta; |
| --- | --- |

5)

odstavek (1) člena 10 se črta;

| 6) | spremembe
  iz točk 1), 3), 4) in 5) zgoraj začnejo veljati
  1. januarja 2008
  ; |
| --- | --- |

6)

spremembe
  iz točk 1), 3), 4) in 5) zgoraj začnejo veljati
  1. januarja 2008
  ;

| 7) | v člen 10 se vstavijo naslednji odstavki 3a, 3b, 3c in 3d:
  „3a.   Prevoznikom v železniškem prometu, ki sodijo v področje uporabe člena 2, se odobri
  za opravljanje mednarodnega potniškega prometa
  do
  1. januarja 2008 in za vse druge vrste potniškega prometa do 1. januarja 2012 pod primernimi pogoji
  dostop do celotne infrastrukture.
  Pri izvajanju
  mednarodnega potniškega prometa imajo prevozniki v železniškem prometu pravico, da sprejemajo
  in odložijo
  potnike na vsaki železniški postaji
  med odhodno in namembno postajo
  .

  3b.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa do prog iz
  odstavka 3a za
  storitve, ki jih ureja javno naročilo za storitve, v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti.
  Vsaka tovrstna
  omejitev
  , vključno z omejevanjem
  pravice sprejemati
  in odložiti
  potnike na vsaki postaji
  , se lahko uporabi samo na podlagi objektivne gospodarske analize regulatornega organa iz člena 30 Direktive 2001/14/ES (15), ali na podlagi sporazuma med zadevnimi regulatornimi organi, če bi se izkazalo, da sicer javna storitev ne bi bila več izvedljiva
  .

  3c.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo sodni preskus sklepov iz odstavka 3(b).


  3d.
     
  Države članice prosto odločajo o hitrejši podelitvi pravic dostopa prevoznikom v železniškem prometu in mednarodnim skupinam za opravljenje notranjega in mednarodnega potniškega prometa. Uporaba takšnih pravic se lahko začasno omeji na prevoznike v železniškem prometu in njihove neposredno ali posredno nadzorovane hčerinske družbe, ki imajo licenco v državah članicah, kjer se uporabljajo podobni pogoji za dostop do železniške infrastrukture
  . |
| --- | --- |

7)

v člen 10 se vstavijo naslednji odstavki 3a, 3b, 3c in 3d:

„3a.   Prevoznikom v železniškem prometu, ki sodijo v področje uporabe člena 2, se odobri
  za opravljanje mednarodnega potniškega prometa
  do
  1. januarja 2008 in za vse druge vrste potniškega prometa do 1. januarja 2012 pod primernimi pogoji
  dostop do celotne infrastrukture.
  Pri izvajanju
  mednarodnega potniškega prometa imajo prevozniki v železniškem prometu pravico, da sprejemajo
  in odložijo
  potnike na vsaki železniški postaji
  med odhodno in namembno postajo
  .

3b.   Države članice lahko omejijo pravico dostopa do prog iz
  odstavka 3a za
  storitve, ki jih ureja javno naročilo za storitve, v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti.
  Vsaka tovrstna
  omejitev
  , vključno z omejevanjem
  pravice sprejemati
  in odložiti
  potnike na vsaki postaji
  , se lahko uporabi samo na podlagi objektivne gospodarske analize regulatornega organa iz člena 30 Direktive 2001/14/ES (15), ali na podlagi sporazuma med zadevnimi regulatornimi organi, če bi se izkazalo, da sicer javna storitev ne bi bila več izvedljiva
  .

3c.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo sodni preskus sklepov iz odstavka 3(b).

3d.
     
  Države članice prosto odločajo o hitrejši podelitvi pravic dostopa prevoznikom v železniškem prometu in mednarodnim skupinam za opravljenje notranjega in mednarodnega potniškega prometa. Uporaba takšnih pravic se lahko začasno omeji na prevoznike v železniškem prometu in njihove neposredno ali posredno nadzorovane hčerinske družbe, ki imajo licenco v državah članicah, kjer se uporabljajo podobni pogoji za dostop do železniške infrastrukture
  .

| 8) | v člen 14 se vstavi naslednji odstavek:
  „Komisija najpozneje do
  31. decembra 2009 oziroma 31. decembra 2013
  Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Svetu predloži
  poročili
  o izvajanju določb te direktive
  ; prvo poročilo se nanaša na mednarodni potniški promet, drugo pa na vse ostale vrste potniškega prometa, obe pa morata vsebovati oceno postopkov dodeljevanja vlakovnih poti in učinkov na javna naročila za storitve
  .“ |
| --- | --- |

8)

v člen 14 se vstavi naslednji odstavek:

„Komisija najpozneje do
  31. decembra 2009 oziroma 31. decembra 2013
  Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Svetu predloži
  poročili
  o izvajanju določb te direktive
  ; prvo poročilo se nanaša na mednarodni potniški promet, drugo pa na vse ostale vrste potniškega prometa, obe pa morata vsebovati oceno postopkov dodeljevanja vlakovnih poti in učinkov na javna naročila za storitve
  .“

Člen 2

Člen 17(5) Direktive 2001/14/ES se nadomesti z:

„5.
     
  Okvirne pogodbe se načeloma sklepajo za obdobje največ petih let in se obnavljajo za enaka obdobja. Upravljavec infrastrukture lahko v določenih primerih privoli v krajše ali daljše obdobje. Obdobja, daljša od petih let, se morajo utemeljiti s sklicevanjem na sklenjene gospodarske pogodbe, posebne naložbe ali tveganja.

Pri prevozih, na katerih se uporablja posebna infrastruktura, navedena v členu 24, in pri katerih so potrebne obsežne in dolgoročne naložbe, se okvirna pogodba lahko sklene za obdobje 10 let. Obdobje, daljše od 10 let, je dovoljeno le v izjemnih primerih, zlasti za obsežne dolgoročne naložbe, in še posebej, kadar so tovrstne naložbe vezane na pogodbene obveznosti, vključno z večletnim amortizacijskim načrtom.“

Člen 3

Člen 3

Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (16). O tem takoj obvestijo Komisijo.

16

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s tabelo, ki prikazuje, kako določbe te direktive ustrezajo sprejetim nacionalnim predpisom.

Člen 4

Člen 4

Ta direktiva začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 5

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ...

1

(2)  UL C 221, 8.9.2005, str. 56.

2

(3)  UL C 71, 22.3.2005, str. 26.

3

(4)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

4

Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

(5)  UL L 237, 24.8.1991, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

5

Aktom o pristopu iz leta 2003

(6)  KOM(2001)0370.

6

(7)  UL C 82 E, 1.4.2004, str. 502.

7

(8)  Direktiva 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS (UL L 75, 15.3.2001, str. 1).

8

Direktiva 2001/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS

(9)  Direktiva 2001/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (
  UL L 75, 15.3.2001, str. 26). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/49/ES (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

9

Direktiva 2001/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (

(10)  Direktiva 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (
  UL L 75, 15.3.2001, str. 29). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/49/ES.

10

Direktiva 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (

(11)  
  Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala.

11

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala.

(12)  UL L 156, 28.6.1969, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 1893/91 (UL L 169, 29.6.1991, str. 1).

12

(13)  UL C 365 E, 19.12.2000, str. 169.

13

(14)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 262.

14

(15)  UL L 75, 15.3.2001, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/49/ES (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).“

15

(16)  18 mesecev po dnevu sprejetja te direktive.

16

P6_TA(2005)0355

Izdajanje spričeval za vlakovno osebje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval za vlakovno osebje, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti (KOM(2004)0142 — C6-0002/2004 — 2004/0048(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0142) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0142) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0002/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 71 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0002/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0133/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0133/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0048

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive 2005/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o izdajanju spričeval strojevodjem in vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2004/49/ES
   (4) morajo upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu vzpostaviti sisteme varnega upravljanja, ki bodo v železniškem sistemu omogočili vsaj doseganje skupnih varnostnih ciljev, izpolnjevanje nacionalnih varnostnih predpisov in zahtev, opredeljenih v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, in uporabo bistvenih vidikov skupnih varnostnih metod. Sistemi varnega upravljanja med drugim predvidevajo programe in sisteme za usposabljanje osebja, ki zagotavljajo ohranjanje usposobljenosti osebja in opravljanje nalog na ustrezen način. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2004/49/ES
   (4) morajo upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu vzpostaviti sisteme varnega upravljanja, ki bodo v železniškem sistemu omogočili vsaj doseganje skupnih varnostnih ciljev, izpolnjevanje nacionalnih varnostnih predpisov in zahtev, opredeljenih v tehničnih specifikacijah za interoperabilnost, in uporabo bistvenih vidikov skupnih varnostnih metod. Sistemi varnega upravljanja med drugim predvidevajo programe in sisteme za usposabljanje osebja, ki zagotavljajo ohranjanje usposobljenosti osebja in opravljanje nalog na ustrezen način.

| (2) | Direktiva 2004/49/ES določa, da morajo prevozniki v železniškem prometu pridobiti varnostno spričevalo za dostop do železniške infrastrukture. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2004/49/ES določa, da morajo prevozniki v železniškem prometu pridobiti varnostno spričevalo za dostop do železniške infrastrukture.

| (3) | V skladu z Direktivo Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (5) imajo prevozniki v železniškem prometu, ki so imetniki licence, od 15. marca 2003 dalje dostop do vseevropskega železniškega omrežja za prevoz blaga in najpozneje od 2008 dalje do celotnega mednarodnega železniškega omrežja za tovorni promet. Nadalje je v okviru drugega železniškega paketa predvidena razširitev dostopa do celotnega omrežja za mednarodnega železniškega tovornega prometa za vse vrste storitev v zvezi z železniškim tovornim prometom. Takšna postopna razširitev pravic dostopa bo neizogibno vodila v povečanje čezmejnega železniškega tovornega prometa. Posledica bo povečana potreba po strojevodjih, ki so usposobljeni in imajo licenco za opravljanje čezmejnega prometa. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti (5) imajo prevozniki v železniškem prometu, ki so imetniki licence, od 15. marca 2003 dalje dostop do vseevropskega železniškega omrežja za prevoz blaga in najpozneje od 2008 dalje do celotnega mednarodnega železniškega omrežja za tovorni promet. Nadalje je v okviru drugega železniškega paketa predvidena razširitev dostopa do celotnega omrežja za mednarodnega železniškega tovornega prometa za vse vrste storitev v zvezi z železniškim tovornim prometom. Takšna postopna razširitev pravic dostopa bo neizogibno vodila v povečanje čezmejnega železniškega tovornega prometa. Posledica bo povečana potreba po strojevodjih, ki so usposobljeni in imajo licenco za opravljanje čezmejnega prometa.

| (4) | Študija, ki jo je izvedla Komisija leta 2002, je pokazala, da se zakonodaje držav članic na področju izdaje spričeval strojevodjem bistveno razlikujejo. Da bi odpravili te razlike in hkrati ohranili sedanjo visoko raven varnosti v železniškem sistemu Skupnosti, je treba sprejeti pravila za izdajo spričeval strojevodjem na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Študija, ki jo je izvedla Komisija leta 2002, je pokazala, da se zakonodaje držav članic na področju izdaje spričeval strojevodjem bistveno razlikujejo. Da bi odpravili te razlike in hkrati ohranili sedanjo visoko raven varnosti v železniškem sistemu Skupnosti, je treba sprejeti pravila za izdajo spričeval strojevodjem na ravni Skupnosti.

| (5) | Poleg tega morajo takšna pravila na ravni Skupnosti prispevati h uresničevanju strategij Skupnosti glede svobode gibanja delavcev, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v okviru skupne prometne politike in hkrati izključiti kakršno koli izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega morajo takšna pravila na ravni Skupnosti prispevati h uresničevanju strategij Skupnosti glede svobode gibanja delavcev, svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev v okviru skupne prometne politike in hkrati izključiti kakršno koli izkrivljanje konkurence.

| (6) | Da bi zagotovila potrebno enotnost in preglednost, mora Skupnost vzpostaviti enoten postopek izdaje spričeval,
  sestavljen iz dveh delov: prvi je osnovna licenca, ki izkazuje skladnost z nekaterimi zahtevami in osnovnimi zmožnostmi ter sposobnost za upravljanje vlakov, drugi pa je usklajeno dopolnilno spričevalo, ki izkazuje tehnična in posebna znanja za te storitve. Odgovornost za podelitev osnovne licence bi morale imeti države članice, za podelitev usklajenega dopolnilnega spričevala pa prevozniki v železniškem prometu. Te dokumente bi morale države članice medsebojno priznavati. |
| --- | --- |

(6)

Da bi zagotovila potrebno enotnost in preglednost, mora Skupnost vzpostaviti enoten postopek izdaje spričeval,
  sestavljen iz dveh delov: prvi je osnovna licenca, ki izkazuje skladnost z nekaterimi zahtevami in osnovnimi zmožnostmi ter sposobnost za upravljanje vlakov, drugi pa je usklajeno dopolnilno spričevalo, ki izkazuje tehnična in posebna znanja za te storitve. Odgovornost za podelitev osnovne licence bi morale imeti države članice, za podelitev usklajenega dopolnilnega spričevala pa prevozniki v železniškem prometu. Te dokumente bi morale države članice medsebojno priznavati.

| (7) | Ta direktiva sledi in večinoma temelji na „zgodovinskih“ sporazumih, ki sta ju socialna partnerja, Skupnost evropskih železnic (CER) in Evropska Federacija delavcev v prometu (FET), dosegla o „evropski licenci za strojevodje, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve“ in o „določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve

   (6)

  “, dne 27. januarja 2004. |
| --- | --- |

(7)

Ta direktiva sledi in večinoma temelji na „zgodovinskih“ sporazumih, ki sta ju socialna partnerja, Skupnost evropskih železnic (CER) in Evropska Federacija delavcev v prometu (FET), dosegla o „evropski licenci za strojevodje, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve“ in o „določenih vidikih pogojev dela mobilnih delavcev, ki opravljajo interoperabilne čezmejne storitve

   (6)

  “, dne 27. januarja 2004.

| (8) | Skupne
  določbe o izdajanju spričeval
  morajo
  olajšati mobilnost strojevodij med državami članicami in različnimi prevozniki v železniškem prometu in na splošno poenostaviti priznavanje dovoljenj in usklajenih dopolnilnih spričeval s strani vseh udeležencev v železniškem sektorju
  , ob spodbujanju izboljšanja usposabljanja in zaposlovanja zadevnega osebja.
  Zato je treba določiti minimalne zahteve za pridobitev osnovnega dovoljenja in usklajenega dopolnilnega spričevala, ki jih morajo vlagatelji izpolnjevati. |
| --- | --- |

(8)

Skupne
  določbe o izdajanju spričeval
  morajo
  olajšati mobilnost strojevodij med državami članicami in različnimi prevozniki v železniškem prometu in na splošno poenostaviti priznavanje dovoljenj in usklajenih dopolnilnih spričeval s strani vseh udeležencev v železniškem sektorju
  , ob spodbujanju izboljšanja usposabljanja in zaposlovanja zadevnega osebja.
  Zato je treba določiti minimalne zahteve za pridobitev osnovnega dovoljenja in usklajenega dopolnilnega spričevala, ki jih morajo vlagatelji izpolnjevati.

| (9) | V okviru postopnega odpiranja železniške infrastrukture in rasti konkurence med prevozniki v železniškem prometu, bi bilo treba ohraniti znanje strojevodij, pridobljeno z usposabljanjem, z zagotavljanjem medsebojnega priznavanja njihove usposobljenosti prek uvajanja skupnih meril, da se jim tako olajša možnosti zaposlitve. |
| --- | --- |

(9)

V okviru postopnega odpiranja železniške infrastrukture in rasti konkurence med prevozniki v železniškem prometu, bi bilo treba ohraniti znanje strojevodij, pridobljeno z usposabljanjem, z zagotavljanjem medsebojnega priznavanja njihove usposobljenosti prek uvajanja skupnih meril, da se jim tako olajša možnosti zaposlitve.

| (10) | Zahteve za pridobitev licence in spričevala morajo določati vsaj minimalno starost strojevodij, zdravstvene in psihične sposobnosti vlagatelja, poklicne izkušnje in poznavanje nekaterih zadev, povezanih z upravljanjem lokomotiv, ter poznavanje infrastrukture. |
| --- | --- |

(10)

Zahteve za pridobitev licence in spričevala morajo določati vsaj minimalno starost strojevodij, zdravstvene in psihične sposobnosti vlagatelja, poklicne izkušnje in poznavanje nekaterih zadev, povezanih z upravljanjem lokomotiv, ter poznavanje infrastrukture.

| (11) | Naloge in zahteve, opredeljene v Prilogah I do VI te direktive, se lahko pregledajo, da se jih prilagodi tehničnemu in znanstvenemu napredku. Glede tehničnih določb morajo biti te priloge v celoti usklajene s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI) in pregledane v skladu s postopki, določenimi z Direktivama 96/48/ES

   (7)

  in 2001/16/ES

   (8)

  o interoperabilnosti, ter polni skladnosti z Uredbo (ES) št. 881/2004

   (9)

  zlasti členov 3, 4, 6, 12 in 17 Uredbe glede vloge socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

(11)

Naloge in zahteve, opredeljene v Prilogah I do VI te direktive, se lahko pregledajo, da se jih prilagodi tehničnemu in znanstvenemu napredku. Glede tehničnih določb morajo biti te priloge v celoti usklajene s tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost (TSI) in pregledane v skladu s postopki, določenimi z Direktivama 96/48/ES

   (7)

  in 2001/16/ES

   (8)

  o interoperabilnosti, ter polni skladnosti z Uredbo (ES) št. 881/2004

   (9)

  zlasti členov 3, 4, 6, 12 in 17 Uredbe glede vloge socialnih partnerjev.

| (12) | Ta direktiva ne sme posegati v izvajanje Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10), niti v izvajanje Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11). |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva ne sme posegati v izvajanje Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (10), niti v izvajanje Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11).

| (13) | Nacionalni varnostni organi morajo uporabljati vse informacije, ki jih vsebujejo licenca, usklajeno dopolnilno spričevalo in registri, da bi olajšali ocenjevanje izdaje spričeval osebju, predvideno v členih 10 in 11 Direktive 2004/49/ES in pospešili izdajo varnostnih spričeval, ki jih predvidevata ista člena. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalni varnostni organi morajo uporabljati vse informacije, ki jih vsebujejo licenca, usklajeno dopolnilno spričevalo in registri, da bi olajšali ocenjevanje izdaje spričeval osebju, predvideno v členih 10 in 11 Direktive 2004/49/ES in pospešili izdajo varnostnih spričeval, ki jih predvidevata ista člena.

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12). |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12).

| (15) | Države članice morajo v okviru izvajanja te direktive predvideti ustrezne kontrole in kazni za kršitve nacionalnih predpisov. |
| --- | --- |

(15)

Države članice morajo v okviru izvajanja te direktive predvideti ustrezne kontrole in kazni za kršitve nacionalnih predpisov.

| (16) | Za nemoteno delovanje železniškega prevoza je treba strojevodjem, ki so opravljali svoj poklic že pred začetkom veljavnosti te direktive, omogočiti, da v prehodnem obdobju ohranijo pridobljene pravice. |
| --- | --- |

(16)

Za nemoteno delovanje železniškega prevoza je treba strojevodjem, ki so opravljali svoj poklic že pred začetkom veljavnosti te direktive, omogočiti, da v prehodnem obdobju ohranijo pridobljene pravice.

| (17) | Nadomestitev nacionalnih pravil o izdaji spričeval strojevodjem z določbami te direktive bi se morala izvajati postopno in na takšen način, ki kar najmanj obremenjuje prevoznike v železniškem prometu in upravljavce infrastrukture. Ti organi morajo zato biti pozvani, da zlasti določijo, kako naj se pridobljene izkušnje upoštevajo pri izdajanju licenc in spričeval po tej direktivi. |
| --- | --- |

(17)

Nadomestitev nacionalnih pravil o izdaji spričeval strojevodjem z določbami te direktive bi se morala izvajati postopno in na takšen način, ki kar najmanj obremenjuje prevoznike v železniškem prometu in upravljavce infrastrukture. Ti organi morajo zato biti pozvani, da zlasti določijo, kako naj se pridobljene izkušnje upoštevajo pri izdajanju licenc in spričeval po tej direktivi.

| (18) | Ker skupnega zakonskega okvira za izdajo spričeval
  strojevodjem in
  vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake za prevoz potnikov in blaga, ni mogoče vzpostaviti na ravni držav članic, lahko sprejme Skupnost ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev — |
| --- | --- |

(18)

Ker skupnega zakonskega okvira za izdajo spričeval
  strojevodjem in
  vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake za prevoz potnikov in blaga, ni mogoče vzpostaviti na ravni držav članic, lahko sprejme Skupnost ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za dosego teh ciljev —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa pogoje in postopke za izdajo spričeval
  strojevodjem in
  vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti. V ta namen nadalje določa naloge, za katere so pristojni organi držav članic, strojevodje in druge interesne skupine v tem sektorju, zlasti prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in izobraževalni centri.

Zaposlitev
  strojevodij in
  vlakovnega osebja, ki je pridobilo spričevalo v skladu s to direktivo, prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture ne odvezuje obveznosti, da v skladu s členom 9 in Prilogo III k Direktivi 2004/49/ES vzpostavijo sistem nadzora in interne kontrole, ki bo spremljal in kontroliral usposobljenost in ravnanje
  strojevodij in
  vlakovnega osebja. Spričevalo prav tako ne odvezuje prevoznika v železniškem prometu ali upravljavca infrastrukture odgovornosti glede varnosti in še zlasti usposabljanja osebja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej direktivi:

| a) | „pristojni organ“ pomeni organ, ki ga je imenovala država članica za namen izdaje licence strojevodjem, potem ko je ta organ ugotovil, da vlagatelji izpolnjujejo predpisane zahteve. To je nacionalni varnostni organ iz člena 16 Direktive 2004/49/ES; |
| --- | --- |

a)

„pristojni organ“ pomeni organ, ki ga je imenovala država članica za namen izdaje licence strojevodjem, potem ko je ta organ ugotovil, da vlagatelji izpolnjujejo predpisane zahteve. To je nacionalni varnostni organ iz člena 16 Direktive 2004/49/ES;

| b) | „strojevodja“ pomeni osebo, ki je sposobna samostojno, odgovorno in varno upravljati
  vlake, redno ali občasno, vključno z vlečnimi vlaki,
  ranžirnimi lokomotivami, delovnimi vlaki ali vlaki za prevoz potnikov ali blaga po železnici. Naloge strojevodje so navedene v Prilogi II k tej direktivi; |
| --- | --- |

b)

„strojevodja“ pomeni osebo, ki je sposobna samostojno, odgovorno in varno upravljati
  vlake, redno ali občasno, vključno z vlečnimi vlaki,
  ranžirnimi lokomotivami, delovnimi vlaki ali vlaki za prevoz potnikov ali blaga po železnici. Naloge strojevodje so navedene v Prilogi II k tej direktivi;

| c) | „vlakovno osebje“ pomeni osebje,
  ki ne vključuje
  strojevodij
  , ki pa je
  prisotno na lokomotivi ali na vlaku,
  in ki redno ali občasno izvaja dolžnosti, povezane z varnostjo v vlaku in na njem ter
  katerega poklicne kvalifikacije ustrezno prispevajo k varnosti v prometu
  v zvezi s samim vlakom ter njegovimi potniki in tovorom
  ; |
| --- | --- |

c)

„vlakovno osebje“ pomeni osebje,
  ki ne vključuje
  strojevodij
  , ki pa je
  prisotno na lokomotivi ali na vlaku,
  in ki redno ali občasno izvaja dolžnosti, povezane z varnostjo v vlaku in na njem ter
  katerega poklicne kvalifikacije ustrezno prispevajo k varnosti v prometu
  v zvezi s samim vlakom ter njegovimi potniki in tovorom
  ;

| d) | „upravljavec infrastrukture“ pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali dela le-te iz člena 3 Direktive 91/440/EGS; |
| --- | --- |

d)

„upravljavec infrastrukture“ pomeni vsak organ ali podjetje, ki je pristojno zlasti za vzpostavitev in vzdrževanje železniške infrastrukture ali dela le-te iz člena 3 Direktive 91/440/EGS;

| e) | „prevoznik v železniškem prometu“ pomeni vsako javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je opravljanje storitev za prevoz blaga in/ali potnikov po železnici, pri čemer mora to podjetje zagotoviti vleko; to vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko; |
| --- | --- |

e)

„prevoznik v železniškem prometu“ pomeni vsako javno ali zasebno podjetje, katerega dejavnost je opravljanje storitev za prevoz blaga in/ali potnikov po železnici, pri čemer mora to podjetje zagotoviti vleko; to vključuje tudi prevoznike, ki zagotavljajo samo vleko;

| f) | „tehnične specifikacije za interoperabilnost“ ali „TSI“ pomenijo specifikacije, sprejete z Direktivama 96/48/ES in 2001/16/ES, ki jih je treba upoštevati za zagotavljanje interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema; |
| --- | --- |

f)

„tehnične specifikacije za interoperabilnost“ ali „TSI“ pomenijo specifikacije, sprejete z Direktivama 96/48/ES in 2001/16/ES, ki jih je treba upoštevati za zagotavljanje interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema;

| g) | „agencija“ pomeni Evropska agencija za železnice, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 881/2004; |
| --- | --- |

g)

„agencija“ pomeni Evropska agencija za železnice, ustanovljena z Uredbo (ES) št. 881/2004;

| h) | „varnostno spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga je izdal nacionalni varnostni organ prevozniku v železniškem prometu v skladu s členom 10 Direktive 2004/49/ES; |
| --- | --- |

h)

„varnostno spričevalo“ pomeni spričevalo, ki ga je izdal nacionalni varnostni organ prevozniku v železniškem prometu v skladu s členom 10 Direktive 2004/49/ES;

| i) | „varnostno pooblastilo“ pomeni spričevalo, ki ga je izdal nacionalni varnostni organ upravljavcu infrastrukture v skladu s členom 11 Direktive 2004/49/ES; |
| --- | --- |

i)

„varnostno pooblastilo“ pomeni spričevalo, ki ga je izdal nacionalni varnostni organ upravljavcu infrastrukture v skladu s členom 11 Direktive 2004/49/ES;

| j) | „center za usposabljanje“ pomeni organ, pooblaščen ali priznan s strani pristojnega organa, za izvajanje tečajev usposabljanja. |
| --- | --- |

j)

„center za usposabljanje“ pomeni organ, pooblaščen ali priznan s strani pristojnega organa, za izvajanje tečajev usposabljanja.

Člen 3

Področje uporabe

Namen te direktive je izdaja spričeval
  strojevodjem in
  vlakovnemu osebju, ki upravlja lokomotive in vlake v železniškem omrežju Skupnosti za prevoznika v železniškem prometu, za katerega je potrebno varnostno spričevalo, ali za upravljavca infrastrukture, za katerega je potrebno varnostno pooblastilo.

POGLAVJE II

IZDAJA SPRIČEVAL STROJEVODJEM

Člen 4

Postopek izdaje spričeval na ravni Skupnosti

1.   Vsak strojevodja mora imeti potrebne sposobnosti in kvalifikacije za upravljanje vlakov ter naslednje dokumente:

| a) | licenco, ki vsebuje osebne podatke o strojevodji, podatke o organu, ki jo je izdal in čas njene veljavnosti. Licenca je last strojevodje in se mu izda na podlagi vloge, če izpolnjuje minimalne zahteve glede zdravstvenih in psiholoških sposobnosti, izobrazbe in splošnih poklicnih veščin. Dovoljenje mora izpolnjevati zahteve iz Priloge I; |
| --- | --- |

a)

licenco, ki vsebuje osebne podatke o strojevodji, podatke o organu, ki jo je izdal in čas njene veljavnosti. Licenca je last strojevodje in se mu izda na podlagi vloge, če izpolnjuje minimalne zahteve glede zdravstvenih in psiholoških sposobnosti, izobrazbe in splošnih poklicnih veščin. Dovoljenje mora izpolnjevati zahteve iz Priloge I;

| b) | usklajeno spričevalo, ki dokazuje, da je imetnik opravil dodatno usposabljanje v okviru sistema varnega upravljanja, ki ga je vzpostavil prevoznik v železniškem prometu oziroma upravljavec infrastrukture, odvisno pri kom je strojevodja zaposlen, in v katerem so navedene infrastrukture in vozna sredstva, ki jih imetnik spričevala lahko uporablja. Usklajeno spričevalo mora biti skladno z zahtevami iz Priloge I. |
| --- | --- |

b)

usklajeno spričevalo, ki dokazuje, da je imetnik opravil dodatno usposabljanje v okviru sistema varnega upravljanja, ki ga je vzpostavil prevoznik v železniškem prometu oziroma upravljavec infrastrukture, odvisno pri kom je strojevodja zaposlen, in v katerem so navedene infrastrukture in vozna sredstva, ki jih imetnik spričevala lahko uporablja. Usklajeno spričevalo mora biti skladno z zahtevami iz Priloge I.

2.   Usklajeno dopolnilno spričevalo pooblašča za vožnjo v
  eni
  ali
  v obeh
  naslednjih kategorijah:

| a) | kategorija A: ranžirne lokomotive, delovni vlaki
  in železniška vozila za vzdrževanje
  ; |
| --- | --- |

a)

kategorija A: ranžirne lokomotive, delovni vlaki
  in železniška vozila za vzdrževanje
  ;

| b) | kategorija B: prevoz potnikov
  in/ali blaga. |
| --- | --- |

b)

kategorija B: prevoz potnikov
  in/ali blaga.

3.   Glede licence iz odstavka 1(a), se za priznavanje poklicnih kvalifikacij strojevodij, ki so državljani države članice in so pridobili spričevalo o usposabljanju v tretji državi, še vedno uporablja splošni sistem za priznavanje poklicnih kvalifikacij, vzpostavljen z Direktivo 92/51/EGS (13). Strojevodjem, katerih poklicne kvalifikacije so priznane na tej podlagi, se izda spričevalo v skladu s to direktivo.

Člen 5

Organi izdaje

1.   Licenco iz člena 4(1)(a) izda pristojni organ iz člena 2(a). Pristojni organ lahko prenese to nalogo samo v skladu s pogoji, predvidenimi v členu 17.

2.   Usklajeno spričevalo iz člena 4(1)(b) izda prevoznik v železniškem prometu oziroma upravljavec infrastrukture, pri katerem je strojevodja zaposlen.

Člen 6

Vzajemno priznavanje

1.   Strojevodja, ki je imetnik v skladu s to direktivo izdane licence in usklajenega dopolnilnega spričevala, lahko upravlja vlake, če prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, ki je pristojen za zadevni prevoz, razpolaga z varnostnim spričevalom oziroma varnostnim pooblastilom, vendar samo na delu železniškega omrežja, za katerega veljata tako usklajeno dopolnilno spričevalo kakor tudi varnostno spričevalo oziroma varnostno pooblastilo.

2.   Druge države članice priznajo dovoljenje, ki ga je izdala država članica v skladu s to direktivo.

POGLAVJE III

POGOJI IN POSTOPKI ZA PRIDOBITEV LICENCE IN USKLAJENEGA DOPOLNILNEGA SPRIČEVALA

Člen 7

Minimalne zahteve

Vlagatelji morajo za pridobitev licence izpolnjevati minimalne zahteve, določene v členih 8, 9 in 11(1) in (2).

Vlagatelji morajo za pridobitev usklajenega dopolnilnega spričevala imeti licenco in izpolnjevati minimalne zahteve, določene v členih 10 in 11(1), (3) in (4).

Brez poseganja v člen 6 lahko država članica na svojem ozemlju uporabi strožje pogoje za izdajo licence.

Člen 8

Minimalna starost

Vlagatelji morajo imeti vsaj 20 let. Država članica pa lahko izda licenco tudi vlagateljem, ki so dopolnili 18 let, vendar je veljavnost takšne licence omejena na ozemlje države članice, ki jo je izdala.

Člen 9

Usposabljanje in osnovne veščine

1.   Vlagatelji morajo opraviti osnovno usposabljanje, ki ustreza stopnji 3, opredeljeni v Sklepu Sveta 85/368/EGS z dne 16. julija 1985 o primerljivosti poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske skupnosti
   (14) in izpolnjevati zahteve, določene v Prilogi III.

2.   Vlagatelji dokažejo svoje fizične in psihične sposobnosti tako, da opravijo zdravstveni pregled pri zdravniku, ki ga je priznal pristojni organ. Pregled mora vključevati vsaj preverjanje zahtev, navedenih v točki 2.1 in v točki 4 Priloge III.

3.   Vlagatelji dokažejo svoje psihološke sposobnosti tako, da opravijo pregled
  , ki ga opravi ali nadzoruje
  psiholog
  ali zdravnik
  , ki ga je priznal pristojni organ. Pregled mora vključevati vsaj preverjanje zahtev, navedenih v točki 2.2 Priloge III.

4.   Merilo, ki se nanaša na osnovno jezikovno znanje in je določeno v točki 5 Priloge III, mora biti izpolnjeno in ga je treba vedno znova preverjati, kadar strojevodje uporabljajo nove infrastrukture, ki vključujejo nove jezikovne zahteve.

Člen 10

Poklicne izkušnje

Brez poseganja v člen 6 lahko država članica na svojem ozemlju določi, da morajo vlagatelji predložiti dokaze o vsaj dveh letih poklicnih izkušenj v kategoriji A, kakor je navedeno v členu 4(2)(a), preden lahko napredujejo v
  kategorijo B
  .

Brez poseganja v člen 6 se za opravljanje čezmejnih storitev zahteva najmanj tri leta poklicnih izkušenj v kategoriji B (kakor je opredeljena v členu 4(2)(b)).

Člen 11

Poklicne kvalifikacije

1.   Vlagatelji opravijo celoten program usposabljanja v skladu s točko 1 Priloge IV, katerega vsebina deloma pokriva licenco in deloma usklajeno dopolnilno spričevalo. Metoda usposabljanja izpolnjuje merila iz točk 2 in 3 Priloge IV.

2.   Vlagatelji opravijo preverjanje splošnega strokovnega znanja, ki obsega vsaj splošne teme, navedene v Prilogi V.

3.   Vlagatelji opravijo preverjanje poklicnega znanja o voznih sredstvih, za katere želijo pridobiti usklajeno dopolnilno spričevalo; to preverjanje obsega vsaj splošne teme, navedene v Prilogi VI.

4.   Vlagatelji opravijo preverjanje znanja o infrastrukturi, za katero želijo pridobiti usklajeno dopolnilno spričevalo. To preverjanje obsega vsaj splošne teme, navedene v Prilogi VII. Po potrebi mora preverjanje vključevati tudi jezikovno znanje v skladu s členom 9(4).

Člen 12

Vloga za licenco

1.   Pristojni organ objavi postopek za pridobitev licence, vključno s potrebnimi obrazci.

2.   Vse vloge za pridobitev licence mora vložiti delojemalec vlagatelja ali vlagatelj sam pri pristojnem organu.

3.   Vloge, vložene pri pristojnem organu, se lahko nanašajo na:

| a) | izdajo nove licence, če gre za strojevodjo začetnika ali strojevodjo, ki je ta poklic opravljal že pred začetkom veljavnosti te direktive, ali za izdajo dvojnika; |
| --- | --- |

a)

izdajo nove licence, če gre za strojevodjo začetnika ali strojevodjo, ki je ta poklic opravljal že pred začetkom veljavnosti te direktive, ali za izdajo dvojnika;

| b) | posodobitev, če so se spremenili podatki na licenci in jih je treba posodobiti. |
| --- | --- |

b)

posodobitev, če so se spremenili podatki na licenci in jih je treba posodobiti.

Člen 13

Izdaja licence

Pristojni organ izda licenco najpozneje v treh tednih od prejetja vseh zahtevanih dokumentov.

Licenca je v uradnem jeziku ali jezikih države članice, ki je dovoljenje izdala. Veljavnost licence je treba podaljšati vsakih pet let.

Licenca je last strojevodje in je izdana v enem izvodu. Dvojnik licence sme izdati samo pristojni organ na podlagi ustreznega zahtevka.

Člen 14

Minimalne zahteve spremljanja

1.   Da bi obdržali licenco in usklajeno spričevalo, morajo imetniki redno opravljati preverjanja in/ali preizkuse v zvezi s pogoji, navedenimi v členih 9 in 11. Upošteva se naslednje minimalne zahteve:

| a) | zdravstveni pregledi (fizične in psihične sposobnosti): do
  55. leta
  vsaka tri leta, potem pa vsako leto; |
| --- | --- |

a)

zdravstveni pregledi (fizične in psihične sposobnosti): do
  55. leta
  vsaka tri leta, potem pa vsako leto;

| b) | poznavanje infrastrukture (vključno z infrastrukturo in pravili za upravljanje): o določeni potni povezavi na vsake dve leti po več kot enoletni odsotnosti
  ; |
| --- | --- |

b)

poznavanje infrastrukture (vključno z infrastrukturo in pravili za upravljanje): o določeni potni povezavi na vsake dve leti po več kot enoletni odsotnosti
  ;

| c) | znanje o železniškem voznem parku:
  vsake dve leti; |
| --- | --- |

c)

znanje o železniškem voznem parku:
  vsake dve leti;

| d) | obnavljanje splošnega poklicnega znanja in uresničevanje določb s področja prometnih in varnostnih predpisov s stalnim usposabljanjem: vsako leto. |
| --- | --- |

d)

obnavljanje splošnega poklicnega znanja in uresničevanje določb s področja prometnih in varnostnih predpisov s stalnim usposabljanjem: vsako leto.

Prevoznik v železniškem prometu za vsak redni pregled pisno potrdi v usklajenem spričevalu in registru, predvidenem v členu 20, da strojevodja izpolnjuje te zahteve.

2.   
  Da bi obdržali usklajena dopolnilna spričevala, sprejmejo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture v okviru svojih sistemov varnega upravljanje, vzpostavljenih v skladu s členom 9 Direktive 2004/49/ES, ukrepe (npr. vožnja pod nadzorom) in določijo obdobja veljavnosti glede spretnosti v zvezi z železniškim voznim parkom, linijami in, kjer je to potrebno, z znanjem jezika, da strojevodje ne uporabljajo linij in/ali vozil, zajetih v njihovih usklajenih dopolnilnih spričevalih, po teh obdobjih.

Člen 15

Prenehanje delovnega razmerja

Če strojevodji preneha delovno razmerje pri prevozniku v železniškem prometu
  ali pri upravljavcu infrastrukture
  , mora slednji o tem nemudoma obvestiti pristojni organ.

Brez poseganja v člen 14 dovoljenja ne preneha veljati.

Usklajeno dopolnilno spričevalo preneha veljati s prenehanjem delovnega razmerja.
  Kljub temu in v skladu s členom 20(2) mora zadevni prevoznik v železniškem prometu voditi evidenco o spričevalu v svojem registru. Strojevodje obdržijo potrjeni dvojnik usklajenega dopolnilnega spričevala, ki ga imajo.

To spričevalo lahko predložijo kateremu koli prevozniku v železniškem prometu ali upravljavcu infrastrukture, da lahko ta prilagodi usposabljanje z namenom izdaje novega usklajenega dopolnilnega spričevala.

Člen 16

Spremembe in odvzem dokumentov

1.   Če se zdravstveno stanje strojevodje spremeni tako, da je verjetno njegova sposobnost opravljanje poklica ter nadaljnja ohranitev licence ali usklajenega dopolnilnega spričevala vprašljiva, mora delodajalec ali po potrebi strojevodja sam o tem nemudoma obvestiti pristojni organ.

2.   Če pristojni organ ugotovi
  ali je obveščen
  , da strojevodja ne izpolnjuje več ene ali več minimalnih zahtev, mu takoj odvzame licenco
  in svojo
  utemeljeno odločitev nemudoma sporoči vpletenim osebam in delodajalcu brez poseganja v pravico do pritožbe, predvideno v členu 19. Odvzem je začasen ali stalen, odvisno od stopnje tveganja za varnost v železniškem prometu. Pristojni organ ustrezno posodobi register iz člena 20.
  Delodajalec, takoj ko je obveščen, odvzame usklajeno dopolnilno spričevalo, bodisi začasno ali stalno, odvisno od razlogov, ki jih navede pristojni organ. Pristojni organ posodobi register, predviden v členu 20.

Če delodajalec ugotovi, da strojevodja ne ustreza več enemu ali več od zahtevanih pogojev, mu nemudoma odvzame usklajeno dopolnilno dovoljenje ter nemudoma obvesti zadevne stranke in pristojni organ o svoji obrazloženi odločitvi. Delodajalec posodobi register, predviden v členu 20.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da se v primeru odvzema licenc in usklajenih dopolnilnih spričeval vzpostavi neodvisni postopek za oceno in, kjer je to primerno, za njihovo obnovo. Zadevni uslužbenec lahko ta postopek zahteva.

4.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečitev ponarejanja spričeval in vnašanje nedovoljenih sprememb v register, predviden v členu 20. Delodajalci zagotovijo in nadzorujejo veljavnost licenc in dopolnilnih spričeval strojevodij, ki so pri njih aktivno zaposleni.

POGLAVJE IV

NALOGE IN ODLOČITVE PRISTOJNEGA ORGANA

Člen 17

Naloge pristojnega organa

1.   Pristojni organ opravlja svoje naloge na pregleden in nediskriminatoren način.

Med pripravo licenc hitro odgovarja na zastavljena vprašanja in tudi sam po potrebi nemudoma zaprosi za dodatne informacije.

2.
     
  Naloge pristojnega organa vključujejo:

| a) | izdajanje licenc, po preverjanju, da so izpolnjeni vsi pogoji, določeni v tej direktivi, na podlagi potrebnih dokumentov, ki jih predložijo vlagatelji; |
| --- | --- |

a)

izdajanje licenc, po preverjanju, da so izpolnjeni vsi pogoji, določeni v tej direktivi, na podlagi potrebnih dokumentov, ki jih predložijo vlagatelji;

| b) | odobritev in preverjanje sistemov varnega upravljanja v skladu z Direktivo 2004/49/ES; |
| --- | --- |

b)

odobritev in preverjanje sistemov varnega upravljanja v skladu z Direktivo 2004/49/ES;

| c) | naloge ključnega inšpekcijskega nadzora; |
| --- | --- |

c)

naloge ključnega inšpekcijskega nadzora;

| d) | zagotavljanje kakovosti in objektivnosti postopka usposabljanja in preverjanja znanja. |
| --- | --- |

d)

zagotavljanje kakovosti in objektivnosti postopka usposabljanja in preverjanja znanja.

3.   Pristojni organ lahko naloge iz odstavka 5 prenese na tretje osebe ali sklene pogodbo s podizvajalcem, pri čemer mora preprečiti navzkrižje interesov.

Naloge se prenesejo na pregleden in nediskriminatoren način.

4.   Če pristojni organ prenese naloge ali sklene podizvajalsko pogodbo s prevoznikom v železniškem prometu, mora biti izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

| a) | prevoznik v železniškem prometu izdaja licence samo svojim strojevodjem; |
| --- | --- |

a)

prevoznik v železniškem prometu izdaja licence samo svojim strojevodjem;

| b) | prevoznik v železniškem prometu ni edini izvajalec prenesenih nalog ali podizvajalec na konkretnem ozemlju. |
| --- | --- |

b)

prevoznik v železniškem prometu ni edini izvajalec prenesenih nalog ali podizvajalec na konkretnem ozemlju.

5.   Naloge iz (a) do (e) se lahko prenesejo, če so izpolnjeni s tem povezani pogoji:

| a) | testiranje fizičnih in psihičnih sposobnosti izvedejo zdravniki ali službe
  medicine dela,
  ki jih je pooblastil pristojni organ; |
| --- | --- |

a)

testiranje fizičnih in psihičnih sposobnosti izvedejo zdravniki ali službe
  medicine dela,
  ki jih je pooblastil pristojni organ;

| b) | testiranje psiholoških sposobnosti izvedejo psihologi
  , prometni psihologi
  ali službe psihologije dela, ki jih je pooblastil pristojni organ; |
| --- | --- |

b)

testiranje psiholoških sposobnosti izvedejo psihologi
  , prometni psihologi
  ali službe psihologije dela, ki jih je pooblastil pristojni organ;

| c) | preverjanje splošnega strokovnega znanja izvedejo ustanove
  in
  ocenjevalci,
  ki jih je oboje
  pooblastil pristojni organ; |
| --- | --- |

c)

preverjanje splošnega strokovnega znanja izvedejo ustanove
  in
  ocenjevalci,
  ki jih je oboje
  pooblastil pristojni organ;

| d) | izdajanje novih licenc ali njihovo posodabljanje se lahko prenese na tretje osebe, ki jih je pooblastil pristojni organ; |
| --- | --- |

d)

izdajanje novih licenc ali njihovo posodabljanje se lahko prenese na tretje osebe, ki jih je pooblastil pristojni organ;

| e) | naloge v zvezi z vodenjem registra iz člena 20 se lahko prenesejo na tretje osebe, ki jih je pooblastil pristojni organ; |
| --- | --- |

e)

naloge v zvezi z vodenjem registra iz člena 20 se lahko prenesejo na tretje osebe, ki jih je pooblastil pristojni organ;

6.   Kadar pristojni organ prenese ali odda naloge v podizvajanje, mora pooblaščena oseba ali podizvajalec pri izvajanju nalog izpolnjevati obveznosti, ki jih imajo pristojni organi po tej direktivi.

7.   Kadar pristojni organ prenese naloge ali jih odda v podizvajanje, vzpostavi sistem kontrole za izvajanje nalog, s katerim ugotavlja izpolnjevanje pogojev, določenih v odstavkih 3 in 4.

8.   Preverjanje znanja o voznih sredstvih in infrastrukturah izvede prevoznik v železniškem prometu.

Člen 18

Pooblastitev in priznavanje

Naloge se lahko v skladu s členom 17 prenesejo le na fizične ali pravne osebe, ki jih je že pooblastil pristojni ali akreditacijski organ, ki ga je imenovala država članica. Postopek pooblastitve je osnovan na
  merilih sposobnosti, neodvisnosti, nepristranskosti in odsotnosti vsakršnega navzkrižja interesov ter
  na oceni dokumentacije, ki so jo predložili kandidati, ki ustrezno dokazujejo njihove sposobnosti na zadevnem področju.

Država članica zagotavlja objavo in posodabljanje
  registra oseb in organov, pooblaščenih v skladu s to direktivo.

Brez poseganja v odstavek 1 lahko država članica določi, da mora biti fizična ali pravna oseba, priznana v skladu s to direktivo, priznana s strani pristojnega organa ali telesa, ki ga je imenovala država članica. Priznavanje temelji na merilih neodvisnosti, sposobnosti in nepristranskosti. Vendar, kjer gre za zelo redko sposobnost, se lahko pri tem pravilu naredi izjema, pod pogojem, da Komisija poda pozitivno mnenje v skladu s postopkom, predvidenim v členu 31.

Člen 19

Odločitve pristojnega organa

1.   Pristojni organ mora svoje odločitve utemeljiti.

2.   Pristojni organ vzpostavi upravni pritožbeni postopek, ki delodajalcem in strojevodjem omogoča, da lahko zahtevajo ponovno obravnavo odločitve glede katere koli prošnje iz člena 12 ali odvzema iz člena 16(2).

3.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev pravnega varstva glede odločitev pristojnega organa.

Člen 20

Registri in izmenjava informacij

1.   Pristojni organi morajo:

| a) | voditi register vseh licenc, ki so bila izdana, prenehala veljati, bila spremenjena, odvzeta, preklicana ali prijavljena kot izgubljena ali uničena. Register vsebuje podatke o vseh licencah, do katerih je možno dostopati prek nacionalne številke, dodeljene vsaki strojevodji. Register se redno posodablja; |
| --- | --- |

a)

voditi register vseh licenc, ki so bila izdana, prenehala veljati, bila spremenjena, odvzeta, preklicana ali prijavljena kot izgubljena ali uničena. Register vsebuje podatke o vseh licencah, do katerih je možno dostopati prek nacionalne številke, dodeljene vsaki strojevodji. Register se redno posodablja;

| b) | posredovati informacije o licencah pristojnim organom drugih držav članic, agenciji ali delodajalcu strojevodij, ki želi pridobiti ali preveriti določene podatke med rekrutiranjem. |
| --- | --- |

b)

posredovati informacije o licencah pristojnim organom drugih držav članic, agenciji ali delodajalcu strojevodij, ki želi pridobiti ali preveriti določene podatke med rekrutiranjem.

2.   Prevozniki v železniškem prometu morajo:

| a) | voditi register vseh usklajenih dopolnilnih spričeval, ki so bila izdana, prenehala veljati, bila spremenjena, odvzeta, preklicana ali prijavljena kot izgubljena ali uničena. Register vsebuje podatke o vseh spričevalih in rednih preverjanjih iz člena 14. Register se redno posodablja; |
| --- | --- |

a)

voditi register vseh usklajenih dopolnilnih spričeval, ki so bila izdana, prenehala veljati, bila spremenjena, odvzeta, preklicana ali prijavljena kot izgubljena ali uničena. Register vsebuje podatke o vseh spričevalih in rednih preverjanjih iz člena 14. Register se redno posodablja;

| b) | sodelovati s pristojnim organom države članice, v kateri imajo sedež, da povežejo svoj register z registrom pristojnega organa, s čimer slednji pridobi takojšnji dostop do zahtevanih podatkov; |
| --- | --- |

b)

sodelovati s pristojnim organom države članice, v kateri imajo sedež, da povežejo svoj register z registrom pristojnega organa, s čimer slednji pridobi takojšnji dostop do zahtevanih podatkov;

| c) | posredovati informacije o spričevalih pristojnim organom drugih držav članic. |
| --- | --- |

c)

posredovati informacije o spričevalih pristojnim organom drugih držav članic.

3.   Pristojni organi sodelujejo z agencijo, da bi zagotovili interoperabilnost registrov. V ta namen Komisija v skladu s postopkom iz člena 31(2) in na podlagi osnutka, ki ga je pripravila agencija, sprejme osnovne parametre registra, ki ga je treba vzpostaviti, npr. podatke, ki jih je treba hraniti, format podatkov in protokol za izmenjavo podatkov.

4.   Pristojni organi zagotovijo, da so registri, vzpostavljeni v skladu z odstavkom 1, in načini uporabe teh registrov skladni z Direktivo 95/46/ES.

5.   Agencija zagotovi, da je sistem, vzpostavljen v skladu z odstavkoma 2(a) in (b), skladen z Uredbo (ES) št. 45/2001.

6.
     
  Strojevodje morajo imeti vedno dostop do podatkov o sebi, shranjenih v registrih pristojnih organov in prevoznikov v železniškem prometu, ter na zahtevo dobiti njihovo kopijo.

POGLAVJE V

USPOSABLJANJE STROJEVODIJ

Člen 21

Usposabljanje

1.   Postopek za pridobitev licence iz člena 12(1) vključuje program usposabljanja, potreben za izpolnjevanje zahtev glede poklicnih kvalifikacij, opredeljenih v členu 11.

Cilji usposabljanja so določeni v Prilogi V. Možno jih je dopolniti z:

| a) | relevantnimi tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost; |
| --- | --- |

a)

relevantnimi tehničnimi specifikacijami za interoperabilnost;

| b) | ali z merili, ki jih je predlagala agencija v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 881/2004 in sprejela Komisija v skladu s postopkom iz člena 31(2). |
| --- | --- |

b)

ali z merili, ki jih je predlagala agencija v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 881/2004 in sprejela Komisija v skladu s postopkom iz člena 31(2).

2.   Vsak prevoznik v železniškem prometu sam določi postopek za pridobitev usklajenega spričevala. Cilji programa usposabljanja so opredeljeni v členu 11, bolj podrobno pa v Prilogah VI in VII.

3.   Države članice v skladu s členom 13 Direktive 2004/49/ES sprejmejo ukrepe, s katerimi strojevodjem omogočijo pravičen in nediskriminatoren dostop do usposabljanja, ki je potrebno za izpolnjevanje pogojev za pridobitev licence in usklajenega dopolnilnega spričevala.

Člen 22

Financiranje usposabljanja

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture so pogodbeno odgovorni za poklicno usposabljanje, tako za osnovno usposabljanje kot za usposabljanje na delovnem mestu.

Prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, ki zaposli strojevodjo, katerega usposabljanje je delno ali v celoti financiral drug prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec infrastrukture, ki ga je strojevodja prostovoljno zapustil po manj kot petih letih zaposlitve, mora temu prevozniku v železniškem prometu ali upravljavcu infrastrukture povrniti stroške tega usposabljanja.

Podrobna pravila za izvajanje te določbe se oblikujejo na podlagi priporočila agencije v okviru člena 17 Uredbe (ES) št. 881/2004
  .

Člen 23

Preverjanja

Preverjanja in ocenjevalci za namen ugotavljanja izpolnjevanja zahtevanih poklicnih kvalifikacij se določijo pri določanju postopka za pridobitev licence iz člena 12(1) in usklajenega dopolnilnega spričevala. Preverjanja nadzorujejo komisije, sestavljene iz strokovnih ocenjevalcev, ki
  so usposobljeni, neodvisni, nepristranski in brez vsakršnih navzkrižij interesov. Preizkuševalci, ki preverjajo zahtevano usposobljenost za licenco, so pooblaščeni v skladu s členom 18
  .

Izbira ocenjevalcev in preverjanj temelji na merilih Skupnosti, ki jih predlaga agencija in sprejme Komisija na podlagi postopka, določenega v členu 31(2). Če merila na ravni Skupnosti niso na voljo, pristojni organi določijo merila na nacionalni ravni.

POGLAVJE VI

OCENJEVANJE

Člen 24

Standardi kakovosti

Pristojni organi zagotovijo, da so vse naloge, povezane z usposabljanjem, ocenjevanjem sposobnosti, posodabljanjem licenc in dopolnilnih spričeval, stalno nadzorovane v okviru sistema standardov kakovosti, ki zagotavlja doseganje ciljev v zvezi z osnovnimi zahtevami in poklicnimi kvalifikacijami, določenih s to direktivo.

Člen 25

Neodvisno ocenjevanje

1.   Vsaka država članica v časovnih presledkih, ki niso daljši od pet let, izvede neodvisno ocenjevanje postopkov za pridobitev in preverjanje znanja, razumevanja, veščin in sposobnosti ter sistema za izdajo licenc in usklajenih dopolnilnih spričeval. Ocenjevanje izvedejo kvalificirane osebe, ki same ne opravljajo dejavnosti, ki so predmet ocenjevanja.

2.   Rezultati neodvisnega ocenjevanja se ustrezno dokumentirajo in predložijo ustreznim pristojnim organom. Po potrebi države članice sprejmejo ukrepe za odpravo pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene pri neodvisnem ocenjevanju.

POGLAVJE VII

IZDAJA SPRIČEVAL
  VLAKOVNEMU OSEBJU

Člen 26

Določila, ki se uporabljajo za
  vlakovno osebje

Vsi člani vlakovnega osebja so
  imetniki spričevala, ki ga je izdal pristojni organ v skladu z določbami tega člena.

Do 1. januarja 2009 bo agencija obravnavala profile in naloge vlakovnega osebja glede na njihove različne vplive na varnost prevoza. Agencija bo v okviru člena 17 Uredbe (ES) št. 881/2004 pripravila priporočila v zvezi z izdajo spričeval za vlakovno osebje v skladu z to direktivo in z enotnimi evropskimi standardi usposobljenosti.

Na podlagi teh priporočil Komisija sprejme shemo o izdajanju spričeval za vlakovno osebje v skladu s postopkom iz člena 31(2). Po sprejetju postane shema sestavni del te direktive in se navede v Prilogi k tej direktivi.

Do sprejetja sheme se za vlakovno osebje uporabljajo ustrezni TSI, sprejeti v skladu z Direktivama 96/48/ES in 2001/16/ES.

Če takih pravil Skupnosti ni, minimalne zahteve določi in objavijo pristojni organi.

POGLAVJE VIII

KONTROLE IN KAZNI

Člen 27

Državne kontrole

1.   Pristojni organ lahko na vlaku, ki vozi na območju v njegovi pristojnosti, kadar koli preveri, ali osebje razpolaga z dokumenti, izdanimi v skladu s to direktivo.

2.   Ne gleda na preverjanje iz odstavka 1 so lahko strojevodje v primeru napake na delovnem mestu pozvani, da dokažejo sposobnost za opravljanje dela. Takšno preverjanje obsega predvsem preverjanje izpolnjevanja zahtev, določenih v členu 11(3) in (4).

3.   Pristojni organ lahko izvede upravne preiskave, s katerimi preveri ali strojevodje, prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture, ocenjevalci in centri za usposabljanje, ki delujejo na območju v njegovi pristojnosti, upoštevajo določbe te direktive.

4.   Če pristojni organ meni, da licenca, ki jo je izdal pristojni organ v drugi državi članici ne ustreza ustreznim merilom, se lahko obrne na ta organ in zahteva dodaten nadzor ali odvzem licence. Organ, ki je izdal takšno licenco, preveri zahtevo v roku treh tednov in o svoji odločitvi obvesti drugi organ.

5.   Če pristojni organ meni, da dopolnilno spričevalo ne ustreza relevantnim merilom, se lahko obrne na prevoznika v železniškem prometu in zahteva dodatno kontrolo ali odvzem dopolnilnega spričevala.

6.   Če država članica meni, da odločitev, ki jo je sprejel pristojni organ v drugi državi članici v skladu z odstavkom 4, ne ustreza ustreznim merilom, o tem obvesti Komisijo, ki mora podati mnenje v roku treh mesecev. Po potrebi se zadevni državi članici predlagajo korektivni ukrepi. V primeru razhajanja mnenj ali spora se zadeva posreduje odboru iz člena 31(1), in Komisija sprejme vse potrebne ukrepe v skladu s postopkom iz člena 31(2).

Člen 28

Kazni

Države članice določijo predpise o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, ter z vsemi potrebnimi ukrepi zagotovijo, da se te kazni izvajajo. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne, nediskriminatorne in odvračilne. Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo najpozneje do datuma, opredeljenega v členu 34, ter jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli poznejših spremembah omenjenih določb.

POGLAVJE IX

KONČNE DOLOČBE

Člen 29

Odstopanja

Države članice lahko iz ukrepov, ki jih sprejmejo pri izvajanju te direktive, izvzamejo:

| a) | podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice; |
| --- | --- |

a)

podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice;

| b) | omrežja, ki so operativno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevoznike, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih; |
| --- | --- |

b)

omrežja, ki so operativno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena samo za opravljanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, kakor tudi prevoznike, ki izvajajo dejavnost samo na teh omrežjih;

| c) | zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga; |
| --- | --- |

c)

zasebno železniško infrastrukturo, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga;

| d) | strojevodje, ki vozijo le na odsekih tirov, ki so zaprti za redni promet, zaradi vzdrževanja, prenavljanja in nadgradnje železniškega sistema. |
| --- | --- |

d)

strojevodje, ki vozijo le na odsekih tirov, ki so zaprti za redni promet, zaradi vzdrževanja, prenavljanja in nadgradnje železniškega sistema.

Člen 30

Spremembe prilog

Priloge se prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku v skladu s postopkom iz člena 31(2)

  ob polnem upoštevanju postopkov in pristojnosti po Uredbi (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije, zlasti členov 3, 4, 6, 12 in 17 Uredbe
  .

Socialni partnerji so vključeni v prilagoditveni proces v okviru odbora za sektorski dialog, ustanovljenega s Sklepom 98/500/ES

   (15).

Člen 31

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 21 Direktive 96/48/ES.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja postopek iz členov 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES v skladu s členom 8 tega sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 32

Poročilo

Agencija ocenjuje potek izdaje spričeval strojevodjem v skladu s to direktivo
  in drugim razvojem dogodkov v državah članicah v zvezi z upravljanjem usposobljenosti strojevodij
  . Najpozneje do
  1. januarja 2009
  Komisiji predloži poročilo, v katerem po potrebi navede izboljšave sistema v zvezi s postopki izdaje licenc in usklajenih dopolnilnih spričeval, izdajo pooblastil centrom za usposabljanje in ocenjevalcem, sistemom kakovosti, ki so jih vzpostavili pristojni organi, vzajemnim priznavanjem spričeval in mobilnostjo na trgu dela.

Komisija na podlagi priporočil sprejme ustrezne ukrepe in po potrebi predlaga spremembe te direktive.

Člen 33

Sodelovanje

Države članice si medsebojno pomagajo pri izvajanju te direktive.

Člen 34

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do
  31. decembra 2006
  . O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva, skupaj s tabelo, ki prikazuje, kako določbe te direktive ustrezajo sprejetim nacionalnim predpisom.

Člen 35

Postopno uvajanje

1.   Ta direktiva se uvaja postopoma z naslednjimi fazami:

| a) | v prvi fazi (2006–2008) prenesejo države članice to direktivo v nacionalno zakonodajo. Vzpostavljeni so registri iz člena 20; |
| --- | --- |

a)

v prvi fazi (2006–2008) prenesejo države članice to direktivo v nacionalno zakonodajo. Vzpostavljeni so registri iz člena 20;

| b) | z učinkom od 1. januarja 2007
  se začetni skupini strojevodij izdajo licence in usklajena dopolnilna spričevala v skladu s to direktivo; to skupino sestavljajo strojevodje,
  ki upravljajo lokomotive in vlake, za katere pravica do dostopa do železniškega omrežja Skupnosti izhaja iz Direktive 91/440/EGS, ali ki upravljajo potniške vlake, ki se jih upravlja na podlagi sporazumov čezmejnega sodelovanja, sklenjenih med prevozniki; |
| --- | --- |

b)

z učinkom od 1. januarja 2007
  se začetni skupini strojevodij izdajo licence in usklajena dopolnilna spričevala v skladu s to direktivo; to skupino sestavljajo strojevodje,
  ki upravljajo lokomotive in vlake, za katere pravica do dostopa do železniškega omrežja Skupnosti izhaja iz Direktive 91/440/EGS, ali ki upravljajo potniške vlake, ki se jih upravlja na podlagi sporazumov čezmejnega sodelovanja, sklenjenih med prevozniki;

| c) | z učinkom od 1. januarjem 2009 in v skladu s shemo izdajanja spričeval, ki ga sprejme Komisija v skladu s členom 26, dobi vlakovno osebje spričevala v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

c)

z učinkom od 1. januarjem 2009 in v skladu s shemo izdajanja spričeval, ki ga sprejme Komisija v skladu s členom 26, dobi vlakovno osebje spričevala v skladu s to direktivo;

| d) | z učinkom od 1. januarja 2010 dobijo vsi drugi strojevodje spričevala v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

d)

z učinkom od 1. januarja 2010 dobijo vsi drugi strojevodje spričevala v skladu s to direktivo.

2.
     
  Komisija na zahtevo katere koli države članice zaprosi Agencijo, da po posvetovanju z državo članico, ki je vložila zahtevo, izvede analizo stroškov in koristi pri uporabi te direktive za strojevodje in vlakovno osebje, ki delujejo izključno na ozemlju te države članice. Analiza stroškov in koristi zajema obdobje 10 let in se predloži Komisiji ob koncu stopnje iz odstavka 1(a).

Če analiza stroškov in koristi pokaže, da so stroški uporabe te direktive za tovrstne strojevodje in vlakovno osebje večji od koristi, Komisija v skladu s postopkom iz člena 31(2) v roku šestih mesecev po predložitvi analize stroškov in koristi sprejme odločitev. S to odločitvijo so lahko tovrstni strojevodje in vlakovno osebje izvzeti iz uporabe odstavka 1(c) in (d) za obdobje do 10 let.

3.   Določi se prehodno obdobje, ki se začne z dnevom začetka veljavnosti te direktive in konča dve leti po sprejetju odločitve o osnovnih parametrih registra iz člena 20. V skladu z določbami, ki veljajo pred začetkom veljavnosti te direktive, lahko države članice v prehodnem obdobju izdajo licence strojevodjem, ki so opravljali svoj poklic ali začeli z odobrenim izobraževanjem in programom usposabljanja ali odobrenim tečajem usposabljanja pred začetkom veljavnosti te direktive.

4.   Države članice pred letom 2015 nadomestijo vsa spričevala, izdana pred začetkom veljavnosti te direktive in med gornjim prehodnim obdobjem, z licencami in usklajenimi dopolnilnimi spričevali, ki so skladni s to direktivo
  , brez poseganja v odstavek 2
  .

5.   Vse strojevodje, ki so imetniki spričeval, izdanih v skladu z določbami, veljavnimi pred vstopom te direktive v veljavo, lahko opravljajo svoj poklic do leta 2010, če sodelujejo pri izvajanju čezmejnih storitev, v drugih primerih pa do 2015. Brez poseganja v splošno ureditev priznavanja poklicnih dovoljenj iz Direktive 92/51/EGS, ki se še naprej uporablja do konca prehodnega obdobja, na podlagi te direktive ne obstaja nikakršna obveznost v zvezi z vzajemnim priznavanjem relevantnih dovoljenj.

6.   
  Agencija lahko kadar koli
  prouči možnost uporabe pametne kartice namesto licence in usklajenega dopolnilnega spričevala iz člena 4. Prednost pametne kartice je v združitvi obeh dokumentov, hkrati pa bi se lahko uporabljala tudi v druge namene, bodisi na področju varnosti ali upravljanja strojevodij. Komisija lahko po potrebi v skladu s postopkom iz člena 31(2) in na podlagi osnutka, ki ga pripravi agencija, sprejme tehnične in operativne specifikacije takšne pametne kartice.

Člen 36

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 37

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  
  UL C 221, 8.9.2005, str. 64
  .

1

UL C 221, 8.9.2005, str. 64

(2)  
  UL C 71, 22.3.2005, str. 26
  .

2

UL C 71, 22.3.2005, str. 26

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

(4)  Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (
  UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

4

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (

(5)  UL L 237, 24.8.1991, str. 25
  . Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu leta 2003.

5

, str. 25

(6)  
  UL L 195, 27.7.2005, str. 18
  .

6

UL L 195, 27.7.2005, str. 18

(7)  
  Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (



  UL L 235, 17.9.1996, str. 6



  ). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (



  UL L 164, 30.4.2004, str. 114



  ).

7

Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (

UL L 235, 17.9.1996, str. 6

). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (

UL L 164, 30.4.2004, str. 114

).

(8)  
  Direktiva 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (



  UL L 110, 20.4.2001, str. 1



  ). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

8

Direktiva 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti (

UL L 110, 20.4.2001, str. 1

). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/50/ES.

(9)  
  Uredba (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (



  UL L 164, 30.4.2004, str. 1

  ).

9

Uredba (ES) št. 881/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (

UL L 164, 30.4.2004, str. 1

(10)  
  UL L 281, 23.11.1995, str. 31
  . Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (
  UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

10

UL L 281, 23.11.1995, str. 31

Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (

(11)  UL L 8, 12.1.2001, p. 1.

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

(13)  
  UL L 209, 24.7.1992, str. 25

  . Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom Komisije 2004/108/ES (

  UL L 32, 5.2.2004, str. 15

  ).

13

UL L 209, 24.7.1992, str. 25

. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom Komisije 2004/108/ES (

UL L 32, 5.2.2004, str. 15

).

(14)  UL L 199, 31.7.1985, str. 56.

14

(15)  
  Sklep Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (



  UL L 225, 12.8.1998, str. 27



  ). Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Aktom o pristopu iz leta 2003.

15

Sklep Komisije 98/500/ES z dne 20. maja 1998 o ustanovitvi Odborov sektorskega dialoga med socialnimi partnerji na evropski ravni (

UL L 225, 12.8.1998, str. 27

). Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Aktom o pristopu iz leta 2003.

PRILOGA I

VZOREC LICENCE IN DOPOLNILNEGA SPRIČEVALA SKUPNOSTI

1.   Lastnosti licence

Fizikalne lastnosti licence za strojevodje morajo izpolnjevati standarda ISO 7810 in 7816-1.

Postopki za preverjanje skladnosti lastnosti licenc za strojevodje z mednarodnimi standardi morajo izpolnjevati standard ISO 10373.

2.   Vsebina licence

Naslovnica licence vsebuje:

| a) | besede „Licenca za strojevodje“ napisane z velikimi tiskanimi črkami v jeziku ali jezikih države članice, ki izdaja licenco; |
| --- | --- |

a)

besede „Licenca za strojevodje“ napisane z velikimi tiskanimi črkami v jeziku ali jezikih države članice, ki izdaja licenco;

| b) | ime države članice, ki izdaja licenco (izbirno); |
| --- | --- |

b)

ime države članice, ki izdaja licenco (izbirno);

| c) | razpoznavni znak države članice, ki izdaja licenco, v skladu s standardom ISO 3166. ki določa kode držav; znak je natisnjen v negativu v modrem pravokotniku in obkrožen z 12 rumenimi zvezdami; |
| --- | --- |

c)

razpoznavni znak države članice, ki izdaja licenco, v skladu s standardom ISO 3166. ki določa kode držav; znak je natisnjen v negativu v modrem pravokotniku in obkrožen z 12 rumenimi zvezdami;

| d) | podatke o izdani licenci, ki so oštevilčeni na naslednji način:






  1. | priimek imetnika; |
| --- | --- | --- |

d)

podatke o izdani licenci, ki so oštevilčeni na naslednji način:

1.

priimek imetnika;

| 2. | ime(-na) imetnika; |
| --- | --- |

2.

ime(-na) imetnika;

| 3. | datum in kraj rojstva imetnika; |
| --- | --- |

3.

datum in kraj rojstva imetnika;

| 4. | (a) | datum izdaje licence; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

datum izdaje licence;

| (b) | datum poteka licence; |
| --- | --- |

(b)

datum poteka licence;

| (c) | ime organa, ki je izdal licenco; |
| --- | --- |

(c)

ime organa, ki je izdal licenco;

| 5. | številka licence, ki omogoča dostop do podatkov v nacionalnem registru; |
| --- | --- |

5.

številka licence, ki omogoča dostop do podatkov v nacionalnem registru;

| 6. | fotografija imetnika; |
| --- | --- |

6.

fotografija imetnika;

| 7. | podpis imetnika; |
| --- | --- |

7.

podpis imetnika;

| 8. | stalno bivališče ali poštni naslov imetnika (izbirno); |
| --- | --- |

8.

stalno bivališče ali poštni naslov imetnika (izbirno);

| e) | besede „Vzorec Evropskih skupnosti“ v jeziku ali jezikih države članice, ki izdaja licenco, in besede „Licenca za strojevodje“ v drugih jezikih Skupnosti, natisnjene v rumeni barvi, ki tvorijo ozadje dovoljenja; |
| --- | --- |

e)

besede „Vzorec Evropskih skupnosti“ v jeziku ali jezikih države članice, ki izdaja licenco, in besede „Licenca za strojevodje“ v drugih jezikih Skupnosti, natisnjene v rumeni barvi, ki tvorijo ozadje dovoljenja;

| f) | referenčne barve:






  — | modra: Pantone Reflex blue, |
| --- | --- | --- |

f)

referenčne barve:

—

modra: Pantone Reflex blue,

| — | rumena: Pantone yellow. |
| --- | --- |

—

rumena: Pantone yellow.

3.   Usklajeno dopolnilno spričevalo

Usklajeno dopolnilno spričevalo vsebuje:

| 9. | ime in naslov prevoznikov v železniškem prometu, za katere je strojevodja pooblaščen za vožnjo vlakov; |
| --- | --- |

9.

ime in naslov prevoznikov v železniškem prometu, za katere je strojevodja pooblaščen za vožnjo vlakov;

| 10. | kategorije vlakov, ki jih imetnik lahko upravlja; |
| --- | --- |

10.

kategorije vlakov, ki jih imetnik lahko upravlja;

| 11. | vrsta voznega sredstva, ki ga imetnik lahko upravlja; |
| --- | --- |

11.

vrsta voznega sredstva, ki ga imetnik lahko upravlja;

| 12. | infrastruktura, na kateri je imetnik pooblaščen za vožnjo; |
| --- | --- |

12.

infrastruktura, na kateri je imetnik pooblaščen za vožnjo;

| 13. | dodatni podatki in omejitve. |
| --- | --- |

13.

dodatni podatki in omejitve.

4.   Podatki v nacionalnem registru

| (a) | Podatki v zvezi z licenco:






  14. | podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 8; |
| --- | --- | --- |

(a)

Podatki v zvezi z licenco:

14.

podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 8;

| 15. | podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 9; |
| --- | --- |

15.

podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 9;

| 16. | podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 10; |
| --- | --- |

16.

podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 10;

| 17. | podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v prvem in drugem odstavku člena 11; |
| --- | --- |

17.

podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v prvem in drugem odstavku člena 11;

| 18. | podatki o rednih preverjanjih – člen 14. |
| --- | --- |

18.

podatki o rednih preverjanjih – člen 14.

| (b) | Podatki v zvezi z usklajenim dopolnilnim spričevalom:






  19. | podatki o prevozniku v železniškem prometu (odobrena vozna sredstva – člen 11(3), odobrene storitve, usposabljanje o sistemu varnega upravljanja); |
| --- | --- | --- |

(b)

Podatki v zvezi z usklajenim dopolnilnim spričevalom:

19.

podatki o prevozniku v železniškem prometu (odobrena vozna sredstva – člen 11(3), odobrene storitve, usposabljanje o sistemu varnega upravljanja);

| 20. | podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 11(4); odobrena infrastruktura (sklic na register infrastrukture, opredeljene v členu 24 Direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES); |
| --- | --- |

20.

podatki o preverjanju zahtev, opredeljenih v členu 11(4); odobrena infrastruktura (sklic na register infrastrukture, opredeljene v členu 24 Direktiv 96/48/ES in 2001/16/ES);

| 21. | podatki o rednih preverjanjih – člen 14. |
| --- | --- |

21.

podatki o rednih preverjanjih – člen 14.

PRILOGA II

NALOGE STROJEVODJE

| 1. | Izvajanje predpisanih pregledov pred odhodom, zlasti v zvezi z delovanjem in obremenitvijo vozila. |
| --- | --- |

1.

Izvajanje predpisanih pregledov pred odhodom, zlasti v zvezi z delovanjem in obremenitvijo vozila.

| 2. | Sodelovanje pri preverjanju delovanja zavor. |
| --- | --- |

2.

Sodelovanje pri preverjanju delovanja zavor.

| 3. | Upravljanje lokomotiv na ustrezen in varen način ob upoštevanju signalov, omejitev hitrosti in voznih redov. |
| --- | --- |

3.

Upravljanje lokomotiv na ustrezen in varen način ob upoštevanju signalov, omejitev hitrosti in voznih redov.

| 4. | Upravljanje varnostnega pedala in sistema za nadzor vlaka ter opazovanje in upravljanje instrumentov. |
| --- | --- |

4.

Upravljanje varnostnega pedala in sistema za nadzor vlaka ter opazovanje in upravljanje instrumentov.

| 5. | Pravočasno ugotavljanje in identificiranje tehničnih in obratovalnih okvar ter nenavadnih dogodkov in po potrebi preverjanje poškodb in pomanjkljivosti na vozilu, varovanje vlaka in klicanje pomoči. |
| --- | --- |

5.

Pravočasno ugotavljanje in identificiranje tehničnih in obratovalnih okvar ter nenavadnih dogodkov in po potrebi preverjanje poškodb in pomanjkljivosti na vozilu, varovanje vlaka in klicanje pomoči.

| 6. | Odpravljanje manjših okvar in sprejemanje ukrepov za odpravo večjih okvar na vozilu. |
| --- | --- |

6.

Odpravljanje manjših okvar in sprejemanje ukrepov za odpravo večjih okvar na vozilu.

| 7. | Varno ranžiranje vlaka. |
| --- | --- |

7.

Varno ranžiranje vlaka.

| 8. | Priprava rednih zapisnikov in predložitev jedrnatih pisnih in ustnih poročil ali računalniško pripravljenih poročil o nenavadnih dogodkih. |
| --- | --- |

8.

Priprava rednih zapisnikov in predložitev jedrnatih pisnih in ustnih poročil ali računalniško pripravljenih poročil o nenavadnih dogodkih.

PRILOGA III

OSNOVNE ZAHTEVE

1.   Kvalifikacije

| — | opravljen vsaj devetletni program za pridobitev srednješolske izobrazbe, ki mu sledi dve ali tri leta posrednješolskega izobraževanja v tehničnih poklicih ali v okviru vajeništva ali v komercialnih poklicih; |
| --- | --- |

—

opravljen vsaj devetletni program za pridobitev srednješolske izobrazbe, ki mu sledi dve ali tri leta posrednješolskega izobraževanja v tehničnih poklicih ali v okviru vajeništva ali v komercialnih poklicih;

| — | ali: vsaj dvanajstletno izobraževanje. |
| --- | --- |

—

ali: vsaj dvanajstletno izobraževanje.

2.   Minimalna vsebina pregledov pred zaposlitvijo

2.1   Zdravstveni pregledi

| — | splošni zdravstveni pregled; |
| --- | --- |

—

splošni zdravstveni pregled;

| — | preverjanje senzoričnih funkcij (vid, sluh, zaznavanje barv); |
| --- | --- |

—

preverjanje senzoričnih funkcij (vid, sluh, zaznavanje barv);

| — | preiskava krvi in urina za ugotavljanje bolezni diabetes mellitus in drugih predpostavk v skladu s klinično preiskavo; |
| --- | --- |

—

preiskava krvi in urina za ugotavljanje bolezni diabetes mellitus in drugih predpostavk v skladu s klinično preiskavo;

| — | EKG v mirovanju; |
| --- | --- |

—

EKG v mirovanju;

| — | test za ugotavljanje uživanja nedovoljenih drog. |
| --- | --- |

—

test za ugotavljanje uživanja nedovoljenih drog.

2.2   Psihološki pregledi

Psihološki pregledi pomagajo prevozniku v železniškem prometu pri zaposlovanju in upravljanju delavcev, ki imajo kognitivne, psihomotorične, vedenjske in osebnostne lastnosti, da opravljajo svoje naloge na varen način.

Psiholog mora pri določanju vsebine psihološkega pregleda upoštevati vsaj naslednja merila, bistvena za zahteve posamezne varnostne funkcije:

| — | kognitivne sposobnosti: pozornost in koncentracija, pomnjenje, zaznavanje, argumentiranje, komunikacija; |
| --- | --- |

—

kognitivne sposobnosti: pozornost in koncentracija, pomnjenje, zaznavanje, argumentiranje, komunikacija;

| — | psihomotorične sposobnosti: odzivni čas, koordinacija rok; |
| --- | --- |

—

psihomotorične sposobnosti: odzivni čas, koordinacija rok;

| — | vedenjske in osebnostne lastnosti: obvladovanje čustev, zanesljivost, samostojnost, vestnost. |
| --- | --- |

—

vedenjske in osebnostne lastnosti: obvladovanje čustev, zanesljivost, samostojnost, vestnost.

Če psiholog katero od navedenih meril izpusti, mora takšno odločitev utemeljiti in dokumentirati.

3.   Redni pregledi po zaposlitvi

Poleg rednih zdravstvenih pregledov v skladu s členom 14(1) mora zdravnik medicine dela predpisati pogostejše preiskave, če to zahteva zdravstveno stanje člana osebja.

3.1   Minimalna vsebina rednih zdravstvenih pregledov po zaposlitvi

Če delavec izpolnjuje zahteve pregledov pred zaposlitvijo, morajo redni zdravstveni pregledi obsegati vsaj:

| — | splošni zdravstveni pregled; |
| --- | --- |

—

splošni zdravstveni pregled;

| — | preverjanje senzoričnih funkcij (vid, sluh, zaznavanje barv); |
| --- | --- |

—

preverjanje senzoričnih funkcij (vid, sluh, zaznavanje barv);

| — | preiskavo krvi in urina za ugotavljanje bolezni diabetes mellitus in drugih predpostavk v skladu s klinično preiskavo; |
| --- | --- |

—

preiskavo krvi in urina za ugotavljanje bolezni diabetes mellitus in drugih predpostavk v skladu s klinično preiskavo;

| — | test za ugotavljanje uživanja nedovoljenih drog, če je to klinično predvideno. |
| --- | --- |

—

test za ugotavljanje uživanja nedovoljenih drog, če je to klinično predvideno.

Dodatno morajo strojevodje, starejši od 40 let, opraviti tudi EKG v mirovanju.

3.2   Preverjanje fizičnih sposobnosti

Fizična sposobnost se preverja redno in po vsaki nesreči pri delu
  ali po vsakem obdobju odsotnosti po nesreči, v katero so bile vključeni ljudje.
  Zdravnik medicine dela ali zdravniška služba prevoznika se lahko odloči za dodaten zdravstveni pregled, še posebej po 30-dnevnem bolniškem dopustu. Delodajalec lahko zahteva, da
  pooblaščeni
  zdravnik preveri fizično sposobnost strojevodje, če ga je moral umakniti iz dela iz varnostnih razlogov.

V času službe strojevodja ne sme biti nikoli pod vplivom snovi, ki bi lahko vplivale na njegovo koncentracijo, pozornost ali vedenje.

4.   Zdravstvene zahteve

4.1   Splošne zahteve

Osebje ne sme imeti zdravstvenih težav ali jemati zdravil, ki bi lahko povzročila:

| — | nenadno izgubo zavesti; |
| --- | --- |

—

nenadno izgubo zavesti;

| — | zmanjšanje pozornosti ali koncentracije; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje pozornosti ali koncentracije;

| — | nenadno nezmožnost opravljanja dela; |
| --- | --- |

—

nenadno nezmožnost opravljanja dela;

| — | izgubo ravnotežja ali koordinacije; |
| --- | --- |

—

izgubo ravnotežja ali koordinacije;

| — | bistveno omejitev gibljivosti. |
| --- | --- |

—

bistveno omejitev gibljivosti.

4.2   Vid

Izpolnjene morajo biti naslednje zahteve:

| — | ostrina vida na daljavo s pomočjo ali brez: 0,8 in najmanj 0,3 pri slabšem očesu; |
| --- | --- |

—

ostrina vida na daljavo s pomočjo ali brez: 0,8 in najmanj 0,3 pri slabšem očesu;

| — | maksimalne korekcijske kontaktne leče: daljnovidnost +5/kratkovidnost -8. Odstopanja so dovoljena v izjemnih primerih in na podlagi pridobitve mnenja očesnega specialista. Zdravnik medicine dela nato sprejme odločitev; |
| --- | --- |

—

maksimalne korekcijske kontaktne leče: daljnovidnost +5/kratkovidnost -8. Odstopanja so dovoljena v izjemnih primerih in na podlagi pridobitve mnenja očesnega specialista. Zdravnik medicine dela nato sprejme odločitev;

| — | kratkovidnost in srednjevidnost: zadostna, bodisi s pomočjo ali brez; |
| --- | --- |

—

kratkovidnost in srednjevidnost: zadostna, bodisi s pomočjo ali brez;

| — | dovoljene so kontaktne leče; |
| --- | --- |

—

dovoljene so kontaktne leče;

| — | normalni barvni vid: uporaba odobrenega testa, npr. Ishihara, in po potrebi drugih odobrenih testov; |
| --- | --- |

—

normalni barvni vid: uporaba odobrenega testa, npr. Ishihara, in po potrebi drugih odobrenih testov;

| — | vidno polje: celotno; |
| --- | --- |

—

vidno polje: celotno;

| — | vid na obeh očesih: efektiven; |
| --- | --- |

—

vid na obeh očesih: efektiven;

| — | binokularen vid: efektiven; |
| --- | --- |

—

binokularen vid: efektiven;

| — | občutljivost na kontraste: dobra; |
| --- | --- |

—

občutljivost na kontraste: dobra;

| — | brez napredujoče očesne bolezni; |
| --- | --- |

—

brez napredujoče očesne bolezni;

| — | očesni vsadki, keratotomija in keratektomija, so dovoljeni samo, če jih pregleduje zdravnik medicine dela, letno ali v časovnih presledkih, ki jih določi zdravnik medicine dela. |
| --- | --- |

—

očesni vsadki, keratotomija in keratektomija, so dovoljeni samo, če jih pregleduje zdravnik medicine dela, letno ali v časovnih presledkih, ki jih določi zdravnik medicine dela.

4.3   Sluh

Zadosten sluh, dokazan z avdiogramom, kar pomeni, da:

| — | sluh zadostuje za vodenje telefonskega razgovora in omogoča, da oseba sliši opozorilne tone in radijska sporočila. |
| --- | --- |

—

sluh zadostuje za vodenje telefonskega razgovora in omogoča, da oseba sliši opozorilne tone in radijska sporočila.

Referenčne vrednosti so:

| — | izguba sluha ne sme presegati 40 dB pri 500 in 1 000 Hz; |
| --- | --- |

—

izguba sluha ne sme presegati 40 dB pri 500 in 1 000 Hz;

| — | izguba sluha ne sme presegati 45 dB pri 2 000 Hz za uho s slabšim prevajanjem zvoka. |
| --- | --- |

—

izguba sluha ne sme presegati 45 dB pri 2 000 Hz za uho s slabšim prevajanjem zvoka.

4.4   Nosečnost

Nosečnost je v primeru manjše tolerance ali na podlagi patoloških izvidov razlog za začasno izključitev strojevodje. Zdravnik medicine dela (kakor je opredeljen zgoraj) zagotovi spoštovanje zakonskih določb o varovanju nosečih delavk.

4.5   Posebne zdravstvene zahteve za strojevodje

4.5.1   Vid

| — | ostrina vida na daljavo s pomočjo ali brez: 1,2 in najmanj 0,5 pri slabšem očesu; |
| --- | --- |

—

ostrina vida na daljavo s pomočjo ali brez: 1,2 in najmanj 0,5 pri slabšem očesu;

| — | odpornost na bleščanje; |
| --- | --- |

—

odpornost na bleščanje;

| — | barvne kontaktne leče in fotokromatične leče niso dovoljene. Leče z UV filtrom so dovoljene. |
| --- | --- |

—

barvne kontaktne leče in fotokromatične leče niso dovoljene. Leče z UV filtrom so dovoljene.

4.5.2   Sluh in govor

| — | nobenih nepravilnosti v vestibularnem sistemu; |
| --- | --- |

—

nobenih nepravilnosti v vestibularnem sistemu;

| — | kronična govorna motnja (zaradi nujnosti glasne in jasne izmenjave sporočil) ni dovoljena; |
| --- | --- |

—

kronična govorna motnja (zaradi nujnosti glasne in jasne izmenjave sporočil) ni dovoljena;

| — | uporaba slušnih pripomočkov ni
  dovoljena. |
| --- | --- |

—

uporaba slušnih pripomočkov ni
  dovoljena.

5.   
  Jezikovna
  preverjanja

Osebje, pristojno za kontrolo železniškega prometa, mora biti sposobno uporabljati sporočila in komunikacijske metode, opisane v TSI „Delovanje“.

Strojevodje in drugo osebje prevoznikov v železniškem prometu, ki komunicirajo z upravljavcem infrastrukture o ključnih varnostnih vprašanjih, morajo imeti znanje jezika, ki ga določi konkretni upravljavec infrastrukture. Znanje jezika strojevodij mora biti na ravni, ki omogoča aktivno in učinkovito sporazumevanje v rutinskih, težkih in izrednih razmerah.

PRILOGA IV

POKLICNE KVALIFIKACIJE

Splošni program in metoda usposabljanja

1.   Uvod

Vsebina in organizacija usposabljanja obsega:

| — | predstavitev prevoznika v železniškem prometu in konkretnega delovnega mesta, vključno s prvo pomočjo in predpisi o zdravju in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

—

predstavitev prevoznika v železniškem prometu in konkretnega delovnega mesta, vključno s prvo pomočjo in predpisi o zdravju in varnosti pri delu;

| — | operativna pravila, varnostni predpisi v železniškem prometu; |
| --- | --- |

—

operativna pravila, varnostni predpisi v železniškem prometu;

| — | tehniko (železniška infrastruktura in vozna sredstva) s poudarkom na signalizaciji, zavornih sistemih in sistemih za nadzor vlaka, pripravi vlaka, ugotavljanju in odpravljanju napak; sprejemanje odločitev o ustreznosti lokomotive za obratovanje; |
| --- | --- |

—

tehniko (železniška infrastruktura in vozna sredstva) s poudarkom na signalizaciji, zavornih sistemih in sistemih za nadzor vlaka, pripravi vlaka, ugotavljanju in odpravljanju napak; sprejemanje odločitev o ustreznosti lokomotive za obratovanje;

| — | komunikacijo; usposabljanje za uporabo zvočnikov kot del storitev za stranke; |
| --- | --- |

—

komunikacijo; usposabljanje za uporabo zvočnikov kot del storitev za stranke;

| — | priučitev voznih spretnosti: spremljanje izkušenih strojevodij, vožnja pod nadzorom, simulator, samostojna vožnja; |
| --- | --- |

—

priučitev voznih spretnosti: spremljanje izkušenih strojevodij, vožnja pod nadzorom, simulator, samostojna vožnja;

| — | pridobitev znanja o lokalnih pogojih in progah; to usposabljanje se lahko opravi po usposabljanju za strojevodjo, ko se strojevodji dodeli delovno področje; |
| --- | --- |

—

pridobitev znanja o lokalnih pogojih in progah; to usposabljanje se lahko opravi po usposabljanju za strojevodjo, ko se strojevodji dodeli delovno področje;

| — | nezgode in izjemne situacije: obvladovanje stresnih in konfliktnih situacij; |
| --- | --- |

—

nezgode in izjemne situacije: obvladovanje stresnih in konfliktnih situacij;

| — | gašenje požara. |
| --- | --- |

—

gašenje požara.

Zahtevana znanja so razdeljena na tri dele:

| — | splošni del, podrobneje obrazložen v Prilogi V; |
| --- | --- |

—

splošni del, podrobneje obrazložen v Prilogi V;

| — | del, ki se nanaša na vozna sredstva, podrobneje obrazložen v Prilogi VI; |
| --- | --- |

—

del, ki se nanaša na vozna sredstva, podrobneje obrazložen v Prilogi VI;

| — | del, ki se nanaša na infrastrukturo, podrobneje obrazložen v Prilogi VII. |
| --- | --- |

—

del, ki se nanaša na infrastrukturo, podrobneje obrazložen v Prilogi VII.

2.   Metoda usposabljanja

Treba je zagotoviti ustrezno ravnotežje med teoretičnim usposabljanjem (učilnica in predstavitve) in praktičnim usposabljanjem (na delovnem mestu, vožnja z in brez nadzora).

Računalniško podprto usposabljanje je sprejemljivo za individualno učenje operativnih pravil, signalizacije itd. Vendar je treba zagotoviti, da se uporabljajo samo simulatorji zadnje generacije.

Uporaba simulatorjev je lahko koristna za učinkovito usposabljanje strojevodij, predvsem za zmanjšanje časa uporabe infrastrukture za vožnjo, soočanje z izjemnimi situacijami in upravljanje novih tipov lokomotiv.

Pridobivanje znanja o progah naj bi potekalo na način, da oseba, ki se usposablja za strojevodjo spremlja strojevodjo na določenem številu voženj na določeni progi in sicer podnevi in ponoči. Kot alternativno metodo je možno uporabiti video posnetke, ki prikazujejo progo z vidika strojevodje v vozniški kabini.

3.   Preverjanje

Usposabljanje se zaključi s teoretičnim in praktičnim preverjanjem znanja.

Sposobnosti za vožnjo se običajno ocenijo z vožnjami v železniškem omrežju. Prav tako je možno uporabiti simulatorje za preverjanje uporabe operativnih pravil in sposobnosti strojevodij za vožnjo v posebej težkih razmerah.

PRILOGA V

PREVERJANJE SPLOŠNEGA STROKOVNEGA ZNANJA

Splošne zadeve

Cilji splošnega usposabljanja so:

| — | pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o železniških tehnologijah, vključno z varnostnimi in operativnimi predpisi; |
| --- | --- |

—

pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o železniških tehnologijah, vključno z varnostnimi in operativnimi predpisi;

| — | pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o nevarnostih, povezanih z delovanjem železnice, in različnih sredstvih za njihovo obvladovanje; |
| --- | --- |

—

pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o nevarnostih, povezanih z delovanjem železnice, in različnih sredstvih za njihovo obvladovanje;

| — | pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o enem ali več načinov delovanja železnice; |
| --- | --- |

—

pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o enem ali več načinov delovanja železnice;

| — | pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o enem ali več voznih sredstvih. |
| --- | --- |

—

pridobitev teoretičnega in praktičnega znanja o enem ali več voznih sredstvih.

Strojevodje morajo zlasti:

| — | razumeti posebne zahteve za opravljanje poklica strojevodje, njihovo pomembnost ter poklicne in osebne zahteve (dolg delovni čas, odsotnost od doma itd); |
| --- | --- |

—

razumeti posebne zahteve za opravljanje poklica strojevodje, njihovo pomembnost ter poklicne in osebne zahteve (dolg delovni čas, odsotnost od doma itd);

| — | uporabljati varnostne predpise za osebje; |
| --- | --- |

—

uporabljati varnostne predpise za osebje;

| — | identificirati vlečna vozila; |
| --- | --- |

—

identificirati vlečna vozila;

| — | poznati delovne metode in jih natančno uporabiti v praksi; |
| --- | --- |

—

poznati delovne metode in jih natančno uporabiti v praksi;

| — | poznati referenčne dokumente in navodila (priročnik za postopke in priročnik za proge, kot je opredeljeno v TSI „Delovanje“, priročnik za strojevodjo, priročnik za okvare itd.); |
| --- | --- |

—

poznati referenčne dokumente in navodila (priročnik za postopke in priročnik za proge, kot je opredeljeno v TSI „Delovanje“, priročnik za strojevodjo, priročnik za okvare itd.);

| — | prilagoditi življenjski slog svojemu poklicu; |
| --- | --- |

—

prilagoditi življenjski slog svojemu poklicu;

| — | poznati ukrepe za primer nesreč, ki vključujejo ljudi; |
| --- | --- |

—

poznati ukrepe za primer nesreč, ki vključujejo ljudi;

| — | poznati nevarnosti, na splošno povezane z železniškim prometom; |
| --- | --- |

—

poznati nevarnosti, na splošno povezane z železniškim prometom;

| — | poznati načela prometne varnosti; |
| --- | --- |

—

poznati načela prometne varnosti;

| — | uporabiti načela elektrotehnologije. |
| --- | --- |

—

uporabiti načela elektrotehnologije.

PRILOGA VI

PREVERJANJE ZNANJA O VOZNIH SREDSTVIH

Po opravljenem posebnem usposabljanju o voznih sredstvih so strojevodje zmožni opravljati naslednje naloge.

1.   Testi in kontrole pred odhodom

Strojevodje morajo znati:

| — | izvesti kontrolo proge in uporabiti ustrezno dokumentacijo; |
| --- | --- |

—

izvesti kontrolo proge in uporabiti ustrezno dokumentacijo;

| — | zbrati dokumentacijo in potrebno opremo; |
| --- | --- |

—

zbrati dokumentacijo in potrebno opremo;

| — | preveriti zmogljivost vlečnega vozila; |
| --- | --- |

—

preveriti zmogljivost vlečnega vozila;

| — | preveriti podatke, vnesene v dokumentacijo, ki se nahaja na vlečni enoti; |
| --- | --- |

—

preveriti podatke, vnesene v dokumentacijo, ki se nahaja na vlečni enoti;

| — | na podlagi navedenih preverjanj in testov zagotoviti, da je vlečna enota zmožna vleči vlak in da varnostna oprema deluje; |
| --- | --- |

—

na podlagi navedenih preverjanj in testov zagotoviti, da je vlečna enota zmožna vleči vlak in da varnostna oprema deluje;

| — | izvesti morebitna rutinska preventivna vzdrževalna dela. |
| --- | --- |

—

izvesti morebitna rutinska preventivna vzdrževalna dela.

2.   Znanje o voznih sredstvih

Za upravljanje lokomotive morajo strojevodje poznati vse kontrolne sisteme in indikatorje, ki jih imajo na voljo, še posebej:

| — | vlečni sistem; |
| --- | --- |

—

vlečni sistem;

| — | zavorni sistem; |
| --- | --- |

—

zavorni sistem;

| — | naprave v zvezi z varnostjo obratovanja. |
| --- | --- |

—

naprave v zvezi z varnostjo obratovanja.

Da bi lahko zaznali in locirali nepravilnosti v voznih sredstvih, jih javili in določili, kaj je potrebno za njihovo odpravo, in v določenih primerih sprejeli ukrepe, morajo strojevodje poznati (1):

| — | sestavne dele voznih sredstev, namen sestavnih delov, posebne sisteme vlečnih vozil, predvsem sistem za ustavljanje vlaka z odzračevanjem zavorne cevi; |
| --- | --- |

—

sestavne dele voznih sredstev, namen sestavnih delov, posebne sisteme vlečnih vozil, predvsem sistem za ustavljanje vlaka z odzračevanjem zavorne cevi;

| — | pomen oznak na notranjem in zunanjem delu voznega sredstva, predvsem simbolov za transport nevarnega blaga; |
| --- | --- |

—

pomen oznak na notranjem in zunanjem delu voznega sredstva, predvsem simbolov za transport nevarnega blaga;

| — | dele, specifične za vlečna vozila (2). |
| --- | --- |

—

dele, specifične za vlečna vozila (2).

3.   Testiranje zavor

Strojevodje morajo znati:

| — | pred odhodom preveriti dejansko zavorno moč vlaka, ki mora ustrezati zavorni moči, določeni za progo in navedeni v dokumentaciji vozila; |
| --- | --- |

—

pred odhodom preveriti dejansko zavorno moč vlaka, ki mora ustrezati zavorni moči, določeni za progo in navedeni v dokumentaciji vozila;

| — | preveriti delovanje zavor vlečnega vozila pred odhodom, ob zagonu in med vožnjo. |
| --- | --- |

—

preveriti delovanje zavor vlečnega vozila pred odhodom, ob zagonu in med vožnjo.

4.   Način delovanja in največja hitrost vlaka glede na lastnosti proge

Strojevodje morajo znati:

| — | uporabljati podatke, ki so mu bili posredovani pred odhodom; |
| --- | --- |

—

uporabljati podatke, ki so mu bili posredovani pred odhodom;

| — | določiti način delovanja in največjo hitrost vlaka na osnovi spremenljivk, kot so na primer omejitev hitrosti ali morebitne spremembe v signalizaciji. |
| --- | --- |

—

določiti način delovanja in največjo hitrost vlaka na osnovi spremenljivk, kot so na primer omejitev hitrosti ali morebitne spremembe v signalizaciji.

5.   Upravljanje vlaka na način, ki ne poškoduje naprav ali vozil

Strojevodje morajo znati:

| — | uporabljati vse razpoložljive kontrolne sisteme v skladu z veljavnimi pravili; |
| --- | --- |

—

uporabljati vse razpoložljive kontrolne sisteme v skladu z veljavnimi pravili;

| — | zagnati vlak in hkrati upoštevati omejitve glede inercije in moči; |
| --- | --- |

—

zagnati vlak in hkrati upoštevati omejitve glede inercije in moči;

| — | opredeliti položaj vlaka na progi v vsakem trenutku; |
| --- | --- |

—

opredeliti položaj vlaka na progi v vsakem trenutku;

| — | uporabljati zavore za upočasnitev in ustavljanje ob upoštevanju voznih sredstev in naprav. |
| --- | --- |

—

uporabljati zavore za upočasnitev in ustavljanje ob upoštevanju voznih sredstev in naprav.

6.   Motnje

Strojevodje morajo znati:

| — | biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z obnašanjem vlaka; |
| --- | --- |

—

biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z obnašanjem vlaka;

| — | ugotoviti znake motenj, razlikovati med njimi in ustrezno reagirati na njihovo relativno pomembnost, pri čemer ima prednost varnost železniškega prometa in ljudi; |
| --- | --- |

—

ugotoviti znake motenj, razlikovati med njimi in ustrezno reagirati na njihovo relativno pomembnost, pri čemer ima prednost varnost železniškega prometa in ljudi;

| — | poznati razpoložljiva varnostna in komunikacijska sredstva; |
| --- | --- |

—

poznati razpoložljiva varnostna in komunikacijska sredstva;

| — | pregledati vlak, da bi ugotovil morebitne manjše motnje; |
| --- | --- |

—

pregledati vlak, da bi ugotovil morebitne manjše motnje;

| — | poskusiti odpraviti takšne motnje. |
| --- | --- |

—

poskusiti odpraviti takšne motnje.

7.   Nezgode in nesreče pri delovanju, požari in nesreče, ki vključujejo ljudi

Strojevodje morajo znati:

| — | sprejeti ukrepe za zaščito vlaka in poklicati pomoč v primeru nesreče, v kateri so udeleženi potniki in osebje na vlaku; |
| --- | --- |

—

sprejeti ukrepe za zaščito vlaka in poklicati pomoč v primeru nesreče, v kateri so udeleženi potniki in osebje na vlaku;

| — | ugotoviti, ali vlak prevaža nevarno blago in ga določiti na podlagi dokumentacije vlaka in popisa vagonov. |
| --- | --- |

—

ugotoviti, ali vlak prevaža nevarno blago in ga določiti na podlagi dokumentacije vlaka in popisa vagonov.

8.   Pogoji za nadaljnjo vožnjo po nesreči, ki je vključevala vozna sredstva

Po nesreči morajo strojevodje znati:

| — | odločiti, ali vozilo lahko nadaljuje z vožnjo in pod kakšnimi pogoji; |
| --- | --- |

—

odločiti, ali vozilo lahko nadaljuje z vožnjo in pod kakšnimi pogoji;

| — | obvestiti upravljavca infrastrukture o teh pogojih takoj, ko je to mogoče. |
| --- | --- |

—

obvestiti upravljavca infrastrukture o teh pogojih takoj, ko je to mogoče.

9.   Mirovanje vlaka

Strojevodje morajo sprejeti ukrepe, s katerimi tudi v najbolj težkih razmerah preprečijo nepričakovan zagon vlaka.

---

(1)  Še posebej:

| — | mehanske strukture, |
| --- | --- |

—

mehanske strukture,

| — | zavorni sistem, |
| --- | --- |

—

zavorni sistem,

| — | obese in sisteme za priključitev, |
| --- | --- |

—

obese in sisteme za priključitev,

| — | pogon, |
| --- | --- |

—

pogon,

| — | varnostno opremo. |
| --- | --- |

—

varnostno opremo.

(2)  Še posebej:

| — | tokovni odjemnik in visokonapetostne tokokroge, |
| --- | --- |

—

tokovni odjemnik in visokonapetostne tokokroge,

| — | rezervoarje za gorivo, sistem oskrbe z gorivom, izpušni sistem, |
| --- | --- |

—

rezervoarje za gorivo, sistem oskrbe z gorivom, izpušni sistem,

| — | prenos moči, motorje in menjalnike, |
| --- | --- |

—

prenos moči, motorje in menjalnike,

| — | komunikacijsko opremo (radijska povezava vlaka z mestom vodenja in upravljanja prometa itd.). |
| --- | --- |

—

komunikacijsko opremo (radijska povezava vlaka z mestom vodenja in upravljanja prometa itd.).

PRILOGA VII

PREVERJANJE ZNANJA O INFRASTRUKTURI

Poznavanje infrastrukture

1.   Testiranje zavor

Strojevodje morajo znati pred odhodom preveriti dejansko zavorno moč vlaka, ki mora ustrezati zavorni moči, določeni za progo in navedeni v dokumentaciji vozila.

2.   Način delovanja in največja hitrost vlaka glede na lastnosti proge

Strojevodje morajo znati:

| — | seznaniti se s podatki, ki so mu bili posredovani pred odhodom, npr. omejitev hitrosti ali spremembe v signalizaciji; |
| --- | --- |

—

seznaniti se s podatki, ki so mu bili posredovani pred odhodom, npr. omejitev hitrosti ali spremembe v signalizaciji;

| — | določiti način delovanja in največjo hitrost vlaka glede na lastnosti proge. |
| --- | --- |

—

določiti način delovanja in največjo hitrost vlaka glede na lastnosti proge.

3.   Poznavanje proge

Strojevodje morajo biti sposobni predvideti težave in reagirati v skladu z vidiki varnosti in opravljanja nalog. Zato morajo dobro poznati železniške proge in naprave na svojih progah ter morebitnih dogovorjenih enakovrednih progah.

Pomembni so naslednji vidiki:

| — | pogoji delovanja (spremembe tira, enosmerni prevoz itd.); |
| --- | --- |

—

pogoji delovanja (spremembe tira, enosmerni prevoz itd.);

| — | določitev tirov, ki jih je mogoče uporabiti za dano vrsto prevoza; |
| --- | --- |

—

določitev tirov, ki jih je mogoče uporabiti za dano vrsto prevoza;

| — | sistem delovanja; |
| --- | --- |

—

sistem delovanja;

| — | sistem zapiranja železniške proge in pripadajoči ukrepi; |
| --- | --- |

—

sistem zapiranja železniške proge in pripadajoči ukrepi;

| — | imena, položaj in oddaljenost postaj ter mest vodenja in upravljanja prometa za ustrezno prilagoditev hitrosti; |
| --- | --- |

—

imena, položaj in oddaljenost postaj ter mest vodenja in upravljanja prometa za ustrezno prilagoditev hitrosti;

| — | prikaz prehodov med sistemi delovanja ali sistemi za oskrbo z električno energijo; |
| --- | --- |

—

prikaz prehodov med sistemi delovanja ali sistemi za oskrbo z električno energijo;

| — | omejitev hitrosti za različne kategorije vlakov; |
| --- | --- |

—

omejitev hitrosti za različne kategorije vlakov;

| — | topografske značilnosti; |
| --- | --- |

—

topografske značilnosti;

| — | posebni pogoji zaviranja, npr. pogoji, ki veljajo za proge z velikim naklonom; |
| --- | --- |

—

posebni pogoji zaviranja, npr. pogoji, ki veljajo za proge z velikim naklonom;

| — | operativne posebnosti: posebni signali, znaki, pogoji za odhod itd. |
| --- | --- |

—

operativne posebnosti: posebni signali, znaki, pogoji za odhod itd.

4.   Varnostni predpisi

Strojevodje morajo znati:

| — | zagnati vlak šele, ko so izpolnjeni vsi predpisani pogoji (vozni red, ukaz ali signal za odhod, po potrebi delovanje signalov itd.); |
| --- | --- |

—

zagnati vlak šele, ko so izpolnjeni vsi predpisani pogoji (vozni red, ukaz ali signal za odhod, po potrebi delovanje signalov itd.);

| — | opazovati signale na progi ali v vozniški kabini, jih nemudoma in brez napak razvozlati ter izvesti predpisane ukrepe; |
| --- | --- |

—

opazovati signale na progi ali v vozniški kabini, jih nemudoma in brez napak razvozlati ter izvesti predpisane ukrepe;

| — | varno upravljati vlak v skladu s posebnimi načini delovanja: posebni načini delovanja na zahtevo, začasna omejitev hitrosti, vožnja v nasprotno smer, dovoljenje za nadaljevanje vožnje v nevarnih razmerah, kljub signalu za ustavitev, ranžiranje, obračanje, vožnja skozi območja gradbišč itd.; |
| --- | --- |

—

varno upravljati vlak v skladu s posebnimi načini delovanja: posebni načini delovanja na zahtevo, začasna omejitev hitrosti, vožnja v nasprotno smer, dovoljenje za nadaljevanje vožnje v nevarnih razmerah, kljub signalu za ustavitev, ranžiranje, obračanje, vožnja skozi območja gradbišč itd.;

| — | spoštovati načrtovane in dodatne ustavitve in v času ustavitev po potrebi izvesti dodatne operacije za potnike, še posebej odpiranje in zapiranje vrat. |
| --- | --- |

—

spoštovati načrtovane in dodatne ustavitve in v času ustavitev po potrebi izvesti dodatne operacije za potnike, še posebej odpiranje in zapiranje vrat.

5.   Upravljanje vlaka

Strojevodje morajo znati:

| — | opredeliti položaj vlaka na progi v vsakem trenutku; |
| --- | --- |

—

opredeliti položaj vlaka na progi v vsakem trenutku;

| — | uporabljati zavore za upočasnitev in ustavljanje ob upoštevanju voznih sredstev in naprav; |
| --- | --- |

—

uporabljati zavore za upočasnitev in ustavljanje ob upoštevanju voznih sredstev in naprav;

| — | prilagoditi hitrost vlaka voznemu redu in morebitnim predpisom o varčevanju z energijo, pri čemer mora upoštevati lastnosti vlečnega vozila, vlaka, proge in okolja. |
| --- | --- |

—

prilagoditi hitrost vlaka voznemu redu in morebitnim predpisom o varčevanju z energijo, pri čemer mora upoštevati lastnosti vlečnega vozila, vlaka, proge in okolja.

6.   Motnje

Strojevodje morajo znati:

| — | biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z infrastrukturo in okoljem, kolikor to pač dopušča upravljanje vlaka: signali, tiri, oskrba z energijo, železniški prehodi, okolica tirov, preostali promet; |
| --- | --- |

—

biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z infrastrukturo in okoljem, kolikor to pač dopušča upravljanje vlaka: signali, tiri, oskrba z energijo, železniški prehodi, okolica tirov, preostali promet;

| — | biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z obnašanjem vlaka; |
| --- | --- |

—

biti pozorni na neobičajne dogodke v zvezi z obnašanjem vlaka;

| — | biti sposobni oceniti oddaljenost ovir; |
| --- | --- |

—

biti sposobni oceniti oddaljenost ovir;

| — | takoj ko je mogoče, obvestiti upravljavca infrastrukture o mestu in vrsti motnje ter zagotoviti, da je ta pravilno razumel informacijo; |
| --- | --- |

—

takoj ko je mogoče, obvestiti upravljavca infrastrukture o mestu in vrsti motnje ter zagotoviti, da je ta pravilno razumel informacijo;

| — | zagotoviti ali sprejeti ukrepe za zagotovitev varnosti prometa in ljudi, kadar koli je to potrebno. |
| --- | --- |

—

zagotoviti ali sprejeti ukrepe za zagotovitev varnosti prometa in ljudi, kadar koli je to potrebno.

7.   Nezgode in nesreče pri delovanju, požari in nesreče, ki vključujejo ljudi

Strojevodje morajo znati:

| — | sprejeti ukrepe za zaščito vlaka in poklicati pomoč v primeru nesreče, v kateri so udeleženi potniki in osebje; |
| --- | --- |

—

sprejeti ukrepe za zaščito vlaka in poklicati pomoč v primeru nesreče, v kateri so udeleženi potniki in osebje;

| — | določiti mesto ustavitve vlaka v primeru požara in po potrebi olajšati evakuacijo potnikov; |
| --- | --- |

—

določiti mesto ustavitve vlaka v primeru požara in po potrebi olajšati evakuacijo potnikov;

| — | takoj ko je to mogoče, posredovati koristne informacije o požaru, če sami ne morejo pogasiti požara; |
| --- | --- |

—

takoj ko je to mogoče, posredovati koristne informacije o požaru, če sami ne morejo pogasiti požara;

| — | po nesreči odločiti, ali vozilo lahko nadaljuje z vožnjo in pod kakšnimi pogoji; |
| --- | --- |

—

po nesreči odločiti, ali vozilo lahko nadaljuje z vožnjo in pod kakšnimi pogoji;

| — | obvestiti upravljavca infrastrukture o teh pogojih takoj, ko je to mogoče. |
| --- | --- |

—

obvestiti upravljavca infrastrukture o teh pogojih takoj, ko je to mogoče.

P6_TA(2005)0356

Pravice in obveznosti potnikov v mednarodnem železniškem prometu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v mednarodnem železniškem prometu (KOM(2004)0143 — C6-0003/2004 — 2004/0049(COD))

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0143) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2004)0143) (1),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 71(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0003/2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 71(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0003/2004),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0123/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0123/2005),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

P6_TC1-COD(2004)0049

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 28. septembra 2005 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2005 Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 71(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V okviru skupne prometne politike je pomembno zajamčiti kakovost storitev v železniškem prometu in uporabniške pravice potnikov
  v železniškem
  prometu ter izboljšati kakovost in učinkovitost
  storitev železniškega
  potniškega prometa, da se pripomore k povečanju deleža železniškega prevoza v primerjavi z drugimi vrstami prevoza. |
| --- | --- |

(1)

V okviru skupne prometne politike je pomembno zajamčiti kakovost storitev v železniškem prometu in uporabniške pravice potnikov
  v železniškem
  prometu ter izboljšati kakovost in učinkovitost
  storitev železniškega
  potniškega prometa, da se pripomore k povečanju deleža železniškega prevoza v primerjavi z drugimi vrstami prevoza.

| (2) | Strategija varstva potrošnikov 2002-2006 (4) si je postavila za cilj dosego visoke ravni varstva potrošnikov na področju prevoza in skladnost varstva potrošnikov na področju prevoza z zahtevami člena 153(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Strategija varstva potrošnikov 2002-2006 (4) si je postavila za cilj dosego visoke ravni varstva potrošnikov na področju prevoza in skladnost varstva potrošnikov na področju prevoza z zahtevami člena 153(2) Pogodbe.

| (3) | Sedaj veljavna Konvencije o mednarodnih železniških prevozih (COTIF) z dne 9. maja 1980 vključuje Enotna pravila za pogodbo o mednarodnem železniškem prevozu potnikov in prtljage (CIV - Dodatek A h Konvenciji). COTIF je bila spremenjena z Vilniuškim protokolom z dne 3. junija 1999. Skupnost bo lahko pristopila k COTIF, ko bo začel veljati Vilniuški protokol. Pomembno je, da naj ta uredba upošteva določila, ki so že predvidena v CIV. Kljub temu je zaželeno, da se razširi obseg uporabe in se poleg mednarodnih zaščiti tudi potnike v notranjem prometu. Zaradi pravne varnosti je ključnega pomena, da se, kadar koli CIV že vsebuje določbe, izogne dobesednemu vključevanju teh določb v to uredbo. |
| --- | --- |

(3)

Sedaj veljavna Konvencije o mednarodnih železniških prevozih (COTIF) z dne 9. maja 1980 vključuje Enotna pravila za pogodbo o mednarodnem železniškem prevozu potnikov in prtljage (CIV - Dodatek A h Konvenciji). COTIF je bila spremenjena z Vilniuškim protokolom z dne 3. junija 1999. Skupnost bo lahko pristopila k COTIF, ko bo začel veljati Vilniuški protokol. Pomembno je, da naj ta uredba upošteva določila, ki so že predvidena v CIV. Kljub temu je zaželeno, da se razširi obseg uporabe in se poleg mednarodnih zaščiti tudi potnike v notranjem prometu. Zaradi pravne varnosti je ključnega pomena, da se, kadar koli CIV že vsebuje določbe, izogne dobesednemu vključevanju teh določb v to uredbo.

| (4) | Med pravice uporabnikov železniških storitev sodi prejemanje informacij v zvezi s storitvijo pred in med potovanjem ter po njegovem zaključku. |
| --- | --- |

(4)

Med pravice uporabnikov železniških storitev sodi prejemanje informacij v zvezi s storitvijo pred in med potovanjem ter po njegovem zaključku.

| (5) | Potnik v železniškem prometu je šibkejša stran prevozne pogodbe, zato je treba njegove pravice v tem pogledu zaščititi. |
| --- | --- |

(5)

Potnik v železniškem prometu je šibkejša stran prevozne pogodbe, zato je treba njegove pravice v tem pogledu zaščititi.

| (6) | Računalniško podprti sistemi, ki se uporabljajo za prodajo vozovnic, lahko za potnike v železniškem prometu ob pravilni uporabi predstavljajo pomembno in koristno storitev. Zato je treba olajšati nediskriminacijski dostop do teh sistemov. |
| --- | --- |

(6)

Računalniško podprti sistemi, ki se uporabljajo za prodajo vozovnic, lahko za potnike v železniškem prometu ob pravilni uporabi predstavljajo pomembno in koristno storitev. Zato je treba olajšati nediskriminacijski dostop do teh sistemov.

| (7) | Prevozniki v železniškem prometu bi morali sodelovati pri zagotavljanju lažjega prehoda z enega omrežja na drugo in od enega operaterja k drugemu ter prek tega sodelovanja
  spodbujati
  izstavitev enotnih vozovnic za potnike v železniškem prometu. |
| --- | --- |

(7)

Prevozniki v železniškem prometu bi morali sodelovati pri zagotavljanju lažjega prehoda z enega omrežja na drugo in od enega operaterja k drugemu ter prek tega sodelovanja
  spodbujati
  izstavitev enotnih vozovnic za potnike v železniškem prometu.

| (8) | Za zagotovitev, da bodo potniki
  v železniškem
  prometu uživali ugodnosti, ki izhajajo iz določb te uredbe, bi morali prevozniki v železniškem prometu, ki opravljajo železniški potniški promet, sodelovati. To sodelovanje mora biti brez razlikovanja odprto za vse prevoznike v železniškem prometu, ki opravljajo železniški potniški promet. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev, da bodo potniki
  v železniškem
  prometu uživali ugodnosti, ki izhajajo iz določb te uredbe, bi morali prevozniki v železniškem prometu, ki opravljajo železniški potniški promet, sodelovati. To sodelovanje mora biti brez razlikovanja odprto za vse prevoznike v železniškem prometu, ki opravljajo železniški potniški promet.

| (9) | Železniški potniški promet naj bo
  vsem
  državljanom v splošno korist.
  Vsi potniki, vključno s potniki, ki so invalidi, ali drugimi potniki z omejeno sposobnostjo gibanja, imajo pravico do
  enakih možnosti za potovanje z vlakom
  brez diskriminacije
  . |
| --- | --- |

(9)

Železniški potniški promet naj bo
  vsem
  državljanom v splošno korist.
  Vsi potniki, vključno s potniki, ki so invalidi, ali drugimi potniki z omejeno sposobnostjo gibanja, imajo pravico do
  enakih možnosti za potovanje z vlakom
  brez diskriminacije
  .

| (10) | Prevozniki v železniškem prometu in upravitelji postaj bi morali vedno upoštevati vse možne težave ljudi z omejeno sposobnostjo gibanja, tako da se ob nakupu novega železniškega voznega parka ali spreminjanju postaj informacije in pomoč ter celotna dostopnost železniškega omrežja sistematično izboljšajo. |
| --- | --- |

(10)

Prevozniki v železniškem prometu in upravitelji postaj bi morali vedno upoštevati vse možne težave ljudi z omejeno sposobnostjo gibanja, tako da se ob nakupu novega železniškega voznega parka ali spreminjanju postaj informacije in pomoč ter celotna dostopnost železniškega omrežja sistematično izboljšajo.

| (11) | Sistem neomejene odgovornosti v primeru smrti ali poškodbe potnika je primeren v smislu varnega in sodobnega sistema železniškega prevoza. |
| --- | --- |

(11)

Sistem neomejene odgovornosti v primeru smrti ali poškodbe potnika je primeren v smislu varnega in sodobnega sistema železniškega prevoza.

| (12) | Uvedba omejitev odgovornosti za izgubo ali poškodbe prtljage in za škodo, nastalo kot posledica zamud, zamujenih povezav ali odpovedi potovanja, naj bi privedla k večji jasnosti in dajala spodbude za trg
  storitev železniškega
  potniškega prometa v korist potnikov. |
| --- | --- |

(12)

Uvedba omejitev odgovornosti za izgubo ali poškodbe prtljage in za škodo, nastalo kot posledica zamud, zamujenih povezav ali odpovedi potovanja, naj bi privedla k večji jasnosti in dajala spodbude za trg
  storitev železniškega
  potniškega prometa v korist potnikov.

| (13) | Zaželeno je, da se žrtve nesreč in vzdrževane družinske člane razbremeni kratkotrajnih finančnih skrbi neposredno po nesreči. |
| --- | --- |

(13)

Zaželeno je, da se žrtve nesreč in vzdrževane družinske člane razbremeni kratkotrajnih finančnih skrbi neposredno po nesreči.

| (14) | Pomembno je, da določbe te uredbe veljajo tudi, kadar se prevoz potnikov kot del potovanja z železnico ali zaradi začasnih sprememb izvede z drugimi sredstvi prevoza, še zlasti po celinski ali morski plovni poti. Ta prednostna odgovornost železniškega operaterja je v skladu z mednarodnimi sporazumi, zlasti s členom 1(3) CIV, z Vilniuškim protokolom in členom 2(2) Atenske konvencije iz leta 2002, ki se nanaša na pomorski prevoz potnikov in njihove prtljage. |
| --- | --- |

(14)

Pomembno je, da določbe te uredbe veljajo tudi, kadar se prevoz potnikov kot del potovanja z železnico ali zaradi začasnih sprememb izvede z drugimi sredstvi prevoza, še zlasti po celinski ali morski plovni poti. Ta prednostna odgovornost železniškega operaterja je v skladu z mednarodnimi sporazumi, zlasti s členom 1(3) CIV, z Vilniuškim protokolom in členom 2(2) Atenske konvencije iz leta 2002, ki se nanaša na pomorski prevoz potnikov in njihove prtljage.

| (15) | V primeru potovanja z zaporednimi prevozniki v železniškem prometu mora imeti potnik možnost uveljavljati odškodninski zahtevek pri vseh prevoznikih v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu. |
| --- | --- |

(15)

V primeru potovanja z zaporednimi prevozniki v železniškem prometu mora imeti potnik možnost uveljavljati odškodninski zahtevek pri vseh prevoznikih v železniškem prometu, ki sodelujejo pri prevozu.

| (16) | Ohranitev visoke stopnje varnosti na železniških postajah in vlakih je v prid trgu storitev v železniškem potniškem prometu. |
| --- | --- |

(16)

Ohranitev visoke stopnje varnosti na železniških postajah in vlakih je v prid trgu storitev v železniškem potniškem prometu.

| (17) | Potnik mora drugim potnikom in prevozniku v železniškem prometu v prid upoštevati določena pravila vedenja. |
| --- | --- |

(17)

Potnik mora drugim potnikom in prevozniku v železniškem prometu v prid upoštevati določena pravila vedenja.

| (18) | Pri presoji vplivov te uredbe je treba upoštevati zlasti inflacijo in razvijanje stopnje konkurenčnosti na ustreznih trgih storitev v železniškem potniškem prometu. |
| --- | --- |

(18)

Pri presoji vplivov te uredbe je treba upoštevati zlasti inflacijo in razvijanje stopnje konkurenčnosti na ustreznih trgih storitev v železniškem potniškem prometu.

| (19) | Ta uredba ne sme posegati v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba ne sme posegati v Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5).

| (20) | Države članice bi morale določiti kazni za kršitve določb te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Države članice bi morale določiti kazni za kršitve določb te uredbe.

| (21) | Ker ciljev predvidenega ukrepa, to je razvoja železnic Skupnosti in uvedbe pravic potnikov
  v železniškem
  prometu, ni mogoče v ustrezni meri doseči na ravni držav članic in jih
  je lažje
  dosegati na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejema ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(21)

Ker ciljev predvidenega ukrepa, to je razvoja železnic Skupnosti in uvedbe pravic potnikov
  v železniškem
  prometu, ni mogoče v ustrezni meri doseči na ravni držav članic in jih
  je lažje
  dosegati na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejema ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, določenim v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za dosego teh ciljev.

| (22) | Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6) — |
| --- | --- |

(22)

Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6) —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.
     
  Ta uredba izvaja nekatere določbe Konvencije o mednarodnih železniških prevozih (COTIF) in vsebuje številne dopolnilne določbe.

2.   Ta uredba določa pravice in obveznosti
  vseh
  potnikov
  v železniškem
  prometu.

Javna naročila za storitve morajo prav tako zagotoviti vsaj stopnjo varstva, predvideno s to uredbo. Države članice lahko določijo večje pravice v nacionalni zakonodaji ali v javnih naročilih za storitve. Pet let po začetku veljavnosti te uredbe lahko države članice zahtevajo odstopanje od te določbe. Komisija pri sprejemanju odločitve o odstopanju upošteva razmere in razvoj trga storitev v železniškem prometu v zadevnih državah članicah.

3.   
  Če
  je Skupnost sklenila sporazum o železniškem prevozu s tretjo državo, ta ureditev velja tudi za mednarodna potovanja v to državo ali iz nje ter za tranzit čez
  njo.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1) | „prevoznik v železniškem prometu“ je vsak javni ali zasebni prevoznik z licenco, izdano v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti,
  katerega dejavnost
  je
  redno
  opravljanje železniškega potniškega prometa in vključuje zagotavljanje vleke prevoznika; |
| --- | --- |

1)

„prevoznik v železniškem prometu“ je vsak javni ali zasebni prevoznik z licenco, izdano v skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti,
  katerega dejavnost
  je
  redno
  opravljanje železniškega potniškega prometa in vključuje zagotavljanje vleke prevoznika;

| 2) | „upravljavec infrastrukture“ je vsak organ ali podjetje, ki nosi odgovornost predvsem za vzpostavitev in vzdrževanje celotne ali delne železniške infrastrukture po opredelitvi iz člena 3 Direktive Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti
   (7), kar lahko obsega tudi upravljanje sistemov nadzora in varnosti te infrastrukture; naloge, ki jih ima upravljavec infrastrukture v mreži ali njenem odseku, so prenosljive na različne organe ali podjetja; |
| --- | --- |

2)

„upravljavec infrastrukture“ je vsak organ ali podjetje, ki nosi odgovornost predvsem za vzpostavitev in vzdrževanje celotne ali delne železniške infrastrukture po opredelitvi iz člena 3 Direktive Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnosti
   (7), kar lahko obsega tudi upravljanje sistemov nadzora in varnosti te infrastrukture; naloge, ki jih ima upravljavec infrastrukture v mreži ali njenem odseku, so prenosljive na različne organe ali podjetja;

| 3) | „organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti“ je organ, ki je odgovoren za dodeljevanje zmogljivosti železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

3)

„organ za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti“ je organ, ki je odgovoren za dodeljevanje zmogljivosti železniške infrastrukture;

| 4) | „organ za zaračunavanje uporabnine“ je organ, ki je odgovoren za zaračunavanje uporabe zmogljivosti železniške infrastrukture; |
| --- | --- |

4)

„organ za zaračunavanje uporabnine“ je organ, ki je odgovoren za zaračunavanje uporabe zmogljivosti železniške infrastrukture;

| 5) | „organizator potovanja“ je organizator ali posrednik, razen prevoznika v železniškem prometu v smislu člena 2(2) in (3) Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (8); |
| --- | --- |

5)

„organizator potovanja“ je organizator ali posrednik, razen prevoznika v železniškem prometu v smislu člena 2(2) in (3) Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (8);

| 6) | „glavna železniška postaja“ je železniška postaja
  , ki jo kot tako določi zadevna država članica, na podlagi količine prometa, mednarodnega značaja in/ali geografskega položaja
  ; |
| --- | --- |

6)

„glavna železniška postaja“ je železniška postaja
  , ki jo kot tako določi zadevna država članica, na podlagi količine prometa, mednarodnega značaja in/ali geografskega položaja
  ;

| 7) | „upravljavec postaje“ je organizacijska entiteta v državi članici, na katero je bila prenesena odgovornost za upravljanje in/ali vzdrževanje železniških postaj; |
| --- | --- |

7)

„upravljavec postaje“ je organizacijska entiteta v državi članici, na katero je bila prenesena odgovornost za upravljanje in/ali vzdrževanje železniških postaj;

| 8) | „prevozna pogodba“ je pogodba med prevoznikom v železniškim prometu in/ali organizatorjem potovanj na eni ter potnikom na drugi strani ter o izvedbi enega ali več mednarodnih potovanj in po potrebi ene ali več rezervacij, ne glede na to, katero železniško ali drugo prevozno podjetje prevoz izvede in/ali katerega podizvajalca v okviru pogodbe je prevoznik v železniškem prometu in/ali organizator potovanj pooblastilo/pooblastil; |
| --- | --- |

8)

„prevozna pogodba“ je pogodba med prevoznikom v železniškim prometu in/ali organizatorjem potovanj na eni ter potnikom na drugi strani ter o izvedbi enega ali več mednarodnih potovanj in po potrebi ene ali več rezervacij, ne glede na to, katero železniško ali drugo prevozno podjetje prevoz izvede in/ali katerega podizvajalca v okviru pogodbe je prevoznik v železniškem prometu in/ali organizator potovanj pooblastilo/pooblastil;

| 9) | „vozovnica“ je veljavni dokument, ki ga izda ali odobri prevoznik v železniškem prometu in služi kot dokaz za sklenitev prevozne pogodbe ter daje pravico do prevoza, ali ekvivalent v nepapirni, tudi elektronski obliki; |
| --- | --- |

9)

„vozovnica“ je veljavni dokument, ki ga izda ali odobri prevoznik v železniškem prometu in služi kot dokaz za sklenitev prevozne pogodbe ter daje pravico do prevoza, ali ekvivalent v nepapirni, tudi elektronski obliki;

| 10) | „sezonska vozovnica“ pomeni prevozno pogodbo, ki imetniku dopušča redno potovanje na določeni progi v določenem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

10)

„sezonska vozovnica“ pomeni prevozno pogodbo, ki imetniku dopušča redno potovanje na določeni progi v določenem časovnem obdobju;

| 11) | „rezervacija“ je
  pogodba med potnikom in prevoznikom v železniškem prometu, v zvezi s katero je bila potniku izpolnjena in izdana vozovnica ali katero drugo dokazilo
  ; |
| --- | --- |

11)

„rezervacija“ je
  pogodba med potnikom in prevoznikom v železniškem prometu, v zvezi s katero je bila potniku izpolnjena in izdana vozovnica ali katero drugo dokazilo
  ;

| 12) | „enotna vozovnica“ je ena ali več vozovnic, ki predstavljajo prevozno pogodbo, potrebno za izvedbo mednarodnega potovanja iz odhodnega v namembni kraj ob uporabi vrste storitev in/ali z vrsto železniških podjetij; |
| --- | --- |

12)

„enotna vozovnica“ je ena ali več vozovnic, ki predstavljajo prevozno pogodbo, potrebno za izvedbo mednarodnega potovanja iz odhodnega v namembni kraj ob uporabi vrste storitev in/ali z vrsto železniških podjetij;

| 13) | „mednarodno potovanje“ je potovanje potnikov z železnico, pri katerem se prečka vsaj ena od notranjih meja Skupnosti in ki se lahko izvede ob uporabi mednarodne in/ali nacionalne storitve za del poti po domačem ozemlju; |
| --- | --- |

13)

„mednarodno potovanje“ je potovanje potnikov z železnico, pri katerem se prečka vsaj ena od notranjih meja Skupnosti in ki se lahko izvede ob uporabi mednarodne in/ali nacionalne storitve za del poti po domačem ozemlju;

| 14) | „mednarodni promet“ je železniški potniški promet, pri katerem vlak prečka vsaj eno od notranjih meja Skupnosti; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen, odhodni in namembni kraji različnih delov vlaka pa so lahko
  različni; |
| --- | --- |

14)

„mednarodni promet“ je železniški potniški promet, pri katerem vlak prečka vsaj eno od notranjih meja Skupnosti; vlak je lahko sklenjen in/ali razdeljen, odhodni in namembni kraji različnih delov vlaka pa so lahko
  različni;

| 15) | „zamuda“
  je čas med
  načrtovanim prihodom po voznem redu ter dejanskim prihodom
  v
  okviru prevozne
  storitve
  ; spremembe v voznem redu, napovedane potnikom vsaj 48 ur vnaprej, niso opredeljene kot zamude; |
| --- | --- |

15)

„zamuda“
  je čas med
  načrtovanim prihodom po voznem redu ter dejanskim prihodom
  v
  okviru prevozne
  storitve
  ; spremembe v voznem redu, napovedane potnikom vsaj 48 ur vnaprej, niso opredeljene kot zamude;

| 16) | „odpoved“ je začasna opustitev
  načrtovanega potovanja, z izjemo potovanj, katerih odpoved je potnikom napovedana vsaj 48 ur vnaprej; |
| --- | --- |

16)

„odpoved“ je začasna opustitev
  načrtovanega potovanja, z izjemo potovanj, katerih odpoved je potnikom napovedana vsaj 48 ur vnaprej;

| 17) | „računalniško
  podprti sistem informiranja in rezervacij za železniški promet“ je računalniško podprti sistem, ki vsebuje podatke o vseh storitvah za potnike, ki jih ponujajo prevozniki v železniškem prometu; informacije, shranjene v računalniško podprtem sistemu informiranja in rezervacij, obsegajo:






  a) | razporede in vozne rede prevoznih storitev za potnike; |
| --- | --- | --- |

17)

„računalniško
  podprti sistem informiranja in rezervacij za železniški promet“ je računalniško podprti sistem, ki vsebuje podatke o vseh storitvah za potnike, ki jih ponujajo prevozniki v železniškem prometu; informacije, shranjene v računalniško podprtem sistemu informiranja in rezervacij, obsegajo:

a)

razporede in vozne rede prevoznih storitev za potnike;

| b) | razpoložljivost sedežev pri prevoznih storitvah za potnike; |
| --- | --- |

b)

razpoložljivost sedežev pri prevoznih storitvah za potnike;

| c) | prevoznine in posebne pogoje; |
| --- | --- |

c)

prevoznine in posebne pogoje;

| d) | dostopnost vlakov za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja; |
| --- | --- |

d)

dostopnost vlakov za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja;

| e) | možnosti za izvedbo rezervacij ali izstavitev vozovnic, če so nekatere teh možnosti ali vse na razpolago imetnikom abonentskih vozovnic; |
| --- | --- |

e)

možnosti za izvedbo rezervacij ali izstavitev vozovnic, če so nekatere teh možnosti ali vse na razpolago imetnikom abonentskih vozovnic;

| 18) | „sistemski prodajalec“ je vsaka pravna ali fizična oseba in z njo povezane enote, ki so odgovorne za delovanje ali trženje računalniško podprtih sistemov informiranja in rezervacij v železniškem prevozu;
  prevozniki v železniškem prometu, ki imajo lastno prodajo prek računalniško podprtih sistemov informiranja in rezervacij, niso sistemski prodajalci po zgornji opredelitvi; |
| --- | --- |

18)

„sistemski prodajalec“ je vsaka pravna ali fizična oseba in z njo povezane enote, ki so odgovorne za delovanje ali trženje računalniško podprtih sistemov informiranja in rezervacij v železniškem prevozu;
  prevozniki v železniškem prometu, ki imajo lastno prodajo prek računalniško podprtih sistemov informiranja in rezervacij, niso sistemski prodajalci po zgornji opredelitvi;

| 19) | „oseba z omejeno sposobnostjo gibanja“ je oseba,
  katere samostojnost, sposobnost orientacije, sporazumevanja ali
  gibanja je zmanjšana zaradi zmanjšanih fizičnih, čutnih ali gibalnih sposobnosti, umske prizadetosti, starosti, bolezni ali druge oblike nezmožnosti pri uporabi prevoznega sredstva in ki zaradi svojega položaja zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim osebnim potrebam; |
| --- | --- |

19)

„oseba z omejeno sposobnostjo gibanja“ je oseba,
  katere samostojnost, sposobnost orientacije, sporazumevanja ali
  gibanja je zmanjšana zaradi zmanjšanih fizičnih, čutnih ali gibalnih sposobnosti, umske prizadetosti, starosti, bolezni ali druge oblike nezmožnosti pri uporabi prevoznega sredstva in ki zaradi svojega položaja zahteva posebno pozornost in prilagajanje storitev, ki so na voljo vsem potnikom, njenim osebnim potrebam;

| 20) | „zaporedni prevoznik v železniškem prometu“ je prevoznik v železniškem prometu, ki opravlja del mednarodne storitve; |
| --- | --- |

20)

„zaporedni prevoznik v železniškem prometu“ je prevoznik v železniškem prometu, ki opravlja del mednarodne storitve;

| 21) | „nadomestni prevoznik v železniškem prometu“ je prevoznik v železniškem prometu, ki ni sklenil prevozne pogodbe s potnikom, vendar mu je pogodbeni prevoznik v železniškem prometu v celoti ali deloma poveril izvedbo prevoza; |
| --- | --- |

21)

„nadomestni prevoznik v železniškem prometu“ je prevoznik v železniškem prometu, ki ni sklenil prevozne pogodbe s potnikom, vendar mu je pogodbeni prevoznik v železniškem prometu v celoti ali deloma poveril izvedbo prevoza;

| 22) | „CIV“ pomeni Enotna pravila za pogodbo o mednarodnem železniškem prevozu potnikov in prtljage, kakor so bila spremenjena z Vilniuškim protokolom, Dodatek A k COTIF. |
| --- | --- |

22)

„CIV“ pomeni Enotna pravila za pogodbo o mednarodnem železniškem prevozu potnikov in prtljage, kakor so bila spremenjena z Vilniuškim protokolom, Dodatek A k COTIF.

POGLAVJE II

INFORMACIJE IN VOZOVNICE

Člen 3

Potovalne informacije

Prevozniki v železniškem prometu in/ali organizatorji potovanj morajo potnikom
  na njihovo zahtevo
  zagotoviti informacije, navedene v Prilogi I
  v zvezi s storitvami, ki jih ponujajo.

Informacije so na voljo
  v obliki,
  dostopni in razumljivi vsem, in so posredovane brezplačno
  .
  Posebno pozornost se namenja osebam z motnjami vida in/ali sluha.

Prevozniki v železniškem prometu in organizatorji potovanj odgovarjajo za natančnost informacij, posredovanih v tiskani ali elektronski obliki, v zvezi s storitvami, ki jih ponujajo.

Člen 4

Prevozna pogodba in vozovnice

1.   Po prevozni pogodbi mora prevoznik ali prevozniki v železniškem prometu v namembni kraj prepeljati tako potnike kot tudi ročno prtljago in prtljago.
  Kolesa potnikov se prevažajo na vseh vlakih, vključno na čezmejnih vlakih in vlakih za visoke hitrosti, proti morebitnemu plačilu.
  Pogodbo je treba potrditi z izdajo ene ali več vozovnic potniku. Vozovnice štejejo kot očiten dokaz sklenjene pogodbe.
  Določbe členov 6 in 7 CIV se uporabljajo za prevozne pogodbe.

2.   
  Brez poseganja v odstavek 1
  morajo vozovnice, ki jih izdajo prevozniki v železniškem prometu, vsebovati vsaj informacije, naštete v
  Prilogi II.

Člen 5

Dostop do sistemov potovalnih informacij

1.   Brez poseganja v Uredbo Sveta (EGS) št. 2299/89 z dne 24. julija 1989 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij (9), še zlasti člena 21(b) Uredbe, veljata spodnja člena 2 in 7.

2.   Sistemski
  prodajalec mora
  vsakemu prevozniku v železniškem prometu na njegovo zahtevo omogočiti enakopravno udeležbo brez diskriminacije pri možnostih
  distribucije,
  in sicer v okviru razpoložljivih zmogljivosti zadevnega sistema in s pridržkom tehničnih omejitev, ki niso pod nadzorom sistemskega prodajalca.

3.   Sistemski prodajalec ne sme:

| a) | v pogodbe z udeleženimi prevozniki v železniškem prometu vključiti nesprejemljivih pogojev; |
| --- | --- |

a)

v pogodbe z udeleženimi prevozniki v železniškem prometu vključiti nesprejemljivih pogojev;

| b) | zahtevati sprejetja dodatnih pogojev, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje niso povezani z udeležbo v njegovem informacijskem sistemu, in mora postavljati enake pogoje za enake vrste storitev. |
| --- | --- |

b)

zahtevati sprejetja dodatnih pogojev, ki po svoji naravi ali glede na trgovinske običaje niso povezani z udeležbo v njegovem informacijskem sistemu, in mora postavljati enake pogoje za enake vrste storitev.

4.   Sistemski prodajalec udeležbe pri svojem informacijskem sistemu ne sme pogojevati s tem, da se udeleženi prevoznik v železniškem prometu ne sme hkrati udeležiti drugih sistemov.

5.   Udeleženi prevoznik v železniškem prometu ima pravico prekiniti pogodbo s sistemskim prodajalcem brez pogodbene kazni, vendar ne pred pretekom prvega leta in ob upoštevanju vsaj šestmesečnega odpovednega roka.

6.   Možnosti za vnos in obdelavo podatkov, ki jih zagotavlja sistemski prodajalec, so brez razlikovanja na voljo vsem udeleženim prevoznikom v železniškem prometu.

7.   Če sistemski prodajalec izboljša ponujene distribucijske možnosti ali opremo, ki se uporablja za zagotavljanje teh možnosti, ponudi te izboljšave pod enakimi pogoji in v skladu s sedanjimi tehničnimi omejitvami vsem udeleženim prevoznikom v železniškem prometu.

Člen 6

Razpoložljivost vozovnic, enotnih vozovnic in
  rezervacij

1.   
  Prevozniki
  v železniškem prometu brez poseganja v določbe členov 81, 82 in 86 Pogodbe sodelujejo, zato da bi ponudili potnikom enotne vozovnice za mednarodna potovanja. Sodelovanje je brez razlikovanja odprto za vsa prevoznike v železniškem prometu. Storitve zagotavljanja vozovnic se obračunavajo na podlagi nastalih stroškov. Prevozniki v železniškem prometu eno leto po začetku veljavnosti te uredbe uradno obvestijo Komisijo o sklenjenih sporazumih o sodelovanju.

2.   
  Vozovnice morajo
  biti potnikom na voljo vsaj:

| a) | na blagajnah za prodajo vozovnic in, če so na voljo,
  dostopnih
  prodajnih avtomatih za vozovnice na vseh glavnih železniških postajah ali |
| --- | --- |

a)

na blagajnah za prodajo vozovnic in, če so na voljo,
  dostopnih
  prodajnih avtomatih za vozovnice na vseh glavnih železniških postajah ali

| b) | prek telefona/
  dostopnih spletnih strani
  in vseh drugih široko dostopnih informacijskih tehnologij brez dodatnega zaračunavanja uporabe te distribucijske poti. |
| --- | --- |

b)

prek telefona/
  dostopnih spletnih strani
  in vseh drugih široko dostopnih informacijskih tehnologij brez dodatnega zaračunavanja uporabe te distribucijske poti.

3.
     
  Vozovnice, izdane v okviru javnih naročil za storitve morajo biti na voljo vsaj na:

| a) | blagajnah za prodajo vozovnic in, če so na voljo, dostopnih prodajnih avtomatih za vozovnice na vseh glavnih železniških postajah in |
| --- | --- |

a)

blagajnah za prodajo vozovnic in, če so na voljo, dostopnih prodajnih avtomatih za vozovnice na vseh glavnih železniških postajah in

| b) | prek telefona/dostopnih spletnih strani in vseh drugih široko dostopnih informacijskih tehnologij brez dodatnega zaračunavanja uporabe te distribucijske poti. |
| --- | --- |

b)

prek telefona/dostopnih spletnih strani in vseh drugih široko dostopnih informacijskih tehnologij brez dodatnega zaračunavanja uporabe te distribucijske poti.

4.
     
  Če na odhodni železniški postaji ni blagajne za prodajo vozovnic ali prodajnega avtomata, morajo biti potniki na železniški postaji vsaj obveščeni o:

| a) | možnosti nakupa vozovnice po telefonu, prek interneta ali na vlaku ter kakšni so pri tem postopki; |
| --- | --- |

a)

možnosti nakupa vozovnice po telefonu, prek interneta ali na vlaku ter kakšni so pri tem postopki;

| b) | najbližji glavni železniški postaji ali kraju z blagajnami za prodajo vozovnic in/ali prodajnimi avtomati. |
| --- | --- |

b)

najbližji glavni železniški postaji ali kraju z blagajnami za prodajo vozovnic in/ali prodajnimi avtomati.

5.   
  Če ni dostop do vlaka ali terminala zaradi varnosti, boja proti goljufijam ali obvezne rezervacije vlaka omejen na imetnike veljavnih vozovnic,
  morajo prevozniki v železniškem prometu omogočiti nakup vozovnic na vlaku,
  še posebej, če potnik ni mogel kupiti svoje vozovnice na vstopni postaji zaradi naslednjih razlogov
  :

| a) | zaprtih blagajn za prodajo vozovnic; |
| --- | --- |

a)

zaprtih blagajn za prodajo vozovnic;

| b) | nedelujočih prodajnih avtomatov za vozovnice; |
| --- | --- |

b)

nedelujočih prodajnih avtomatov za vozovnice;

| c) | odsotnosti blagajn za prodajo vozovnic ali avtomatov za vozovnice na vstopni postaji; |
| --- | --- |

c)

odsotnosti blagajn za prodajo vozovnic ali avtomatov za vozovnice na vstopni postaji;

| d) | odsotnosti dostopnih blagajn za prodajo vozovnic ali avtomatov za vozovnice, če je potnik oseba z omejeno sposobnostjo gibanja. |
| --- | --- |

d)

odsotnosti dostopnih blagajn za prodajo vozovnic ali avtomatov za vozovnice, če je potnik oseba z omejeno sposobnostjo gibanja.

Potnik o tem nemudoma obvesti pristojno vlakovno osebje.

Člen 7

Tehnične specifikacije za interoperabilnost

1.
     
  Da se potnikom zagotovijo informacije iz člena 3 in se prevoznikom v železniškem prometu omogoči izdaja vozovnic iz člena 4 ter tudi tranzitnih vozovnic in rezervacij iz člena 6, se uporabljajo spodnji odstavki 2 do 4.

2.
     
  Tehnične specifikacije za interoperabilnost (TSI) iz poglavja II in točke 2.5(a) Priloge II (telematske aplikacije za potnike) k Direktivi 2001/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za konvencionalne hitrosti

   (10)

  se uporabljajo za namene te uredbe za vse storitve, ki jih izvajajo prevozniki v železniškem prometu, vključno s storitvami prevoza visokih hitrosti.

3.
     
  Komisija sprejme leto dni po sprejetju te uredbe na predlog Evropske agencije za železniški promet tehnične specifikacije za interoperabilnost telematskih aplikacij za potnike. TSI omogoči zagotovitev informacij iz Priloge I.

4.
     
  Prevozniki v železniškem prometu prilagodijo svoje računalniško podprte informacijske in rezervacijske sisteme v skladu z zahtevami, določenimi v TSI, najpozneje eno leto po tem, ko Komisija sprejme TSI.

POGLAVJE III

ODGOVORNOST
  IN NADOMESTILO V PRIMERU SMRTI ALI POŠKODBE POTNIKOV

Člen 8

Smrt in poškodbe potnikov

1.   Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren za smrt ali telesne poškodbe, tako fizične kot psihične,
  potnika, kadar do
  nesreče, ki je povzročila smrt ali telesno poškodbo,
  ni prišlo zaradi naravne katastrofe, vojne ali terorizma
  .

2.
     
  Tudi če prevoznik v železniškem prometu spodbija svojo odgovornost za telesno poškodbo potnika, ki ga prevaža, je še vedno edini potnikov sogovornik in edini organ, od katerega lahko potnik zahteva nadomestilo, brez poseganja v povračilo škode zaradi odgovornosti, ki ga lahko prevoznik v železniškem prometu zahteva od tretjih oseb.

3.   Obveznost zavarovanja, določeno v členu 9 Direktive Sveta 95/18/ES z dne 19. junija 1995 o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu
   (11)
  , je treba glede odgovornosti za potnike razumeti kot dolžnost prevoznika v železniškem prometu, da se zavaruje do ustrezne višine in s tem zagotovi, da bodo vsi upravičenci do nadomestila prejeli celoten znesek, do katerega so po tej uredbi upravičeni.

Najnižja zavarovalna vsota na potnika znaša 310 000 evrov.

Člen 9

Nadomestilo v primeru smrti ali poškodbe potnikov

1.
     
  Odgovornost prevoznika v železniškem prometu za škodo v primeru smrti ali telesnih poškodb potnika ni finančno omejena.

2.
     
  Prevoznik v železniškem prometu ne more izključiti ali omejiti svoje odgovornosti za škodo iz člena 8(1), ki ne presega 120 000 evrov na potnika. Pri višjih zneskih prevoznik v železniškem prometu ni odgovoren za škodo, če dokaže, da ni ravnal malomarno ali kako drugače krivdno.

3.
     
  Če so zaradi smrti potnika osebe, ki jih je preminuli vzdrževal ali bi jih moral v skladu z zakonom vzdrževati, prikrajšane za to podporo, prejmejo nadomestilo tudi za to izgubo.

Člen 10

Predplačila

V primeru smrti ali poškodbe potnika mora prevoznik v železniškem prometu v 15 dneh od določitve upravičenca do odškodnine pokriti njegove neposredne gospodarske potrebe s predplačilom.

To predplačilo znaša v primeru smrti najmanj 19 000 evrov.

To predplačilo ne pomeni priznanja odgovornosti in se lahko pobota s katerimi koli zneski, ki se pozneje izplačajo na podlagi odgovornosti prevoznika v železniškem prometu.

POGLAVJE IV

ODGOVORNOST IN NADOMESTILO V PRIMERU POŠKODBE ALI IZGUBE ROČNE PRTLJAGE, DRUGE PRTLJAGE, VOZIL IN ŽIVALI

Člen 11

Prtljaga, vozila in živali

1.   
  Odgovornost in nadomestilo v primeru bodisi popolnega ali delnega uničenja bodisi izgube ali poškodovanja ročne prtljage, druge prtljage, invalidskih vozičkov, otroških vozičkov, koles ali drugih vozil ter živali urejajo določbe poglavja III CIV, zlasti členi 33 do 46 CIV.

2.   
  Brez poseganja v odstavek 1 prevoznik v železniškem prometu ali upravnik postaje, ki je odgovoren za nadomestilo v primeru popolnega ali delnega uničenja, izgube ali poškodbe invalidskih pripomočkov/zdravstvene opreme, ki je last potnika z omejeno sposobnostjo gibanja, plača nadomestilo največ v višini nadomestne vrednosti opreme. Prevoznik v železniškem prometu takemu potniku prav tako ponudi začasno nadomestno opremo, kjer je to primerno.

POGLAVJE V

ODGOVORNOST,
  NADOMESTILO
  IN POMOČ V PRIMERU ZAMUD

Člen 12

Zamude

1.
     
  Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren za zamudo ali zamudo, ki je vzrok za zamujeno povezavo in/ali odpoved prevoza potnikov in/ali prtljage.

2.
     
  Prevoznik v železniškem prometu ni odgovoren za zamudo, zamujeno povezavo ali odpoved prevoza v primeru:

| (a) | izrednih vremenskih razmer, naravnih katastrof, vojnih ali terorističnih dejanj; |
| --- | --- |

(a)

izrednih vremenskih razmer, naravnih katastrof, vojnih ali terorističnih dejanj;

| (b) | okoliščin zunaj nadzora prevoznika v železniškem prometu, ki jih izvajalec, ne glede na dolžnost skrbnega ravnanja, potrebnega v teh okoliščinah, ne more preprečiti in katerih posledic ne more preprečiti; |
| --- | --- |

(b)

okoliščin zunaj nadzora prevoznika v železniškem prometu, ki jih izvajalec, ne glede na dolžnost skrbnega ravnanja, potrebnega v teh okoliščinah, ne more preprečiti in katerih posledic ne more preprečiti;

| (c) | krivde potnika ali |
| --- | --- |

(c)

krivde potnika ali

| (d) | dejanja tretje osebe, ki ga izvajalec, ne glede na dolžnost skrbnega ravnanja, ki je potrebna v teh okoliščinah, ne more preprečiti in katerega posledic ne more preprečiti; drug prevoznik, ki uporablja isto železniško infrastrukturo, ni opredeljen kot tretja oseba. |
| --- | --- |

(d)

dejanja tretje osebe, ki ga izvajalec, ne glede na dolžnost skrbnega ravnanja, ki je potrebna v teh okoliščinah, ne more preprečiti in katerega posledic ne more preprečiti; drug prevoznik, ki uporablja isto železniško infrastrukturo, ni opredeljen kot tretja oseba.

3.
     
  Prevoznik v železniškem prometu in/ali upravitelj postaje sta odgovorna tudi za zamude pri zagotavljanju pomoči na postaji ali na vlaku, zaradi katere oseba z omejeno sposobnostjo gibanja zamudi odhod vlaka povezavo ob prihodu.

Člen

  13

Nadomestilo za zamude

1.
     
  Prevoznik v železniškem prometu povrne potniku doplačilo, če dejanske storitve ne ustrezajo navedenim merilom (glej Prilogo II, točka 6) za doplačila.

2.   Ne da bi izgubil pravico do prevoza, lahko potnik v primeru zamude zahteva od prevoznika v železniškem prometu nadomestilo za zamudo. Najnižja nadomestila za zamude so
  naslednja:

| — | 25 % za zamudo 60 minut ali več, |
| --- | --- |

—

25 % za zamudo 60 minut ali več,

| — | 50 % za zamudo e 120 minut ali več, |
| --- | --- |

—

50 % za zamudo e 120 minut ali več,

| — | 75 % za zamudo 180 minut ali več. |
| --- | --- |

—

75 % za zamudo 180 minut ali več.

3.
     
  Potniki, ki imajo sezonsko vozovnico in ki so priča ponavljajočim se zamudam ali odpovedim v času veljavnosti njihove sezonske vozovnice, se izplača nadomestilo, če to zahtevajo. Nadomestilo se lahko dodeli na različne načine: potovanja zastonj, znižane cene in podaljšanje obdobja veljavnosti sezonske vozovnice.

Prevoznik v železniškem prometu, v tesnem posvetovanju s predstavniki uporabnikov in z organi, ki se ukvarjajo z javnimi naročili za storitve, vnaprej določi merila v zvezi s točnostjo in zanesljivostjo zadevnih prevozov, ki veljajo pri uporabi tega odstavka.

4.   Nadomestilo iz odstavka 2 se dodeli v
  enem mesecu
  po vložitvi zahtevka za nadomestilo. Nadomestilo se
  lahko dodeli v
  obliki bonov in/ali drugih storitev
  , če so njihovi pogoji prilagodljivi (zlasti glede časa veljavnosti in namembnega kraja). Nadomestilo se izplača v gotovini, če potnik to upravičeno zahteva
  .

5.   Nadomestilo iz odstavka 2 in 3 se ne zniža za stroške finančnih transakcij, kot so pristojbine, stroški telefona ali poštnina. Prevozniki v železniškem prometu lahko določijo najnižje zneske izplačljivih nadomestil. Ta najnižji znesek ne presega štirih evrov.

6.
     
  Ta člen se uporablja brez poseganja v potnikove pravice do nadaljnjega nadomestila. Nadomestilo, odobreno po tem členu, se lahko odšteje od takega nadomestila.

Člen 14

Zamujene povezave in odpovedi potovanj

1.
     
  Prednostna naloga prevoznikov v železniškem prometu je zagotoviti povezave in se na vsak način izogibati odpovedim.

2.   Ob zamudi,
  vključno z zamudo zaradi zagotavljanja pomoči prevoznika v železniškem prometu osebi z omejeno sposobnostjo gibanja,
  ki je vzrok za zamujeno povezavo, ali ob
  odpovedi prevoza
  , se uporablja odstavek 3, razen če lahko prevoznik v železniškem prometu dokaže, da je
  prišlo do zamude ali da je
  bil prevoz odpovedan zgolj zaradi izjemnih okoliščin.

3.   Pri zamudi, ki bi lahko vodila do zamujene povezave, ali kadar prevoznik v železniškem prometu pred predvidenim časom odhoda odpove ali upravičeno domneva, da bo
  odpovedal železniški
  prevoz, si po najboljših močeh prizadeva o tem obvestiti potnike
  in zagotoviti, da se doseže končni namembni kraj
  .

Potnikom se ponudi možnost izbire vsaj med:

| a) | povračilom celotne prevoznine pod pogoji, po katerih je bila plačana, za del ali dele poti, ki niso bili izvedeni, in za del ali za dele poti, ki so bili že izvedeni,
  če potovanje
  glede na potnikov prvotni potovalni načrt ne služi več svojemu namenu, in, kadar je to primerno, tudi povratno vožnjo do prve odhodne točke in sicer ob prvi priložnosti. Izplačilo povračilo se izvede pod istimi pogoji kot izplačilo nadomestila iz člena 13(4) in (5); ali |
| --- | --- |

a)

povračilom celotne prevoznine pod pogoji, po katerih je bila plačana, za del ali dele poti, ki niso bili izvedeni, in za del ali za dele poti, ki so bili že izvedeni,
  če potovanje
  glede na potnikov prvotni potovalni načrt ne služi več svojemu namenu, in, kadar je to primerno, tudi povratno vožnjo do prve odhodne točke in sicer ob prvi priložnosti. Izplačilo povračilo se izvede pod istimi pogoji kot izplačilo nadomestila iz člena 13(4) in (5); ali

| b) | nadaljevanjem ali preusmeritvijo pod primerljivimi pogoji prevoza,
  ki zagotavljajo enakovredno stopnjo dostopa
  , do namembnega kraja ob prvi priložnosti,
  morebiti z uporabo dražjih vlakov brez dodatnih stroškov
  ; ali |
| --- | --- |

b)

nadaljevanjem ali preusmeritvijo pod primerljivimi pogoji prevoza,
  ki zagotavljajo enakovredno stopnjo dostopa
  , do namembnega kraja ob prvi priložnosti,
  morebiti z uporabo dražjih vlakov brez dodatnih stroškov
  ; ali

| c) | nadaljevanjem ali preusmeritvijo pod primerljivimi pogoji prevoza do namembnega kraja ob poznejšem
  datumu. |
| --- | --- |

c)

nadaljevanjem ali preusmeritvijo pod primerljivimi pogoji prevoza do namembnega kraja ob poznejšem
  datumu.

Člen 15

Pomoč

1.   Prevoznik v železniškem prometu ali upravljavec postaje ob zamudah, tudi tistih, ki so vzrok za zamujeno povezavo, ali ob odpovedi storitve najkasneje deset minut po načrtovanem času odhoda ali izpadu storitve obvesti potnike o dani situaciji in o predvidenem času odhoda in prihoda.

2.   Ob zamudah, tudi tistih, ki so vzrok za zamujene povezave, ali ob odpovedi storitve, se potnikom brezplačno ponudi:

| a) | hrano in osvežilne pijače,
  kjer je to mogoče
  ; in/ali |
| --- | --- |

a)

hrano in osvežilne pijače,
  kjer je to mogoče
  ; in/ali

| b) | nastanitev
  čez noč, razen ko to zaradi prevladujočih okoliščin ni mogoče
  , kadar je potrebna ena ali več nočitev, ali kadar je potrebna dodatna nočitev; in/ali |
| --- | --- |

b)

nastanitev
  čez noč, razen ko to zaradi prevladujočih okoliščin ni mogoče
  , kadar je potrebna ena ali več nočitev, ali kadar je potrebna dodatna nočitev; in/ali

| c) | prevoz med železniško postajo in
  takim
  krajem nastanitve (v hotelu ali drugje);
  ali |
| --- | --- |

c)

prevoz med železniško postajo in
  takim
  krajem nastanitve (v hotelu ali drugje);
  ali

| d) | če je železniška storitev odpovedana za nedoločen čas iz vzroka, različnega od izjemnih okoliščin, opredeljenih v členu 12(2),
  prevoz med
  prizadeto
  železniško
  postajo in
  namembnih krajem
  z
  nadomestnim prevoznim sredstvom. |
| --- | --- |

d)

če je železniška storitev odpovedana za nedoločen čas iz vzroka, različnega od izjemnih okoliščin, opredeljenih v členu 12(2),
  prevoz med
  prizadeto
  železniško
  postajo in
  namembnih krajem
  z
  nadomestnim prevoznim sredstvom.

3.   Prevozniki v železniškem prometu na zahtevo potnika potrdijo na vozovnici, da je imel železniški prevoz zamudo, da je bila ta vzrok za zamujeno povezavo ali da je bil prevoz odpovedan.
  Če prevoznik v železniškem prometu zahteva takšno potrdilo, mora ustrezno ukrepati, da ga potnikom zagotovi enostavno in hitro.

4.   Prevoznik v železniškem prometu, ki opravlja prevoz, posveti ob uporabi odstavkov 1 in 2 posebno pozornost potrebam potnikov z omejeno sposobnostjo gibanja in njihovim spremljevalcem ter potrebam otrok brez spremstva.
  Informacije o zamudah ali odpovedih, hotelski nastanitvi ali nadomestnem prevozu, shemah nadomestila in možnostih nadaljevanja ali preusmeritve se morajo sporočiti na dostopen način. Prevoznik v železniškem prometu mora zagotoviti nastanitev ali nadomestni prevoz za potnike z omejeno sposobnostjo gibanja in ustrezno pomoč v primerih zamude ali odpovedi.

POGLAVJE VI

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 16

Druga prevozna sredstva

Kadar
  se železniško vozilo
  na delih potovanja
  prevaža s trajektom
  ali kadar se železniški prevoz začasno zamenja za drugo obliko prevoza, se uporablja člen 31 CIV.

Člen

  17

Zaporedni prevozniki v železniškem prometu

Če potovanje
  izvajajo zaporedni prevozniki v cestnem prometu, so pri prevozu udeleženi prevozniki solidarno odgovorni za smrt ali telesne poškodbe potnika kakor tudi za poškodbe ali izgubo prtljage ter za zamude, tudi tiste, ki so vzrok za zamujene povezave ali odpovedi potovanj.

Člen 18

Nadomestni prevozniki v železniškem prometu

Tudi če je prevoznik v železniškem prometu izvedbo prevoza v celoti ali deloma poveril nadomestnemu prevozniku, je odgovorno za celoten prevoz
  , kakor to predvideva člen 39 CIV
  .

Člen 19

Osebe, za katere je prevoznik v železniškem prometu odgovoren

Prevoznik v železniškem prometu je odgovoren za
  osebe, kakor je predvideno v členu 51 CIV.

Člen

  20

Osnova za zahtevke - seštevanje zahtevkov

V vseh primerih, za katere velja ta uredba, se lahko zahtevki v zvezi z odgovornostjo zoper prevoznika v železniškem prometu ne glede na razloge uveljavljajo zgolj v skladu s pogoji in z omejitvami, določenimi v tej uredbi.

Isto velja za zahtevke zoper osebje prevoznika v železniškem prometu ali druge osebe, za katere prevoznik v železniškem prometu jamči po členu 19.

Seštevek nadomestil, ki jih morajo plačati prevoznik v železniškem prometu, nadomestni prevoznik v železniškem prometu in njuno osebje ter druge osebe, katerih storitve se uporabljajo pri izvedbi prevoza, ne presega omejitev, določenih s to uredbo.

Člen 21

Zastaranje zahtevkov

Zastaralni rok za uveljavljanje ureja člen 60 CIV.

Člen 22

Regresna pravica

Nič v tej uredbi ne posega v vprašanje, ali lahko oseba, odgovorna za škodo v skladu z določbami te uredbe, uveljavlja regresno pravico zoper druge osebe.

Prevoznik v železniškem prometu ima pravico zahtevati od upravljavca infrastrukture povračilo v višini nadomestil, ki jih je izplačal potnikom. Ta odgovornost upravljavca infrastrukture ne posega v uporabo načrta izvedbe, določenega v členu 11 Direktive 2001/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala
   (12)

  in je sorazmerna s ceno vlakovne poti, če načrt izvedbe ne predvideva sistema nadomestil
  .

Člen 23

Izključitev odpovedi in omejevalnih določb

1.   V skladu s to uredbo se obveznosti do potnikov ne sme omejevati ali odpovedati, še zlasti ne z odstopom ali omejevalno določbo v prevozni pogodbi.

2.   Prevozniki v železniškem prometu lahko potnikom ponudijo pogodbene pogoje, ki so zanje ugodnejši od minimalnih pogojev, določenih v tej uredbi.

Člen 24

Oprostitev odgovornosti

Če prevoznik v železniškem prometu dokaže, da je škodo povzročila ali je k škodi prispevala malomarnost ali drugo krivdno ravnanje ali opustitev dejanja osebe, ki terja nadomestilo, ali osebe, iz katere prva izpeljuje svoje pravice, je prevoznik v železniškem prometu do te mere v celoti ali deloma oproščen odgovornosti do upravičenca, kolikor je malomarnost ali drugo krivdno ravnanje ali opustitev dejanj povzročilo ali prispevalo k škodi.

POGLAVJE VII

OSEBE Z OMEJENO SPOSOBNOSTJO GIBANJA

Člen 25

Preprečevanje zavrnitve prevoza

Prevoznik v železniškem prometu in/ali organizator potovanja ne sme zavrniti izdaje vozovnice in rezervacije zaradi omejene sposobnosti gibanja potnika
  za prevoz
  , ki ima odhod z glavne železniške postaje.

Člen 26

Posebna oprema na vlaku

Če potnik z omejeno sposobnostjo gibanja na vlaku potrebuje posebno opremo, ki je ni mogoče zagotoviti brez izjemno velikih dodatnih stroškov, je prevoznik v železniškem prometu dolžan zagotoviti prevoz teh potnikov le, če to omogočajo razpoložljive zmogljivosti.

Prevozniki v železniškem prometu so pozvani, da povečajo zmogljivosti v skladu s potrebami na tem področju.

Člen 27

Prepoved diskriminacije prek prevoznin

Prevozniki v železniškem prometu in/ali organizatorji potovanja zagotovijo, da lahko invalidni potniki kupijo vozovnice po enaki ceni kot ostali potniki.

Člen 28

Dostopnost za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja na postajah in vlakih

Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci postaj izboljšujejo dostopnost postaj, peronov in vlakov za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja tako, da odpravijo vse preostale ovire pri obnavljanju ali zamenjavi vlakov ter pri prenavljanju ali novogradnji peronov in/ali postaj.

Člen 29

Pomoč na železniških postajah

1.   Ob odhodu, prestopanju ali prihodu osebe z omejeno sposobnostjo
  gibanja mora
  upravitelj postaje na železniški postaji poskrbeti za tako vrsto pomoči, da lahko ta oseba vstopi v odhajajoči vlak, prestopi v ustrezni vlak ali izstopi iz prispelega vlaka, za katerega je kupila vozovnico.

2.   Pomoč iz odstavka 1 se zagotovi pod pogojem, da sta bila prevoznik v železniškem prometu in/ali organizator potovanja, pri katerem je bila kupljena vozovnica, vsaj
  48 ur
  prej obveščena o tem, da nekdo potrebuje tovrstno pomoč.

3.   Ob odsotnosti predhodnega obvestila v skladu z
  odstavkom 2,
  si upravitelj vstopne, prestopne ali izstopne postaje po najboljših močeh prizadeva nuditi pomoč,
  kakor je opredeljena v odstavku 1
  .

4.
     
  Med usposabljanjem odgovornega vlakovnega osebja in osebja, zaposlenega na postaji, se posebna pozornost nameni glavnim težavam, s katerimi se soočajo osebe z omejeno mobilnostjo pri potovanju z vlakom, da se jim lahko zagotovi ustrezna pomoč; to bo potekalo v posvetovanju z zadevnimi organizacijami.

Člen 30

Zahteva po pomoči

1.   Upravitelj postaje je odgovoren za pomoč osebam z omejeno sposobnostjo gibanja.

2.   Upravitelj postaje določi točke na
  glavni
  železniški postaji in zunaj nje, kjer lahko osebe z omejeno sposobnostjo gibanja napovedo svoj prihod na
  glavno
  železniško postajo in po potrebi zahtevajo pomoč.

Člen 31

Pomoč na vlaku

Prevoznik v železniškem prometu
  , upravljavec postaje
  in/ali organizator potovanja zagotovi osebi z omejeno sposobnostjo gibanja pomoč na vlaku ter pri vstopu na vlak in izstopu iz njega
  v skladu s členom 29.

Člen 32

Prijava potrebe po pomoči

Prevozniki v železniškem prometu in organizatorji potovanj
  zagotovijo mehanizem, prek katerega lahko potniki z omejeno sposobnostjo gibanja prevoznika v železniškem prometu obvestijo o pomoči, ki jo potrebujejo, in jih o takem mehanizmu obvestijo na prodajnih mestih
  .

POGLAVJE VIII

OSEBNA
  VARNOST
  POTNIKOV IN PRITOŽBE

Člen 33

Osebna
  varnost
  potnikov

1.   Prevozniki v železniškem prometu
  in upravitelji postaj
  sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo visoko raven
  osebne
  varnosti na železniških postajah in vlakih. Preprečijo ogrožanje varnosti potnikov in te nevarnosti učinkovito odpravijo, kadar se pojavijo v okviru njihovih pristojnosti.

2.   Prevozniki v železniškem prometu brez poseganja v določbe členov 81, 82 in 86 sodelujejo, da bi dosegla in ohranila čim višjo raven varnosti ter izmenjevala informacije o najboljših praksah preprečevanja dejavnosti, ki lahko poslabšajo raven
  varnosti
  .

Člen 34

Neodvisna ocena

Evropska agencija za železniški promet izvaja neodvisno ocenjevanje učinkovitosti samoureditve sektorja in olajša primerjavo med prevozniki v železniškem prometu.

Člen 35

Pritožbe

1.   Prevozniki v železniškem
  prometu vzpostavijo
  mehanizem reševanja pritožb. Prevoznik potnike čim bolje seznani o tem, kako stopiti v stik s službo za reševanje pritožb.

2.   Potniki lahko vlagajo
  pritožbe pri
  vseh prevoznikih v železniškem prometu, ki pri prevozu sodelujejo, ali na prodajnem mestu, kjer so kupili vozovnico.

3.   Pritožbo lahko predložijo
  vsaj
  v jeziku(-ih) držav članic, na ozemlju katerih potovanje
  poteka ali
  v
  angleškem jeziku
  .

4.   
  Prevoznik
  v železniškem prometu ali prodajno mesto, ki prejme pritožbo po odstavku 2, mora potniku v roku 20 dni od njenega prejema podati utemeljen odgovor nanjo. V odgovoru se navedejo možnosti izvensodnega postopka za reševanje sporov in veljavna pravna sredstva. Če zaradi pomanjkanja informacij ni mogoče podati tehtnega odgovora v 20 delovnih dneh, je treba pritožnika obvestiti o predvideni zamudi. V vsakem primeru mora biti odgovor na pritožbo na voljo v treh
  mesecih
  .

Člen

  36

Naslovnik pritožb

Pritožbe v zvezi z odgovornostjo prevoznika v železniškem prometu se v pisni obliki naslovijo na prevoznika.

V primeru, da so mednarodno potovanje izvedli zaporedni prevozniki v železniškem prometu ali eden ali več nadomestnih prevoznikov v železniškem prometu, se pritožba naslovi na katerega koli, pri prevozu udeleženega prevoznika v železniškem prometu. Pritožba, naslovljena na enega od prevoznikov v železniškem prometu, udeleženem pri prevozu, velja tudi za druge udeležene prevoznike v železniškem prometu.

Člen 37

Obveznosti potnikov

Brez poseganja v pravice, predvidene v členu 6(5), ureja obveznosti potnikov člen 9 CIV.

POGLAVJE IX

OBVEŠČANJE IN IZVAJANJE

Člen 38

Informacije potnikom o njihovih pravicah

Prevoznik v železniškem prometu,
  upravitelji postaj in organizatorji potovanj potnike obvestijo o njihovih pravicah in obveznostih v skladu s to uredbo
  .

V ta namen pripravi Komisija povzetek te uredbe, ki bo dostopen prevoznikom v železniškem prometu, upraviteljem postaj in organizatorjem potovanj v jeziku, razumljivem potnikom.

Člen 39

Izvajanje

1.   
  Za vsakega od členov 3 do 38 te uredbe
  vsaka država članica imenuje:

| a) | organ, odgovoren za njegovo izvajanje ali |
| --- | --- |

a)

organ, odgovoren za njegovo izvajanje ali

| b) | organ, ki posreduje v sporih v zvezi z njeno uporabo in ki izpolnjuje načela, določena s Priporočilom Komisije 2001/310/ES z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodne organe, vključene v sporazumno reševanje potrošniških sporov

   (13). |
| --- | --- |

b)

organ, ki posreduje v sporih v zvezi z njeno uporabo in ki izpolnjuje načela, določena s Priporočilom Komisije 2001/310/ES z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodne organe, vključene v sporazumno reševanje potrošniških sporov

   (13).

Kjer je to primerno, sprejmejo ti organi potrebne ukrepe za zagotavljanje spoštovanja pravic potnikov. V ta namen prevozniki v železniškem prometu zagotovijo podatke, potrebne za navezavo stika z izvršilnim organom zadevne države članice, splošno znanega potnikom.

Glede svoje sestave, finančnih odločitvah, pravne strukture in sprejemanja odločitev je ta organ neodvisen od upravljavca infrastrukture, organa za zaračunavanje uporabnine in prevoznika v železniškem prometu.

Države članice obvestijo Komisijo o organu, imenovanem v skladu s tem odstavkom.

2.   Vsak potnik se lahko ob domnevni kršitvi te uredbe pritoži pri katerem koli organu iz odstavka 1 ali pri vsakemu drugem pristojnem organu, ki so ga imenovale posamezne države članice.

3.
     
  Prevozniki v železniškem prometu in upravitelji postaj zagotovijo, da so potniki na primeren način obveščeni, tako na postaji kot na vlaku, o tem, kako se lahko obrnejo na ta organ.

4.
     
  Organ, imenovan v skladu z odstavkom 1, redno objavlja število in kategorije pritožb, ki jih je prejel od potnikov.

Člen 40

Sodelovanje izvršilnih organov

Izvršilni organi, navedeni v členu 39(1), zaradi uskladitve načel o sprejemanju odločitev po vsej Skupnosti izmenjujejo informacije o svojem delu in načelih sprejemanja odločitev ter praksah. Komisija jih pri tej nalogi podpira.

POGLAVJE X

KONČNE DOLOČBE

Člen 41

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb iz te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se ta pravila izvajajo. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice obvestijo Komisijo o teh določbah najkasneje do ... (14) ter jo nemudoma obvestijo o kakršnih koli kasnejših spremembah omenjenih določb.

Člen 42

Priloge

Te priloge se spreminjajo v skladu s postopkom iz člena 44(2).

Člen 43

Določbe sprememb

1.   Potrebni ukrepi za izvajanje členov 3 do 6 in 28 do 32 se sprejemajo v skladu s postopkom, navedenem v členu 44(2).

2.   Zneski, navedeni v členih 10 in 13, se spreminjajo v skladu s postopkom, navedenim v členu 44(2).

Člen 44

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor, ustanovljen s členom 11(a) Direktive 91/440/EGS.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 tega sklepa.

Za obdobje, predvideno v členu 5(6) Sklepa 1999/468/ES, se določijo trije meseci.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 45

Poročilo

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu tri leta po začetku veljavnosti te uredbe poročilo o njenem izvajanju in rezultatih, še zlasti glede ravni kakovosti storitev.

Poročilo bo oprto na informacije, pridobljene v skladu s členom 40(1) te uredbe ter s členom 10(b) Direktive 91/440/EGS. Poročilu se po potrebi priložijo primerni predlogi.

Člen 46

Ta uredba začne veljati
  eno leto
  po objavi v Uradnem listu Evropske Unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 221, 8.9.2005, str. 8.

1

(2)  UL C 71, 22.3.2005, str. 26.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005.

(4)  UL C 137, 8.6.2002, str. 2.

4

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

5

Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL L 237, 24.8.1991, str. 25. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

7

(8)  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

8

(9)  UL L 220, 29.7.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 323/1999 (UL L 40, 13.2.1999, str. 1).

9

Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 323/1999

(10)  UL L 110, 20.4.2001, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/50/ES (UL L 164, 30.4.2004, str. 114).

10

(11)  UL L 143, 27.6.1995, str. 70. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).

11

(12)  UL L 75, 15.3.2001, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/49/ES.

12

(13)  UL L 109, 19.4.2001, str. 56.

13

(14)  Šest mesecev od začetka veljavnosti te uredbe.

14

PRILOGA I

MINIMALNE INFORMACIJE, KI JIH ZAGOTAVLJA PREVOZNIK V ŽELEZNIŠKEM PROMETU

Informacije pred začetkom potovanja

| — | vsi bistveni pogoji, ki veljajo za pogodbo; |
| --- | --- |

—

vsi bistveni pogoji, ki veljajo za pogodbo;

| — | vozni redi in pogoji potovanja po za najhitrejši poti; |
| --- | --- |

—

vozni redi in pogoji potovanja po za najhitrejši poti;

| — | vozni redi in pogoji potovanja po najugodnejših cenah; |
| --- | --- |

—

vozni redi in pogoji potovanja po najugodnejših cenah;

| — | dostopnost in pogoji dostopa za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja; |
| --- | --- |

—

dostopnost in pogoji dostopa za osebe z omejeno sposobnostjo gibanja;

| — | dostopnost in pogoji dostopa za kolesa in
  druga vozila
  ; |
| --- | --- |

—

dostopnost in pogoji dostopa za kolesa in
  druga vozila
  ;

| — | razpoložljivost sedežev v kadilskih in nekadilskih oddelkih, v prvem in drugem razredu ter v ležalnih in spalnih vagonih; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost sedežev v kadilskih in nekadilskih oddelkih, v prvem in drugem razredu ter v ležalnih in spalnih vagonih;

| — | vse dejavnosti, ki lahko privedejo do prekinitev ali zamud prevoznih storitev; |
| --- | --- |

—

vse dejavnosti, ki lahko privedejo do prekinitev ali zamud prevoznih storitev;

| — | razpoložljivost storitev na vlaku; |
| --- | --- |

—

razpoložljivost storitev na vlaku;

| — | informacije o intermodalnih možnostih (avtobus, tramvaj, podzemna železnica, hitri tramvaj, najem kolesa itd.) ob prihodu; |
| --- | --- |

—

informacije o intermodalnih možnostih (avtobus, tramvaj, podzemna železnica, hitri tramvaj, najem kolesa itd.) ob prihodu;

| — | informacije o postopkih in podatki, potrebni za navezavo stika za vložitev pritožb in v primeru izgube prtljage. |
| --- | --- |

—

informacije o postopkih in podatki, potrebni za navezavo stika za vložitev pritožb in v primeru izgube prtljage.

Informacije med potovanjem

| — | storitve na vlaku; |
| --- | --- |

—

storitve na vlaku;

| — | naslednja postaja; |
| --- | --- |

—

naslednja postaja;

| — | zamude; |
| --- | --- |

—

zamude;

| — | glavne povezovalne storitve; |
| --- | --- |

—

glavne povezovalne storitve;

| — | varnost in vprašanja varnosti; |
| --- | --- |

—

varnost in vprašanja varnosti;

Te informacije so na voljo vsaj v jezikih držav članic, v katerih se prevoz opravlja.

Informacije po potovanju

| — | postopki in prostori za izgubljeno prtljago; |
| --- | --- |

—

postopki in prostori za izgubljeno prtljago;

| — | postopki
  in podatki, potrebni za navezavo stika
  za vlaganje pritožb; |
| --- | --- |

—

postopki
  in podatki, potrebni za navezavo stika
  za vlaganje pritožb;

Te informacije so na voljo vsaj v jezikih držav članic, v katerih se prevoz opravlja.

PRILOGA II

MINIMALNE INFORMACIJE, KI MORAJO BITI NAVEDENE NA VOZOVNICI

prevoznik/prevozniki v železniškem prometu, ki izvaja/jo prevoz;

veljavnost vozovnic/e (datumi; storitve; razred);

informacijo, ali je treba vozovnico pred začetkom potovanja žigosati ter pogoji njene uporabe;

navedba, ali je povračilo mogoče in do kdaj;

cena, vključno z davki in drugimi dajatvami in prispevki;

merila, kot so udobje, visoka hitrost in podobno, na podlagi katerih so vozovnice ali storitve, ki so na voljo, dražje od običajnih.

P6_TA(2005)0357

25. obletnica Solidarnosti in njeno sporočilo Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta o 25. obletnici Solidarnosti in njenem sporočilu Evropi

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so bili ustanovni očetje Evropske unije prepričani, da združitev Evrope ne bo zaključena, dokler ne bo odpravljena podjarmljenost srednje in vzhodne Evrope in ne bo padla železna zavesa, |
| --- | --- |

A.

ker so bili ustanovni očetje Evropske unije prepričani, da združitev Evrope ne bo zaključena, dokler ne bo odpravljena podjarmljenost srednje in vzhodne Evrope in ne bo padla železna zavesa,

| B. | ker je bila širitev Evropske unije 1. maja 2004 dejanje, ki je povezalo Evropo okoli skupnih vrednot in ciljev, ki združujejo države, narode in državljane Evropske unije, |
| --- | --- |

B.

ker je bila širitev Evropske unije 1. maja 2004 dejanje, ki je povezalo Evropo okoli skupnih vrednot in ciljev, ki združujejo države, narode in državljane Evropske unije,

| C. | ker želi izraziti prepričanje, da morajo uresničitev ciljev Evropske unije krepiti zavedna dejanja narodov in državljanov Evrope za doseganje svobode in solidarnosti, |
| --- | --- |

C.

ker želi izraziti prepričanje, da morajo uresničitev ciljev Evropske unije krepiti zavedna dejanja narodov in državljanov Evrope za doseganje svobode in solidarnosti,

| D. | ker opozarja, da so bile množične stavke, ki so jih vodili delavci julija in avgusta 1980 v številnih poljskih mestih, izraz zavračanja podjarmljenosti totalitarnemu sistemu, |
| --- | --- |

D.

ker opozarja, da so bile množične stavke, ki so jih vodili delavci julija in avgusta 1980 v številnih poljskih mestih, izraz zavračanja podjarmljenosti totalitarnemu sistemu,

| E. | ker opozarja, da je stavka pod vodstvom Lecha Walense med 14. in 31. avgustom 1980 v ladjedelnici v Gdansku potekala pred očmi Evrope in celega sveta v duhu izjemnega poguma in odločnosti v imenu temeljnih evropskih vrednot in da je „21 zahtev“, ki so jih oblikovali ladjedelniški delavci iz Gdanska, začelo novo poglavje v evropskem boju za „kruh in svobodo“, |
| --- | --- |

E.

ker opozarja, da je stavka pod vodstvom Lecha Walense med 14. in 31. avgustom 1980 v ladjedelnici v Gdansku potekala pred očmi Evrope in celega sveta v duhu izjemnega poguma in odločnosti v imenu temeljnih evropskih vrednot in da je „21 zahtev“, ki so jih oblikovali ladjedelniški delavci iz Gdanska, začelo novo poglavje v evropskem boju za „kruh in svobodo“,

| F. | ker izraža svoje spoštovanje do gdanskega sporazuma, podpisanega 31. avgusta 1980, ki je v totalitarnem sistemu ustvaril 500 dni trajajoče obdobje svobode za neodvisni in samoupravni sindikat Solidarnost, ki je štel 10 milijonov članov in se je razvil v vplivno državljansko gibanje, v katerem so se združili vsi pomembni deli poljske družbe, |
| --- | --- |

F.

ker izraža svoje spoštovanje do gdanskega sporazuma, podpisanega 31. avgusta 1980, ki je v totalitarnem sistemu ustvaril 500 dni trajajoče obdobje svobode za neodvisni in samoupravni sindikat Solidarnost, ki je štel 10 milijonov članov in se je razvil v vplivno državljansko gibanje, v katerem so se združili vsi pomembni deli poljske družbe,

| G. | ker opozarja na sporočilo, ki ga je v imenu skupnega boja za človekove pravice v tem delu Evrope na delovno ljudstvo vzhodne Evrope naslovila prva konvencija Solidarnosti, |
| --- | --- |

G.

ker opozarja na sporočilo, ki ga je v imenu skupnega boja za človekove pravice v tem delu Evrope na delovno ljudstvo vzhodne Evrope naslovila prva konvencija Solidarnosti,

| H. | ker opozarja na dejstvo, da je poljska družba pogumno in odločno ščitila svoje pravice in prepričanja, še posebej v času izrednih razmer, ki jih je komunistična vlada uvedla 13. decembra 1981 zaradi Solidarnosti in teženj k svobodi poljske družbe, |
| --- | --- |

H.

ker opozarja na dejstvo, da je poljska družba pogumno in odločno ščitila svoje pravice in prepričanja, še posebej v času izrednih razmer, ki jih je komunistična vlada uvedla 13. decembra 1981 zaradi Solidarnosti in teženj k svobodi poljske družbe,

| I. | ker opozarja na široko priznanje in podporo evropskih svobodnih družb ob dogodkih v avgustu 1980 in podporo gibanju Solidarnost v času zakonitega obstoja sindikata kot tudi po proglasitvi izrednih razmer in izraža prepričanje, da je zgodovinska spodbuda Solidarnosti med najpomembnejšimi trenutki v oblikovanju evropskega javnega prostora, |
| --- | --- |

I.

ker opozarja na široko priznanje in podporo evropskih svobodnih družb ob dogodkih v avgustu 1980 in podporo gibanju Solidarnost v času zakonitega obstoja sindikata kot tudi po proglasitvi izrednih razmer in izraža prepričanje, da je zgodovinska spodbuda Solidarnosti med najpomembnejšimi trenutki v oblikovanju evropskega javnega prostora,

| J. | ker priznava, da je gibanje Solidarnost uporabljalo miroljubna sredstva v boju s totalitarnim sistemom in da je bilo med najpomembnejšimi evropskimi gibanji, ki so se odrekla nasilju, |
| --- | --- |

J.

ker priznava, da je gibanje Solidarnost uporabljalo miroljubna sredstva v boju s totalitarnim sistemom in da je bilo med najpomembnejšimi evropskimi gibanji, ki so se odrekla nasilju,

| K. | ker priznava, da je poljski moto „ni svobode brez Solidarnosti“ pomemben za celo Evropo in svet, |
| --- | --- |

K.

ker priznava, da je poljski moto „ni svobode brez Solidarnosti“ pomemben za celo Evropo in svet,

| L. | ker priznava, da je miroljuben uspeh Solidarnosti vplival na druga gibanja za človekove pravice, in meni, da ostaja vzornik državam, ki so prikrajšane za svobodo, |
| --- | --- |

L.

ker priznava, da je miroljuben uspeh Solidarnosti vplival na druga gibanja za človekove pravice, in meni, da ostaja vzornik državam, ki so prikrajšane za svobodo,

| M. | ker izraža prepričanje, da so bili zgodovinski dogodki avgusta 1980 pomembni za celo Evropo in da stavko ladjedelniških delavcev v Gdansku ter gdanski sporazum lahko obravnavamo kot začetek padca komunističnega sistema, konca hladne vojne, konca razdeljenosti Evrope in padca berlinskega zidu, |
| --- | --- |

M.

ker izraža prepričanje, da so bili zgodovinski dogodki avgusta 1980 pomembni za celo Evropo in da stavko ladjedelniških delavcev v Gdansku ter gdanski sporazum lahko obravnavamo kot začetek padca komunističnega sistema, konca hladne vojne, konca razdeljenosti Evrope in padca berlinskega zidu,

| 1. | izraža najgloblje spoštovanje in hvaležnost poljskim delavcem in vsem ljudem srednje in vzhodne Evrope, ki so se borili za človekove pravice, svobodo, solidarnost in enotnost Evrope; |
| --- | --- |

1.

izraža najgloblje spoštovanje in hvaležnost poljskim delavcem in vsem ljudem srednje in vzhodne Evrope, ki so se borili za človekove pravice, svobodo, solidarnost in enotnost Evrope;

| 2. | priznava, da bi z razglasitvijo 31. avgusta za dan svobode in solidarnosti počastili spomin na ta boj in bi ga uvrstili v skupni evropski spomin; |
| --- | --- |

2.

priznava, da bi z razglasitvijo 31. avgusta za dan svobode in solidarnosti počastili spomin na ta boj in bi ga uvrstili v skupni evropski spomin;

| 3. | poziva Evropsko komisijo in Evropski svet naj dvigata ozaveščenost o Solidarnosti kot delu evropske vzgoje in kulture; |
| --- | --- |

3.

poziva Evropsko komisijo in Evropski svet naj dvigata ozaveščenost o Solidarnosti kot delu evropske vzgoje in kulture;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

P6_TA(2005)0358

Vloga teritorialne kohezije v regionalnem razvoju

Resolucija Evropskega parlamenta o vlogi teritorialne kohezije v regionalnem razvoju (2004/2256(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo in še posebej členov I-3, I-14, II-96, III-220, III-363(3) in člena 8 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo in še posebej členov I-3, I-14, II-96, III-220, III-363(3) in člena 8 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in pogodbe o Evropski skupnosti, kakor sta bili spremenjeni z Enotnim evropskim aktom ter Maastrichtsko pogodbo, Amsterdamsko pogodbo in Pogodbo iz Nice ter še posebej členov 158 in 159 Pogodbe o Evropski skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in pogodbe o Evropski skupnosti, kakor sta bili spremenjeni z Enotnim evropskim aktom ter Maastrichtsko pogodbo, Amsterdamsko pogodbo in Pogodbo iz Nice ter še posebej členov 158 in 159 Pogodbe o Evropski skupnosti,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. februarja 2002 (1) in 22. aprila 2004 (2) o drugem in tretjem poročilu Komisije o ekonomski in socialni koheziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 7. februarja 2002 (1) in 22. aprila 2004 (2) o drugem in tretjem poročilu Komisije o ekonomski in socialni koheziji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2003 o strukturno manj razvitih regijah (otoki, gorske regije, regije z majhno gostoto prebivalstva) v okviru kohezijske politike in institucionalnih izgledov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2003 o strukturno manj razvitih regijah (otoki, gorske regije, regije z majhno gostoto prebivalstva) v okviru kohezijske politike in institucionalnih izgledov (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. junija 1995 o dokumentu Komisije z naslovom „Evropa 2000+, Sodelovanje za evropski ozemeljski razvoj“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. junija 1995 o dokumentu Komisije z naslovom „Evropa 2000+, Sodelovanje za evropski ozemeljski razvoj“ (4),

| — | ob upoštevanju evropske perspektive prostorskega razvoja (EPPR), ki so jo sprejeli na neuradnem Svetu ministrov, pristojnih za urejanje prostora leta 1999 v Potsdamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske perspektive prostorskega razvoja (EPPR), ki so jo sprejeli na neuradnem Svetu ministrov, pristojnih za urejanje prostora leta 1999 v Potsdamu,

| — | ob upoštevanju Bele knjige o upravljanju v Evropi, ki jo je Komisija sprejela julija 2001 (KOM(2001)0428), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bele knjige o upravljanju v Evropi, ki jo je Komisija sprejela julija 2001 (KOM(2001)0428),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. aprila 2003 o „teritorialni koheziji v Evropi“ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 10. aprila 2003 o „teritorialni koheziji v Evropi“ (5),

| — | ob upoštevanju poročil evropskega omrežja za opazovanje prostorskega načrtovanja (EOOPN), poročila iz leta 2004 o teritorialni koheziji in začasnega poročila iz pomladi 2005 z naslovom „Iskanje teritorialnih potencialov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil evropskega omrežja za opazovanje prostorskega načrtovanja (EOOPN), poročila iz leta 2004 o teritorialni koheziji in začasnega poročila iz pomladi 2005 z naslovom „Iskanje teritorialnih potencialov“,

| — | ob upoštevanju raziskave februarja 2005 o prihodnosti kohezijske politike, ki jo je na zahtevo Odbora za regionalni razvoj opravila Naša Evropa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave februarja 2005 o prihodnosti kohezijske politike, ki jo je na zahtevo Odbora za regionalni razvoj opravila Naša Evropa,

| — | ob upoštevanju sklepov neuradnega srečanja Sveta ministrov, odgovornih za prostorsko načrtovanje, 29. novembra 2004 v Rotterdamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov neuradnega srečanja Sveta ministrov, odgovornih za prostorsko načrtovanje, 29. novembra 2004 v Rotterdamu,

| — | ob upoštevanju sklepov neuradnega zasedanja Sveta ministrov, pristojnih za regionalno politiko in teritorialno kohezijo z dne 20. in 21. maja 2005 ter njihovega namena, da do 2007 izdelajo osnutek dokumenta z naslovom „Stanje ozemlja in perspektive Evropske Unije“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov neuradnega zasedanja Sveta ministrov, pristojnih za regionalno politiko in teritorialno kohezijo z dne 20. in 21. maja 2005 ter njihovega namena, da do 2007 izdelajo osnutek dokumenta z naslovom „Stanje ozemlja in perspektive Evropske Unije“,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A6-0251/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A6-0251/2005),

| A. | ker predstavlja kohezija enega od strateških ciljev Unije, saj je njen cilj spodbujati skladen in enovit razvoj na celotnem prostoru in ker mora Unija po širitvi še povečati učinkovitost kohezijske politike, ob upoštevanju zelo velikih razlik v Skupnosti 25 držav članic; |
| --- | --- |

A.

ker predstavlja kohezija enega od strateških ciljev Unije, saj je njen cilj spodbujati skladen in enovit razvoj na celotnem prostoru in ker mora Unija po širitvi še povečati učinkovitost kohezijske politike, ob upoštevanju zelo velikih razlik v Skupnosti 25 držav članic;

| B. | ker teritorialna kohezija postaja nov cilj Unije in dopolnjuje cilj ekonomske in socialne kohezije ter mu daje povezovalno razsežnost, ki velja na celotnem prostoru in za vse politike Skupnosti, |
| --- | --- |

B.

ker teritorialna kohezija postaja nov cilj Unije in dopolnjuje cilj ekonomske in socialne kohezije ter mu daje povezovalno razsežnost, ki velja na celotnem prostoru in za vse politike Skupnosti,

| C. | ker je politika teritorialne kohezije na ravni Skupnosti odločilnega pomena za razvoj Unije, saj prinaša glavno „dodano vrednost Skupnosti“ s tem, da povečuje možnosti za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

C.

ker je politika teritorialne kohezije na ravni Skupnosti odločilnega pomena za razvoj Unije, saj prinaša glavno „dodano vrednost Skupnosti“ s tem, da povečuje možnosti za trajnostni razvoj,

| D. | ker je končni cilj teritorialne kohezije razvoj celotnega prostora v največji možni meri, ob izogibanju geografski koncentraciji dejavnosti in izboljšanju življenjskih pogojev vseh prebivalcev, ki na njem prebivajo, ob zagotavljanju zlasti enakopravnosti moških in žensk, |
| --- | --- |

D.

ker je končni cilj teritorialne kohezije razvoj celotnega prostora v največji možni meri, ob izogibanju geografski koncentraciji dejavnosti in izboljšanju življenjskih pogojev vseh prebivalcev, ki na njem prebivajo, ob zagotavljanju zlasti enakopravnosti moških in žensk,

| E. | ker imajo regionalni naravni viri in njihova industrijska predelava velik pomen za razvoj regij in tudi za vso Unijo ter zato koristijo vsem državljanom Unije, |
| --- | --- |

E.

ker imajo regionalni naravni viri in njihova industrijska predelava velik pomen za razvoj regij in tudi za vso Unijo ter zato koristijo vsem državljanom Unije,

| F. | ker je vključevanje teritorialne razsežnosti v politike Skupnosti nujno glede na resničen vpliv sektorskih politik na ozemlju Unije, še posebej prometne politike, okoljske politike, politike konkurence in raziskovalne politike, |
| --- | --- |

F.

ker je vključevanje teritorialne razsežnosti v politike Skupnosti nujno glede na resničen vpliv sektorskih politik na ozemlju Unije, še posebej prometne politike, okoljske politike, politike konkurence in raziskovalne politike,

| G. | ker je vmesna revizija Lizbonske strategije in strategije iz Göteborga o priložnosti za vključitev teritorialne razsežnosti v prednostne cilje Unije prinesla relativno razočaranje, |
| --- | --- |

G.

ker je vmesna revizija Lizbonske strategije in strategije iz Göteborga o priložnosti za vključitev teritorialne razsežnosti v prednostne cilje Unije prinesla relativno razočaranje,

| H. | ker priprava strateških usmeritev Skupnosti za kohezijsko politiko odslej vključuje teritorialno kohezijo kot okvir za intervencije Sklada, |
| --- | --- |

H.

ker priprava strateških usmeritev Skupnosti za kohezijsko politiko odslej vključuje teritorialno kohezijo kot okvir za intervencije Sklada,

| 1. | meni, da je teritorialna kohezija temeljni cilj prostorskega urejanja Unije in da je pomembna za politiko regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

meni, da je teritorialna kohezija temeljni cilj prostorskega urejanja Unije in da je pomembna za politiko regionalnega razvoja;

| 2. | ocenjuje, da teritorialna kohezija temelji na podlagi načela pravičnosti med državljani, ne glede na to, kje v Uniji živijo; |
| --- | --- |

2.

ocenjuje, da teritorialna kohezija temelji na podlagi načela pravičnosti med državljani, ne glede na to, kje v Uniji živijo;

| 3. | poziva zato, da regionalni razvoj temelji na programih, ki zagotavljajo enako obravnavo svojega ozemlja ob ohranjanju raznolikosti, kar vključuje zlasti ustrezno dostopnost storitev splošnega interesa in storitev splošnega gospodarskega interesa; |
| --- | --- |

3.

poziva zato, da regionalni razvoj temelji na programih, ki zagotavljajo enako obravnavo svojega ozemlja ob ohranjanju raznolikosti, kar vključuje zlasti ustrezno dostopnost storitev splošnega interesa in storitev splošnega gospodarskega interesa;

| 4. | poziva, da se teritorialna razsežnost upošteva kot glavni element Lizbonske strategije in strategije iz Göteborga; |
| --- | --- |

4.

poziva, da se teritorialna razsežnost upošteva kot glavni element Lizbonske strategije in strategije iz Göteborga;

| 5. | ponovno potrjuje, da mora skladen razvoj na celotnem ozemlju Unije temeljiti na izvajanju policentričnega modela prostorskega razvoja enakopravnosti pri dostopu do infrastruktur in znanja ter preudarnega upravljanja naravne in kulturne dediščine, kot to predlaga EPPR; |
| --- | --- |

5.

ponovno potrjuje, da mora skladen razvoj na celotnem ozemlju Unije temeljiti na izvajanju policentričnega modela prostorskega razvoja enakopravnosti pri dostopu do infrastruktur in znanja ter preudarnega upravljanja naravne in kulturne dediščine, kot to predlaga EPPR;

| 6. | zahteva, da se za krepitev kohezije bori predvsem proti nesorazmerju center-obrobje in subnacionalnim razlikam; |
| --- | --- |

6.

zahteva, da se za krepitev kohezije bori predvsem proti nesorazmerju center-obrobje in subnacionalnim razlikam;

| 7. | poudarja v tem duhu pomen sodelovanja in partnerstva med mestnimi središči, obmestnimi sektorji in podeželskimi območji, še posebej tistimi s specifično prikrajšanostjo; |
| --- | --- |

7.

poudarja v tem duhu pomen sodelovanja in partnerstva med mestnimi središči, obmestnimi sektorji in podeželskimi območji, še posebej tistimi s specifično prikrajšanostjo;

| 8. | poudarja tudi vlogo mest, še posebej malih in srednje velikih, kot prednostnih nosilcev rasti in teritorialnega ravnovesja; |
| --- | --- |

8.

poudarja tudi vlogo mest, še posebej malih in srednje velikih, kot prednostnih nosilcev rasti in teritorialnega ravnovesja;

| 9. | zagovarja krepitev vsestranskega teritorialnega sodelovanja: čezmejnega, mednarodnega ali medregijskega; |
| --- | --- |

9.

zagovarja krepitev vsestranskega teritorialnega sodelovanja: čezmejnega, mednarodnega ali medregijskega;

| 10. | želi, da se izvaja mehanizem prepletanja sektorskih politik, ki je močno vplival na razvoj prostora Unije in politiko regionalnega razvoja; |
| --- | --- |

10.

želi, da se izvaja mehanizem prepletanja sektorskih politik, ki je močno vplival na razvoj prostora Unije in politiko regionalnega razvoja;

| 11. | zahteva, da se uporabljajo ukrepi, ki jih predlaga Bela knjiga o upravljanju v Evropi iz julija 2001 za dejansko upravljanje na več ravneh in več sektorjih s krepitvijo sodelovanja med teritorialnimi akterji na regionalni, nacionalni in evropski ravni ter ki temeljijo na načelu partnerstva z vsemi primernimi akterji; |
| --- | --- |

11.

zahteva, da se uporabljajo ukrepi, ki jih predlaga Bela knjiga o upravljanju v Evropi iz julija 2001 za dejansko upravljanje na več ravneh in več sektorjih s krepitvijo sodelovanja med teritorialnimi akterji na regionalni, nacionalni in evropski ravni ter ki temeljijo na načelu partnerstva z vsemi primernimi akterji;

| 12. | ponovno potrjuje, da načelo „en sklad za posamezen program“ omogoča krepitev celovitega pristopa kohezijske politike in je tudi del zakonitosti teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

12.

ponovno potrjuje, da načelo „en sklad za posamezen program“ omogoča krepitev celovitega pristopa kohezijske politike in je tudi del zakonitosti teritorialne kohezije;

| 13. | poziva Komisijo, da z namenom merjenja razvoja regij in objektivne ocene ovir - zlasti specifičnih prikrajšanosti teritorija - ob BDP izvede študijo o novih teritorialnih kazalcih, kot so indeks decentralizacije in dostopnosti, podpora v obliki infrastrukture in prometa ter raven dejavnosti na področju raziskav, inovacij, izobraževanja in usposabljanja, raven širjenja proizvodnje na območju ter stopnja brezposelnosti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, da z namenom merjenja razvoja regij in objektivne ocene ovir - zlasti specifičnih prikrajšanosti teritorija - ob BDP izvede študijo o novih teritorialnih kazalcih, kot so indeks decentralizacije in dostopnosti, podpora v obliki infrastrukture in prometa ter raven dejavnosti na področju raziskav, inovacij, izobraževanja in usposabljanja, raven širjenja proizvodnje na območju ter stopnja brezposelnosti;

| 14. | poziva Komisijo, da prek sredstev EOOPN vzpostavi sistem za presojo vpliva, ki ga imajo razne politike Skupnosti na teritorialno kohezijo Unije, in poudarja vlogo Evropskega parlamenta pri spremljanju rezultatov; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, da prek sredstev EOOPN vzpostavi sistem za presojo vpliva, ki ga imajo razne politike Skupnosti na teritorialno kohezijo Unije, in poudarja vlogo Evropskega parlamenta pri spremljanju rezultatov;

| 15. | ponavlja zahtevo, podano v tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji februarja 2004, da Parlament in Svet sprejmeta „Strategijo Skupnosti o koheziji“, ki bo določala jasne prednostne naloge in konkretne smernice za države članice in regije, ki bodo sestavljale regionalno področje strategije trajnostnega razvoja Unije in bodo temeljile na načelih in ciljih EPPR. |
| --- | --- |

15.

ponavlja zahtevo, podano v tretjem poročilu o ekonomski in socialni koheziji februarja 2004, da Parlament in Svet sprejmeta „Strategijo Skupnosti o koheziji“, ki bo določala jasne prednostne naloge in konkretne smernice za države članice in regije, ki bodo sestavljale regionalno področje strategije trajnostnega razvoja Unije in bodo temeljile na načelih in ciljih EPPR.

| 16. | kot zadnje, poziva Komisijo, da do leta 2007 pripravi osnutek Bele knjige o cilju teritorialne kohezije, ki zlasti natančno določa, kako mora biti ta cilj vključen v nacionalni strateški načrt vsake države članice; |
| --- | --- |

16.

kot zadnje, poziva Komisijo, da do leta 2007 pripravi osnutek Bele knjige o cilju teritorialne kohezije, ki zlasti natančno določa, kako mora biti ta cilj vključen v nacionalni strateški načrt vsake države članice;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 284 E, 21.11.2002, str. 329.

(2)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1000.

(3)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 111.

(4)  UL C 183, 17.7.1995, str. 39.

(5)  UL C 244, 10.10.2003, str. 23.

P6_TA(2005)0359

Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije

Resolucija Evropskega parlamenta o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije (2004/2253(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 26. maja 2004„Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“ (KOM(2004)0343) in z dne 6. avgusta 2004 o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije: pregled in obeti (KOM(2004)0543) ter priloge k slednjemu (SEK(2004)1030), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 26. maja 2004„Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“ (KOM(2004)0343) in z dne 6. avgusta 2004 o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije: pregled in obeti (KOM(2004)0543) ter priloge k slednjemu (SEK(2004)1030),

| — | ob upoštevanju procesa, s katerim je bil določen poseben status za najbolj oddaljene regije v primarni zakonodaji EU (člen 299(2) Pogodbe ES), ter glede na vsebino in pravni obseg področja uporabe tega statusa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju procesa, s katerim je bil določen poseben status za najbolj oddaljene regije v primarni zakonodaji EU (člen 299(2) Pogodbe ES), ter glede na vsebino in pravni obseg področja uporabe tega statusa,

| — | ob upoštevanju ukrepov Skupnosti kot celote za pomoč najbolj oddaljenim regijam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ukrepov Skupnosti kot celote za pomoč najbolj oddaljenim regijam,

| — | ob upoštevanju odstavka 58 sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 21. in 22. junija 2002 v Sevilli, ki je predstavljala osnovo za zgoraj omenjena sporočila Komisije o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavka 58 sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 21. in 22. junija 2002 v Sevilli, ki je predstavljala osnovo za zgoraj omenjena sporočila Komisije o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije,

| — | ob upoštevanju memoranduma Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij o dopolnitvi člena 299(2) Pogodbe ES in prispevka najbolj oddaljenih regij k temu memorandumu, obeh poslanih Komisiji 2. junija 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij o dopolnitvi člena 299(2) Pogodbe ES in prispevka najbolj oddaljenih regij k temu memorandumu, obeh poslanih Komisiji 2. junija 2003,

| — | ob upoštevanju poročila predsednikov najbolj oddaljenih regij o sporočilu Komisije „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“, poslanega Komisiji 17. junija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila predsednikov najbolj oddaljenih regij o sporočilu Komisije „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“, poslanega Komisiji 17. junija 2004,

| — | ob upoštevanju zadnje alinee odstavka 47 sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 17. in 18. junija 2004 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnje alinee odstavka 47 sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 17. in 18. junija 2004 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju končne izjave 10. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij, ki je potekala dne 2. septembra 2004 v Ponti Delgadi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končne izjave 10. konference predsednikov najbolj oddaljenih regij, ki je potekala dne 2. septembra 2004 v Ponti Delgadi,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora regij z dne 18. novembra 2004 o sporočilu Komisije „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“ (1) in z dne 13. decembra 2000 o najbolj oddaljenih regijah EU in izvajanju člena 299 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora regij z dne 18. novembra 2004 o sporočilu Komisije „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“ (1) in z dne 13. decembra 2000 o najbolj oddaljenih regijah EU in izvajanju člena 299 (2),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. julija 2005 o sporočilu Komisije „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“ (CES/847/2005) in mnenja z dne 29. maja 2002 o prihodnji strategiji za najbolj oddaljene regije Evropske unije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. julija 2005 o sporočilu Komisije „Okrepljeno partnerstvo za najbolj oddaljene regije“ (CES/847/2005) in mnenja z dne 29. maja 2002 o prihodnji strategiji za najbolj oddaljene regije Evropske unije (3),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in mnenj o položaju najbolj oddaljenih regij, zlasti resolucije z dne 25. oktobra 2000 o ukrepih glede izvajanja člena 299(2): najbolj oddaljene regije Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in mnenj o položaju najbolj oddaljenih regij, zlasti resolucije z dne 25. oktobra 2000 o ukrepih glede izvajanja člena 299(2): najbolj oddaljene regije Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2004 z naslovom „Gradimo našo skupno prihodnost – Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007-2013“ (KOM(2004)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2004 z naslovom „Gradimo našo skupno prihodnost – Politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007-2013“ (KOM(2004)0101),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2004 z naslovom „Tretje poročilo o gospodarski in socialni koheziji“ (KOM(2004)0107), svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o tretjem poročilu o gospodarski in socialni koheziji (5), mnenja Odbora regij z dne 16. junija 2004 o tretjem poročilu o napredku v zvezi z ekonomsko in socialno kohezijo (6) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. junija 2004 o tretjem poročilu v zvezi z ekonomsko in socialno kohezijo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2004 z naslovom „Tretje poročilo o gospodarski in socialni koheziji“ (KOM(2004)0107), svoje resolucije z dne 22. aprila 2004 o tretjem poročilu o gospodarski in socialni koheziji (5), mnenja Odbora regij z dne 16. junija 2004 o tretjem poročilu o napredku v zvezi z ekonomsko in socialno kohezijo (6) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. junija 2004 o tretjem poročilu v zvezi z ekonomsko in socialno kohezijo (7),

| — | ob upoštevanju prvega prispevka najbolj oddaljenih regij o prihodnosti ekonomske in socialne kohezije, poslanega Komisiji februarja 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega prispevka najbolj oddaljenih regij o prihodnosti ekonomske in socialne kohezije, poslanega Komisiji februarja 2002,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2004 o Finančni perspektivi 2007-2013 (KOM(2004)0487) in drugih zadevnih dokumentih ter ustanovitvi Začasnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva razširjene Unije 2007-2013 znotraj Parlamenta z nalogo, da analizira proračunska sredstva Evropske unije za obdobje 2007 do 2013, ki je sprejel svoje poročilo dne 19. maja 2005 (A6-0153/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. julija 2004 o Finančni perspektivi 2007-2013 (KOM(2004)0487) in drugih zadevnih dokumentih ter ustanovitvi Začasnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva razširjene Unije 2007-2013 znotraj Parlamenta z nalogo, da analizira proračunska sredstva Evropske unije za obdobje 2007 do 2013, ki je sprejel svoje poročilo dne 19. maja 2005 (A6-0153/2005),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007-2013 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007-2013 (8),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (KOM(2004)0492), predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (KOM(2004)0495), predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu (KOM(2004)0493) in predloga Uredbe Sveta o ustanovitvi Kohezijskega sklada (KOM(2004)0494), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (KOM(2004)0492), predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (KOM(2004)0495), predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu (KOM(2004)0493) in predloga Uredbe Sveta o ustanovitvi Kohezijskega sklada (KOM(2004)0494),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2004)0490) in predloga Uredbe Sveta o Evropskem skladu za ribištvo (KOM(2004)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta o podpori za razvoj podeželja Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2004)0490) in predloga Uredbe Sveta o Evropskem skladu za ribištvo (KOM(2004)0497),

| — | ob upoštevanju sklepa voditeljev držav ali vlad držav članic Evropske unije z dne 18. junija 2004 o sprejetju Pogodbe o Ustavi za Evropo (v nadaljevanju „Ustavna pogodba“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa voditeljev držav ali vlad držav članic Evropske unije z dne 18. junija 2004 o sprejetju Pogodbe o Ustavi za Evropo (v nadaljevanju „Ustavna pogodba“),

| — | ob upoštevanju, da je v okviru Ustavne pogodbe kohezijski politiki dodan nov steber, t.j. steber teritorialne kohezije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je v okviru Ustavne pogodbe kohezijski politiki dodan nov steber, t.j. steber teritorialne kohezije,

| — | ob upoštevanju, da je bil status najbolj oddaljenih regij vključen in okrepljen v členu III-424 in členu IV-440(2) Ustavne pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bil status najbolj oddaljenih regij vključen in okrepljen v členu III-424 in členu IV-440(2) Ustavne pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za ribištvo (A6-0246/2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za ribištvo (A6-0246/2005),

| A. | ker sta primarna zakonodaja EU, nedavno tega pa tudi Ustavna pogodba, priznali naravo ovir, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije (velika oddaljenost, otoki, majhna površina, težka prehodnost in neugodno podnebje, ekonomska odvisnost od majhnega števila proizvodov) in ki te regije zaradi svoje stalne prisotnosti, intenzivnosti in hkratnosti razlikujejo od drugih regij Unije, ki se tudi soočajo z geografskimi ovirami ali demografskimi težavami, |
| --- | --- |

A.

ker sta primarna zakonodaja EU, nedavno tega pa tudi Ustavna pogodba, priznali naravo ovir, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije (velika oddaljenost, otoki, majhna površina, težka prehodnost in neugodno podnebje, ekonomska odvisnost od majhnega števila proizvodov) in ki te regije zaradi svoje stalne prisotnosti, intenzivnosti in hkratnosti razlikujejo od drugih regij Unije, ki se tudi soočajo z geografskimi ovirami ali demografskimi težavami,

| B. | ob upoštevanju pomena raznih ukrepov Skupnosti, sprejetih v prid najbolj oddaljenim regijam, a ob opozarjanju na njihovo nezadostnost, zlasti na področjih, ki so strateškega pomena za razvoj, |
| --- | --- |

B.

ob upoštevanju pomena raznih ukrepov Skupnosti, sprejetih v prid najbolj oddaljenim regijam, a ob opozarjanju na njihovo nezadostnost, zlasti na področjih, ki so strateškega pomena za razvoj,

| C. | ker je tem regijam glede na njihov neenak položaj v odnosu do Skupnosti kot celote še vedno potrebna pomoč Evropske unije z namenom, da se razvijejo in dosežejo raven trajnostne konvergence; ker mora ta pomoč najbolj oddaljenim regijam tudi omogočiti vključitev v zelo konkurenčne procese, kot so notranji trg, ekonomska in monetarna unija, Lizbonska strategija, širitev in globalizacija, |
| --- | --- |

C.

ker je tem regijam glede na njihov neenak položaj v odnosu do Skupnosti kot celote še vedno potrebna pomoč Evropske unije z namenom, da se razvijejo in dosežejo raven trajnostne konvergence; ker mora ta pomoč najbolj oddaljenim regijam tudi omogočiti vključitev v zelo konkurenčne procese, kot so notranji trg, ekonomska in monetarna unija, Lizbonska strategija, širitev in globalizacija,

| D. | ker je treba upoštevati potrebo jamčenja gospodarskega, družbenega in okoljskega trajnostnega izkoriščanja živih vodnih virov, zlasti potrebo po ohranitvi ribjih staležev v najbolj oddaljenih regijah, |
| --- | --- |

D.

ker je treba upoštevati potrebo jamčenja gospodarskega, družbenega in okoljskega trajnostnega izkoriščanja živih vodnih virov, zlasti potrebo po ohranitvi ribjih staležev v najbolj oddaljenih regijah,

| E. | ker imajo najbolj oddaljene regije šibka gospodarstva z malo možnosti za raznolikost, kjer ponekod ribolovne in dedne ribolovne skupnosti igrajo pomembno družbeno in gospodarsko vlogo in krepijo z njimi povezane gospodarske dejavnosti, |
| --- | --- |

E.

ker imajo najbolj oddaljene regije šibka gospodarstva z malo možnosti za raznolikost, kjer ponekod ribolovne in dedne ribolovne skupnosti igrajo pomembno družbeno in gospodarsko vlogo in krepijo z njimi povezane gospodarske dejavnosti,

| F. | ob pozdravljanju potenciala prihodnje razvojne strategije za najbolj oddaljene regije, ki jo je nedavno opredelila Komisija v zgoraj omenjenih sporočilih o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije na temelju prednostnih nalog „konkurenčnosti“, „dostopnosti in nadomestila za druge ovire“ ter „vključevanja v zadevno geografsko območje“) in katere izvajanje potrebuje tako prispevek revidirane politike o ekonomski in socialni koheziji kot tudi drugih politik Skupnosti, |
| --- | --- |

F.

ob pozdravljanju potenciala prihodnje razvojne strategije za najbolj oddaljene regije, ki jo je nedavno opredelila Komisija v zgoraj omenjenih sporočilih o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije na temelju prednostnih nalog „konkurenčnosti“, „dostopnosti in nadomestila za druge ovire“ ter „vključevanja v zadevno geografsko območje“) in katere izvajanje potrebuje tako prispevek revidirane politike o ekonomski in socialni koheziji kot tudi drugih politik Skupnosti,

| G. | ob upoštevanju, da prispevek v okviru revidirane kohezijske politike ostaja nezadosten in je omejen na oblikovanje posebnega programa za povračilo dodatnih stroškov in akcijskega načrta za širšo sosesko, |
| --- | --- |

G.

ob upoštevanju, da prispevek v okviru revidirane kohezijske politike ostaja nezadosten in je omejen na oblikovanje posebnega programa za povračilo dodatnih stroškov in akcijskega načrta za širšo sosesko,

| H. | ob upoštevanju dejstva, da se vedno znova pojavljajo zahteve po posebni strategiji in specifičnem programu za najbolj obrobne regije, |
| --- | --- |

H.

ob upoštevanju dejstva, da se vedno znova pojavljajo zahteve po posebni strategiji in specifičnem programu za najbolj obrobne regije,

| I. | ob siceršnjem pozdravljanju ciljev, ki naj bi bili predvidoma doseženi s programom za povračilo dodatnih stroškov in akcijskim načrtom za širšo sosesko, |
| --- | --- |

I.

ob siceršnjem pozdravljanju ciljev, ki naj bi bili predvidoma doseženi s programom za povračilo dodatnih stroškov in akcijskim načrtom za širšo sosesko,

| J. | ker mora biti položaj najbolj oddaljenih regij omenjen v cilju kohezijske politike „Evropsko območno sodelovanje“ in se tako povezati z akcijskim načrtom za širšo sosesko; ker mora Komisija v tem okviru sredstva dodeliti postopno po posameznih primerih, podobno kot pri posebnem programu, in oblikovati merila, ki ne omejujejo udeležbe najbolj oddaljenih regij; ker mora Komisija zagotoviti, da bodo te regije dejansko izpolnjevale merila za čezmejno sodelovanje, |
| --- | --- |

J.

ker mora biti položaj najbolj oddaljenih regij omenjen v cilju kohezijske politike „Evropsko območno sodelovanje“ in se tako povezati z akcijskim načrtom za širšo sosesko; ker mora Komisija v tem okviru sredstva dodeliti postopno po posameznih primerih, podobno kot pri posebnem programu, in oblikovati merila, ki ne omejujejo udeležbe najbolj oddaljenih regij; ker mora Komisija zagotoviti, da bodo te regije dejansko izpolnjevale merila za čezmejno sodelovanje,

| K. | ker je treba v okviru akcijskega načrta za širšo sosesko (in posledično tudi cilja kohezijske politike „Evropsko območno sodelovanje“), prav tako pa tudi v okviru nove sosedske politike Evropske unije, poleg vključevanja najbolj oddaljenih regij v zadevna geografska območja spodbujati tudi njihove ekonomsko-socialne in kulturne povezave z državami, kjer obstajajo skupnosti priseljencev iz najbolj oddaljenih regij ali z državami, s katerimi so najbolj oddaljene regije tradicionalno povezane (npr. Venezuela, Brazilija, ZDA, Južna Afrika, Kanada in Avstralija), |
| --- | --- |

K.

ker je treba v okviru akcijskega načrta za širšo sosesko (in posledično tudi cilja kohezijske politike „Evropsko območno sodelovanje“), prav tako pa tudi v okviru nove sosedske politike Evropske unije, poleg vključevanja najbolj oddaljenih regij v zadevna geografska območja spodbujati tudi njihove ekonomsko-socialne in kulturne povezave z državami, kjer obstajajo skupnosti priseljencev iz najbolj oddaljenih regij ali z državami, s katerimi so najbolj oddaljene regije tradicionalno povezane (npr. Venezuela, Brazilija, ZDA, Južna Afrika, Kanada in Avstralija),

| L. | ker mora Komisija v okviru akcijskega načrta za širšo sosesko predlagati odzive na probleme, s katerimi se trenutno soočajo nekatere najbolj oddaljene regije glede nezakonitega priseljevanja, in druge s tem povezane probleme, |
| --- | --- |

L.

ker mora Komisija v okviru akcijskega načrta za širšo sosesko predlagati odzive na probleme, s katerimi se trenutno soočajo nekatere najbolj oddaljene regije glede nezakonitega priseljevanja, in druge s tem povezane probleme,

| M. | ker je po drugi strani glede na splošni okvir za dostop do strukturnih skladov sedanji trenutek pogajanj o finančni perspektivi in reformi kohezijske politike odločilnega pomena za prihodnost najbolj oddaljenih regij in je zato v zvezi s tem potrebno braniti in zaščititi edinstven položaj teh regij z nadaljnjim zagotavljanjem prednostne finančne pomoči, |
| --- | --- |

M.

ker je po drugi strani glede na splošni okvir za dostop do strukturnih skladov sedanji trenutek pogajanj o finančni perspektivi in reformi kohezijske politike odločilnega pomena za prihodnost najbolj oddaljenih regij in je zato v zvezi s tem potrebno braniti in zaščititi edinstven položaj teh regij z nadaljnjim zagotavljanjem prednostne finančne pomoči,

| N. | ob upoštevanju pravice do drugačne obravnave na tem področju iz člena 299(2) Pogodbe ES, ki dopušča sprejetje ustreznih ukrepov za najbolj oddaljene regije, zlasti glede pogojev za dostop do strukturnih skladov; ob ponovnem opozarjanju na stališče EU o najbolj oddaljenih regijah, kar zadeva strukturne sklade, in ob dejstvu, da so jim bile zaradi njihovih posebnih razmer dodeljene celo višje stopnje sofinanciranja kot drugim kohezijskim regijam, |
| --- | --- |

N.

ob upoštevanju pravice do drugačne obravnave na tem področju iz člena 299(2) Pogodbe ES, ki dopušča sprejetje ustreznih ukrepov za najbolj oddaljene regije, zlasti glede pogojev za dostop do strukturnih skladov; ob ponovnem opozarjanju na stališče EU o najbolj oddaljenih regijah, kar zadeva strukturne sklade, in ob dejstvu, da so jim bile zaradi njihovih posebnih razmer dodeljene celo višje stopnje sofinanciranja kot drugim kohezijskim regijam,

Splošni vidiki

| 1. | poziva Komisijo, da svoja prizadevanja ob uveljavljanju pravice do pobude, ki ji je bila dodeljena s členom 299(2) Pogodbe ES, usmeri v sprožitev postopkov, s katerimi bodo najbolj oddaljene regije lahko v celoti izpolnile svoje težnje v okviru kohezijske politike ali v povezavi z drugimi politikami, ukrepi Skupnosti in področji, pomembnimi za njihov razvoj, kot so kmetijstvo, ribištvo, konkurenca in državna pomoč, podjetniška politika, storitve splošnega interesa in storitve splošnega gospodarskega pomena, obdavčitev, carinski ukrepi, okolje, energetika, raziskave in tehnološki razvoj, poklicno usposabljanje, promet, vseevropska omrežja, nove informacijske in komunikacijske tehnologije, regionalno sodelovanje itd.; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, da svoja prizadevanja ob uveljavljanju pravice do pobude, ki ji je bila dodeljena s členom 299(2) Pogodbe ES, usmeri v sprožitev postopkov, s katerimi bodo najbolj oddaljene regije lahko v celoti izpolnile svoje težnje v okviru kohezijske politike ali v povezavi z drugimi politikami, ukrepi Skupnosti in področji, pomembnimi za njihov razvoj, kot so kmetijstvo, ribištvo, konkurenca in državna pomoč, podjetniška politika, storitve splošnega interesa in storitve splošnega gospodarskega pomena, obdavčitev, carinski ukrepi, okolje, energetika, raziskave in tehnološki razvoj, poklicno usposabljanje, promet, vseevropska omrežja, nove informacijske in komunikacijske tehnologije, regionalno sodelovanje itd.;

| 2. | poziva Komisijo, da izvede presojo vpliva zakonodaje Skupnosti, ki bi lahko imela posledice za najbolj oddaljene regije; poziva k upoštevanju posebnega položaja najbolj oddaljenih regij na vseh ravneh izvajanja politik in dejavnosti Skupnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, da izvede presojo vpliva zakonodaje Skupnosti, ki bi lahko imela posledice za najbolj oddaljene regije; poziva k upoštevanju posebnega položaja najbolj oddaljenih regij na vseh ravneh izvajanja politik in dejavnosti Skupnosti;

| 3. | ponovno opozarja, da večina ukrepov pozitivne diskriminacije, sprejetih za te regije, ni takšnih, da bi bila s tem prizadeta temeljna načela delovanja EU; |
| --- | --- |

3.

ponovno opozarja, da večina ukrepov pozitivne diskriminacije, sprejetih za te regije, ni takšnih, da bi bila s tem prizadeta temeljna načela delovanja EU;

| 4. | poziva Komisijo k vključitvi najbolj oddaljenih regij v prizadevanja EU za dosego ciljev Lizbonske strategije in göteborških ciljev; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo k vključitvi najbolj oddaljenih regij v prizadevanja EU za dosego ciljev Lizbonske strategije in göteborških ciljev;

Finančna perspektiva in kohezijska politika

| 5. | poziva Svet, da zagotovi, da bo sprejetje Finančne perspektive za obdobje 2007-2013 prineslo zagotovljen status ukrepom za dosego ciljev Unije, vključno s perspektivo gospodarskega, socialnega in teritorialnega razvoja najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, da zagotovi, da bo sprejetje Finančne perspektive za obdobje 2007-2013 prineslo zagotovljen status ukrepom za dosego ciljev Unije, vključno s perspektivo gospodarskega, socialnega in teritorialnega razvoja najbolj oddaljenih regij;

| 6. | poziva Komisijo, da bodisi v okviru posebnega programa za povračilo dodatnih stroškov in akcijskega načrta za širšo sosesko bodisi v okviru splošnega dostopa do strukturnih skladov tudi nadalje zagotovi enako obravnavo v skladu z dosedanjimi ukrepi Unije za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, da bodisi v okviru posebnega programa za povračilo dodatnih stroškov in akcijskega načrta za širšo sosesko bodisi v okviru splošnega dostopa do strukturnih skladov tudi nadalje zagotovi enako obravnavo v skladu z dosedanjimi ukrepi Unije za najbolj oddaljene regije;

| 7. | izrecno podpira poseben ukrep za najbolj oddaljene regije v višini 1 100 milijonov evrov, ki ga je predlagala Komisija, kot tudi možnost financiranja operativnih stroškov, ki je predvidena v členu 11 zgoraj omenjenega predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj; poziva k praktičnemu izvajanju določbe člena 299(2) Pogodbe ES, v skladu s katero je za najbolj oddaljene regije predvidena posebna obravnava pri dostopu do strukturnih skladov, vključno z regijami, katerih BDP je že presegel 75 % povprečja Skupnosti; |
| --- | --- |

7.

izrecno podpira poseben ukrep za najbolj oddaljene regije v višini 1 100 milijonov evrov, ki ga je predlagala Komisija, kot tudi možnost financiranja operativnih stroškov, ki je predvidena v členu 11 zgoraj omenjenega predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj; poziva k praktičnemu izvajanju določbe člena 299(2) Pogodbe ES, v skladu s katero je za najbolj oddaljene regije predvidena posebna obravnava pri dostopu do strukturnih skladov, vključno z regijami, katerih BDP je že presegel 75 % povprečja Skupnosti;

| 8. | poziva, naj se sredstva za posebni program povečajo in namenijo izključno najbolj oddaljenim regijam, ne da bi bila katera od teh regij pri tem prikrajšana; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj se sredstva za posebni program povečajo in namenijo izključno najbolj oddaljenim regijam, ne da bi bila katera od teh regij pri tem prikrajšana;

| 9. | poziva, naj akcijski načrt za širšo sosesko temelji na konceptu bližine v širšem smislu, tako da omogoči podporo za projekte, pri katerih sodelujejo organi držav, v katerih živijo večje skupnosti priseljencev iz najbolj oddaljenih regij in ki se zato čutijo blizu tem regijam; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj akcijski načrt za širšo sosesko temelji na konceptu bližine v širšem smislu, tako da omogoči podporo za projekte, pri katerih sodelujejo organi držav, v katerih živijo večje skupnosti priseljencev iz najbolj oddaljenih regij in ki se zato čutijo blizu tem regijam;

| 10. | vztraja pri tem, da morajo biti akcijskemu načrtu za širšo sosesko dodeljena posebna finančna sredstva za nadnacionalno in čezmejno sodelovanje in da mora naposled priti do dolgo pričakovane uskladitve med dejavnostmi za najbolj oddaljene regije, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, in tovrstnimi dejavnostmi za sosednje države AKP ali čezmorske posesti in ozemlja, ki se financirajo iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), bodisi z bodisi brez vključitve ERS v proračun; |
| --- | --- |

10.

vztraja pri tem, da morajo biti akcijskemu načrtu za širšo sosesko dodeljena posebna finančna sredstva za nadnacionalno in čezmejno sodelovanje in da mora naposled priti do dolgo pričakovane uskladitve med dejavnostmi za najbolj oddaljene regije, ki se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, in tovrstnimi dejavnostmi za sosednje države AKP ali čezmorske posesti in ozemlja, ki se financirajo iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), bodisi z bodisi brez vključitve ERS v proračun;

| 11. | poziva k akcijskemu načrtu za reševanje problema nezakonitega priseljevanja, s katerim se soočajo nekatere najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

11.

poziva k akcijskemu načrtu za reševanje problema nezakonitega priseljevanja, s katerim se soočajo nekatere najbolj oddaljene regije;

Človeški kapital

| 12. | poziva Komisijo k pospešitvi te pomembne sestavine razvoja najbolj oddaljenih regij s spodbujanjem usposabljanja in posebnega utrjevanja na področjih, posvečenih izključno spodbujanju konkurenčnosti in rasti; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo k pospešitvi te pomembne sestavine razvoja najbolj oddaljenih regij s spodbujanjem usposabljanja in posebnega utrjevanja na področjih, posvečenih izključno spodbujanju konkurenčnosti in rasti;

Kmetijstvo in ribištvo

| 13. | ponovno opozarja Komisijo, da gospodarstvo najbolj oddaljenih regij temelji na sektorjih majhnega obsega, ki vključujejo kmetijstvo in ribištvo, ki potrebujeta pomoč na različnih ravneh, zlasti pa pobude, ki bodo pritegnile zaposlitev mladih ljudi; |
| --- | --- |

13.

ponovno opozarja Komisijo, da gospodarstvo najbolj oddaljenih regij temelji na sektorjih majhnega obsega, ki vključujejo kmetijstvo in ribištvo, ki potrebujeta pomoč na različnih ravneh, zlasti pa pobude, ki bodo pritegnile zaposlitev mladih ljudi;

| 14. | poziva Komisijo, da v okviru potekajoče revizije kmetijske komponente Programa možnosti, posebej prirejenega oddaljeni in otoški naravi najbolj oddaljenih regij (POSEI), ki je sedaj v teku, zagotovi stabilnost dodeljenih sredstev z dopuščanjem morebitnih sprememb zaradi izjemnih potreb ter s poenostavijo upravnih ureditev; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, da v okviru potekajoče revizije kmetijske komponente Programa možnosti, posebej prirejenega oddaljeni in otoški naravi najbolj oddaljenih regij (POSEI), ki je sedaj v teku, zagotovi stabilnost dodeljenih sredstev z dopuščanjem morebitnih sprememb zaradi izjemnih potreb ter s poenostavijo upravnih ureditev;

| 15. | poziva Komisijo, da v okviru prihodnjih predpisov EKSRP upošteva posebne razmere najbolj oddaljenih regij tako, da jim dodeli zadostna finančna sredstva za doseganje ciljev politike razvoja podeželja in te regije še naprej enako obravnava pri določanju prispevnih stopenj za Sklad, podobno, kot je to predvideno pri Evropskem skladu za ribištvo (ESR); |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, da v okviru prihodnjih predpisov EKSRP upošteva posebne razmere najbolj oddaljenih regij tako, da jim dodeli zadostna finančna sredstva za doseganje ciljev politike razvoja podeželja in te regije še naprej enako obravnava pri določanju prispevnih stopenj za Sklad, podobno, kot je to predvideno pri Evropskem skladu za ribištvo (ESR);

| 16. | poziva Komisijo, da v okviru reforme skupne ureditve trga banan uvede enotno tarifo, ki bo dovolj visoka za ohranitev proizvodnje banan Skupnosti, in po potrebi predlaga izravnalne ukrepe za proizvajalce Skupnosti; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, da v okviru reforme skupne ureditve trga banan uvede enotno tarifo, ki bo dovolj visoka za ohranitev proizvodnje banan Skupnosti, in po potrebi predlaga izravnalne ukrepe za proizvajalce Skupnosti;

| 17. | obžaluje ukinitev pomoči za prodajo v sektorju sladkorja; zahteva vzpostavitev tega mehanizma in odškodnino v celoti za izpad dohodka, s čimer bi se v resnici upoštevale določene pomanjkljivosti najbolj obrobnih regij; kar zadeva Azore pa meni, da je bistvenega pomena zagotoviti proizvodnjo in rafineriranje sladkorja pod pogoji dostopa na nacionalni trg, enakovrednimi tistim, ki so veljali pred njihovo vključitvijo v Evropsko unijo, podobno kot že velja za Kanarske otoke, ne da bi s tem ogrozili izvajanje teh dejavnosti v regiji; |
| --- | --- |

17.

obžaluje ukinitev pomoči za prodajo v sektorju sladkorja; zahteva vzpostavitev tega mehanizma in odškodnino v celoti za izpad dohodka, s čimer bi se v resnici upoštevale določene pomanjkljivosti najbolj obrobnih regij; kar zadeva Azore pa meni, da je bistvenega pomena zagotoviti proizvodnjo in rafineriranje sladkorja pod pogoji dostopa na nacionalni trg, enakovrednimi tistim, ki so veljali pred njihovo vključitvijo v Evropsko unijo, podobno kot že velja za Kanarske otoke, ne da bi s tem ogrozili izvajanje teh dejavnosti v regiji;

| 18. | pri zagotavljanju prilagojene obravnave in sposobnosti preživetja dejavnosti v najbolj obrobnih regijah predlaga, naj se enako postopa za sektor mleka ter sektor sadja in zelenjave v skladu z njunimi posebnostmi; |
| --- | --- |

18.

pri zagotavljanju prilagojene obravnave in sposobnosti preživetja dejavnosti v najbolj obrobnih regijah predlaga, naj se enako postopa za sektor mleka ter sektor sadja in zelenjave v skladu z njunimi posebnostmi;

| 19. | poziva Komisijo, da sprejme ukrepe za povečanje konkurenčnosti kmetijskih proizvodov najbolj oddaljenih regij, da bodo lahko konkurirale na trgih s podobnimi proizvodi iz držav, ki imajo z EU podpisane pridružitvene sporazume ali pa uživajo prednosti preferenčnih režimov; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, da sprejme ukrepe za povečanje konkurenčnosti kmetijskih proizvodov najbolj oddaljenih regij, da bodo lahko konkurirale na trgih s podobnimi proizvodi iz držav, ki imajo z EU podpisane pridružitvene sporazume ali pa uživajo prednosti preferenčnih režimov;

| 20. | poziva Komisijo, da v okviru prihodnjih določb ESR upošteva posebne potrebe najbolj oddaljenih regij v tem sektorju; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, da v okviru prihodnjih določb ESR upošteva posebne potrebe najbolj oddaljenih regij v tem sektorju;

| 21. | ponovno izraža potrebo po stalnem zaščitnem območju, ki bi omogočilo pozitivno diskriminacijo glede dostopa do morskih virov za ribiške flote najbolj oddaljenih regij in s tem ohranilo lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

21.

ponovno izraža potrebo po stalnem zaščitnem območju, ki bi omogočilo pozitivno diskriminacijo glede dostopa do morskih virov za ribiške flote najbolj oddaljenih regij in s tem ohranilo lokalno gospodarstvo;

| 22. | opozarja na po eni strani veliko bogastvo, po drugi pa veliko ranljivost morskih ekosistemov najbolj oddaljenih regij, ki zahtevajo tako posebno pozornost glede ribiške opreme in dovoljenih praks kot tudi glede dostopa do obdajajočih in sosednjih voda; |
| --- | --- |

22.

opozarja na po eni strani veliko bogastvo, po drugi pa veliko ranljivost morskih ekosistemov najbolj oddaljenih regij, ki zahtevajo tako posebno pozornost glede ribiške opreme in dovoljenih praks kot tudi glede dostopa do obdajajočih in sosednjih voda;

| 23. | izrecno poziva Komisijo, da ob upoštevanju posebnosti izključnih ekonomskih con in najbolj oddaljenih regij (odsotnost epikontinentalnega pasu pri nekaterih) in omejenosti njihovih ribolovnih območij (pogosto omejenih zaradi podmorskih grebenov) brez odlašanja uporabi načelo preventive in relativne stabilnosti ter tako zagotovi biološko in ekološko ravnotežje vrst in zaščito družbenogospodarskega sistema, ki je v teh regijah odvisen od ribiškega sektorja; poziva Komisjo, da v svojih zakonodajnih predlogih upošteva dejstvo, da so ribolovne aktivnosti v nekaterih najbolj oddaljenih regijah, na primer v Indijskem oceanu, začele potekati šele pred kratkim in da so staleži rib na teh območjih še zelo veliki; |
| --- | --- |

23.

izrecno poziva Komisijo, da ob upoštevanju posebnosti izključnih ekonomskih con in najbolj oddaljenih regij (odsotnost epikontinentalnega pasu pri nekaterih) in omejenosti njihovih ribolovnih območij (pogosto omejenih zaradi podmorskih grebenov) brez odlašanja uporabi načelo preventive in relativne stabilnosti ter tako zagotovi biološko in ekološko ravnotežje vrst in zaščito družbenogospodarskega sistema, ki je v teh regijah odvisen od ribiškega sektorja; poziva Komisjo, da v svojih zakonodajnih predlogih upošteva dejstvo, da so ribolovne aktivnosti v nekaterih najbolj oddaljenih regijah, na primer v Indijskem oceanu, začele potekati šele pred kratkim in da so staleži rib na teh območjih še zelo veliki;

| 24. | ponovno izraža potrebo po tem, da se v prihodnje podpre obnovo in modernizacijo ribiške flote ter s tem sektorju omogoči rentabilnost in konkurenčnost; |
| --- | --- |

24.

ponovno izraža potrebo po tem, da se v prihodnje podpre obnovo in modernizacijo ribiške flote ter s tem sektorju omogoči rentabilnost in konkurenčnost;

| 25. | poziva Komisijo, da ob upoštevanju slabosti, ki izhajajo iz položaja najbolj oddaljenih regij, na zadevnih področjih še naprej podpira ribiško-predelovalno industrijo na ravni, ki jo je že dosegla v okviru finančnih instrumentov za usmerjanje ribištva oziroma na višji ravni; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, da ob upoštevanju slabosti, ki izhajajo iz položaja najbolj oddaljenih regij, na zadevnih področjih še naprej podpira ribiško-predelovalno industrijo na ravni, ki jo je že dosegla v okviru finančnih instrumentov za usmerjanje ribištva oziroma na višji ravni;

| 26. | poziva, da se pri pregledu državne pomoči za ribiški sektor upošteva predelava rib v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

26.

poziva, da se pri pregledu državne pomoči za ribiški sektor upošteva predelava rib v najbolj oddaljenih regijah;

| 27. | poziva Komisijo, da sprejme stalni značaj pomoči v okviru programa POSEI-Ribištvo; meni, da je treba povečati zagotovljena nadomestila za dodatne stroške, ki nastajajo zaradi oddaljene lege pri prodaji določenih ribiških izdelkov; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, da sprejme stalni značaj pomoči v okviru programa POSEI-Ribištvo; meni, da je treba povečati zagotovljena nadomestila za dodatne stroške, ki nastajajo zaradi oddaljene lege pri prodaji določenih ribiških izdelkov;

| 28. | poziva Komisijo, da čim prej naredi nadaljnje korake pri ustanavljanju regionalnih posvetovalnih svetov; meni, da je v primeru regionalnega posvetovalnega sveta za jugozahodne vode treba ustanoviti pododdelek za otoke, ki se bo ukvarjal s specifičnimi ribolovnimi področji v najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, da čim prej naredi nadaljnje korake pri ustanavljanju regionalnih posvetovalnih svetov; meni, da je v primeru regionalnega posvetovalnega sveta za jugozahodne vode treba ustanoviti pododdelek za otoke, ki se bo ukvarjal s specifičnimi ribolovnimi področji v najbolj oddaljenih regijah.

Konkurenca in državna pomoč

| 29. | izraža upanje, da bodo v okviru državne regionalne pomoči najbolj oddaljene regije lahko še naprej prejemale nezmanjšano pomoč za tekoče poslovanje, ki ni časovno omejena in se lahko razširi na transportni sektor, če pravila glede javnih naročil lahko zagotovijo pravično določitev cen s strani zadevnih podjetij; izraža upanje, da bodo najbolj oddaljene regije tudi v prihodnosti upravičene do več dodatnih sredstev glede na višino pomoči za začetne naložbe; izraža upanje, da bodo premičnine vključene med upravičene stroške glede na začetno naložbo in da bo dovoljeno, da se najbolj oddaljenim regijam povrnejo dodatni stroški, nastali ob prevozu blaga znotraj trga EU; |
| --- | --- |

29.

izraža upanje, da bodo v okviru državne regionalne pomoči najbolj oddaljene regije lahko še naprej prejemale nezmanjšano pomoč za tekoče poslovanje, ki ni časovno omejena in se lahko razširi na transportni sektor, če pravila glede javnih naročil lahko zagotovijo pravično določitev cen s strani zadevnih podjetij; izraža upanje, da bodo najbolj oddaljene regije tudi v prihodnosti upravičene do več dodatnih sredstev glede na višino pomoči za začetne naložbe; izraža upanje, da bodo premičnine vključene med upravičene stroške glede na začetno naložbo in da bo dovoljeno, da se najbolj oddaljenim regijam povrnejo dodatni stroški, nastali ob prevozu blaga znotraj trga EU;

| 30. | poziva, v okviru revizije smernic za regionalno naravnane državne pomoči, ki se bodo začele uporabljati z letom 2007, k odobritvi povračil dodatnih stroškov najbolj oddaljenim regijam zaradi prevoza blaga znotraj trga EU in ne le znotraj državnih meja zadevne države; |
| --- | --- |

30.

poziva, v okviru revizije smernic za regionalno naravnane državne pomoči, ki se bodo začele uporabljati z letom 2007, k odobritvi povračil dodatnih stroškov najbolj oddaljenim regijam zaradi prevoza blaga znotraj trga EU in ne le znotraj državnih meja zadevne države;

| 31. | nadalje poziva, da se v okviru revizije smernic za regionalno naravnane državne pomoči ne sme podcenjevati obstoječih praks, ki se nanašajo na najbolj oddaljene regije, pri čemer naj se upošteva dane okoliščine; |
| --- | --- |

31.

nadalje poziva, da se v okviru revizije smernic za regionalno naravnane državne pomoči ne sme podcenjevati obstoječih praks, ki se nanašajo na najbolj oddaljene regije, pri čemer naj se upošteva dane okoliščine;

| 32. | poziva, da se določbe o pomoči za najbolj oddaljene regije v skladu s členom III-167(3)(a) Ustavne pogodbe nemudoma začnejo izvajati; |
| --- | --- |

32.

poziva, da se določbe o pomoči za najbolj oddaljene regije v skladu s členom III-167(3)(a) Ustavne pogodbe nemudoma začnejo izvajati;

| 33. | poziva, da se predpisi o minimalni pomoči razširijo na transportni sektor; |
| --- | --- |

33.

poziva, da se predpisi o minimalni pomoči razširijo na transportni sektor;

Podjetniška politika

| 34. | poziva Komisijo, da obstoječe ukrepe prilagodi posebnemu položaju najbolj oddaljenih regij s tem, da jim olajša dostop do teh ukrepov; poziva k spodbujanju konkurenčnosti podjetij v teh regijah, bodisi s posebnimi ukrepi za spodbujanje njihovega vključevanja v sosednje geografsko okolje bodisi z opredelitvijo in podporo novim modelom konkurenčnosti; prav tako se zavzema za podporo podjetništvu in podjetniškemu duhu; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, da obstoječe ukrepe prilagodi posebnemu položaju najbolj oddaljenih regij s tem, da jim olajša dostop do teh ukrepov; poziva k spodbujanju konkurenčnosti podjetij v teh regijah, bodisi s posebnimi ukrepi za spodbujanje njihovega vključevanja v sosednje geografsko okolje bodisi z opredelitvijo in podporo novim modelom konkurenčnosti; prav tako se zavzema za podporo podjetništvu in podjetniškemu duhu;

Storitve splošnega gospodarskega pomena

| 35. | poziva Komisijo, da uresniči obljubo o delovni skupini, ki bo preučila izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena v najbolj oddaljenih regijah in pripravila predloge ob upoštevanju posebnosti in potreb teh regij na področju trga javnih storitev; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, da uresniči obljubo o delovni skupini, ki bo preučila izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena v najbolj oddaljenih regijah in pripravila predloge ob upoštevanju posebnosti in potreb teh regij na področju trga javnih storitev;

| 36. | poziva Komisijo, da v zvezi s pristopom EU k storitvam splošnega interesa z vidika bele knjige (KOM(2004)0374) nameni primerno pozornost posebnim oviram najbolj oddaljenih regij, zlasti pri uvrščanju nekaterih storitvenih dejavnosti iz teh regij med storitve splošnega interesa ter pri določanju uporabe pravil glede konkurence in notranjega trga pri teh dejavnostih, prilagojenih njihovim posebnim razmeram; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, da v zvezi s pristopom EU k storitvam splošnega interesa z vidika bele knjige (KOM(2004)0374) nameni primerno pozornost posebnim oviram najbolj oddaljenih regij, zlasti pri uvrščanju nekaterih storitvenih dejavnosti iz teh regij med storitve splošnega interesa ter pri določanju uporabe pravil glede konkurence in notranjega trga pri teh dejavnostih, prilagojenih njihovim posebnim razmeram;

Obdavčitev in carinski ukrepi

| 37. | poziva Komisijo, da nadaljuje z uporabo posebnih davčnih ukrepov v korist najbolj oddaljenih regij in pokaže pripravljenost za predlaganje drugih ureditev, s katerimi bi spodbudila njihov samostojen razvoj; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, da nadaljuje z uporabo posebnih davčnih ukrepov v korist najbolj oddaljenih regij in pokaže pripravljenost za predlaganje drugih ureditev, s katerimi bi spodbudila njihov samostojen razvoj;

| 38. | poziva Komisijo k pripravljenosti za obravnavo zahtev najbolj oddaljenih regij po začasni opustitvi skupne carinske tarife za nekmetijske proizvode v proizvodne namene, ribiške proizvode in uvožene industrijske proizvode v poslovne in industrijske namene; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo k pripravljenosti za obravnavo zahtev najbolj oddaljenih regij po začasni opustitvi skupne carinske tarife za nekmetijske proizvode v proizvodne namene, ribiške proizvode in uvožene industrijske proizvode v poslovne in industrijske namene;

Okolje

| 39. | poziva Komisijo, da to področje upošteva pri sprejemanju ukrepov o podpori najbolj oddaljenim regijam v prihodnosti, saj sedanja sredstva ne zadostujejo za izpolnjevanje potreb okolja, zlasti varstva biotske raznovrstnosti, vzpostavljanja mreže Natura 2000 in ravnanja z odpadki, zato je v najbolj oddaljenih regijah težje uresničevati okoljsko politiko skladno s temeljnimi načeli okoljske politike Skupnosti; poziva Komisijo, da izvaja ukrepe ob upoštevanju okoljskega vidika Programa za rešitev posebnih problemov Madeire in Azorov zaradi njihove oddaljenosti in otoške lege (POSEIMA); |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, da to področje upošteva pri sprejemanju ukrepov o podpori najbolj oddaljenim regijam v prihodnosti, saj sedanja sredstva ne zadostujejo za izpolnjevanje potreb okolja, zlasti varstva biotske raznovrstnosti, vzpostavljanja mreže Natura 2000 in ravnanja z odpadki, zato je v najbolj oddaljenih regijah težje uresničevati okoljsko politiko skladno s temeljnimi načeli okoljske politike Skupnosti; poziva Komisijo, da izvaja ukrepe ob upoštevanju okoljskega vidika Programa za rešitev posebnih problemov Madeire in Azorov zaradi njihove oddaljenosti in otoške lege (POSEIMA);

Vseevropska omrežja

| 40. | poziva Komisijo, da upošteva posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij v povezavi z vseevropskimi omrežji; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, da upošteva posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij v povezavi z vseevropskimi omrežji;

| 41. | poziva Komisijo, da v okviru vseevropskih energetskih omrežij projekte v najbolj oddaljenih regijah sofinancira po stopnji, določeni za prednostne projekte; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, da v okviru vseevropskih energetskih omrežij projekte v najbolj oddaljenih regijah sofinancira po stopnji, določeni za prednostne projekte;

| 42. | v zvezi z vseevropskimi prometnimi omrežji poziva Komisijo, da omogoči sofinanciranje pristanišč in letališč v najbolj oddaljenih regijah iz Kohezijskega sklada, če je to upravičeno; |
| --- | --- |

42.

v zvezi z vseevropskimi prometnimi omrežji poziva Komisijo, da omogoči sofinanciranje pristanišč in letališč v najbolj oddaljenih regijah iz Kohezijskega sklada, če je to upravičeno;

Raziskave in tehnološki razvoj

| 43. | poziva Komisijo, da začne uresničevati uvodno izjavo 14 Sklepa št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002-2006) (9),tako v okviru sedanjega kot naslednjega okvirnega programa; poziva k iskanju načinov za razširitev financiranja na projekte v najbolj oddaljenih regijah, zlasti njihovih centrih odličnosti, v okviru naslednjega okvirnega programa; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, da začne uresničevati uvodno izjavo 14 Sklepa št. 1513/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o šestem okvirnem programu Evropske skupnosti na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti, ki prispeva k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora in k inovacijam (2002-2006) (9),tako v okviru sedanjega kot naslednjega okvirnega programa; poziva k iskanju načinov za razširitev financiranja na projekte v najbolj oddaljenih regijah, zlasti njihovih centrih odličnosti, v okviru naslednjega okvirnega programa;

| 44. | poziva k upoštevanju akcijskega načrta za raziskave, tehnološki razvoj, demonstracije in inovacije, ki so ga najbolj oddaljene regije predložile Komisiji leta 2003; |
| --- | --- |

44.

poziva k upoštevanju akcijskega načrta za raziskave, tehnološki razvoj, demonstracije in inovacije, ki so ga najbolj oddaljene regije predložile Komisiji leta 2003;

| 45. | poziva, da se projekti v najbolj oddaljenih regijah financirajo v okviru okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj ter dodatno sofinancirajo iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

45.

poziva, da se projekti v najbolj oddaljenih regijah financirajo v okviru okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj ter dodatno sofinancirajo iz strukturnih skladov;

Nove informacijske in komunikacijske tehnologije

| 46. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo projekti za najbolj oddaljene regije na področju informacijske družbe in tehnoloških inovacij deležni posebne pozornosti, saj imajo ti sektorji ključno vlogo pri spodbujanju razvoja; ponovno opozarja na zahteve najbolj oddaljenih regij na tem področju, določenih v memorandumu Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij o dopolnitvi člena 299(2) Pogodbe ES in prispevku najbolj oddaljenih regij k zgoraj omenjenemu memorandumu, obeh predloženih Komisiji z dne 2. junija 2003, |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo projekti za najbolj oddaljene regije na področju informacijske družbe in tehnoloških inovacij deležni posebne pozornosti, saj imajo ti sektorji ključno vlogo pri spodbujanju razvoja; ponovno opozarja na zahteve najbolj oddaljenih regij na tem področju, določenih v memorandumu Španije, Francije, Portugalske in najbolj oddaljenih regij o dopolnitvi člena 299(2) Pogodbe ES in prispevku najbolj oddaljenih regij k zgoraj omenjenemu memorandumu, obeh predloženih Komisiji z dne 2. junija 2003,

Promet

| 47. | poziva, da se najbolj oddaljene regije vključijo v vsak vidik prometne politike Skupnosti; |
| --- | --- |

47.

poziva, da se najbolj oddaljene regije vključijo v vsak vidik prometne politike Skupnosti;

| 48. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prometni projekti, ki jih financira Skupnost, v najbolj oddaljenih regijah najprej in predvsem izboljšali kakovost življenja prebivalcev ter samostojen razvoj regije; projekte, pri razvoju katerih je prišlo do kršitev okoljske zakonodaje Skupnosti, je treba ustaviti; nadalje morajo imeti vsi prometni projekti, razviti za najbolj oddaljene regije, natančno in jasno opredeljeno analizo koristi za diverzifikacijo lokalnega gospodarstva, socialno kohezijo in trajnostni značaj regionalnega trga dela; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prometni projekti, ki jih financira Skupnost, v najbolj oddaljenih regijah najprej in predvsem izboljšali kakovost življenja prebivalcev ter samostojen razvoj regije; projekte, pri razvoju katerih je prišlo do kršitev okoljske zakonodaje Skupnosti, je treba ustaviti; nadalje morajo imeti vsi prometni projekti, razviti za najbolj oddaljene regije, natančno in jasno opredeljeno analizo koristi za diverzifikacijo lokalnega gospodarstva, socialno kohezijo in trajnostni značaj regionalnega trga dela;

| 49. | poziva k sofinanciranju dodatnih stroškov v prometu in k razvoju prometa v okolici najbolj oddaljenih regij, tudi z vključitvijo držav nečlanic; |
| --- | --- |

49.

poziva k sofinanciranju dodatnih stroškov v prometu in k razvoju prometa v okolici najbolj oddaljenih regij, tudi z vključitvijo držav nečlanic;

Sklep

| 50. | pozdravlja dejstvo, da so organi, ki zagovarjajo poseben status najbolj oddaljenih regij, vzpostavili in utrdili pomembno partnerstvo, ter poudarja ključno vlogo Komisije v tem procesu, ki jo odražajo zgoraj omenjena sporočila o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije;
  *
  - * |
| --- | --- |

50.

pozdravlja dejstvo, da so organi, ki zagovarjajo poseben status najbolj oddaljenih regij, vzpostavili in utrdili pomembno partnerstvo, ter poudarja ključno vlogo Komisije v tem procesu, ki jo odražajo zgoraj omenjena sporočila o okrepljenem partnerstvu za najbolj oddaljene regije;

*

- *

| 51. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem najbolj oddaljenih regij ter predsedujočemu konferenci predsednikov najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, nacionalnim, regionalnim in lokalnim oblastem najbolj oddaljenih regij ter predsedujočemu konferenci predsednikov najbolj oddaljenih regij.

---

(1)  UL C 71, 22.3.2005, str. 40.

(2)  UL C 144, 16.5.2001, str. 11.

(3)  UL C 221, 17.9.2002, str. 37.

(4)  UL C 197, 12.7.2001, str. 197.

(5)  UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1000.

(6)  UL C 318, 22.12.2004, str. 1.

(7)  UL C 302, 7.12.2004, str. 60.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0224.

(9)  UL L 232, 29.8.2002, str. 1.

---

Četrtek, 29. september 2005

| 21.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 227/520 |
| --- | --- | --- | --- |

21.9.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 227/520

---

ZAPISNIK

(2006/C 227 E/04)

POTEK SEJE

PREDSEDSTVO: Luigi COCILOVO

podpredsednik

1.   Otvoritev seje

Seja se je pričela ob 10.00.

2.   Predložitev dokumentov

Prejeli smo naslednje dokumente od Sveta in Komisije

| — | Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (COM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).






  posredovano | pristojni | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Predlog Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019 (COM(2005)0209 — C6-0157/2005 — 2005/0102(COD)).

posredovano

pristojni

:

CULT

| — | Predlog Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 2256/2003/ES zaradi podaljšanja programa za razširjanje dobrih praks in spremljanja vzpostavitve informacijske in komunikacijske tehnologije do leta 2006 (COM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).






  posredovano: | pristojni | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | BUDG, CULT, LIBE |

—

Predlog Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 2256/2003/ES zaradi podaljšanja programa za razširjanje dobrih praks in spremljanja vzpostavitve informacijske in komunikacijske tehnologije do leta 2006 (COM(2005)0347 — C6-0247/2005 — 2005/0144(COD)).

posredovano:

pristojni

:

ITRE

mnenje

:

BUDG, CULT, LIBE

| — | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih standardih in postopkih držav članic pri vračanju državljanov tretjih držav, ki nazakonito prebivajo v državah članicah (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)).






  posredovano: | pristojni | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | AFET, DEVE, EMPL |

—

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih standardih in postopkih držav članic pri vračanju državljanov tretjih držav, ki nazakonito prebivajo v državah članicah (COM(2005)0391 — C6-0266/2005 — 2005/0167(COD)).

posredovano:

pristojni

:

LIBE

mnenje

:

AFET, DEVE, EMPL

| — | Predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM |

—

Predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

LIBE

mnenje

:

AFET, BUDG, CULT, AFCO, FEMM

| — | Predlog Sklepa Sveta o pooblastitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice za izvajanje dejavnosti na področjih iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji (COM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Predlog Sklepa Sveta o pooblastitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice za izvajanje dejavnosti na področjih iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji (COM(2005)0280 [02] — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

LIBE

| — | Predlog Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).






  posredovano: | pristojni | : | CULT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | EMPL |

—

Predlog Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost (COM(2005)0450 — C6-0291/2005 — 2005/0179(COD)).

posredovano:

pristojni

:

CULT

mnenje

:

EMPL

| — | Predlog splošnega proračuna Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).






  posredovano: | pristojni | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Predlog splošnega proračuna Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 (11186/2005 [01] — C6-0299/2005 — 2005/2001(BUD)).

posredovano:

pristojni

:

BUDG

mnenje

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Predlog splošnega proračuna Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).






  posredovano: | pristojni | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Predlog splošnega proračuna Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2006 (11186/2005 [02] — C6-0300/2005 — 2005/2002(BUD)).

posredovano:

pristojni

:

BUDG

mnenje

:

AFET, DEVE, INTA, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Predlog Sklepa Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (COM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).






  posredovano: | pristojni | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mnenje | : | BUDG |

—

Predlog Sklepa Sveta o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (COM(2005)0230 — C6-0301/2005 — 2005/0103(CNS)).

posredovano:

pristojni

:

LIBE

mnenje

:

BUDG

3.   Tekstilni sektor (razprava)

(razprava)

Izjava Komisije: Tekstilni sektor

László Kovács (član Komisije) je podal izjavo.

Govorili so Tokia Saïfi v imenu skupine PPE-DE, Erika Mann v imenu skupine PSE, Johan Van Hecke v imenu skupine ALDE, Eva Lichtenberger v imenu skupine Verts/ALE, Jacky Henin v imenu skupine GUE/NGL, Patrick Louis v imenu skupine IND/DEM, Jean-Claude Martinez samostojni poslanec, Georgios Papastamkos, Elisa Ferreira, Sajjad Karim, Margrete Auken, Pedro Guerreiro, Zuzana Roithová, Joan Calabuig Rull, Anne Laperrouze, Georgios Toussas, Werner Langen, Harlem Désir, Markus Pieper, Panagiotis Beglitis, Ursula Stenzel, Harald Ettl in Avril Doyle.

PREDSEDSTVO: Gérard ONESTA

podpredsednik

Govorila sta Mario Mantovani in László Kovács.

Razprava se je zaključila.

4.   Sestava odborov in delegacij

Na zahtevo samostojnih poslancev je Parlament ratificiral naslednje imenovanje:

Delegacija za odnose s Palestinskim zakonodajnim svetom

| — | Giovanni Rivera. |
| --- | --- |

—

Giovanni Rivera.

5.   Obeti v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (razprava)

(razprava)

Poročilo: Obeti v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (2005/2015(INI)) — Odbor za mednarodno trgovino.

Poročevalka: Caroline Lucas (A6-0262/2005)

Caroline Lucas je predstavila poročilo.

Govoril je László Kovács (član Komisije).

Govorili so Bastiaan Belder (pripravljalec mnenja Odbora AFET), Daniel Caspary v imenu skupine PPE-DE, Glyn Ford v imenu skupine PSE, Danutė Budreikaitė v imenu skupine ALDE, Raül Romeva i Rueda v imenu skupine Verts/ALE, Helmuth Markov v imenu skupine GUE/NGL, Bogusław Rogalski v imenu skupine IND/DEM, Cristiana Muscardini v imenu skupine UEN, Glyn Ford, ki je vprašal, če bodo imeli vsi na seznam govornikov uvrščeni govorniki čas, da izrazijo svoje mnenje pred opoldanskim časom za glasovanje (predsednik mu je odgovoril, da ne), Alessandra Mussolini, samostojna poslanka, na odgovor predsednika, Frank Vanhecke, Paul Rübig, Margrietus van den Berg, Johan Van Hecke, Margrete Auken, Nigel Farage, Gintaras Didžiokas in James Hugh Allister.

Govorila je Caroline Lucas (poročevalka), ki je v imenu skupine Verts/ALE predlagala, da se v skladu s členom 170(4) Poslovnika glasovanje preloži na naslednje zasednje, tako da bi se razprava lahko nadaljevala to popoldne.

PREDSEDSTVO: Pierre MOSCOVICI

podpredsednik

Govoril je Robert Goebbels v imenu skupine PSE, ki je predlog podprl.

Parlament je izjavil, da se strinja s predlogom.

(Razprava se je prekinila ob času za glasovanje; nadaljevala se je ob 15.00) (točka 14, Zapisnik z dne 29.9.2005).

(točka 14, Zapisnik z dne 29.9.2005).

Govoril je Philip Bushill-Matthews, ki se je pritožil, ker čas, predviden za čas za vprašanja Svetu (točka 14, Zapisnik z dne 28.9.2005), ni bil upoštevan (predsednik je to vzel na znanje).

(točka 14, Zapisnik z dne 28.9.2005),

6.   Čas glasovanja

Izidi posameznih glasovanj (predlogi sprememb, ločeno glasovanje, glasovanje po delih itd.) so vsebovani v Prilogi 1 k temu zapisniku.

6.1.   Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 in B6-0517/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 1)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 1)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0489/2005

(ki nadomešča B6-0489/2005, B6-0511/2005, B6-0514/2005, B6-0515/2005, B6-0516/2005 in B6-0517/2005):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling in Giuseppe Castiglione v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

María Esther Herranz García, Christa Klaß, Astrid Lulling in Giuseppe Castiglione v imenu skupine PPE-DE,

| | María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra in Katerina Batzeli v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

María Isabel Salinas García, Vincenzo Lavarra in Katerina Batzeli v imenu skupine PSE,

| | Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis in Ignasi Guardans Cambó v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

Anne Laperrouze, Niels Busk, Willem Schuth, Jorgo Chatzimarkakis in Ignasi Guardans Cambó v imenu skupine ALDE,

| | Marie-Hélène Aubert in Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Marie-Hélène Aubert in Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf v imenu skupine Verts/ALE,

| | Ilda Figueiredo in Marco Rizzo v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

Ilda Figueiredo in Marco Rizzo v imenu skupine GUE/NGL,

| | Sergio Berlato, Roberta Angelilli in Sebastiano (Nello) Musumeci v imenu skupine UEN |
| --- | --- |

Sergio Berlato, Roberta Angelilli in Sebastiano (Nello) Musumeci v imenu skupine UEN

Sprejeto (P6_TA(2005)0361)

(P6_TA(2005)0361)

6.2.   Surova nafta (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 in B6-0509/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 2)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 2)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0481/2005

(ki nadomešča B6-0481/2005, B6-0482/2005, B6-0491/2005, B6-0499/2005, B6-0506/2005 in B6-0509/2005):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | Giles Chichester in Paul Rübig v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

Giles Chichester in Paul Rübig v imenu skupine PPE-DE,

| | Reino Paasilinna v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

Reino Paasilinna v imenu skupine PSE,

| | Fiona Hall v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

Fiona Hall v imenu skupine ALDE,

| | Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE,

| | Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL,

| | Roberta Angelilli v imenu skupine UEN |
| --- | --- |

Roberta Angelilli v imenu skupine UEN

Sprejeto (P6_TA(2005)0362)

(P6_TA(2005)0362)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Robert Goebbels v imenu skupine PSE, je predstavil ustni predlog spremembe k odstavku 10, ki je bil sprejet; |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels v imenu skupine PSE, je predstavil ustni predlog spremembe k odstavku 10, ki je bil sprejet;

| — | Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE, je predstavil ustni predlog spremembe k alinei 6 odstavka 15, ki je bil sprejet. |
| --- | --- |

—

Claude Turmes v imenu skupine Verts/ALE, je predstavil ustni predlog spremembe k alinei 6 odstavka 15, ki je bil sprejet.

6.3.   Reforma Združenih narodov in razvojni cilji tisočletja (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 in B6-0510/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 3)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 3)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0483/2005

(ki nadomešča B6-0483/2005, B6-0492/2005, B6-0493/2005, B6-0501/2005, B6-0507/2005 in B6-0510/2005):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon in Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nirj Deva, Francisco José Millán Mon in Simon Coveney v imenu skupine PPE-DE,

| | Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano in Miguel Angel Martínez Martínez v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

Glenys Kinnock, Pasqualina Napoletano in Miguel Angel Martínez Martínez v imenu skupine PSE,

| | Alexander Lambsdorff in Lapo Pistelli v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

Alexander Lambsdorff in Lapo Pistelli v imenu skupine ALDE,

| | Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda in Frithjof Schmidt v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Marie Anne Isler Béguin, Raül Romeva i Rueda in Frithjof Schmidt v imenu skupine Verts/ALE,

| | André Brie in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

André Brie in Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL,

| | Inese Vaidere in Guntars Krasts v imenu skupine UEN. |
| --- | --- |

Inese Vaidere in Guntars Krasts v imenu skupine UEN.

Sprejeto (P6_TA(2005)0363)

(P6_TA(2005)0363)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Alexander Lambsdorff v imenu skupine ALDE, je predstavil ustni predlog spremembe k odstavku 20, ki je bil sprejet. |
| --- | --- |

—

Alexander Lambsdorff v imenu skupine ALDE, je predstavil ustni predlog spremembe k odstavku 20, ki je bil sprejet.

6.4.   Belorusija (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005, B6-0503/2005 in B6-0508/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 4)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 4)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0486/2005

(ki nadomešča B6-0486/2005, B6-0488/2005, B6-0490/2005, B6-0494/2005, B6-0497/2005 in B6-0508/2005):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi in Karl von Wogau v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

Barbara Kudrycka, Bogdan Klich, Árpád Duka-Zólyomi in Karl von Wogau v imenu skupine PPE-DE,

| | Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior in Joseph Muscat v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

Jan Marinus Wiersma, Józef Pinior in Joseph Muscat v imenu skupine PSE,

| | Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

Janusz Onyszkiewicz v imenu skupine ALDE,

| | Elisabeth Schroedter, Milan Horáček in Marie Anne Isler Béguin v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Elisabeth Schroedter, Milan Horáček in Marie Anne Isler Béguin v imenu skupine Verts/ALE,

| | Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM,

| | Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański in Inese Vaidere v imenu skupine UEN |
| --- | --- |

Anna Elzbieta Fotyga, Konrad Szymański in Inese Vaidere v imenu skupine UEN

Sprejeto (P6_TA(2005)0364)

(P6_TA(2005)0364)

(Predlog resolucije B6-0503/2005 je brezpredmeten.)

6.5.   Strateško partnerstvo EU-Indija (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Odnosi med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (2004/2169(INI)) — Odbor za zunanje zadeve.

Poročevalec: Emilio Menéndez del Valle (A6-0256/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 5)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 5)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0365)

(P6_TA(2005)0365)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Emilio Menéndez del Valle (poročevalec), je predstavil ustne predloge sprememb k odstavku 10 in 17, drugi del, in k predlogu spremembe 20, ki so bili sprejeti. |
| --- | --- |

—

Emilio Menéndez del Valle (poročevalec), je predstavil ustne predloge sprememb k odstavku 10 in 17, drugi del, in k predlogu spremembe 20, ki so bili sprejeti.

6.6.   Vloga obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Delež obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI)) — Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.

Poročevalec: Claude Turmes (A6-0227/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 6)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 6)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0366)

(P6_TA(2005)0366)

6.7.   Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v EU do leta 2010 (glasovanje)

(glasovanje)

Poročilo: Sporočilo Komisije „Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost“ (2004/2162(INI)) — Odbor za promet in turizem.

Poročevalec: Ari Vatanen (A6-0225/2005)

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 7)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 7)

PREDLOG RESOLUCIJE

Sprejeto (P6_TA(2005)0367)

(P6_TA(2005)0367)

7.   Obrazložitve glasovanja

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja:

Pisne obrazložitve glasovanja v skladu s členom 163(3) Poslovnika so vsebovane v dobesednem zapisu seje.

8.   Popravki glasovanja

Popravki glasovanj se nahajajo na spletni strani „Séance en direct“, v Prilogi II „Izidi poimenskih glasovanj“.

Elektronsko inačico na spletni strani Europarl se bo redno posodabljalo najdlje dva tedna po dnevu glasovanja.

Seznam popravkov glasovanj bo nato zaključen zaradi prevajanja in objave v UL.

9.   Predložitev skupnih stališč Sveta

Predsednik je v skladu s členom 57(1) Poslovnika sporočil, da je od Sveta prejel naslednja skupna stališča, skupaj s pripadajočimi obrazložitvami in vsakokratnim stališčem Komisije o:

| — | Skupno stališče Sveta z dne 18. julija 2005 z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (06273/2/2005 — 10896/2005 — COM(2005)0410 — C6-0297/2005 — 2003/0242(COD))
  posredovano pristojni: ENVI |
| --- | --- |

—

Skupno stališče Sveta z dne 18. julija 2005 z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (06273/2/2005 — 10896/2005 — COM(2005)0410 — C6-0297/2005 — 2003/0242(COD))

posredovano pristojni: ENVI

| — | Skupno stališče Sveta z dne 23. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS (10721/3/2005 — 03256/2005 — COM(2005)0455 — C6-0298/2005 — 2003/0300(COD))
  posredovano pristojni: ITRE |
| --- | --- |

—

Skupno stališče Sveta z dne 23. septembra 2005 z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/76/EGS (10721/3/2005 — 03256/2005 — COM(2005)0455 — C6-0298/2005 — 2003/0300(COD))

posredovano pristojni: ITRE

Trimesečni rok, ki ga ima Parlament na razpolago, torej začne teči naslednji dan, 30.9.2005.

(Seja, ki se je prekinila ob 12.40, se je nadaljevala ob 15.00.)

(Seja, ki se je prekinila ob 12.40, se je nadaljevala ob 15.00.)

PREDSEDSTVO: Manuel António dos SANTOS

podpredsednik

10.   Sprejetje zapisnika predhodne seje

Sprejet je bil zapisnik predhodne seje.

11.   Zahteva za zaščito poslanske imunitete

Na svoji seji dne 14. septembra 2005 je Odbor za pravne zadeve preučil zahtevo za zaščito poslanske imunitete nekdanjega poslanca Jeana-Charlesa Marchianija, ki je bila Parlamentu predložena 8. septembra 2005 v okviru sodne zadeve, ki jo obravnava Višje sodišče v Parizu.

Po ustem poročilu g. Speronija je Odbor za pravne zadeve:

| — | potem ko je opomnil, da je Evropski parlament s svojo resolucijo z dne 5. julija 2005 zahteval preklic in zavrnitev razsodbe francoskega kasacijskega sodišča z dne 16. marca 2005 in, da v vsakem primeru prenehajo njegove stvarne in pravne posledice, ter da sodišče ni uporabilo člena 10a) Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

—

potem ko je opomnil, da je Evropski parlament s svojo resolucijo z dne 5. julija 2005 zahteval preklic in zavrnitev razsodbe francoskega kasacijskega sodišča z dne 16. marca 2005 in, da v vsakem primeru prenehajo njegove stvarne in pravne posledice, ter da sodišče ni uporabilo člena 10a) Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti;

| — | zahtevalo od predsednika, da opozori pristojne francoske oblasti na dejstvo, da bo Republika Francija kršila temeljne pravice Skupnosti, če bo Višje sodišče v Parizu, ki bo 3. oktobra 2005 odločalo o tej zadevi, sodilo g. Marchianiju na osnovi nezakonitih in zato nesprejemljivih dokazov tj. obtožnici, sestavljeni na osnovi telefonskega prisluškovanja tekom njegovega poslanskega mandata v Evropskem parlamentu. |
| --- | --- |

—

zahtevalo od predsednika, da opozori pristojne francoske oblasti na dejstvo, da bo Republika Francija kršila temeljne pravice Skupnosti, če bo Višje sodišče v Parizu, ki bo 3. oktobra 2005 odločalo o tej zadevi, sodilo g. Marchianiju na osnovi nezakonitih in zato nesprejemljivih dokazov tj. obtožnici, sestavljeni na osnovi telefonskega prisluškovanja tekom njegovega poslanskega mandata v Evropskem parlamentu.

12.   Dnevni red

Konferenca predsednikov je odločila, da se v dnevni red zasednja dne 12.10.2005 po izjavah o Iranu vpišeta izjavi Sveta in Komisije o Etiopiji.

Rok za vložitev :

predlogi resolucij: 5.10.2005, 12.00

predlogi sprememb in skupni predlogi resolucij: 10.10.2005, 12.00.

13.   Imenovanje bolgarskih in romunskih opazovalcev v parlamentarne odbore

Predsednik je sporočil, da je od Konference predsednikov prejel seznam opazovalcev, imenovanih v parlamentarne odbore.

Seznam je priložen zapisniku dnevnega reda.

14.   Obeti v trgovinskih odnosih med EU in Kitajsko (nadaljevanje razprave)

(nadaljevanje razprave)

Govorili so Jorgo Chatzimarkakis, Bastiaan Belder, Alexandra Dobolyi, Manolis Mavrommatis, Béla Glattfelder, Robert Sturdy, Nirj Deva in László Kovács (član Komisije).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 6.11, Zapisnik z dne 13.10.2005

15.   Razprava o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načela pravne države (razprava)

(razprava)

(Za naslove in avtorje predlogov resolucij glej točka 3, Zapisnik z dne 27.9.2005)

(Za naslove in avtorje predlogov resolucij glej točka 3, Zapisnik z dne 27.9.2005)

15.1.   Nepal

Predlogi resolucij B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 in B6-0530/2005

Neena Gill, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Thomas Mann in Elizabeth Lynne so predstavili predloge resolucij.

Govorili so Eija-Riitta Korhola v imenu skupine PPE-DE, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg v imenu skupine PSE, Glyn Ford in László Kovács (član Komisije).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 16.1, Zapisnik z dne 29.9.2005

točka 16.1, Zapisnik z dne 29.9.2005

15.2.   Tunizija

Predlogi resolucij B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 in B6-0532/2005

Véronique De Keyser, Raül Romeva i Rueda, Esko Seppänen, Charles Tannock in Marios Matsakis so predstavili predloge resolucij.

Govorili so Alain Hutchinson v imenu skupine PSE, Erik Meijer v imenu skupine GUE/NGL, Irena Belohorská samostojna poslanka, Karin Scheele in László Kovács (član Komisije).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 16.2, Zapisnik z dne 29.9.2005

točka 16.2, Zapisnik z dne 29.9.2005

15.3.   Vojvodina

Predlogi resolucij B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 in B6-0534/2005

Bastiaan Belder, Doris Pack, István Szent-Iványi, Erik Meijer in Csaba Sándor Tabajdi so predstavili predloge resolucij.

Govorili so Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE, Gyula Hegyi v imenu skupine PSE, Ignasi Guardans Cambó v imenu skupine ALDE, Jaromír Kohlíček v imenu skupine GUE/NGL, Ryszard Czarnecki samostojni poslanec, Bernd Posselt, Kinga Gál, Árpád Duka-Zólyomi, Péter Olajos in László Kovács (član Komisije).

Razprava se je zaključila.

Glasovanje: točka 16.3, Zapisnik z dne 29.9.2005

točka 16.3, Zapisnik z dne 29.9.2005

16.   Čas glasovanja

Izidi posameznih glasovanj (predlogi sprememb, ločeno glasovanje, glasovanje po delih itd.) so vsebovani v Prilogi 1 k temu zapisniku.

16.1.   Nepal (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 in B6-0530/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 8)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 8)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0513/2005

(ki nadomešča B6-0513/2005, B6-0519/2005, B6-0520/2005, B6-0523/2005, B6-0526/2005 in B6-0530/2005 ):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

Thomas Mann, Simon Coveney, Bernd Posselt, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE,

| | Pasqualina Napoletano in Neena Gill v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano in Neena Gill v imenu skupine PSE,

| | Elizabeth Lynne v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne v imenu skupine ALDE,

| | Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre in Gérard Onesta v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Jean Lambert, Bart Staes, Hélène Flautre in Gérard Onesta v imenu skupine Verts/ALE,

| | Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

Luisa Morgantini v imenu skupine GUE/NGL,

| | Eoin Ryan in Roberta Angelilli v imenu skupine UEN |
| --- | --- |

Eoin Ryan in Roberta Angelilli v imenu skupine UEN

Sprejeto (P6_TA(2005)0368)

(P6_TA(2005)0368)

16.2.   Tunizija (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 in B6-0532/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 9

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 9

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0512/2005

(ki nadomešča B6-0512/2005, B6-0522/2005, B6-0524/2005, B6-0525/2005, B6-0529/2005 in B6-0532/2005 ):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

Simon Busuttil, Simon Coveney, Bernd Posselt, Thomas Mann, Doris Pack in Zsolt László Becsey v imenu skupine PPE-DE,

| | Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson in Véronique De Keyser v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Alain Hutchinson in Véronique De Keyser v imenu skupine PSE,

| | Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries in Marios Matsakis v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

Philippe Morillon, Thierry Cornillet, Frédérique Ries in Marios Matsakis v imenu skupine ALDE,

| | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda in Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda in Daniel Marc Cohn-Bendit v imenu skupine Verts/ALE,

| | Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto in Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

Francis Wurtz, Vittorio Agnoletto in Umberto Guidoni v imenu skupine GUE/NGL,

| | Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN |
| --- | --- |

Ģirts Valdis Kristovskis v imenu skupine UEN

Sprejeto (P6_TA(2005)0369)

(P6_TA(2005)0369)

16.3.   Vojvodina (glasovanje)

(glasovanje)

Predlogi resolucij B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 in B6-0534/2005

(potrebna navadna večina)

(potrebna navadna večina)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 10)

(Izid glasovanja: Priloga 1, točka 10)

PREDLOG RESOLUCIJE RC-B6-0518/2005

(ki nadomešča B6-0518/2005, B6-0521/2005, B6-0527/2005, B6-0528/2005, B6-0531/2005, B6-0533/2005 in B6-0534/2005 ):

predložen s strani naslednjih poslancev:

| | Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt in Thomas Mann v imenu skupine PPE-DE, |
| --- | --- |

Doris Pack, Zsolt László Becsey, Simon Coveney, Bernd Posselt in Thomas Mann v imenu skupine PPE-DE,

| | Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma in Csaba Sándor Tabajdi v imenu skupine PSE, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma in Csaba Sándor Tabajdi v imenu skupine PSE,

| | István Szent-Iványi in Jelko Kacin v imenu skupine ALDE, |
| --- | --- |

István Szent-Iványi in Jelko Kacin v imenu skupine ALDE,

| | Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk in Angelika Beer v imenu skupine Verts/ALE, |
| --- | --- |

Gisela Kallenbach, Joost Lagendijk in Angelika Beer v imenu skupine Verts/ALE,

| | André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer in Roberto Musacchio v imenu skupine GUE/NGL, |
| --- | --- |

André Brie, Jonas Sjöstedt, Erik Meijer in Roberto Musacchio v imenu skupine GUE/NGL,

| | Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder v imenu skupine IND/DEM,

| | Adriana Poli Bortone v imenu skupine UEN. |
| --- | --- |

Adriana Poli Bortone v imenu skupine UEN.

Sprejeto (P6_TA(2005)0370)

(P6_TA(2005)0370)

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

Priglasitve v zvezi z glasovanjem:

| — | Zsolt László Becsey je predstavil ustni predlog spremembe k uvodni izjavi E, ki je bil sprejet. |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey je predstavil ustni predlog spremembe k uvodni izjavi E, ki je bil sprejet.

17.   Pisne izjave v registru (člen 116 Poslovnika)

(člen 116 Poslovnika)

Število podpisov, ki so jih pridobile naslednje, v registru zabeležene izjave (člen 116(3) Poslovnika):

| Št. dokumenta | Avtor | Podpisniki |
| --- | --- | --- |
| 38/2005 | Amalia Sartori | 329 |
| 39/2005 | Alessandra Mussolini | 3 |
| 40/2005 | Alessandra Mussolini | 13 |
| 41/2005 | Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou in Grażyna Staniszewska | 405 |
| 42/2005 | Jean-Claude Martinez | 3 |
| 43/2005 | Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht in Bogdan Golik | 18 |
| 44/2005 | Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris in Roger Helmer | 12 |
| 45/2005 | Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert in Gary Titley | 126 |
| 46/2005 | Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert in Gary Titley | 14 |
| 47/2005 | James Hugh Allister | 5 |
| 48/2005 | Richard Corbett | 38 |
| 49/2005 | Richard Corbett | 29 |
| 50/2005 | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta in Vasco Graça Moura | 101 |
| 51/2005 | Silvana Koch-Mehrin | 36 |
| 52/2005 | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn in Robert Evans | 25 |
| 53/2005 | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie in Frédérique Ries | 35 |
| 54/2005 | Den Dover in Kathy Sinnott | 22 |
| 55/2005 | Den Dover in Kathy Sinnott | 22 |

Št. dokumenta

Avtor

Podpisniki

38/2005

Amalia Sartori

329

39/2005

Alessandra Mussolini

3

40/2005

Alessandra Mussolini

13

41/2005

Richard Howitt, David Hammerstein Mintz, Ursula Stenzel, Adamos Adamou in Grażyna Staniszewska

405

42/2005

Jean-Claude Martinez

3

43/2005

Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht in Bogdan Golik

18

44/2005

Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris in Roger Helmer

12

45/2005

Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert in Gary Titley

126

46/2005

Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert in Gary Titley

14

47/2005

James Hugh Allister

5

48/2005

Richard Corbett

38

49/2005

Richard Corbett

29

50/2005

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta in Vasco Graça Moura

101

51/2005

Silvana Koch-Mehrin

36

52/2005

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn in Robert Evans

25

53/2005

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie in Frédérique Ries

35

54/2005

Den Dover in Kathy Sinnott

22

55/2005

Den Dover in Kathy Sinnott

22

18.   Sklepi o določenih dokumentih

Dovoljenje za pripravo samoiniciativnega poročila (člen 45 Poslovnika)

Dovoljenje za pripravo samoiniciativnega poročila (člen 45 Poslovnika)

Odbor AFET:

| — | Odnosi EU-Kitajska (2005/2161(INI))
  (mnenje: INTA, ECON) |
| --- | --- |

—

Odnosi EU-Kitajska (2005/2161(INI))

(mnenje: INTA, ECON)

Odbor DEVE:

| — | Sporazumi o gospodarskem partnerstvu — njihov vpliv na razvoj (2005/2162(INI))
  (mnenje: INTA) |
| --- | --- |

—

Sporazumi o gospodarskem partnerstvu — njihov vpliv na razvoj (2005/2162(INI))

(mnenje: INTA)

Odbor CONT:

| — | Izterjava sredstev Skupnosti (2005/2163(INI)) |
| --- | --- |

—

Izterjava sredstev Skupnosti (2005/2163(INI))

Odbor ECON:

| — | Javne finance v EMU (2005/2166(INI))
  (mnenje: BUDG) |
| --- | --- |

—

Javne finance v EMU (2005/2166(INI))

(mnenje: BUDG)

| — | Reforma državnih pomoči 2005-2009 (2005/2165(INI))
  (mnenje: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Reforma državnih pomoči 2005-2009 (2005/2165(INI))

(mnenje: EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI)

Odbor ITRE:

| — | Informacijska družba za rast in delovna mesta (2005/2167(INI))
  (mnenje: ECON, EMPL, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Informacijska družba za rast in delovna mesta (2005/2167(INI))

(mnenje: ECON, EMPL, CULT, FEMM)

Odbor TRAN:

| — | Vzpostavitev evropskega sistema za vodenje železniškega prometa ERTMS/ETCS (2005/2168(INI)) |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev evropskega sistema za vodenje železniškega prometa ERTMS/ETCS (2005/2168(INI))

Odbor LIBE:

| — | Spoštovanje Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije: metodologija sistematičnega in doslednega nadzora (2005/2169(INI))
  (mnenje: AFCO) |
| --- | --- |

—

Spoštovanje Listine o temeljnih pravicah v zakonodajnih predlogih Komisije: metodologija sistematičnega in doslednega nadzora (2005/2169(INI))

(mnenje: AFCO)

Odbor FEMM:

| — | Položaj romskih žensk v Evropski uniji (2005/2164(INI)) |
| --- | --- |

—

Položaj romskih žensk v Evropski uniji (2005/2164(INI))

Sklep o pripravi samoiniciativnega poročila (člen 114(3) Poslovnika)

Sklep o pripravi samoiniciativnega poročila (člen 114(3) Poslovnika)

Odbor LIBE:

| — | Ocena evropskega naloga za prijetje (2005/2175(INI)) |
| --- | --- |

—

Ocena evropskega naloga za prijetje (2005/2175(INI))

Napotitev na odbore

Napotitev na odbore

Odbor ECON:

| — | Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity — 12th annual report (2005/2055(INI))
  posredovano pristojni: JURI
  (mnenje: ECON) |
| --- | --- |

—

Ta naslov trenutno ni na razpolago v vseh jezikih. Better lawmaking 2004: application of the principle of subsidiarity — 12th annual report (2005/2055(INI))

posredovano pristojni: JURI

(mnenje: ECON)

Odbor JURI

| — | Čezatlantski odnosi (2005/2056(INI))
  posredovano pristojni: AFET
  (mnenje: INTA, JURI, LIBE) |
| --- | --- |

—

Čezatlantski odnosi (2005/2056(INI))

posredovano pristojni: AFET

(mnenje: INTA, JURI, LIBE)

Odbor ECON:

| — | Izvajanje, posledice in vpliv veljavne zakonodaje s področja notranjega trga (2004/2224(INI))
  posredovano pristojni: IMCO
  mnenje: ECON, JURI |
| --- | --- |

—

Izvajanje, posledice in vpliv veljavne zakonodaje s področja notranjega trga (2004/2224(INI))

posredovano pristojni: IMCO

mnenje: ECON, JURI

Okrepljeno sodelovanje med odbori

Okrepljeno sodelovanje med odbori

Odbor LIBE:

| — | Predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))
  (mnenje: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)
  Okrepljeno sodelovanje med odbori LIBE, AFET
  (V skladu s sklepom konference predsednikov z dne 22.9.2005) |
| --- | --- |

—

Predlog Uredbe Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za temeljne pravice (COM(2005)0280 [01] — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

(mnenje: BUDG, CULT, AFCO, FEMM)

Okrepljeno sodelovanje med odbori LIBE, AFET

(V skladu s sklepom konference predsednikov z dne 22.9.2005)

19.   Posredovanje besedil, sprejetih na tej seji

V skladu s členom 172(2) Poslovnika bo zapisnik te seje predložen v sprejetje Parlamentu na naslednji seji.

Sprejeta besedila bodo s privolitvijo Parlamenta nemudoma posredovana naslovnikom.

20.   Datum naslednjih sej

Naslednji seji bosta 12. in 13.10.2005.

21.   Prekinitev zasedanja

Zasedanje Parlamenta je prekinjeno.

Seja se je zaključila ob 16.50.

Julian Priestley

generalni sekretar

Alejo Vidal-Quadras Roca

podpredsednik

---

SEZNAM NAVZOČIH

Podpisali so se:

Adamou, Allister, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Atkins, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bersani, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Toia, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zimmerling, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Opazovalci:

Anastase Roberta Alma, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Buruiană Aprodu Daniela, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Nicolae Şerban, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Zgonea Valeriu Ştefan

---

PRILOGA I

SEZNAM OPAZOVALCEV, IMENOVANIH V PARLAMENTARNE ODBORE

C01 —   Odbor za zunanje zadeve

Opazovalci 7

| PPE-DE | ABADJIEV Dimitar
  ANASTASE Roberta |
| --- | --- |
| ALDE | CIOROIANU Adrian Mihai Alma
  ILCHEV Stanimir |
| PSE | PAŞCU Ioan Mircea
  VIGENIN Kristian |
| NI | MIHĂESCU Eugen |

PPE-DE

ABADJIEV Dimitar

ANASTASE Roberta

ALDE

CIOROIANU Adrian Mihai Alma

ILCHEV Stanimir

PSE

PAŞCU Ioan Mircea

VIGENIN Kristian

NI

MIHĂESCU Eugen

C04 —   Odbor za proračun

Opazovalci 5

| PPE-DE | DIMITROV Martin
  IACOB RIDZI Monica Maria |
| --- | --- |
| PSE | ZGONEA Valeriu Ştefan |
| ALDE | SHOULEVA Lydia |
| NI | POPEANGĂ Petre |

PPE-DE

DIMITROV Martin

IACOB RIDZI Monica Maria

PSE

ZGONEA Valeriu Ştefan

ALDE

SHOULEVA Lydia

NI

POPEANGĂ Petre

C06 —   Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Opazovalci 4

| PPE-DE | CAPPONE Maria |
| --- | --- |
| PSE | CREŢU Corina
  KIRILOV Evgeni |
| NI | HOGEA Vlad Gabriel |

PPE-DE

CAPPONE Maria

PSE

CREŢU Corina

KIRILOV Evgeni

NI

HOGEA Vlad Gabriel

C07 —   Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

Opazovalci 1

| PSE | ATHANASIU Alexandru |
| --- | --- |

PSE

ATHANASIU Alexandru

C08 —   Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Opazovalci 4

| PPE-DE | TÎRLE Radu |
| --- | --- |
| PSE | SÂRBU Daciana Octavia |
| ALDE | BĂRBULEŢIU Tiberiu
  PARVANOVA Antonyia |

PPE-DE

TÎRLE Radu

PSE

SÂRBU Daciana Octavia

ALDE

BĂRBULEŢIU Tiberiu

PARVANOVA Antonyia

C09 —   Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Opazovalci 3

| PSE | PAPARIZOV Atanas Atanassov |
| --- | --- |
| ALDE | CIORNEI Silvia |
| NI | DUCA Viorel Senior |

PSE

PAPARIZOV Atanas Atanassov

ALDE

CIORNEI Silvia

NI

DUCA Viorel Senior

C10 —   Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

Opazovalci 4

| PSE | BLIZNASHKI Georgi
  CREŢU Gabriela |
| --- | --- |
| ALDE | ALI Nedzhmi
  SILAGHI Ovidiu Ioan |

PSE

BLIZNASHKI Georgi

CREŢU Gabriela

ALDE

ALI Nedzhmi

SILAGHI Ovidiu Ioan

C11 —   Odbor za promet in turizem

Opazovalci 2

| PSE | SEVERIN Adrian |
| --- | --- |
| ALDE | BECŞENESCU Dumitru |

PSE

SEVERIN Adrian

ALDE

BECŞENESCU Dumitru

C12 —   Odbor za regionalni razvoj

Opazovalci 6

| PPE-DE | PETRE Maria
  SOFIANSKI Stefan |
| --- | --- |
| PSE | DÎNCU Vasile |
| ALDE | HUSMENOVA Filiz
  MORŢUN Alexandru Ioan |
| NI | STOYANOV Dimitar |

PPE-DE

PETRE Maria

SOFIANSKI Stefan

PSE

DÎNCU Vasile

ALDE

HUSMENOVA Filiz

MORŢUN Alexandru Ioan

NI

STOYANOV Dimitar

C13 —   Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

Opazovalci 5

| PPE-DE | KELEMEN Atilla Béla Ladislau |
| --- | --- |
| PSE | PODGOREAN Radu |
| ALDE | COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea
  KAZAK Tchetin |
| NI | BURUIANĂ APRODU Daniela |

PPE-DE

KELEMEN Atilla Béla Ladislau

PSE

PODGOREAN Radu

ALDE

COŞEA Dumitru Gheorghe Mircea

KAZAK Tchetin

NI

BURUIANĂ APRODU Daniela

C15 —   Odbor za kulturo in izobraževanje

Opazovalci 3

| PPE-DE | GANŢ Ovidiu Victor
  KÓNYA HAMAR Sándor |
| --- | --- |
| ALDE | MUSCĂ Monica Octavia |

PPE-DE

GANŢ Ovidiu Victor

KÓNYA HAMAR Sándor

ALDE

MUSCĂ Monica Octavia

C16 —   Odbor za pravne zadeve

Opazovalci 2

| PSE | ARABADJIEV Alexander
  DUMITRESCU Cristian |
| --- | --- |

PSE

ARABADJIEV Alexander

DUMITRESCU Cristian

C17 —   Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Opazovalci 6

| PPE-DE | MARINESCU Marian Jean
  SZABÓ Károly Ferenc |
| --- | --- |
| PSE | CORLĂŢEAN Titus
  IVANOVA Iglika |
| ALDE | CHRISTOVA Christina Velcheva
  POPA Nicolae Vlad |

PPE-DE

MARINESCU Marian Jean

SZABÓ Károly Ferenc

PSE

CORLĂŢEAN Titus

IVANOVA Iglika

ALDE

CHRISTOVA Christina Velcheva

POPA Nicolae Vlad

C18 —   Odbor za ustavne zadeve

Opazovalci 1

| PSE | NICOLAE Şerban |
| --- | --- |

PSE

NICOLAE Şerban

---

PRILOGA II

IZIDI GLASOVANJ

Pomen kratic in znakov

| + | sprejeto |
| --- | --- |
| - | zavrnjeno |
| ↓ | brezpredmetno |
| U | umaknjeno |
| PG (..., ..., ...) | poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| EG (..., ..., ...) | elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani) |
| po delih | glasovanje po delih |
| loč. | ločeno glasovanje |
| p.s. | predlog spremembe |
| SPS | sporazumni predlog spremembe |
| UD | ustrezni del |
| D | predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje |
| = | identični predlogi sprememb |
| § | odstavek |
| čl. | člen |
| u.i. | ker |
| PR | predlog resolucije |
| SPR | skupni predlog resolucije |
| TG | tajno glasovanje |

+

sprejeto

-

zavrnjeno

↓

brezpredmetno

U

umaknjeno

PG (..., ..., ...)

poimensko glasovanje (za, proti, vzdržani)

EG (..., ..., ...)

elektronsko glasovanje (za, proti, vzdržani)

po delih

glasovanje po delih

loč.

ločeno glasovanje

p.s.

predlog spremembe

SPS

sporazumni predlog spremembe

UD

ustrezni del

D

predlog spremembe, s katerim se predlaga črtanje

=

identični predlogi sprememb

§

odstavek

čl.

člen

u.i.

ker

PR

predlog resolucije

SPR

skupni predlog resolucije

TG

tajno glasovanje

1.   Sporazum o vinogradništvu med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike

Predlogi resolucij: B6-0489/2005, 0511/2005, 0514/2005, 0515/2005, 0516/2005 in 0517/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG – pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC-B6-0489/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0489/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0511/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0514/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0515/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0516/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0517/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG – pripombe

Skupni predlog resolucije RC-B6-0489/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucij političnih skupin

B6-0489/2005

PPE-DE

↓

B6-0511/2005

PSE

↓

B6-0514/2005

ALDE

↓

B6-0515/2005

Verts/ALE

↓

B6-0516/2005

UEN

↓

B6-0517/2005

GUE/NGL

↓

2.   Nafta

Predlogi resolucij: B6-0481/2005, 0482/2005, 0491/2005, 0499/2005, 0506/2005 in 0509/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC-B6-0481/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 8 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| po § 9 | 1 | PSE | | - | |
| § 10 | § | originalno besedilo | loč. | + | spremenjen z ustnim predlogom spremembe |
| § 15, alinea 6 | § | originalno besedilo | loč. | + | spremenjen z ustnim predlogom spremembe |
| § 15, po alinei 7 | 2 | PSE | | + | |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0481/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0482/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0491/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0499/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0506/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0509/2005 | | PSE | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Skupni predlog resolucije RC-B6-0481/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 8

§

originalno besedilo

loč.

+

po § 9

1

PSE

-

§ 10

§

originalno besedilo

loč.

+

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

§ 15, alinea 6

§

originalno besedilo

loč.

+

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

§ 15, po alinei 7

2

PSE

+

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucij političnih skupin

B6-0481/2005

ALDE

↓

B6-0482/2005

Verts/ALE

↓

B6-0491/2005

UEN

↓

B6-0499/2005

GUE/NGL

↓

B6-0506/2005

PPE-DE

↓

B6-0509/2005

PSE

↓

Ga. Sophia IN 'T VELD in g. PRODI sta prav tako med podpisniki skupne resolucije v imenu skupine ALDE.

Zahteve za ločeno glasovanje

PSE : §§ 8 in 10

Verts/ALE: § 15, alinea 6

Razno

G. Goebbels je v imenu skupine PSE podal predlog spremembe k § 10:

poziva Komisijo, naj ohrani nadzor nad „hedge“ skladi
  in preuči načine, prek katerih bi lahko povečana preglednost pripomogla k bolj stabilnim naftnim trgom.

G. Tumes je v imenu skupine Verts ALE podal ustni predlog spremembe k alinei 6 § 15:

| „– | podata predloge
  avtomobilskim proizvajalcem, naj razvijajo čistejša in varčnejša vozila,“ |
| --- | --- |

„–

podata predloge
  avtomobilskim proizvajalcem, naj razvijajo čistejša in varčnejša vozila,“

3.   Reforma Združenih narodov in Razvojni cilji tisočletja

Predlogi resolucij: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 in 0510/2005

Predlogi resolucij: B6-0483/2005, 0492/2005, 0493/2205, 0501/2005, 0507/2005 in 0510/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC-B6-0483/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 3 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po § 5 | 3 | PSE | | - | |
| po § 7 | 4 | PPE-DE | | + | |
| § 19 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/PG | + | 423, 93, 27 |
| § 20 | § | originalno besedilo | | + | spremenjen z ustnim predlogom spremembe |
| § 21 | § | originalno besedilo | PG | + | 455, 48, 45 |
| po § 21 | 5 | PSE | | R | |
| u. i. B | 1 | PSE | PG | - | 232, 303, 13 |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0483/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0492/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0493/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0501/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0507/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0510/2005 | | PSE | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Skupni predlog resolucije RC-B6-0483/2005

Skupni predlog resolucije RC-B6-0483/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 3

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

po § 5

3

PSE

-

po § 7

4

PPE-DE

+

§ 19

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2/PG

+

423, 93, 27

§ 20

§

originalno besedilo

originalno besedilo

+

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

§ 21

§

originalno besedilo

originalno besedilo

PG

+

455, 48, 45

po § 21

5

PSE

R

u. i. B

1

PSE

PG

-

232, 303, 13

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucij političnih skupin

Predlogi resolucij političnih skupin

B6-0483/2005

Verts/ALE

↓

B6-0492/2005

UEN

↓

B6-0493/2005

PPE-DE

↓

B6-0501/2005

GUE/NGL

↓

B6-0507/2005

ALDE

↓

B6-0510/2005

PSE

↓

Predlog spremembe 2 je bil razveljavljen.

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM: § 21

PPE-DE: § 19 - 2. del, p.s. 1

Zahteve za glasovanje po delih

Zahteve za glasovanje po delih

§ 3

§ 3

1. del:„pozdravlja priznanje ... takšnih zločinov“

1. del:

2. del:„nadalje poudarja ... katerega koli od teh kaznivih dejanj“

2. del:

PPE-DE, PSE

§ 19

§ 19

1. del:„obžaluje ... Varnostnega sveta;'“

1. del:

2. del:„ponavlja ... pogoji za to“

2. del:

Razno

Razno

G. Lambsdorff je v imenu skupine ALDE podal predlog spremembe k § 20:

| 20. | podpira in pozdravlja novo zavezo OZN glede sklada za demokracijo kot pomembnega sredstva za spodbujanje demokracije po svetu ter poziva Komisijo in države članice, naj mu namenita polno politično in finančno podporo;
  ponovno poudarja svoje prepričanje, da mora OZN sama občutni okrepiti demokratičnost znotraj svojih struktur in zato izpostavlja svoj poziv k zboru demokracij znotraj Generalne skupščine OZN; |
| --- | --- |

20.

20.

podpira in pozdravlja novo zavezo OZN glede sklada za demokracijo kot pomembnega sredstva za spodbujanje demokracije po svetu ter poziva Komisijo in države članice, naj mu namenita polno politično in finančno podporo;
  ponovno poudarja svoje prepričanje, da mora OZN sama občutni okrepiti demokratičnost znotraj svojih struktur in zato izpostavlja svoj poziv k zboru demokracij znotraj Generalne skupščine OZN;

ponovno poudarja svoje prepričanje, da mora OZN sama občutni okrepiti demokratičnost znotraj svojih struktur in zato izpostavlja svoj poziv k zboru demokracij znotraj Generalne skupščine OZN;

4.   Belorusija

Predlogi resolucij: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 in 0508/2005

Predlogi resolucij: B6-0486/2005, 0488/2005, 0490/2005, 0494/2005, 0497/2005, 0503/2005 in 0508/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog skupne resolucije RC-B6-0486/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN) |
| § 12 | 1 | Verts/ALE | | + | glej spodaj |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0486/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0488/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0490/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0494/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0497/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0503/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0508/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Predlog skupne resolucije RC-B6-0486/2005

Predlog skupne resolucije RC-B6-0486/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

§ 12

1

Verts/ALE

+

glej spodaj

glej spodaj

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucij političnih skupin

Predlogi resolucij političnih skupin

B6-0486/2005

ALDE

↓

B6-0488/2005

PPE-DE

↓

B6-0490/2005

PSE

↓

B6-0494/2005

IND/DEM

↓

B6-0497/2005

UEN

↓

B6-0503/2005

GUE/NGL

↓

B6-0508/2005

Verts/ALE

↓

Besede „evropskega sosedskega programa“ v p.s. 1 se nadomestijo z besedami „evropske sosedske politike“.

5.   Strateško partnerstvo EU-Indija

Poročilo: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

Poročilo: Emilio MENÉNDEZ DEL VALLE (A6-0256/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 12 | PSE | | U | |
| po § 2 | 1 | PPE-DE | | + | |
| § 4 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po § 5 | 7 | PPE-DE | | + | |
| 8 | PPE-DE | | + | |
| § 10 | § | originalno besedilo | | + | spremenjen z ustnim predlogom spremembe |
| 18 | Verts/ALE | | ↓ | |
| § 11 | 13 | PSE | | + | |
| po § 11 | 14 | PSE | | + | |
| § 13 | 15 | PSE | | + | |
| § 14 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 17 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/PG | + | 483, 48, 19


  spremenjen z ustnim predlogom spremembe |
| po § 17 | 16 | PSE | | + | |
| § 31 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | originalno besedilo | loč. | ↓ | |
| § 37 | 19D | Verts/ALE | | - | |
| § 40 | 3 | PPE-DE | | + | |
| po § 43 | 4 | PPE-DE | | + | |
| 5 | PPE-DE | EG | - | 114, 403, 22 |
| § 58 | 20 | Verts/ALE | po delih | | |
| originalno besedilo | + | |
| dodatek | + | spremenjen z ustnim predlogom spremembe |
| § | originalno besedilo | loč. | ↓ | |
| § 64 | 21 | Verts/ALE | | - | |
| po § 64 | 22 | Verts/ALE | | + | |
| po § 72 | 9 | IND/DEM | | - | |
| § 74 | 17D | PSE | EG | + | 482, 36, 14 |
| § 82 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 84 | 6 | PPE-DE | | + | |
| po navedbi sklicevanja 4 | 10 | PSE | | + | |
| 11 | PSE | | + | |
| u. i. H | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

§ 2

12

PSE

U

po § 2

1

PPE-DE

+

§ 4

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

po § 5

7

PPE-DE

+

8

PPE-DE

+

§ 10

§

originalno besedilo

originalno besedilo

+

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

18

Verts/ALE

↓

§ 11

13

PSE

+

po § 11

14

PSE

+

§ 13

15

PSE

+

§ 14

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 17

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2/PG

+

483, 48, 19

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

po § 17

16

PSE

+

§ 31

2

PPE-DE

+

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

↓

§ 37

19D

Verts/ALE

-

§ 40

3

PPE-DE

+

po § 43

4

PPE-DE

+

5

PPE-DE

EG

-

114, 403, 22

§ 58

20

Verts/ALE

po delih

originalno besedilo

+

dodatek

+

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

spremenjen z ustnim predlogom spremembe

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

↓

§ 64

21

Verts/ALE

-

po § 64

22

Verts/ALE

+

po § 72

9

IND/DEM

-

§ 74

17D

PSE

EG

+

482, 36, 14

§ 82

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 84

6

PPE-DE

+

po navedbi sklicevanja 4

10

PSE

+

11

PSE

+

u. i. H

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

+

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM: § 17, 2. del

Zahteve za ločeno glasovanje

Zahteve za ločeno glasovanje

IND/DEM: u. i. H

VertsALE: § 58

Zahteve za glasovanje po delih

Zahteve za glasovanje po delih

IND/DEM:

§ 4

§ 4

1. del:„posebno pozdravlja ... med EU in Indijo“

1. del:

2. del:„ki odnosom med ... ZDA in Kanado“

2. del:

§ 14

§ 14

1. del: celotno besedilo brez besed „vendar tudi potrebo po multipolarnem svetu“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

§ 17

§ 17

1. del:„meni, da morajo, glede na ... prednosti, ki jih ima EU“

1. del:

2. del:„vključno z ... nove Evropske ustave“

2. del:

§ 82

§ 82

1. del: celotno besedilo brez besede „in Izraelom“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

Verts/ALE

p.s. 20

p.s. 20

1. del:„poziva ... na tem področju“

1. del:

2. del:„prav tako poziva ... obnovljivih virov energije“ (ustni predlog spremembe)

2. del:

Razno

Razno

Poročevalec je podal ustna predloga sprememb k:

–   § 10

§ 10

| „10. | poziva Komisijo in Svet, da se z indijsko vlado nujno sodelujeta za izboljšanje položaja neprivilegiranih skupin prebivalstva, zlasti žensk, otrok in zapostavljenih skupin, kot so Daliti in Adivasiji
  , in zahteva, da bodoče dejavnosti aktivno prispevajo k koncu diskriminacije na podlagi spola ali kaste;
  “ |
| --- | --- |

„10.

poziva Komisijo in Svet, da se z indijsko vlado nujno sodelujeta za izboljšanje položaja neprivilegiranih skupin prebivalstva, zlasti žensk, otrok in zapostavljenih skupin, kot so Daliti in Adivasiji
  , in zahteva, da bodoče dejavnosti aktivno prispevajo k koncu diskriminacije na podlagi spola ali kaste;
  “

–   § 17

§ 17

2. del

„ki
  bi ga lahko vseboval začetek
  veljavnosti Evropske ustave“

–   s. 20

s. 20

| „20. | poziva države članice, ki imajo možnost sodelovati na področju civilne uporabe jedrske energije, naj pozorno obravnavajo zelo velike in naraščajoče energetske potrebe Indije in odločajo o možnosti okrepljenega sodelovanja s to državo na tem področju;
  prav tako poziva Komisijo, države članice in Indijo, da povečajo sodelovanje na področju obnovljivih virov energije;
  “ |
| --- | --- |

„20.

poziva države članice, ki imajo možnost sodelovati na področju civilne uporabe jedrske energije, naj pozorno obravnavajo zelo velike in naraščajoče energetske potrebe Indije in odločajo o možnosti okrepljenega sodelovanja s to državo na tem področju;
  prav tako poziva Komisijo, države članice in Indijo, da povečajo sodelovanje na področju obnovljivih virov energije;
  “

6.   Vloga obnovljivih virov energije v EU in predlogi konkretnih ukrepov

Poročilo: Claude TURMES (A6-0227/2005)

Poročilo: Claude TURMES (A6-0227/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 2 | 25 | PPE-DE | EG | - | 254, 288, 11 |
| po § 3 | 32 | PPE-DE, ALDE | PG | + | 282, 247, 28 |
| 38 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 6 | 18=
  26= | Verts/ALE, PSE, ALDE
  GUE/NGL, PPE-DE, ALDE | | + | |
| po § 9 | 7 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | PG | + | 550, 11, 2 |
| 5 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 6 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 10 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | 8 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 15 | 19 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EG | + | 316, 228, 6 |
| § | originalno besedilo | loč. | ↓ | |
| § 16 | § | originalno besedilo | - | | se vstavi za obstoječim § 62 |
| § 17 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 21 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po § 21 | 9 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 10 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 23 | 1 | PSE | | + | |
| 27 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 25 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EG | + | 320, 235, 13 |
| po § 25 | 42 | PPE-DE, ALDE | po delih/ PG | | |
| 1 | + | 496, 24, 14 |
| 2 | + | 315, 217, 20 |
| 43 | PPE-DE, ALDE | PG | + | 305, 241, 17 |
| § 26 | 34D | PPE-DE | | - | |
| § 29 | 39 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 30 | 28 | PPE-DE | EG | - | 244, 304, 8 |
| § 31 | 29 | PPE-DE | | - | |
| § 32 | § | - | | | se vstavi za § 42a (novo) |
| 20 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| § 33 | 30D | PPE-DE | | - | |
| § 38 | 35/rev | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 39 | 31D | PPE-DE | | - | |
| 21 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| po § 40 | 11 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 41 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 42, točka a) | 12 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| po § 42 | 13 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 45 | 14 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| § 46 | 22 | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | EG | + | 314, 238, 9 |
| po § 46 | 37 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 47 | 23D | Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL | | + | |
| § 48 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | + | 416, 139, 10 |
| § 51 | § | originalno besedilo | PG | + | 541, 11, 8 |
| po § 52 | 40 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 53 | § | originalno besedilo | PG | + | 538, 23, 4 |
| po § 55 | 36 | PPE-DE, ALDE | | + | |
| § 60 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 61 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| po § 61 | 41 | PPE-DE | | + | |
| § 62 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 63 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 65 | 24 | PSE | | + | |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| § 69 | 33 | PPE-DE | EG | - | 271, 285, 14 |
| § 70 | 15 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| po § 84 | 16 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| 17 | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| u. i. A | 2D | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| u. i. B | 3D | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| u. i. C | 4D | Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL | | + | |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

§ 2

25

PPE-DE

EG

-

254, 288, 11

po § 3

32

PPE-DE, ALDE

PG

+

282, 247, 28

38

PPE-DE, ALDE

+

§ 6

18=

26=

Verts/ALE, PSE, ALDE

GUE/NGL, PPE-DE, ALDE

+

po § 9

7

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

PG

+

550, 11, 2

5

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

6

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 10

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 13

8

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 15

19

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EG

+

316, 228, 6

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

↓

§ 16

§

originalno besedilo

originalno besedilo

-

se vstavi za obstoječim § 62

se vstavi za obstoječim § 62

§ 17

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 21

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

po § 21

9

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

10

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 23

1

PSE

+

27

PPE-DE, ALDE

+

§ 25

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

3/EG

+

320, 235, 13

po § 25

42

PPE-DE, ALDE

po delih/ PG

1

+

496, 24, 14

2

+

315, 217, 20

43

PPE-DE, ALDE

PG

+

305, 241, 17

§ 26

34D

PPE-DE

-

§ 29

39

PPE-DE, ALDE

+

§ 30

28

PPE-DE

EG

-

244, 304, 8

§ 31

29

PPE-DE

-

§ 32

§

-

se vstavi za § 42a (novo)

se vstavi za § 42a (novo)

20

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

§ 33

30D

PPE-DE

-

§ 38

35/rev

PPE-DE, ALDE

+

§ 39

31D

PPE-DE

-

21

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

po § 40

11

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 41

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 42, točka a)

12

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

po § 42

13

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 45

14

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

§ 46

22

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

EG

+

314, 238, 9

po § 46

37

PPE-DE, ALDE

+

§ 47

23D

Verts/ALE, PSE, ALDE, GUE/NGL

+

§ 48

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2/EG

+

416, 139, 10

§ 51

§

originalno besedilo

originalno besedilo

PG

+

541, 11, 8

po § 52

40

PPE-DE, ALDE

+

§ 53

§

originalno besedilo

originalno besedilo

PG

+

538, 23, 4

po § 55

36

PPE-DE, ALDE

+

§ 60

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 61

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

po § 61

41

PPE-DE

+

§ 62

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 63

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 65

24

PSE

+

§

originalno besedilo

originalno besedilo

↓

§ 69

33

PPE-DE

EG

-

271, 285, 14

§ 70

15

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

po § 84

16

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

17

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

u. i. A

2D

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

u. i. B

3D

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

u. i. C

4D

Verts/ALE, PSE, ALDE, PPE-DE, GUE/NGL

+

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

+

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

IND/DEM: § 53

PPE-DE: § 51, p.s. 7, 32, 42, 43

Zahteve za ločeno glasovanje

Zahteve za ločeno glasovanje

PPE-DE: §§ 61 in 63

Zahteve za glasovanje po delih

Zahteve za glasovanje po delih

IND/DEM

§ 41

§ 41

1. del:„opozarja na ogromen potencial ... najmanjših možnih stroških“

1. del:

2. del:„opozarja, da obstaja ... področju obnovljivih virov energije;“

2. del:

PSE

p.s. 42

p.s. 42

1. del:„poudarja, da v nasprotju s ... tako postale konkurenčne;“

1. del:

2. del:„v tem oziru opaža, da birokratski ... za dostop na trg“

2. del:

PPE-DE

§ 10

§ 10

1. del: celoten odstavek brez besede „obveznih“

1. del:

2. del:„obveznih“

2. del:

§ 17

§ 17

1. del: celoten odstavek brez besede „obvezne“

1. del:

2. del:„obvezne“

2. del:

§ 21

§ 21

1. del: celoten odstavek brez besede „izjemno“

1. del:

2. del:„izjemno“

2. del:

§ 25

§ 25

1. del:„poziva Komisijo, da ... Direktiva o gradbeništvu)“

1. del:

2. del:„razširi na vse komercialne ... obnovljivih virov energije“

2. del:

3. del:„in da pripravi predlog ... ogrevanja in hlajenja“

3. del:

§ 48

§ 48

1. del: celoten odstavek brez besede „obvezno“

1. del:

2. del:„obvezno“

2. del:

§ 60

§ 60

1. del: celotni odstavek brez besed „in uporabo“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

§ 62

§ 62

1. del:„se zaveda, da je s proizvodnjo ... pridobivati čisto energijo“

1. del:

2. del:„vseeno poudarja, da mora varnost ... EU ne bi povečal“

2. del:

Razno

Razno

Skupina Verts/ALE je predlagala naslednjo spremembo vrstnega reda odstavkov:

| — | § 16 se prestavi za obstoječi § 62 |
| --- | --- |

—

§ 16 se prestavi za obstoječi § 62

| — | § 32 se prestavi za novi § 42a |
| --- | --- |

—

§ 32 se prestavi za novi § 42a

7.   Razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v EU do leta 2010

Poročilo: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

Poročilo: Ari VATANEN (A6-0225/2005)

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG – pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| § 5 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po § 5 | 4 | PSE | EG | + | 313, 234, 5 |
| 9 | Verts/ALE | | - | |
| § 7 | § | originalno besedilo | PG | - | 211, 334, 9 |
| po § 11 | 5 | PSE | | + | |
| § 12 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 13 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2/EG | - | 247, 265, 15 |
| § 14 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| po § 14 | 3 | PSE | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 19 | 1/rev2 | ALDE | | - | |
| 6 | PSE | po delih/PG | | |
| 1 | + | 278, 255, 10 |
| 2 | - | 216, 307, 10 |
| § | originalno besedilo | | ↓ | |
| § 21 | 2 | ALDE | | + | |
| § 22 | 7/rev | PSE | PG | + | 284, 244, 6


  dodatek |
| § | originalno besedilo | loč. | ↓ | |
| § 25 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 26 | § | originalno besedilo | po delih | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| § 35 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 36, alinea 3 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| § 36, alinea 4 | § | originalno besedilo | loč. | + | |
| u. i. C | 8 | Verts/ALE | | - | |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 453, 69, 14 |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG – pripombe

§ 5

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

po § 5

4

PSE

EG

+

313, 234, 5

9

Verts/ALE

-

§ 7

§

originalno besedilo

originalno besedilo

PG

-

211, 334, 9

po § 11

5

PSE

+

§ 12

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 13

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2/EG

-

247, 265, 15

§ 14

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

po § 14

3

PSE

po delih

1

+

2

+

§ 19

1/rev2

ALDE

-

6

PSE

po delih/PG

1

+

278, 255, 10

2

-

216, 307, 10

§

originalno besedilo

originalno besedilo

↓

§ 21

2

ALDE

+

§ 22

7/rev

PSE

PG

+

284, 244, 6

dodatek

dodatek

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

↓

§ 25

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 26

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih

1

+

2

+

§ 35

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 36, alinea 3

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

§ 36, alinea 4

§

originalno besedilo

originalno besedilo

loč.

+

u. i. C

8

Verts/ALE

-

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

453, 69, 14

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: končno glasovanje

IND/DEM: § 7

PSE: p.s. 6 in 7

Zahteve za ločeno glasovanje

Zahteve za ločeno glasovanje

ALDE: § 7

Verts/ALE: §§ 7, 25 in 35

PPE-DE: §§ 7, 25 in 36, alinea 3 in alinea 4

Zahteve za glasovanje po delih

Zahteve za glasovanje po delih

PPE-DE

§ 5

§ 5

1. del:„poziva Komisijo, da razvije ... prometnih nesreč“

1. del:

2. del: („mrtvi kot“)

2. del:

§ 12

§ 12

1. del:„je prepričan, da lahko le ... prometni znaki)“

1. del:

2. del:„skupaj s spodbudami ... in trajnih rezultatov“

2. del:

§ 13

§ 13

1. del:„poziva Komisijo, države članice in ... stopnjo tveganja“

1. del:

2. del:„kot so vozniki ... mlajših od 25 let“

2. del:

§ 14

§ 14

1. del:„meni, da je zelo pomembno ... neuporaba varnostnih pasov“

1. del:

2. del:„poziva k hitri uvedbi evropskega ... vozniških spretnosti“

2. del:

§ 26

§ 26

1. del:„naroča Komisiji, da posveti večjo ... omrežja (TEN-T)“

1. del:

2. del:„predlaga osnovno usklajevanje ... informacijskimi sistemi“

2. del:

p.s. 3

p.s. 3

1. del:„izrecno podpira pobudo ... za omejevanje hitrosti“

1. del:

2. del:„poziva Komisijo, da ... zakonodajnim predlogom“

2. del:

PSE

p.s. 6

p.s. 6

1. del: celotno besedilo brez besed „omejitvami hitrosti“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

8.   Nepal

Predlogi resolucij: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 in 0530/2005

Predlogi resolucij: B6-0513/2005, 0519/2005, 0520/2005, 0523/2005, 0526/2005 in 0530/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG – pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC-B6-0513/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| § 10 | § | originalno besedilo | po delih/ PG | | |
| 1 | + | 86, 1, 0 |
| 2 | - | 42, 47, 1 |
| u. i. D | § | originalno besedilo | PG | - | 40, 47, 2 |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0513/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0519/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0520/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0523/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0526/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0530/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG – pripombe

Skupni predlog resolucije RC-B6-0513/2005

Skupni predlog resolucije RC-B6-0513/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

§ 10

§

originalno besedilo

originalno besedilo

po delih/ PG

1

+

86, 1, 0

2

-

42, 47, 1

u. i. D

§

originalno besedilo

originalno besedilo

PG

-

40, 47, 2

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucij političnih skupin

Predlogi resolucij političnih skupin

B6-0513/2005

PSE

↓

B6-0519/2005

UEN

↓

B6-0520/2005

Verts/ALE

↓

B6-0523/2005

GUE/NGL

↓

B6-0526/2005

PPE-DE

↓

B6-0530/2005

ALDE

↓

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE: u. i. D in § 10

Zahteve za glasovanje po delih

Zahteve za glasovanje po delih

PPE-DE

§ 10

§ 10

1. del: celotno besedilo brez besed „ter poziva nepalsko kraljevo vojsko, naj se ves čas vzdrži nasilnih dejanj“

1. del:

2. del: te besede

2. del:

9.   Tunizija

Predlogi resolucij: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 in 0532/2005

Predlogi resolucij: B6-0512/2005, 0522/2005, 0524/2005, 0525/2005, 0529/2005 in 0532/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC-B6-0512/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | | + | |
| Predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0512/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0522/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0524/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0525/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0529/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0532/2005 | | UEN | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Skupni predlog resolucije RC-B6-0512/2005

Skupni predlog resolucije RC-B6-0512/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

+

Predlogi resolucij političnih skupin

Predlogi resolucij političnih skupin

B6-0512/2005

PSE

↓

B6-0522/2005

Verts/ALE

↓

B6-0524/2005

GUE/NGL

↓

B6-0525/2005

PPE-DE

↓

B6-0529/2005

ALDE

↓

B6-0532/2005

UEN

↓

10.   Vojvodina

Predlogi resolucij: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 in 0534/2005

Predlogi resolucij: B6-0518/2005, 0521/2005, 0527/2005, 0528/2205, 0531/2005, 0533/2005 in 0534/2005

| Predmet | P.s. št. | Predlagatelj | PG itd. | Glasovanje | PG/EG - pripombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupni predlog resolucije RC-B6-0518/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN) |
| po § 5 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| u.i. E | | orig. besedilo | | + | spremenjeno z ustnim p.s. |
| Glasovanje: resolucija (kot celota) | PG | + | 88, 0, 2 |
| Predlogi resolucij političnih skupin |
| B6-0518/2005 | | IND/DEM | | ↓ | |
| B6-0521/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0527/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0528/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0531/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0533/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0534/2005 | | PSE | | ↓ | |

Predmet

P.s. št.

Predlagatelj

PG itd.

Glasovanje

PG/EG - pripombe

Skupni predlog resolucije RC-B6-0518/2005

Skupni predlog resolucije RC-B6-0518/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM, UEN)

po § 5

1

Verts/ALE

+

u.i. E

orig. besedilo

+

spremenjeno z ustnim p.s.

Glasovanje: resolucija (kot celota)

Glasovanje: resolucija (kot celota)

PG

+

88, 0, 2

Predlogi resolucij političnih skupin

Predlogi resolucij političnih skupin

B6-0518/2005

IND/DEM

↓

B6-0521/2005

Verts/ALE

↓

B6-0527/2005

PPE-DE

↓

B6-0528/2005

ALDE

↓

B6-0531/2005

GUE/NGL

↓

B6-0533/2005

UEN

↓

B6-0534/2005

PSE

↓

Zahteve za poimensko glasovanje

Zahteve za poimensko glasovanje

PPE-DE končno glasovanje

Divers:

Divers:

G. Becsey je podal ustni predlog spremembe k uvodni izjavi E:

| „E. | ker ni bil dosežen resničen napredek pri izboljšanju poslabševanja pogojev za nacionalne in etnične manjšine v Vojvodini, kar ogroža njihovo prihodnost v regiji, ali za olajšanje njihovega sodelovanja na področju izobraževanja ali njihove zastopanosti v javni upravi ter v pravosodnih oblasteh in policiji ali glede enakega obravnavanja pred sodišči in državnimi organi v skladu z načelom pravne države,“ |
| --- | --- |

„E.

ker ni bil dosežen resničen napredek pri izboljšanju poslabševanja pogojev za nacionalne in etnične manjšine v Vojvodini, kar ogroža njihovo prihodnost v regiji, ali za olajšanje njihovega sodelovanja na področju izobraževanja ali njihove zastopanosti v javni upravi ter v pravosodnih oblasteh in policiji ali glede enakega obravnavanja pred sodišči in državnimi organi v skladu z načelom pravne države,“

---

PRILOGA III

IZID POIMENSKEGA GLASOVANJA

1.   RC B6-0483/2005 — Reforma Zdrženih narodov

Odstavek 19/2

Za: 423

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Kristovskis, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 93

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Grossetête, Harbour, Nicholson, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Weisgerber, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Grech, Honeyball, Howitt, Hughes, McCarthy, Martin David, Morgan, Muscat, Segelström, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Vzdržan: 27

ALDE: Hall

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Louis, Pęk, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: De Veyrac, McMillan-Scott

Verts/ALE: Lagendijk, Lambert

Popravki glasovanja

Za

Rainer Wieland, Inger Segelström, Gérard Onesta, Antoine Duquesne

Proti

John Attard-Montalto, Christopher Beazley, Linda McAvan

2.   RC B6-0483/2005 — Reforma Zdrženih narodov

Odstavek 21

Za: 455

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Kaufmann, Musacchio, Portas

IND/DEM: Bonde

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 48

GUE/NGL: Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Ryan

Vzdržan: 45

GUE/NGL: Brie, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Wohlin

NI: Baco, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Harbour, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Purvis, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák

UEN: Krasts, Muscardini

Popravki glasovanja

Proti

Jens-Peter Bonde

3.   RC B6-0483/2005 — Reforma Zdrženih narodov

Predlog spremembe 1

Za: 232

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Gauzès, Hybášková, Millán Mon, Stubb

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 303

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Vzdržan: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Goudin, Wohlin

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Beazley, Ventre, Wijkman

PSE: Liberadzki

UEN: Muscardini

Popravki glasovanja

Proti

Jean-Paul Gauzès, Francisco José Millán Mon

4.   Poročilo Menéndez Del Valle A6-0256/2005

Odstavek 17/2

Za: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann, Morgantini

NI: Belohorská, Bobošíková, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Poli Bortone

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 48

GUE/NGL: Guerreiro, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Portas, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Deva, Strejček

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Libicki, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržan: 19

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Henin, Markov, Remek, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Graça Moura, McMillan-Scott

PSE: Castex

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Lambert, Romeva i Rueda

Popravki glasovanja

Za

Antonio Masip Hidalgo

Proti

Caroline Lucas

5.   Poročilo Turmes A6-0227/2005

Predlog spremembe 32

Za: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, van den Burg

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Schmidt

Proti: 247

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Hall, in 't Veld, Karim, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Mohácsi, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Higgins, Seeberg, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 28

ALDE: Bowles, Hennis-Plasschaert, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Belohorská, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ebner, Karas, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Stenzel, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

Popravki glasovanja

Za

Toine Manders, Rainer Wieland

Proti

Nicola Zingaretti, Frithjof Schmidt,

6.   Poročilo Turmes A6-0227/2005

Predlog spremembe 7

Za: 550

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 11

GUE/NGL: Morgantini, Toussas

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Farage, Nattrass, Wise, Železný

NI: Baco, Kilroy-Silk

Vzdržan: 2

IND/DEM: Coûteaux, Louis

Popravki glasovanja

Proti

Rainer Wieland

7.   Poročilo Turmes A6-0227/2005

Predlog spremembe 42/1

Za: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 24

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pieper, Piskorski, Reul, Roithová, Ulmer

PSE: D'Alema, Sakalas

Vzdržan: 14

GUE/NGL: Toussas

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

Popravki glasovanja

Za

Luisa Morgantini

8.   Poročilo Turmes A6-0227/2005

Predlog spremembe 42/2

Za: 315

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Beňová, Castex, Correia, De Vits, Falbr, Fernandes, Jöns, Pinior, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Buitenweg, Voggenhuber

Proti: 217

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Wise, Wohlin, Železný

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Konrad, Pálfi, Pieper, Reul, Roithová, Seeberg, Strejček, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 20

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo, Toussas

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Ventre

PSE: dos Santos

Popravki glasovanja

Vzdržan

Thomas Wise

9.   Poročilo Turmes A6-0227/2005

Predlog spremembe 43

Za: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Grabowska, Kuc, Kuhne

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Proti: 241

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Caspary, Hoppenstedt, Konrad, Pieper, Reul, Roithová

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 17

ALDE: Attwooll, Hall, Letta, Ludford, Resetarits

GUE/NGL: Guerreiro, Rizzo

NI: Baco, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Maat, Ventre

Popravki glasovanja

Proti

Georgios Toussas

10.   Poročilo Turmes A6-0227/2005

Odstavek 51

Za: 541

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beňová, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 11

IND/DEM: Bonde, Farage

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Jeggle, Konrad, van Nistelrooij, Pieper, Reul, Wuermeling

Vzdržan: 8

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

UEN: Krasts

Popravki glasovanja

Proti

Christofer Fjellner

11.   Poročilo Turmes A6-0227/2005

Odstavek 53

Za: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 23

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Vzdržan: 4

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Toussas

NI: Baco, Kozlík

12.   Poročilo Vatanen A6-0225/2005

Odstavek 7

Za: 211

ALDE: Cocilovo, Costa, Jäätteenmäki

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Ryszard, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Hatzidakis, Mavrommatis, Novak, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Voggenhuber

Proti: 334

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Gröner, Poignant

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Fotyga, Janowski, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Vzdržan: 9

IND/DEM: Bonde, Rogalski

NI: Baco, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Wijkman

UEN: Camre

Popravki glasovanja

Proti

Eva-Britt Svensson

13.   Poročilo Vatanen A6-0225/2005

Predlog spremembe 6/1

Za: 278

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Belohorská, Mussolini

PPE-DE: Brepoels, Hatzidakis, Mauro, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 255

ALDE: Chatzimarkakis, Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Chruszcz, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Goebbels, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Morgan, Pahor, Stihler, Titley, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržan: 10

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Wohlin

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gklavakis, Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

14.   Poročilo Vatanen A6-0225/2005

Predlog spremembe 6/2

Za: 216

ALDE: Cavada, Costa, Gibault, Jäätteenmäki, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská

PPE-DE: Brepoels, Gklavakis, Hatzidakis, Mavrommatis, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Proti: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Borghezio, Clark, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Glante, Goebbels, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, McAvan, Martin David, Morgan, Segelström, Stihler, Titley, Westlund, Whitehead

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Vzdržan: 10

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Wohlin

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Rivera

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Wijkman

15.   Poročilo Vatanen A6-0225/2005

Predlog spremembe 7

Za: 284

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Beazley, Belet, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Kallenbach, Onesta

Proti: 244

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Mohácsi, Mulder

IND/DEM: Batten, Belder, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zimmerling

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 6

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Železný

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: Bennahmias

Popravki glasovanja

Proti

Paul Rübig, Gérard Onesta

16.   Poročilo Vatanen A6-0225/2005

Resolucija

Za: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Sbarbati, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Chruszcz, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Caspary, Castiglione, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Staes

Proti: 69

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Dover, Duchoň, Elles, Fjellner, Harbour, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman

PSE: Goebbels

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Vzdržan: 14

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni, Železný

PPE-DE: Lulling, Zimmerling

PSE: Herczog, Wiersma

Verts/ALE: Bennahmias

17.   RC B6-0513/2005 — Nepal

Odstavek 10/1

Za: 86

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Proti: 1

IND/DEM: Bonde

18.   RC B6-0513/2005 — Nepal

Odstavek 10/2

Za: 42

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

IND/DEM: Bonde

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Proti: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Vzdržan: 1

IND/DEM: Piotrowski

19.   RC B6-0513/2005 — Nepal

Ker D

Za: 40

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Kohlíček, Meijer, Seppänen, Strož

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Proti: 47

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

Vzdržan: 2

IND/DEM: Bonde, Piotrowski

20.   RC B6-0518/2005 — Vojvodina

Resolucija

Za: 88

ALDE: Beaupuy, Geremek, Guardans Cambó, Lynne, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Brie, Meijer, Seppänen

IND/DEM: Belder, Bonde, Piotrowski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Becsey, Buzek, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Hatzidakis, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Mann Thomas, Mavrommatis, Mayer, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Schöpflin, Schwab, Sommer, Sonik, Šťastný, Sturdy, Sudre, Tannock, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Záborská, Zaleski, Zimmerling

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Casaca, De Keyser, De Vits, Ettl, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Hegyi, Kindermann, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Stihler, Tabajdi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Vzdržan: 2

GUE/NGL: Kohlíček, Strož

---

SPREJETA BESEDILA

P6_TA(2005)0360

Sporazum EU-ZDA o vinogradništvu

Resolucija Evropskega parlamenta o Sporazumu o vinogradništvu med EU in ZDA

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dvostranskega sporazuma o vinogradništvu, ki sta ga Evropska unija in Združene države Amerike podpisali 15. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dvostranskega sporazuma o vinogradništvu, ki sta ga Evropska unija in Združene države Amerike podpisali 15. septembra 2005,

| — | ob upoštevanju kmetijskega dela pogajanj, ki potekajo s Svetovno trgovinsko organizacijo (STO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kmetijskega dela pogajanj, ki potekajo s Svetovno trgovinsko organizacijo (STO),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1),

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo z dne 26. maja 2005 (2), po katerem je Komisija v okviru mednarodnih sporazumov, vključno s trgovinskimi sporazumi, dolžna Parlament jasno in pravočasno obveščati tako o pripravah sporazumov kot o poteku in zaključku mednarodnih pogajanj, kar velja za osnutke pogajalskih smernic, sprejete pogajalske direktive, izvedbo kasnejših pogajanj in njihov zaključek, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo z dne 26. maja 2005 (2), po katerem je Komisija v okviru mednarodnih sporazumov, vključno s trgovinskimi sporazumi, dolžna Parlament jasno in pravočasno obveščati tako o pripravah sporazumov kot o poteku in zaključku mednarodnih pogajanj, kar velja za osnutke pogajalskih smernic, sprejete pogajalske direktive, izvedbo kasnejših pogajanj in njihov zaključek,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so politični in gospodarski odnosi temeljni kamen odnosov med Evropsko unijo in ZDA, njihov obseg pa se neprestano veča, |
| --- | --- |

A.

ker so politični in gospodarski odnosi temeljni kamen odnosov med Evropsko unijo in ZDA, njihov obseg pa se neprestano veča,

| B. | ker je vsebina tega prvega sporazuma med Evropsko unijo in ZDA, sprejetega po dvajsetih letih neuspešnih pogajanj, precej skromna in vprašanja v zvezi z dvostransko trgovino z vinom, ki bodo predmet druge faze sporazumov, obravnava nezadovoljivo, |
| --- | --- |

B.

ker je vsebina tega prvega sporazuma med Evropsko unijo in ZDA, sprejetega po dvajsetih letih neuspešnih pogajanj, precej skromna in vprašanja v zvezi z dvostransko trgovino z vinom, ki bodo predmet druge faze sporazumov, obravnava nezadovoljivo,

| C. | ker dvostranski sporazum še čaka na postopek ratifikacije, zlasti v ameriškem kongresu, |
| --- | --- |

C.

ker dvostranski sporazum še čaka na postopek ratifikacije, zlasti v ameriškem kongresu,

| D. | ker moramo upoštevati negativne posledice, ki jih lahko ima neomejeno vzajemno priznavanje enoloških postopkov za evropske pridelovalce vina, |
| --- | --- |

D.

ker moramo upoštevati negativne posledice, ki jih lahko ima neomejeno vzajemno priznavanje enoloških postopkov za evropske pridelovalce vina,

| E. | ker si tretje države nezakonito prilaščajo geografske označbe porekla Evropske unije, kar predstavlja kršitev pravic intelektualne lastnine in povzroča gospodarsko škodo zakonitim imetnikom geografskih označb zaradi izgubljanja tržnega deleža, |
| --- | --- |

E.

ker si tretje države nezakonito prilaščajo geografske označbe porekla Evropske unije, kar predstavlja kršitev pravic intelektualne lastnine in povzroča gospodarsko škodo zakonitim imetnikom geografskih označb zaradi izgubljanja tržnega deleža,

| F. | ker je pravni okvir geografskih označb pomemben element politike Skupnosti, saj priznava pomen večfunkcionalnega kmetijstva in socialni in okoljski vpliv pridelave vina v hribovitih predelih in slabše razvitih območjih, |
| --- | --- |

F.

ker je pravni okvir geografskih označb pomemben element politike Skupnosti, saj priznava pomen večfunkcionalnega kmetijstva in socialni in okoljski vpliv pridelave vina v hribovitih predelih in slabše razvitih območjih,

| G. | ker se zelo pogosto dogaja, da lažne geografske označbe porekla povzročajo hudo konkurenco pravim označbam; ker ZDA ne upoštevajo vin z zaščiteno geografsko označbo porekla in jih na domačem trgu obravnavajo samo kot pol-generične izdelke, |
| --- | --- |

G.

ker se zelo pogosto dogaja, da lažne geografske označbe porekla povzročajo hudo konkurenco pravim označbam; ker ZDA ne upoštevajo vin z zaščiteno geografsko označbo porekla in jih na domačem trgu obravnavajo samo kot pol-generične izdelke,

| H. | ker evropski vinski sektor predstavlja pomemben vir delovnih mest in dohodka za male družinske kmetije in mala vinska podjetja; ker temelji na teritorialnem pristopu evropske politike s področja vinogradništva, |
| --- | --- |

H.

ker evropski vinski sektor predstavlja pomemben vir delovnih mest in dohodka za male družinske kmetije in mala vinska podjetja; ker temelji na teritorialnem pristopu evropske politike s področja vinogradništva,

| I. | ob upoštevanju odmika od pristopa, ki je predhodno veljal pri dvostranskih sporazumih, in tudi od zamisli o mednarodnem standardu za vino in predelavo vinske trte, predlaganega s strani Mednarodnega urada za vinsko trto in vino (O.I.V), |
| --- | --- |

I.

ob upoštevanju odmika od pristopa, ki je predhodno veljal pri dvostranskih sporazumih, in tudi od zamisli o mednarodnem standardu za vino in predelavo vinske trte, predlaganega s strani Mednarodnega urada za vinsko trto in vino (O.I.V),

| J. | ker je večina vin, ki se ponašajo z geografsko označbo porekla, plod uporabe tradicionalnih načinov pridelave, ki so dragi in sledijo predpisom o kakovosti in ker jih je nemogoče primerjati z industrijsko pridelavo, uporabljeno pri ameriških vinih, ki se pojavljajo ob boku vin, označenih z evropskimi geografskimi označbami porekla, |
| --- | --- |

J.

ker je večina vin, ki se ponašajo z geografsko označbo porekla, plod uporabe tradicionalnih načinov pridelave, ki so dragi in sledijo predpisom o kakovosti in ker jih je nemogoče primerjati z industrijsko pridelavo, uporabljeno pri ameriških vinih, ki se pojavljajo ob boku vin, označenih z evropskimi geografskimi označbami porekla,

| K. | ker bi ta sporazum predstavljal precedenčen primer glede obravnave po načelu največjih ugodnosti STO, |
| --- | --- |

K.

ker bi ta sporazum predstavljal precedenčen primer glede obravnave po načelu največjih ugodnosti STO,

| L. | ob upoštevanju neugodnega položaja, v katerem so se znašla posebna vina na evropskem vinskem trgu zaradi opredelitve pojma „vino“; |
| --- | --- |

L.

ob upoštevanju neugodnega položaja, v katerem so se znašla posebna vina na evropskem vinskem trgu zaradi opredelitve pojma „vino“;

| 1. | ugotavlja, da je dvostranski sporazum, dosežen po 20 letih pogajanj, potreben, če naj prispeva k zagotavljanju izvoza v ZDA, ki predstavlja najpomembnejše tržišče za evropske vinogradnike, če vzpostavlja ozračje zaupanja in zagotavlja nemoteno trgovinsko menjavo; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je dvostranski sporazum, dosežen po 20 letih pogajanj, potreben, če naj prispeva k zagotavljanju izvoza v ZDA, ki predstavlja najpomembnejše tržišče za evropske vinogradnike, če vzpostavlja ozračje zaupanja in zagotavlja nemoteno trgovinsko menjavo;

| 2. | se zaveda potrebe po dvostranskem sporazumu o vinogradništvu med Evropsko unijo in ZDA in izraža upanje, da bo naslednja faza pogajanj prinesla zadovoljive rezultate za tradicionalno pridelavo, družinsko vinogradništvo in kakovost naših vin; poudarja, da sporazum, četudi nezadosten in ne povsem ustrezen, vseeno predstavlja prvi korak na poti mednarodnega priznavanja tradicionalnih zaščitenih oznak Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

se zaveda potrebe po dvostranskem sporazumu o vinogradništvu med Evropsko unijo in ZDA in izraža upanje, da bo naslednja faza pogajanj prinesla zadovoljive rezultate za tradicionalno pridelavo, družinsko vinogradništvo in kakovost naših vin; poudarja, da sporazum, četudi nezadosten in ne povsem ustrezen, vseeno predstavlja prvi korak na poti mednarodnega priznavanja tradicionalnih zaščitenih oznak Evropske unije;

| 3. | kritizira delovanje Komisije, ki je dvostranski dogovor z ZDA sklenila, ne da bi o tem pravočasno obvestila Parlament, ki zaradi tega ni mogel izraziti svojega stališča in Komisija ni mogla upoštevati njegove mnenja, kot sicer določa točka 19 okvirnega sporazuma; |
| --- | --- |

3.

kritizira delovanje Komisije, ki je dvostranski dogovor z ZDA sklenila, ne da bi o tem pravočasno obvestila Parlament, ki zaradi tega ni mogel izraziti svojega stališča in Komisija ni mogla upoštevati njegove mnenja, kot sicer določa točka 19 okvirnega sporazuma;

| 4. | opozarja na posledice, ki bi jih novi sporazum lahko imel na politiko Evropske unije na področju trgovine z vinom in možne posledice za tradicionalne načine pridelave, na katere stavi politika Skupnosti za priznavanje kakovosti; |
| --- | --- |

4.

opozarja na posledice, ki bi jih novi sporazum lahko imel na politiko Evropske unije na področju trgovine z vinom in možne posledice za tradicionalne načine pridelave, na katere stavi politika Skupnosti za priznavanje kakovosti;

| 5. | obžaluje dejstvo, da bo sporazum bistveno oslabil položaj Evropske unije v pogajanjih o kmetijstvu v okviru STO, saj izpodkopava teritorialni in v kakovost usmerjeni pristop, ki se izvaja v precejšnjem delu vinogradniškega sektorja; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da bo sporazum bistveno oslabil položaj Evropske unije v pogajanjih o kmetijstvu v okviru STO, saj izpodkopava teritorialni in v kakovost usmerjeni pristop, ki se izvaja v precejšnjem delu vinogradniškega sektorja;

| 6. | poziva Komisijo, da okrepljena nadaljnja pogajanja z ZDA in drugimi državami partnericami STO za vzpostavitev registra mednarodno priznanih geografskih označb porekla, opredeli kot prednostno nalogo v večstranskih kmetijskih pogajanjih; nadalje Komisijo poziva, da v okviru priprav na drugo fazo pogajanj oblikuje skupni odbor za vinogradništvo in jasno določi načine pridelave vina, izdajanje certifikatov in uporabo tradicionalnih izrazov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, da okrepljena nadaljnja pogajanja z ZDA in drugimi državami partnericami STO za vzpostavitev registra mednarodno priznanih geografskih označb porekla, opredeli kot prednostno nalogo v večstranskih kmetijskih pogajanjih; nadalje Komisijo poziva, da v okviru priprav na drugo fazo pogajanj oblikuje skupni odbor za vinogradništvo in jasno določi načine pridelave vina, izdajanje certifikatov in uporabo tradicionalnih izrazov;

| 7. | poziva Komisijo, da čim prej pripravi naslednjo fazo pogajanj, predvideno s sporazumom z ZDA, še zlasti za dosego priznavanja sedemnajstih geografskih označb porekla iz priloge II, s čimer bi se ameriške oblasti morale obvezati, da na domačem trgu v najkrajšem možnem času ustrezno uveljavijo zaščito vseh evropskih geografskih označb porekla; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, da čim prej pripravi naslednjo fazo pogajanj, predvideno s sporazumom z ZDA, še zlasti za dosego priznavanja sedemnajstih geografskih označb porekla iz priloge II, s čimer bi se ameriške oblasti morale obvezati, da na domačem trgu v najkrajšem možnem času ustrezno uveljavijo zaščito vseh evropskih geografskih označb porekla;

| 8. | meni, da je najpozneje v roku dveh let treba doseči podpis dokončnega kompromisa, predvidenega v dvostranskem sporazumu, da bi enkrat za vselej prekinili s prakso ZDA, da nezakonito uporabljajo geografske označbe porekla, zaščitene z zakonodajo Skupnosti, zlasti ker te označbe za evropsko vinogradništvo predstavljajo dodatno vrednost; |
| --- | --- |

8.

meni, da je najpozneje v roku dveh let treba doseči podpis dokončnega kompromisa, predvidenega v dvostranskem sporazumu, da bi enkrat za vselej prekinili s prakso ZDA, da nezakonito uporabljajo geografske označbe porekla, zaščitene z zakonodajo Skupnosti, zlasti ker te označbe za evropsko vinogradništvo predstavljajo dodatno vrednost;

| 9. | poziva k pripravi posebnega pozitivnega seznama dovoljenih enoloških praks pri trgovanju s tretjimi državami; ki naj bo pripravljen v okviru O.I.V. s ciljem izvedbe predhodnih ocen bodočih novih dovoljenj; |
| --- | --- |

9.

poziva k pripravi posebnega pozitivnega seznama dovoljenih enoloških praks pri trgovanju s tretjimi državami; ki naj bo pripravljen v okviru O.I.V. s ciljem izvedbe predhodnih ocen bodočih novih dovoljenj;

| 10. | izrecno prosi Komisijo, da nemudoma spodbudi pogajanja na mednarodni ravni o zavezujoči opredelitvi vin, ki bo zaustavila razvoj nekaterih enoloških praks, z namenom zaščite vloženih prizadevanj za ohranjanje kakovosti v EU, da pridelovalci Skupnosti niso podvrženi škodljivi nelojalni konkurenci in se prepreči neravnovesje na trgu; |
| --- | --- |

10.

izrecno prosi Komisijo, da nemudoma spodbudi pogajanja na mednarodni ravni o zavezujoči opredelitvi vin, ki bo zaustavila razvoj nekaterih enoloških praks, z namenom zaščite vloženih prizadevanj za ohranjanje kakovosti v EU, da pridelovalci Skupnosti niso podvrženi škodljivi nelojalni konkurenci in se prepreči neravnovesje na trgu;

| 11. | priznava, da je za nadaljnja pogajanja v vinogradniškem sektorju potrebno oblikovanje okvira, zlasti zaradi predvidene reforme skupne ureditve trga za vino, ki je napovedana za 2006; |
| --- | --- |

11.

priznava, da je za nadaljnja pogajanja v vinogradniškem sektorju potrebno oblikovanje okvira, zlasti zaradi predvidene reforme skupne ureditve trga za vino, ki je napovedana za 2006;

| 12. | ocenjuje, da je v okviru naslednje reforme skupne organizacije trga neobhodno potrebno spodbujati ukrepe Skupnosti za izboljšanje in spodbujanje kakovosti proizvodov Skupnosti, z namenom soočiti se s povečano konkurenco tretjih držav; |
| --- | --- |

12.

ocenjuje, da je v okviru naslednje reforme skupne organizacije trga neobhodno potrebno spodbujati ukrepe Skupnosti za izboljšanje in spodbujanje kakovosti proizvodov Skupnosti, z namenom soočiti se s povečano konkurenco tretjih držav;

| 13. | meni, da bi bilo koristno zaprositi za pravno mnenje o združljivosti tega dvostranskega sporazuma z zakonodajo Skupnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo koristno zaprositi za pravno mnenje o združljivosti tega dvostranskega sporazuma z zakonodajo Skupnosti;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic ter kongresu Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic ter kongresu Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13).

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0194.

P6_TA(2005)0361

Nafta

Resolucija Evropskega parlamenta o odvisnosti od nafte

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| 1. | z zaskrbljenostjo opaža nedavno vztrajno naraščanje cen surove nafte in učinek le-tega na konkurenčnost poslovnega sektorja in splošno gospodarsko stanje prebivalstva ter da negativno vpliva na stopnjo rasti in na ta način preprečuje doseganje lizbonskih ciljev; |
| --- | --- |

1.

z zaskrbljenostjo opaža nedavno vztrajno naraščanje cen surove nafte in učinek le-tega na konkurenčnost poslovnega sektorja in splošno gospodarsko stanje prebivalstva ter da negativno vpliva na stopnjo rasti in na ta način preprečuje doseganje lizbonskih ciljev;

| 2. | meni, da je evropska odvisnost od nafte in uvoza nafte zelo zaskrbljujoča; meni, da bi morala Evropa za zagotavljanje energije poiskati druge energetske vire in izvore oskrbovanja ter okrepiti strategijo spodbujanja ukrepov za ohranjanje energije in decentraliziranih obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

2.

meni, da je evropska odvisnost od nafte in uvoza nafte zelo zaskrbljujoča; meni, da bi morala Evropa za zagotavljanje energije poiskati druge energetske vire in izvore oskrbovanja ter okrepiti strategijo spodbujanja ukrepov za ohranjanje energije in decentraliziranih obnovljivih virov energije;

| 3. | zahteva celostno in usklajeno globalno strategijo, ki bi v luči zelo visoke porabe nafte v Združenih državah in naraščajoče porabe v nastajajočih gospodarskih silah, kot sta na primer Kitajska in Indija, spodbujala varčevanje z energijo, učinkovitost in uporabo alternativnih energetskih virov; poziva EU, naj hitro poda pobudo za vrhunsko srečanje večjih držav potrošnic in proizvajalk nafte na svetovni ravni; |
| --- | --- |

3.

zahteva celostno in usklajeno globalno strategijo, ki bi v luči zelo visoke porabe nafte v Združenih državah in naraščajoče porabe v nastajajočih gospodarskih silah, kot sta na primer Kitajska in Indija, spodbujala varčevanje z energijo, učinkovitost in uporabo alternativnih energetskih virov; poziva EU, naj hitro poda pobudo za vrhunsko srečanje večjih držav potrošnic in proizvajalk nafte na svetovni ravni;

| 4. | poziva Komisijo, naj v pomoč državam v razvoju in nastajajočim gospodarstvom v svojo politiko razvojnega sodelovanja vključi klavzulo o trajnostnih energetskih virih, da bi tako zmanjšali odvisnost teh držav od uvoza fosilnih goriv in pripomogli k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja; prav tako poziva EU, naj s spodbujanjem prenosa novih tehnologij varčevanja z energijo in obnovljivih virov doseže pravo ravnotežje med svojimi energetskimi potrebami in okoljevarstvenimi zahtevami; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v pomoč državam v razvoju in nastajajočim gospodarstvom v svojo politiko razvojnega sodelovanja vključi klavzulo o trajnostnih energetskih virih, da bi tako zmanjšali odvisnost teh držav od uvoza fosilnih goriv in pripomogli k uresničitvi razvojnih ciljev tisočletja; prav tako poziva EU, naj s spodbujanjem prenosa novih tehnologij varčevanja z energijo in obnovljivih virov doseže pravo ravnotežje med svojimi energetskimi potrebami in okoljevarstvenimi zahtevami;

| 5. | poudarja geostrateške vidike naše odvisnosti od uvožene energije; poziva k okrepljenemu dialogu z vsemi evropskimi energetskimi partnerji, da bi tako zagotovili varno oskrbo, pregleden trg in nove naložbe; opozarja, da ponuja evropska sosedska politika možnosti za dosego obširnega sporazuma glede tega vprašanja s številnimi državami; |
| --- | --- |

5.

poudarja geostrateške vidike naše odvisnosti od uvožene energije; poziva k okrepljenemu dialogu z vsemi evropskimi energetskimi partnerji, da bi tako zagotovili varno oskrbo, pregleden trg in nove naložbe; opozarja, da ponuja evropska sosedska politika možnosti za dosego obširnega sporazuma glede tega vprašanja s številnimi državami;

| 6. | meni, da je najboljši odgovor na višje cene nafte prehod na alternativne vire energije, in poudarja pomen prizadevanj za zmanjševanje energetske intenzivnosti z uporabo manj energije za dosego enako velike gospodarske proizvodnje (omeni stopnjo zniževanja porabe v Evropi od 1970-tih naprej); |
| --- | --- |

6.

meni, da je najboljši odgovor na višje cene nafte prehod na alternativne vire energije, in poudarja pomen prizadevanj za zmanjševanje energetske intenzivnosti z uporabo manj energije za dosego enako velike gospodarske proizvodnje (omeni stopnjo zniževanja porabe v Evropi od 1970-tih naprej);

| 7. | odločno poudarja potrebo po nadaljnjih strategijah in konkretnih ukrepih za spodbujanje raziskav in razvoja, povečanje uporabe obnovljivih virov energije in zagotavljanje energetske učinkovitosti, da bi tako zmanjšali odvisnost gospodarstva od fosilnih goriv; poziva Komisijo, da vodi EU v poskusu, da do leta 2020 postane najmanj odvisno od fosilnih goriv in najbolj energetsko učinkovito gospodarstvo; |
| --- | --- |

7.

odločno poudarja potrebo po nadaljnjih strategijah in konkretnih ukrepih za spodbujanje raziskav in razvoja, povečanje uporabe obnovljivih virov energije in zagotavljanje energetske učinkovitosti, da bi tako zmanjšali odvisnost gospodarstva od fosilnih goriv; poziva Komisijo, da vodi EU v poskusu, da do leta 2020 postane najmanj odvisno od fosilnih goriv in najbolj energetsko učinkovito gospodarstvo;

| 8. | z zaskrbljenostjo opaža, da morajo potrošniki plačevati višje cene ne le zaradi visokih stroškov v zvezi s surovo nafto, temveč tudi zaradi povišanega davka na dodano vrednost in obdavčitev energije, ter da so ti davki po posameznih državah EU zelo različni in lahko škodujejo tržnim silam, vendar podpira zaključke neuradnega srečanja ECOFIN, ki je potekalo v Manchestru 9. in 10. septembra 2005 in na katerem so se ministri dogovorili o izogibanju spreminjanja ukrepov davčne in druge politike, ki preprečujejo potrebne prilagoditve; |
| --- | --- |

8.

z zaskrbljenostjo opaža, da morajo potrošniki plačevati višje cene ne le zaradi visokih stroškov v zvezi s surovo nafto, temveč tudi zaradi povišanega davka na dodano vrednost in obdavčitev energije, ter da so ti davki po posameznih državah EU zelo različni in lahko škodujejo tržnim silam, vendar podpira zaključke neuradnega srečanja ECOFIN, ki je potekalo v Manchestru 9. in 10. septembra 2005 in na katerem so se ministri dogovorili o izogibanju spreminjanja ukrepov davčne in druge politike, ki preprečujejo potrebne prilagoditve;

| 9. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge za uvajanje politike socialne odgovornosti podjetij na ravni EU, da bi večje število zasebnih naložb, ki jih trenutno omogočajo nepričakovani dobički v naftni industriji, preusmerili v programe varčevanja z energijo, alternativne tehnologije pridobivanja energije in z njimi povezane raziskave in razvoj; meni, da bi to politiko morali izvajati na osnovi prostovoljnega sporazuma z naftnimi podjetji ali preko politične pobude, izoblikovane na ravni EU; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge za uvajanje politike socialne odgovornosti podjetij na ravni EU, da bi večje število zasebnih naložb, ki jih trenutno omogočajo nepričakovani dobički v naftni industriji, preusmerili v programe varčevanja z energijo, alternativne tehnologije pridobivanja energije in z njimi povezane raziskave in razvoj; meni, da bi to politiko morali izvajati na osnovi prostovoljnega sporazuma z naftnimi podjetji ali preko politične pobude, izoblikovane na ravni EU;

| 10. | opaža, da ugibanja o visokih cenah nafte v prihodnosti še dodatno spodbujajo zviševanje cen; poziva Komisijo, naj ohrani nadzor nad „hedge“ skladi; |
| --- | --- |

10.

opaža, da ugibanja o visokih cenah nafte v prihodnosti še dodatno spodbujajo zviševanje cen; poziva Komisijo, naj ohrani nadzor nad „hedge“ skladi;

| 11. | opozarja na pomen obstoječe zakonodaje za zmanjševanje energetskih potreb EU in poudarja, da bi se ob doslednem izvajanju obstoječe in nove zakonodaje do leta 2020 lahko privarčevalo vsaj 23 % energije; |
| --- | --- |

11.

opozarja na pomen obstoječe zakonodaje za zmanjševanje energetskih potreb EU in poudarja, da bi se ob doslednem izvajanju obstoječe in nove zakonodaje do leta 2020 lahko privarčevalo vsaj 23 % energije;

| 12. | poziva Komisijo, naj za prometni sektor, ki predstavlja 70 % celotne porabe nafte v EU, nemudoma sprejme ukrepe za zagotovitev varne oskrbe z naftnimi derivati in okoljevarstvene ukrepe, kot so na primer uporaba bolj varčnih motorjev in prehod na alternativne tehnologije proizvodnje goriv in motornega pogona; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj za prometni sektor, ki predstavlja 70 % celotne porabe nafte v EU, nemudoma sprejme ukrepe za zagotovitev varne oskrbe z naftnimi derivati in okoljevarstvene ukrepe, kot so na primer uporaba bolj varčnih motorjev in prehod na alternativne tehnologije proizvodnje goriv in motornega pogona;

| 13. | se strinja s Komisijo, da bodo biogoriva zmanjšala našo odvisnost od fosilnih goriv, in Komisijo poziva, naj spodbuja proizvodnjo surovin za biogoriva; |
| --- | --- |

13.

se strinja s Komisijo, da bodo biogoriva zmanjšala našo odvisnost od fosilnih goriv, in Komisijo poziva, naj spodbuja proizvodnjo surovin za biogoriva;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo razvoj obnovljivih virov energije in vodikovih gorilnih celic; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj pospešijo razvoj obnovljivih virov energije in vodikovih gorilnih celic;

| 15. | zato poziva Komisijo, da:






  — | pripravi evropski akcijski načrt o energetski učinkovitosti, ki sledi zeleni knjigi (KOM(2005)0265), |
| --- | --- | --- |

15.

zato poziva Komisijo, da:

—

pripravi evropski akcijski načrt o energetski učinkovitosti, ki sledi zeleni knjigi (KOM(2005)0265),

| — | poveča pritisk nad državami članicami za dosledno in hitro izvajanje Direktive o energetski učinkovitosti stavb (Direktiva 2002/91/ES), |
| --- | --- |

—

poveča pritisk nad državami članicami za dosledno in hitro izvajanje Direktive o energetski učinkovitosti stavb (Direktiva 2002/91/ES),

| — | vloži napore v dosego sporazuma o direktivi o energetskih storitvah na decembrskem srečanju Sveta za energijo, |
| --- | --- |

—

vloži napore v dosego sporazuma o direktivi o energetskih storitvah na decembrskem srečanju Sveta za energijo,

| — | poveča preglednost in zmožnost predvidevanja razmer na naftnih trgih s pomočjo boljšega zbiranja in združevanja podatkov, |
| --- | --- |

—

poveča preglednost in zmožnost predvidevanja razmer na naftnih trgih s pomočjo boljšega zbiranja in združevanja podatkov,

| — | zahteva, da države članice izpolnijo svoje cilje glede obnovljivih virov energije, kot je to določeno v Direktivi o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije (Direktiva 2001/77/ES), |
| --- | --- |

—

zahteva, da države članice izpolnijo svoje cilje glede obnovljivih virov energije, kot je to določeno v Direktivi o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije (Direktiva 2001/77/ES),

| — | prevzame pobudo pri pozivih avtomobilskim proizvajalcem, naj razvijajo čistejša in varčnejša vozila, |
| --- | --- |

—

prevzame pobudo pri pozivih avtomobilskim proizvajalcem, naj razvijajo čistejša in varčnejša vozila,

| — | se skupaj z državami članicami spopade z nevarnostjo povečanja socialne izključenosti in negativnih posledic naraščajočih cen nafte za najbolj ranljive socialne skupine, |
| --- | --- |

—

se skupaj z državami članicami spopade z nevarnostjo povečanja socialne izključenosti in negativnih posledic naraščajočih cen nafte za najbolj ranljive socialne skupine,

| — | si prizadeva za povečanje uporabe okolju prijazne energije na osnovi premoga; |
| --- | --- |

—

si prizadeva za povečanje uporabe okolju prijazne energije na osnovi premoga;

| 16. | ob tem obžaluje, da je Komisija v svojem sporočilu o petih točkah načrta za odziv na naraščajoče cene nafte z dne 6. septembra 2005 popolnoma obšla prometni sektor; |
| --- | --- |

16.

ob tem obžaluje, da je Komisija v svojem sporočilu o petih točkah načrta za odziv na naraščajoče cene nafte z dne 6. septembra 2005 popolnoma obšla prometni sektor;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

P6_TA(2005)0362

Reforma OZN, razvojni cilji tisočletja

Resolucija Evropskega parlamenta o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov 14. do 16. septembra 2005

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja (1), kakor tudi resolucij z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (2) in z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja (1), kakor tudi resolucij z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (2) in z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (3),

| — | ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, s katero so zastavljeni razvojni cilji tisočletja, ki jih je mednarodna skupnost oblikovala kot sredstvo za odpravo revščine v svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije tisočletja z dne 8. septembra 2000, s katero so zastavljeni razvojni cilji tisočletja, ki jih je mednarodna skupnost oblikovala kot sredstvo za odpravo revščine v svetu,

| — | ob upoštevanju poročila „V večji svobodi: na poti k razvoju, varnosti in človekovim pravicam za vse“ generalnega sekretarja OZN z dne 21. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „V večji svobodi: na poti k razvoju, varnosti in človekovim pravicam za vse“ generalnega sekretarja OZN z dne 21. marca 2005,

| — | ob upoštevanju poročila „Naložba v razvoj: praktični načrt za dosego razvojnih ciljev tisočletja“ projekta tisočletja OZN z dne 17. januarja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Naložba v razvoj: praktični načrt za dosego razvojnih ciljev tisočletja“ projekta tisočletja OZN z dne 17. januarja 2005,

| — | ob upoštevanju poročila „Varnejši svet - naša skupna odgovornost“ Visokega odbora za preučitev groženj, izzivov in sprememb z dne 1. decembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Varnejši svet - naša skupna odgovornost“ Visokega odbora za preučitev groženj, izzivov in sprememb z dne 1. decembra 2004,

| — | ob upoštevanju izjav predsednika Komisije in komisarja za zunanje odnose na plenarnem zasedanju generalne skupščine OZN na visoki ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika Komisije in komisarja za zunanje odnose na plenarnem zasedanju generalne skupščine OZN na visoki ravni,

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta svetovnega vrha OZN 2005, ki je bil sprejet 16. septembra 2005 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta svetovnega vrha OZN 2005, ki je bil sprejet 16. septembra 2005 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so se voditelji držav in vlad celega sveta zbrali na svetovnem vrhu OZN v New Yorku od 14. do 16. septembra 2005, da bi se odločili glede nadaljnjih ukrepov za boj proti revščini v svetu, za zagotovitev miru in varnosti človeštva, za krepitev človekovih pravic in pravne države ter glede naslednjih konkretnih korakov na poti k reformi OZN, |
| --- | --- |

A.

ker so se voditelji držav in vlad celega sveta zbrali na svetovnem vrhu OZN v New Yorku od 14. do 16. septembra 2005, da bi se odločili glede nadaljnjih ukrepov za boj proti revščini v svetu, za zagotovitev miru in varnosti človeštva, za krepitev človekovih pravic in pravne države ter glede naslednjih konkretnih korakov na poti k reformi OZN,

| B. | ker je sprejeti končni dokument tega svetovnega vrha plod težkega in nekajkrat ogroženega pogajalskega procesa, |
| --- | --- |

B.

ker je sprejeti končni dokument tega svetovnega vrha plod težkega in nekajkrat ogroženega pogajalskega procesa,

| C. | ker je okrepljeno partnerstvo med OZN in institucijami EU pomembno za doseganje boljše usklajenosti med nacionalnimi in regionalnimi entitetami, mednarodnimi organizacijami ter donatorji pri učinkovitem izvajanju svetovnih politik, |
| --- | --- |

C.

ker je okrepljeno partnerstvo med OZN in institucijami EU pomembno za doseganje boljše usklajenosti med nacionalnimi in regionalnimi entitetami, mednarodnimi organizacijami ter donatorji pri učinkovitem izvajanju svetovnih politik,

| D. | ker OZN predstavlja najbolj primerno in edino svetovno ustanovo, ki bi bila sposobna na zakonit in hkrati učinkovit način razviti rešitve svetovnih problemov; ker se mora organizacija prilagoditi novim razmeram, vendar pa se reforme ne sme obravnavati, kot bi bila sama sebi namen, ampak kot potrebno neizbežno posledico poglobljene analize političnih in varnostnih ter družbenih in gospodarskih meril in dejavnikov, |
| --- | --- |

D.

ker OZN predstavlja najbolj primerno in edino svetovno ustanovo, ki bi bila sposobna na zakonit in hkrati učinkovit način razviti rešitve svetovnih problemov; ker se mora organizacija prilagoditi novim razmeram, vendar pa se reforme ne sme obravnavati, kot bi bila sama sebi namen, ampak kot potrebno neizbežno posledico poglobljene analize političnih in varnostnih ter družbenih in gospodarskih meril in dejavnikov,

| 1. | ponovno potrjuje svojo zavezanost močni OZN in ponavlja, da je pristni multilateralizem najprimernejši vzvod za reševanje izzivov, problemov in groženj, s katerimi se sooča mednarodna skupnost; upa, da bo rezultat prej omenjenega svetovnega vrha pomemben mejnik na poti k doseganju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 in potrebne reforme, ki se mora uspešno zaključiti, da bo lahko OZN še naprej zagotovljena vodilna vloga v današnjem mednarodnem sistemu; je seznanjen z zavezami, navedenimi v končnem dokumentu, za katerega meni, da predstavlja osnovo za nadaljnje izboljšave na 60. Generalni skupščini OZN na različnih aktualnih področjih; |
| --- | --- |

1.

ponovno potrjuje svojo zavezanost močni OZN in ponavlja, da je pristni multilateralizem najprimernejši vzvod za reševanje izzivov, problemov in groženj, s katerimi se sooča mednarodna skupnost; upa, da bo rezultat prej omenjenega svetovnega vrha pomemben mejnik na poti k doseganju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 in potrebne reforme, ki se mora uspešno zaključiti, da bo lahko OZN še naprej zagotovljena vodilna vloga v današnjem mednarodnem sistemu; je seznanjen z zavezami, navedenimi v končnem dokumentu, za katerega meni, da predstavlja osnovo za nadaljnje izboljšave na 60. Generalni skupščini OZN na različnih aktualnih področjih;

| 2. | pozdravlja odločitev za ustanovitev komisije za vzpostavljanje miru, ki bo državam pomagala pri prehodu iz vojne v mir, in priznava, da vzpostavljanje miru zahteva popolnoma drugačne sposobnosti kot ohranjanje miru; meni, da je potrebno, da regionalne in globalne komisije za vzpostavljanje miru razvijejo potrebne sposobnosti ob podpori urada za podporo in stalnega sklada ter s tem povečati opaznost OZN na kriznih območjih in območjih, kjer so se spori končali; poziva 60. Generalno skupščino k hitremu izvajanju teh določb; z navdušenjem pozdravlja vključitev pojma varnosti človeštva v uradni okvir OZN; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja odločitev za ustanovitev komisije za vzpostavljanje miru, ki bo državam pomagala pri prehodu iz vojne v mir, in priznava, da vzpostavljanje miru zahteva popolnoma drugačne sposobnosti kot ohranjanje miru; meni, da je potrebno, da regionalne in globalne komisije za vzpostavljanje miru razvijejo potrebne sposobnosti ob podpori urada za podporo in stalnega sklada ter s tem povečati opaznost OZN na kriznih območjih in območjih, kjer so se spori končali; poziva 60. Generalno skupščino k hitremu izvajanju teh določb; z navdušenjem pozdravlja vključitev pojma varnosti človeštva v uradni okvir OZN;

| 3. | pozdravlja priznanje odgovornosti mednarodne skupnosti za zaščito prebivalstva pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človeštvu ter odgovornosti vsake posamezne države za zaščito svojih državljanov pred temi zločini, vključno s preprečevanjem takšnih zločinov; nadalje poudarja pomen Mednarodnega kazenskega sodišča kot ključnega organa pri pregonu storilcev katerega koli od teh kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja priznanje odgovornosti mednarodne skupnosti za zaščito prebivalstva pred genocidom, vojnimi zločini, etničnim čiščenjem in zločini proti človeštvu ter odgovornosti vsake posamezne države za zaščito svojih državljanov pred temi zločini, vključno s preprečevanjem takšnih zločinov; nadalje poudarja pomen Mednarodnega kazenskega sodišča kot ključnega organa pri pregonu storilcev katerega koli od teh kaznivih dejanj;

| 4. | pohvali generalnega sekretarja OZN Kofija Annana, predsednika 59. Generalne skupščine OZN in njegovo ekipo ter sekretariat OZN za velik napor in dragocen prispevek pri iskanju soglasja za sprejetje prej omenjenega končnega dokumenta; poziva zlasti vse države članice OZN, naj ne odstopajo od svojih zavez, ampak naj jih hitro uresničijo; |
| --- | --- |

4.

pohvali generalnega sekretarja OZN Kofija Annana, predsednika 59. Generalne skupščine OZN in njegovo ekipo ter sekretariat OZN za velik napor in dragocen prispevek pri iskanju soglasja za sprejetje prej omenjenega končnega dokumenta; poziva zlasti vse države članice OZN, naj ne odstopajo od svojih zavez, ampak naj jih hitro uresničijo;

| 5. | pozdravlja ponovno obujeno zavezo mednarodne skupnosti k doseganju razvojnih ciljev tisočletja in pospeševanju trajnostnega razvoja; opozarja, da morajo zmanjšanje skrajne revščine in umrljivosti otrok, zagotavljanje izobraževanja, dostopa do pitne vode in povečevanje enakosti spolov ostati središče razvojnega programa; obžaluje neobstoj natančnega časovnega načrta, ki bi vse razvite države zavezoval k izpolnjevanju vmesnih in končnih razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja ponovno obujeno zavezo mednarodne skupnosti k doseganju razvojnih ciljev tisočletja in pospeševanju trajnostnega razvoja; opozarja, da morajo zmanjšanje skrajne revščine in umrljivosti otrok, zagotavljanje izobraževanja, dostopa do pitne vode in povečevanje enakosti spolov ostati središče razvojnega programa; obžaluje neobstoj natančnega časovnega načrta, ki bi vse razvite države zavezoval k izpolnjevanju vmesnih in končnih razvojnih ciljev tisočletja;

| 6. | globoko obžaluje, da prej omenjeni svetovni vrh ni nadalje pozval tistih držav donatoric, ki se uradno še niso zavezale k cilju, da bodo 0,7 % svojega bruto nacionalnega dohodka (BND) namenile uradni razvojni pomoči do leta 2015; pohvali EU za vodilno vlogo na tem področju in jo vabi, naj nadaljuje z izvajanjem pritiska na vse donatorje glede določitve časovnih načrtov, ki jih je treba spremljati; |
| --- | --- |

6.

globoko obžaluje, da prej omenjeni svetovni vrh ni nadalje pozval tistih držav donatoric, ki se uradno še niso zavezale k cilju, da bodo 0,7 % svojega bruto nacionalnega dohodka (BND) namenile uradni razvojni pomoči do leta 2015; pohvali EU za vodilno vlogo na tem področju in jo vabi, naj nadaljuje z izvajanjem pritiska na vse donatorje glede določitve časovnih načrtov, ki jih je treba spremljati;

| 7. | popolnoma podpira konkretne pozive generalnega sekretarja OZN k vzpostavitvi jasnega časovnega načrta, do katerega naj razvite države dosežejo cilj 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč in za priznavanje posebnih potreb Afrike; |
| --- | --- |

7.

popolnoma podpira konkretne pozive generalnega sekretarja OZN k vzpostavitvi jasnega časovnega načrta, do katerega naj razvite države dosežejo cilj 0,7 % BND za uradno razvojno pomoč in za priznavanje posebnih potreb Afrike;

| 8. | pozdravlja sporazum za zagotovitev takojšnje pomoči pobudam s hitrim učinkom, da bi podprli prizadevanja za boj proti malariji, izobraževanje in zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sporazum za zagotovitev takojšnje pomoči pobudam s hitrim učinkom, da bi podprli prizadevanja za boj proti malariji, izobraževanje in zdravstveno varstvo;

| 9. | pozdravlja poglavje „Obravnavanje posebnih potreb Afrike“ končnega dokumenta in vabi Komisijo, da v prihajajočo strategijo za Afriko in v revizijo izjave o razvojni politiki kot osrednjo temo vključi doseganje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja poglavje „Obravnavanje posebnih potreb Afrike“ končnega dokumenta in vabi Komisijo, da v prihajajočo strategijo za Afriko in v revizijo izjave o razvojni politiki kot osrednjo temo vključi doseganje razvojnih ciljev tisočletja;

| 10. | ugotavlja, da so države članice EU dosegle boljše rezultate na pogajanjih tam, kjer so nastopale z enotnimi stališči; vendar pa poudarja, da rezultati vrha ne dosegajo želja za reformo OZN, ki jih je objavil Evropski parlament; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so države članice EU dosegle boljše rezultate na pogajanjih tam, kjer so nastopale z enotnimi stališči; vendar pa poudarja, da rezultati vrha ne dosegajo želja za reformo OZN, ki jih je objavil Evropski parlament;

| 11. | vztraja, da se morajo prizadevanja za reformo nadaljevati, ter poziva Svet in države članice, da uporabijo svoj vpliv za doseganje konkretnih rezultatov na 60. Generalni skupščini do konca naslednjega leta; |
| --- | --- |

11.

vztraja, da se morajo prizadevanja za reformo nadaljevati, ter poziva Svet in države članice, da uporabijo svoj vpliv za doseganje konkretnih rezultatov na 60. Generalni skupščini do konca naslednjega leta;

| 12. | popolnoma podpira jasno obsodbo terorizma na prej omenjenem svetovnem vrhu; vendar pa meni, da je nestrinjanje glede celovite opredelitve terorizma resna napaka, ter poziva države članice OZN, naj to napako nemudoma popravijo; |
| --- | --- |

12.

popolnoma podpira jasno obsodbo terorizma na prej omenjenem svetovnem vrhu; vendar pa meni, da je nestrinjanje glede celovite opredelitve terorizma resna napaka, ter poziva države članice OZN, naj to napako nemudoma popravijo;

| 13. | pozdravlja zavezanost vrha h krepitvi vloge urada visokega komisarja za človekove pravice in podvojitvi sredstev zanj, kar omogoča boljše spremljanje in izvajanje sprejetih resolucij; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja zavezanost vrha h krepitvi vloge urada visokega komisarja za človekove pravice in podvojitvi sredstev zanj, kar omogoča boljše spremljanje in izvajanje sprejetih resolucij;

| 14. | obžaluje nejasnost določb in umanjkanje točnega časovnega okvira, mandata, delovnih metod in sestave sveta za človekove pravice; poziva 60. Generalno skupščino k prednostni obravnavi tega vprašanja; |
| --- | --- |

14.

obžaluje nejasnost določb in umanjkanje točnega časovnega okvira, mandata, delovnih metod in sestave sveta za človekove pravice; poziva 60. Generalno skupščino k prednostni obravnavi tega vprašanja;

| 15. | poziva Generalno skupščino, da oblikuje jasna merila za uporabo sile s strani Varnostnega sveta, v skladu s smernicami, predlaganimi v prej omenjenem poročilu Visokega odbora; |
| --- | --- |

15.

poziva Generalno skupščino, da oblikuje jasna merila za uporabo sile s strani Varnostnega sveta, v skladu s smernicami, predlaganimi v prej omenjenem poročilu Visokega odbora;

| 16. | meni, da bi morali člani novega Sveta za človekove pravice upoštevati najvišje standarde človekovih pravic in da članstvo v tem Svetu ni pravica, marveč privilegij; meni, da bi moral Svet za človekove pravice stalno zasedati, kar bi preprečilo dolge zamude in politično manevriranje držav, proti katerim so vložene pritožbe; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morali člani novega Sveta za človekove pravice upoštevati najvišje standarde človekovih pravic in da članstvo v tem Svetu ni pravica, marveč privilegij; meni, da bi moral Svet za človekove pravice stalno zasedati, kar bi preprečilo dolge zamude in politično manevriranje držav, proti katerim so vložene pritožbe;

| 17. | globoko obžaluje, da se udeležencem na vrhu ni uspelo dogovoriti o ukrepih za neširjenje jedrskega orožja in razorožitev, ter vztraja, da je treba znatno okrepiti delo in prizadevanja na tem področju, predvsem z zagotavljanjem popolnega spoštovanja obstoječih pogodb, zlasti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

17.

globoko obžaluje, da se udeležencem na vrhu ni uspelo dogovoriti o ukrepih za neširjenje jedrskega orožja in razorožitev, ter vztraja, da je treba znatno okrepiti delo in prizadevanja na tem področju, predvsem z zagotavljanjem popolnega spoštovanja obstoječih pogodb, zlasti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| 18. | ponavlja svoje prepričanje, da je treba ponovno preučiti in izboljšati zmožnosti OZN za hiter in učinkovit odziv na humanitarne nesreče, ki kličejo po svetovnem vodenju; vseeno pozdravlja zavezanost k oblikovanju svetovnega sistema za zgodnje opozarjanje na vse naravne nesreče; |
| --- | --- |

18.

ponavlja svoje prepričanje, da je treba ponovno preučiti in izboljšati zmožnosti OZN za hiter in učinkovit odziv na humanitarne nesreče, ki kličejo po svetovnem vodenju; vseeno pozdravlja zavezanost k oblikovanju svetovnega sistema za zgodnje opozarjanje na vse naravne nesreče;

| 19. | obžaluje, da ni prišlo do nobene trdne zaveze, ki bi generalnemu sekretarju OZN kot glavnemu uradniku sekretariata zagotovila večja pooblastila; poziva 60. Generalno skupščino k ponovni obravnavi tega vprašanja; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da ni prišlo do nobene trdne zaveze, ki bi generalnemu sekretarju OZN kot glavnemu uradniku sekretariata zagotovila večja pooblastila; poziva 60. Generalno skupščino k ponovni obravnavi tega vprašanja;

| 20. | obžaluje, da glede reforme Varnostnega sveta OZN ni prišlo do soglasja, a pozdravlja dejstvo, da bo morala Generalna skupščina do konca 2005 poročati Varnostnem svetu o temeljih novih predlogov, ki morajo upoštevati cilje glede zagotavljanja boljše zastopanosti, preglednosti in učinkovitosti Varnostnega sveta; ponavlja svojo zavezanost k možnosti skupnega evropskega sedeža v Varnostnem svetu takoj, ko bodo izpolnjeni politični, ustavni in pravni pogoji za to; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da glede reforme Varnostnega sveta OZN ni prišlo do soglasja, a pozdravlja dejstvo, da bo morala Generalna skupščina do konca 2005 poročati Varnostnem svetu o temeljih novih predlogov, ki morajo upoštevati cilje glede zagotavljanja boljše zastopanosti, preglednosti in učinkovitosti Varnostnega sveta; ponavlja svojo zavezanost k možnosti skupnega evropskega sedeža v Varnostnem svetu takoj, ko bodo izpolnjeni politični, ustavni in pravni pogoji za to;

| 21. | podpira in pozdravlja novo zavezo OZN glede sklada za demokracijo kot pomembnega sredstva za spodbujanje demokracije po svetu ter poziva Komisijo in države članice, naj mu namenita polno politično in finančno podporo; ponovno poudarja svoje prepričanje, da mora OZN sama občutno okrepiti demokratičnost znotraj svojih struktur in zato izpostavlja svoj poziv k zboru demokracij znotraj Generalne skupščine OZN; |
| --- | --- |

21.

podpira in pozdravlja novo zavezo OZN glede sklada za demokracijo kot pomembnega sredstva za spodbujanje demokracije po svetu ter poziva Komisijo in države članice, naj mu namenita polno politično in finančno podporo; ponovno poudarja svoje prepričanje, da mora OZN sama občutno okrepiti demokratičnost znotraj svojih struktur in zato izpostavlja svoj poziv k zboru demokracij znotraj Generalne skupščine OZN;

| 22. | ponovno izraža svoje mnenje, da je diplomatsko predstavništvo EU pri OZN izrednega pomena za izboljšanje odnosov med njima in za vpliv EU na mednarodni ravni; zato spodbuja Svet in Komisijo k dejavnemu prizadevanju za združitev njunih skupnih predstavništev in delegacij v skupno zunanjo delegacijo EU na sedežih OZN v New Yorku, Ženevi, Nairobiju in na Dunaju; |
| --- | --- |

22.

ponovno izraža svoje mnenje, da je diplomatsko predstavništvo EU pri OZN izrednega pomena za izboljšanje odnosov med njima in za vpliv EU na mednarodni ravni; zato spodbuja Svet in Komisijo k dejavnemu prizadevanju za združitev njunih skupnih predstavništev in delegacij v skupno zunanjo delegacijo EU na sedežih OZN v New Yorku, Ženevi, Nairobiju in na Dunaju;

| 23. | pozdravlja poziv k okrepljenemu sodelovanju med OZN ter nacionalnimi in regionalnimi parlamenti, ki daje priznanje posebni vlogi parlamentov v procesih razvoja in demokratizacije; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja poziv k okrepljenemu sodelovanju med OZN ter nacionalnimi in regionalnimi parlamenti, ki daje priznanje posebni vlogi parlamentov v procesih razvoja in demokratizacije;

| 24. | pozdravlja vnovično zavezo z zasedanja med Svetovno banko, MDS in Afriško razvojno banko, ki je sledila prej omenjenemu svetovnemu vrhu, glede 100 % odpisa dolgov 18 najrevnejšim in zelo zadolženim državam; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja vnovično zavezo z zasedanja med Svetovno banko, MDS in Afriško razvojno banko, ki je sledila prej omenjenemu svetovnemu vrhu, glede 100 % odpisa dolgov 18 najrevnejšim in zelo zadolženim državam;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku in državam članicam Varnostnega sveta OZN, predsedniku 60. generalne skupščine OZN ter predsedniku Ekonomsko-socialnega sveta OZN. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju OZN, predsedniku in državam članicam Varnostnega sveta OZN, predsedniku 60. generalne skupščine OZN ter predsedniku Ekonomsko-socialnega sveta OZN.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0115.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0237.

(3)  UL C 96 E, 21.4.2004, str. 79.

P6_TA(2005)0363

Belorusija

Resolucija Evropskega parlamenta o položaju v Belorusiji

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o razmerah v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o razmerah v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju zlasti svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o Belorusiji (1) in svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o političnih razmerah in neodvisnosti medijev v Belorusiji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti svoje resolucije z dne 10. marca 2005 o Belorusiji (1) in svoje resolucije z dne 7. julija 2005 o političnih razmerah in neodvisnosti medijev v Belorusiji (2),

| — | ob upoštevanju nagrade Saharov za svobodo misli, ki jo je decembra 2004 prejela Zveza novinarjev Belorusije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nagrade Saharov za svobodo misli, ki jo je decembra 2004 prejela Zveza novinarjev Belorusije,

| — | ob upoštevanju resolucije Organizacije združenih narodov z dne 12. aprila 2005 o položaju človekovih pravic v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Organizacije združenih narodov z dne 12. aprila 2005 o položaju človekovih pravic v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju zlasti „akcijskega načrta EU za spodbujanje demokracije v Belorusiji“, ki ga je 23. februarja 2005 sprejela delegacija Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti „akcijskega načrta EU za spodbujanje demokracije v Belorusiji“, ki ga je 23. februarja 2005 sprejela delegacija Evropskega parlamenta za odnose z Belorusijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2004 o evropski sosedski politiki (KOM(2004)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. maja 2004 o evropski sosedski politiki (KOM(2004)0373),

| — | ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope o razmerah v Belorusiji, zlasti njene resolucije z dne 28. aprila 2004 o preganjanju medijev v Republiki Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope o razmerah v Belorusiji, zlasti njene resolucije z dne 28. aprila 2004 o preganjanju medijev v Republiki Belorusiji,

| — | ob upoštevanju sankcij EU, sprejetih 2. julija 2004 proti beloruskim uradnikom po izginotju treh beloruskih opozicijskih voditeljev in enega novinarja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sankcij EU, sprejetih 2. julija 2004 proti beloruskim uradnikom po izginotju treh beloruskih opozicijskih voditeljev in enega novinarja,

| — | ob upoštevanju izjav predsedstva EU o Belorusiji z dne 2. avgusta 2005, 12. avgusta 2005 in 30. avgusta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsedstva EU o Belorusiji z dne 2. avgusta 2005, 12. avgusta 2005 in 30. avgusta 2005,

| — | ob upoštevanju Sklepa Evropske komisije o oddaji 138 000 EUR vrednega javnega naročila radiu Deutsche Welle za neodvisno oddajanje v Belorusijo po radiu in po internetu, ki bo trajalo eno leto in se bo začelo 1. novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Evropske komisije o oddaji 138 000 EUR vrednega javnega naročila radiu Deutsche Welle za neodvisno oddajanje v Belorusijo po radiu in po internetu, ki bo trajalo eno leto in se bo začelo 1. novembra 2005,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker se je položaj v Belorusiji, namesto da bi se izboljšal, še dodatno poslabšal do takšne mere, da so človekove pravice brezobzirno kršene, da so spodnjemu domu odvzete vsakršne zakonodajne pravice in gospodarstvo nadzoruje predsednik; ker te kršitve vključujejo zaprtje članov demokratične opozicije in druge oblike represije proti njim, |
| --- | --- |

A.

ker se je položaj v Belorusiji, namesto da bi se izboljšal, še dodatno poslabšal do takšne mere, da so človekove pravice brezobzirno kršene, da so spodnjemu domu odvzete vsakršne zakonodajne pravice in gospodarstvo nadzoruje predsednik; ker te kršitve vključujejo zaprtje članov demokratične opozicije in druge oblike represije proti njim,

| B. | ker je bilo v zadnjih nekaj letih več političnih strank, 22 neodvisnih časopisov, več kot 50 pro-demokratičnih NVO z različnih področij in različnih političnih prepričanj in več izobraževalnih ustanov zaprtih zaradi „tehničnih“ razlogov, vendar je bilo v vseh primerih jasno, da so bile te organizacije kaznovane zaradi kritičnosti do predsednika in njegove politike, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo v zadnjih nekaj letih več političnih strank, 22 neodvisnih časopisov, več kot 50 pro-demokratičnih NVO z različnih področij in različnih političnih prepričanj in več izobraževalnih ustanov zaprtih zaradi „tehničnih“ razlogov, vendar je bilo v vseh primerih jasno, da so bile te organizacije kaznovane zaradi kritičnosti do predsednika in njegove politike,

| C. | ker je beloruski minister za pravosodje Viktar Halavanau izdal uredbo o obvezni prijavi zvez političnih strank, sindikatov, koalicij, državljanskih pobud in gibanj z namenom, da prepreči združitev političnih sil, ki bodo podprle morebitnega tekmeca Aleksandra Lukašenka na predsedniških volitvah prihodnje leto, |
| --- | --- |

C.

ker je beloruski minister za pravosodje Viktar Halavanau izdal uredbo o obvezni prijavi zvez političnih strank, sindikatov, koalicij, državljanskih pobud in gibanj z namenom, da prepreči združitev političnih sil, ki bodo podprle morebitnega tekmeca Aleksandra Lukašenka na predsedniških volitvah prihodnje leto,

| D. | ker je 13. septembra 2005 beloruski predsednik Lukašenko izdal uredbo, s katero je sam sebi podelil pravico do pomilostitve kaznivih dejanj, povezanih z lastnino, kar je le še en korak v smeri monopolizacije vseh pristojnosti v državi, vključno s sodno oblastjo, |
| --- | --- |

D.

ker je 13. septembra 2005 beloruski predsednik Lukašenko izdal uredbo, s katero je sam sebi podelil pravico do pomilostitve kaznivih dejanj, povezanih z lastnino, kar je le še en korak v smeri monopolizacije vseh pristojnosti v državi, vključno s sodno oblastjo,

| E. | ker je Komisija OZN za človekove pravice aprila 2005 na Belorusijo naslovila kritiko zaradi stalnih poročil o nadlegovanju in zapiranju NVO, organizacij nacionalnih manjšin, neodvisnih medijskih izpostav, opozicijskih političnih strank, neodvisnih sindikatov in verskih organizacij ter o nadlegovanju posameznikov, ki se ukvarjajo z demokratičnimi dejavnostmi, tudi v neodvisnih medijih, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija OZN za človekove pravice aprila 2005 na Belorusijo naslovila kritiko zaradi stalnih poročil o nadlegovanju in zapiranju NVO, organizacij nacionalnih manjšin, neodvisnih medijskih izpostav, opozicijskih političnih strank, neodvisnih sindikatov in verskih organizacij ter o nadlegovanju posameznikov, ki se ukvarjajo z demokratičnimi dejavnostmi, tudi v neodvisnih medijih,

| F. | ker je zapiranje neodvisnih univerz v Belorusiji privedlo do slovesne otvoritve Evropske univerze za humanistične vede za beloruske študente v izgnanstvu v Vilni, |
| --- | --- |

F.

ker je zapiranje neodvisnih univerz v Belorusiji privedlo do slovesne otvoritve Evropske univerze za humanistične vede za beloruske študente v izgnanstvu v Vilni,

| G. | ker so politične aretacije in sodni procesi aktivistov demokratičnega gibanja in neodvisnih novinarjev ter deportacije tujih državljanov v Belorusiji redna praksa, |
| --- | --- |

G.

ker so politične aretacije in sodni procesi aktivistov demokratičnega gibanja in neodvisnih novinarjev ter deportacije tujih državljanov v Belorusiji redna praksa,

| H. | ker ni bilo nikakršnega napredka v nerešenih primerih številnih izginulih oseb, |
| --- | --- |

H.

ker ni bilo nikakršnega napredka v nerešenih primerih številnih izginulih oseb,

| I. | ker je Ministrstvo za pravosodje Belorusije 12. maja 2005 vodstvo Združenja Poljakov v Belorusiji (ZPB) spoznalo za nezakonito in ker je tiskarna, ki ji daje navodila vlada, zavrnila tiskanje poljskega tednika „Glos znad Niemna“ in ker so bile pod okriljem vlade natisnjene ponarejene izdaje, |
| --- | --- |

I.

ker je Ministrstvo za pravosodje Belorusije 12. maja 2005 vodstvo Združenja Poljakov v Belorusiji (ZPB) spoznalo za nezakonito in ker je tiskarna, ki ji daje navodila vlada, zavrnila tiskanje poljskega tednika „Glos znad Niemna“ in ker so bile pod okriljem vlade natisnjene ponarejene izdaje,

| J. | ker je Lukašenkov režim 27. avgusta 2005 sklical upravni odbor ZPB ter izsilil odstop demokratičnega in zakonito izvoljenega vodstva ter ga zamenjal z režimu podrejenim odborom, |
| --- | --- |

J.

ker je Lukašenkov režim 27. avgusta 2005 sklical upravni odbor ZPB ter izsilil odstop demokratičnega in zakonito izvoljenega vodstva ter ga zamenjal z režimu podrejenim odborom,

| K. | ker se položaj drugih manjšin, vključno z Romi in verskimi manjšinami stalno slabša, saj so protestantske cerkve zaprte, evangeličanska pa je prepovedana, |
| --- | --- |

K.

ker se položaj drugih manjšin, vključno z Romi in verskimi manjšinami stalno slabša, saj so protestantske cerkve zaprte, evangeličanska pa je prepovedana,

| L. | ker je pravica do svobodne obveščenosti onemogočena v vseh televizijskih programih, nacionalnih in regionalnih, ki so v rokah vlade, medtem ko internetne povezave tečejo preko korporacije, ki jo vodi država, ta pa zapira številne račune in spletne strani, |
| --- | --- |

L.

ker je pravica do svobodne obveščenosti onemogočena v vseh televizijskih programih, nacionalnih in regionalnih, ki so v rokah vlade, medtem ko internetne povezave tečejo preko korporacije, ki jo vodi država, ta pa zapira številne račune in spletne strani,

| M. | ker so vsi obratovalci kabelskega omrežja zaradi prenašanja tujih kanalov, ki jih ni odobrila beloruska vlada, preganjani; na tej osnovi je bilo beloruskim kabelskim televizijskim operaterjem prepovedano prenašanje vseh ukrajinskih kanalov kakor tudi poljskega kanala „Polonia“, |
| --- | --- |

M.

ker so vsi obratovalci kabelskega omrežja zaradi prenašanja tujih kanalov, ki jih ni odobrila beloruska vlada, preganjani; na tej osnovi je bilo beloruskim kabelskim televizijskim operaterjem prepovedano prenašanje vseh ukrajinskih kanalov kakor tudi poljskega kanala „Polonia“,

| N. | ker so državni organi ustavili vse registracije novih časopisov; ker vsak dan potekajo sojenja časopisom in novinarjem in ker so bile večini obstoječih časopisov naložene znatne denarne kazni, kar jim onemogoča nadaljevanje objavljanja, |
| --- | --- |

N.

ker so državni organi ustavili vse registracije novih časopisov; ker vsak dan potekajo sojenja časopisom in novinarjem in ker so bile večini obstoječih časopisov naložene znatne denarne kazni, kar jim onemogoča nadaljevanje objavljanja,

| O. | ker je predsednik Lukašenko mednarodnemu omrežju NVO v Evropi in Belorusiji skoraj v celoti onemogočil, da otrokom, ki trpijo zaradi posledic černobilske tragedije, nudijo pomoč pri potovanju v druge države, da okrevajo, |
| --- | --- |

O.

ker je predsednik Lukašenko mednarodnemu omrežju NVO v Evropi in Belorusiji skoraj v celoti onemogočil, da otrokom, ki trpijo zaradi posledic černobilske tragedije, nudijo pomoč pri potovanju v druge države, da okrevajo,

| P. | ker je Poljska po vrsti izgonov diplomatov odpoklicala svojega ambasadorja iz Minska ter zavrnila obtožbe predsednika Lukašenka, da se Poljska vmešava v zadeve njegove države, |
| --- | --- |

P.

ker je Poljska po vrsti izgonov diplomatov odpoklicala svojega ambasadorja iz Minska ter zavrnila obtožbe predsednika Lukašenka, da se Poljska vmešava v zadeve njegove države,

| Q. | ker je beloruski predsednik Lukašenko na vrhu Organizacije združenih narodov 15. septembra 2005 v New Yorku obtožil organe OZN za človekove pravice, da dopuščajo, da jih nekateri zlorabljajo za nadzor nad drugimi državami, |
| --- | --- |

Q.

ker je beloruski predsednik Lukašenko na vrhu Organizacije združenih narodov 15. septembra 2005 v New Yorku obtožil organe OZN za človekove pravice, da dopuščajo, da jih nekateri zlorabljajo za nadzor nad drugimi državami,

| R. | ker pristopu Sveta do Belorusija manjka odločnosti in vztrajnosti, |
| --- | --- |

R.

ker pristopu Sveta do Belorusija manjka odločnosti in vztrajnosti,

| 1. | odločno obsoja brezobzirne napade beloruskega režima na medije, borce za manjšine in človekove pravice, člane opozicije, verske voditelje in vse ljudi, ki skušajo svobodno izraziti kritiko na račun predsednika in režima; tako ravnanje se odraža v samovoljnih aretacijah, slabem ravnanju z zaporniki, izginotjih, preganjanju iz političnih razlogov in drugih dejanjih represije, ki so v posmeh osnovnim načelom demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja brezobzirne napade beloruskega režima na medije, borce za manjšine in človekove pravice, člane opozicije, verske voditelje in vse ljudi, ki skušajo svobodno izraziti kritiko na račun predsednika in režima; tako ravnanje se odraža v samovoljnih aretacijah, slabem ravnanju z zaporniki, izginotjih, preganjanju iz političnih razlogov in drugih dejanjih represije, ki so v posmeh osnovnim načelom demokracije in pravne države;

| 2. | obsoja spremembo uredbe 460 v zvezi s predpisi za sprejemanje tuje pomoči, ki jo je beloruski režim sprejel 17. avgusta 2005 in ki razširja seznam ciljev, za katere ni dovoljeno sprejeti zunanje pomoči; trenutno sta prepovedana sprejemanje in uporaba zunanje pomoči za „protiustavne namene“, za strmoglavljenje oblasti, vmešavanje v notranje zadeve Belorusije, pripravo volitev ali referendumov, organizacijo srečanj, shodov, stavkovnih straž ali stavk ter pripravo in razširjanje propagandnih materialov; onemogočena je uporaba sredstev pomoči iz tujine za organiziranje konferenc, seminarjev in srečanj; |
| --- | --- |

2.

obsoja spremembo uredbe 460 v zvezi s predpisi za sprejemanje tuje pomoči, ki jo je beloruski režim sprejel 17. avgusta 2005 in ki razširja seznam ciljev, za katere ni dovoljeno sprejeti zunanje pomoči; trenutno sta prepovedana sprejemanje in uporaba zunanje pomoči za „protiustavne namene“, za strmoglavljenje oblasti, vmešavanje v notranje zadeve Belorusije, pripravo volitev ali referendumov, organizacijo srečanj, shodov, stavkovnih straž ali stavk ter pripravo in razširjanje propagandnih materialov; onemogočena je uporaba sredstev pomoči iz tujine za organiziranje konferenc, seminarjev in srečanj;

| 3. | obsoja odločitev režima z dne 22. avgusta 2005, da prepove reformirano evangeličansko cerkev, ki je prisotna v Belorusiji že več kot 400 let; protestantska cerkev. je bila prepovedana, ker skupnost ni imela pravnega naslova; tega pa tudi ne bi mogla prijaviti, saj so jo oblasti pred tem pregnale iz vseh molilnic, kar je v nasprotju z beloruskim zakonom o svobodi vere; |
| --- | --- |

3.

obsoja odločitev režima z dne 22. avgusta 2005, da prepove reformirano evangeličansko cerkev, ki je prisotna v Belorusiji že več kot 400 let; protestantska cerkev. je bila prepovedana, ker skupnost ni imela pravnega naslova; tega pa tudi ne bi mogla prijaviti, saj so jo oblasti pred tem pregnale iz vseh molilnic, kar je v nasprotju z beloruskim zakonom o svobodi vere;

| 4. | obsoja vladno akcijo proti ZPB kot kršitev temeljnih načel „Okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin“ iz leta 1995 in kot poizkus omejiti največjo nevladno organizacijo in eno redkih, ki jih vlada ni nadzorovala; opozarja, da spoštovanje pravic manjšin zajema tudi svobodo združevanja in priznavanja izvoljenih zakonitih organov organizacije; obžaluje vladin poizkus prevzem nadzora nad časopisom „Glos znad Niemna“; |
| --- | --- |

4.

obsoja vladno akcijo proti ZPB kot kršitev temeljnih načel „Okvirne konvencije Sveta Evrope o varstvu narodnih manjšin“ iz leta 1995 in kot poizkus omejiti največjo nevladno organizacijo in eno redkih, ki jih vlada ni nadzorovala; opozarja, da spoštovanje pravic manjšin zajema tudi svobodo združevanja in priznavanja izvoljenih zakonitih organov organizacije; obžaluje vladin poizkus prevzem nadzora nad časopisom „Glos znad Niemna“;

| 5. | obsoja stalno preganjanje aktivistov poljske manjšine, ki želijo ohraniti neodvisnost svojega združenja; najbolj aktivne aktiviste nadlegujejo s ponovljenimi pozivi iz urada državnega tožilca in policije; v zadnjih tednih so vodjo ZPB Angeliko Borys zaslišali več kot 50-krat; ustanovitelja in trenutnega podpredsednika ZPB Tadeusza Gawina so obsodili na 30-dnevno zaporno kazen; |
| --- | --- |

5.

obsoja stalno preganjanje aktivistov poljske manjšine, ki želijo ohraniti neodvisnost svojega združenja; najbolj aktivne aktiviste nadlegujejo s ponovljenimi pozivi iz urada državnega tožilca in policije; v zadnjih tednih so vodjo ZPB Angeliko Borys zaslišali več kot 50-krat; ustanovitelja in trenutnega podpredsednika ZPB Tadeusza Gawina so obsodili na 30-dnevno zaporno kazen;

| 6. | obsoja izrečene kazni do dveh let zapora za aktiviste ZPB Jozefa Parzeckiga, Wieslawa Kiewlaka, Andrzeja Pisalnika in Andrzeja Poczobuta zaradi neresničnih kazenskih obtožb; |
| --- | --- |

6.

obsoja izrečene kazni do dveh let zapora za aktiviste ZPB Jozefa Parzeckiga, Wieslawa Kiewlaka, Andrzeja Pisalnika in Andrzeja Poczobuta zaradi neresničnih kazenskih obtožb;

| 7. | obsoja popolno zapostavljenost romske manjšine, ki ji je beloruski režim omejil državljanske pravice ter najostreje obsoja sovražni govor v uradnih medijih, ki je naravnan proti Romski populaciji; |
| --- | --- |

7.

obsoja popolno zapostavljenost romske manjšine, ki ji je beloruski režim omejil državljanske pravice ter najostreje obsoja sovražni govor v uradnih medijih, ki je naravnan proti Romski populaciji;

| 8. | obsoja beloruske oblasti, ker niso odobrile vstopnih viz delegaciji članov Evropskega parlamenta, ki so se 8. avgusta 2005 napotili na misijo za raziskavo dejstev; |
| --- | --- |

8.

obsoja beloruske oblasti, ker niso odobrile vstopnih viz delegaciji članov Evropskega parlamenta, ki so se 8. avgusta 2005 napotili na misijo za raziskavo dejstev;

| 9. | poziva Svet in Komisijo, da pripravita program štipendiranja, obiskovanja in prakse za aktiviste NVO, borce za človekove pravice in pravice manjšin; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, da pripravita program štipendiranja, obiskovanja in prakse za aktiviste NVO, borce za človekove pravice in pravice manjšin;

| 10. | meni, če beloruske oblasti ne bodo izboljšale položaja glede svobode govora, združevanja in verske svobode, ali če se bo položaj še poslabšal, da morajo Komisija, Svet in Parlament sprožiti postopek razširitve seznama prepovedi izdaje vizumov na beloruske oblasti, ki sodelujejo pri preganjanju; sankcije proti Lukašenkovemu režimu naj tudi vključujejo zamrznitev kapitala beloruskih oblasti v tujini; |
| --- | --- |

10.

meni, če beloruske oblasti ne bodo izboljšale položaja glede svobode govora, združevanja in verske svobode, ali če se bo položaj še poslabšal, da morajo Komisija, Svet in Parlament sprožiti postopek razširitve seznama prepovedi izdaje vizumov na beloruske oblasti, ki sodelujejo pri preganjanju; sankcije proti Lukašenkovemu režimu naj tudi vključujejo zamrznitev kapitala beloruskih oblasti v tujini;

| 11. | ponovno poudarja, da bo nadaljnji razvoj odnosov EU z Belorusijo še naprej odvisen od napredka v smeri demokratizacije in reform v državi; in dostopnosti Belorusov do objektivnih, svobodnih in preglednih medijev ter spoštovanja manjšinskih in verskih pravic in svoboščin ; |
| --- | --- |

11.

ponovno poudarja, da bo nadaljnji razvoj odnosov EU z Belorusijo še naprej odvisen od napredka v smeri demokratizacije in reform v državi; in dostopnosti Belorusov do objektivnih, svobodnih in preglednih medijev ter spoštovanja manjšinskih in verskih pravic in svoboščin ;

| 12. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija namenila še več pomoči neodvisni radiodifuziji v Belorusiji; poudarja pomen zagotavljanja visoko kakovostnih in neodvisnih informacij beloruskemu ljudstvu; ponovno poziva Svet in Komisijo, da v skladu s svojo odgovornostjo, ki izhaja iz sosedske strategije, podpreta belorusko civilno družbo ter v ta namen predvidita finančni program, ki bo povezan s cilji evropske sosedske politike, podporne ukrepe pa prilagodita primeru Belorusije; nujno poziva Svet in Komisijo, da čimprej dodelita še več pomoči svobodnim medijem in neodvisnim NVO v Belorusiji in da še razširita pobude kar zadeva radiodifuzijo; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija namenila še več pomoči neodvisni radiodifuziji v Belorusiji; poudarja pomen zagotavljanja visoko kakovostnih in neodvisnih informacij beloruskemu ljudstvu; ponovno poziva Svet in Komisijo, da v skladu s svojo odgovornostjo, ki izhaja iz sosedske strategije, podpreta belorusko civilno družbo ter v ta namen predvidita finančni program, ki bo povezan s cilji evropske sosedske politike, podporne ukrepe pa prilagodita primeru Belorusije; nujno poziva Svet in Komisijo, da čimprej dodelita še več pomoči svobodnim medijem in neodvisnim NVO v Belorusiji in da še razširita pobude kar zadeva radiodifuzijo;

| 13. | poziva Komisijo, naj prepreči, da bi „izmišljene NVO“, ki jih beloruske oblasti ustanavljajo z namenom privabljanja sredstev tujih donatorjev, pridobile sredstva iz skladov EU ali iz proračuna EU; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj prepreči, da bi „izmišljene NVO“, ki jih beloruske oblasti ustanavljajo z namenom privabljanja sredstev tujih donatorjev, pridobile sredstva iz skladov EU ali iz proračuna EU;

| 14. | poziva Komisijo in Svet, da podpreta demokratično iz voljen upravni odbor ZPB ter upravne odbore drugih demokratično izvoljenih nevladnih organizacij, ki so prav tako žrtve zatiranja Lukašenkovega režima; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in Svet, da podpreta demokratično iz voljen upravni odbor ZPB ter upravne odbore drugih demokratično izvoljenih nevladnih organizacij, ki so prav tako žrtve zatiranja Lukašenkovega režima;

| 15. | poziva k ustanovitvi ad hoc delegacije na visoki ravni, ki bi jo poslali na misijo za raziskavo dejstev v Belorusijo in ki bi o svojih ugotovitvah poročala Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

poziva k ustanovitvi ad hoc delegacije na visoki ravni, ki bi jo poslali na misijo za raziskavo dejstev v Belorusijo in ki bi o svojih ugotovitvah poročala Parlamentu;

| 16. | odločno podpira naznanitev predsednika Komisije, da bo v Belorusiji namestila posebnega diplomata, katerega naloga po spremljanje položaja človekovih pravic in poziva Komisijo, da pospeši odprtje stalnega predstavništva Evropske unije v Minsku, kar bo omogočalo lažje širjenje informacij, koordiniranje projektov in spremljanje razmer v Belorusiji; |
| --- | --- |

16.

odločno podpira naznanitev predsednika Komisije, da bo v Belorusiji namestila posebnega diplomata, katerega naloga po spremljanje položaja človekovih pravic in poziva Komisijo, da pospeši odprtje stalnega predstavništva Evropske unije v Minsku, kar bo omogočalo lažje širjenje informacij, koordiniranje projektov in spremljanje razmer v Belorusiji;

| 17. | poziva Svet in Komisijo, da sprožita vprašanje o Belorusiji z ruskimi oblastmi za določitev skupne akcije, ki bo omogočila konkretne demokratične spremembe v tej državi; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet in Komisijo, da sprožita vprašanje o Belorusiji z ruskimi oblastmi za določitev skupne akcije, ki bo omogočila konkretne demokratične spremembe v tej državi;

| 18. | poziva vse države članice EU, da začnejo s postopki izdajanja brezplačnih viz za beloruske državljane; |
| --- | --- |

18.

poziva vse države članice EU, da začnejo s postopki izdajanja brezplačnih viz za beloruske državljane;

| 19. | poziva evropske politične stranke in politične skupine v Evropskem parlamentu, da povečajo svoje stike z belorusko opozicijo in ji nudijo politično podporo; |
| --- | --- |

19.

poziva evropske politične stranke in politične skupine v Evropskem parlamentu, da povečajo svoje stike z belorusko opozicijo in ji nudijo politično podporo;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, parlamentarni skupščini OVSE in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom in vladam držav članic, parlamentarni skupščini OVSE in Svetu Evrope.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0080.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0295.

P6_TA(2005)0364

Strateško partnerstvo EU-Indija

Resolucija Evropskega parlamenta o odnosih med EU in Indijo: Strateško partnerstvo (2004/2169(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju dokumenta visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu: Evropska varnostna strategija“ z dne 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu: Evropska varnostna strategija“ z dne 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strateško partnerstvo EU-Indija“ (KOM(2004)0430) z dne 16. junija 2004 ter odgovora Indije na to sporočilo v njenem strateškem dokumentu iz avgusta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Strateško partnerstvo EU-Indija“ (KOM(2004)0430) z dne 16. junija 2004 ter odgovora Indije na to sporočilo v njenem strateškem dokumentu iz avgusta 2004,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 28. oktobra 2004 o odnosih med EU in Indijo (1) in vseh svojih nedavnih resolucij v zvezi z Indijo in njeno regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 28. oktobra 2004 o odnosih med EU in Indijo (1) in vseh svojih nedavnih resolucij v zvezi z Indijo in njeno regijo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 11. oktobra 2004 glede sporočila Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 11. oktobra 2004 glede sporočila Komisije,

| — | ob upoštevanju petega vrha EU-Indija v Haagu dne 8. novembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega vrha EU-Indija v Haagu dne 8. novembra 2004,

| — | ob upoštevanju šestega vrha med EU in Indijo dne 7. septembra 2005 v New Delhiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega vrha med EU in Indijo dne 7. septembra 2005 v New Delhiju,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost, ki sta ga EU in Indija objavili 8. novembra 2004 ob zaključku zgoraj omenjenega petega vrha, skupne izjave o kulturnih odnosih z istega dne, izražene namere Evropske unije in Indije o izdelavi akcijskega načrta EU-Indija za strateško združenje in nove skupne politične izjave, ki naj bi jo sprejeli na šestem vrhu septembra 2005 v Indiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila za javnost, ki sta ga EU in Indija objavili 8. novembra 2004 ob zaključku zgoraj omenjenega petega vrha, skupne izjave o kulturnih odnosih z istega dne, izražene namere Evropske unije in Indije o izdelavi akcijskega načrta EU-Indija za strateško združenje in nove skupne politične izjave, ki naj bi jo sprejeli na šestem vrhu septembra 2005 v Indiji,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta o strateškem partnerstvu med EU in Indijo ter nove skupne politične deklaracije, sprejete na zgoraj navedenem šestem vrhu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta o strateškem partnerstvu med EU in Indijo ter nove skupne politične deklaracije, sprejete na zgoraj navedenem šestem vrhu,

| — | ob upoštevanju sedmih srečanj okrogle mize EU-Indija, katere iztočnica je Agenda, pripravljena leta 2001 na lizbonskem vrhu EU in Indije ter namenjena zbliževanju civilne družbe Indije in Evrope ter prizadevanjem za ustanovitev mreže raziskovalnih središč EU in Indije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedmih srečanj okrogle mize EU-Indija, katere iztočnica je Agenda, pripravljena leta 2001 na lizbonskem vrhu EU in Indije ter namenjena zbliževanju civilne družbe Indije in Evrope ter prizadevanjem za ustanovitev mreže raziskovalnih središč EU in Indije,

| — | ob upoštevanju zgoraj navedenih sklepov Sveta z dne 11. oktobra 2004 in sklicevanju na dialog o človekovih pravicah med EU in Indijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zgoraj navedenih sklepov Sveta z dne 11. oktobra 2004 in sklicevanju na dialog o človekovih pravicah med EU in Indijo,

| — | ob upoštevanju dejavnosti osveščanja in izobraževanja o človekovih pravicah, projektov dobrega upravljanja in udeležbe pri postopkih sprejemanja odločitev na ravni mest in vasi ob podpori Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter drugih sorodnih projektov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti osveščanja in izobraževanja o človekovih pravicah, projektov dobrega upravljanja in udeležbe pri postopkih sprejemanja odločitev na ravni mest in vasi ob podpori Evropske pobude za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) ter drugih sorodnih projektov,

| — | ob upoštevanju obiska delegacije Evropskega parlamenta za odnose z južnoazijskimi državami in Južnoazijskim združenjem za regionalno sodelovanje (SAARC) novembra 2004 v New Delhiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacije Evropskega parlamenta za odnose z južnoazijskimi državami in Južnoazijskim združenjem za regionalno sodelovanje (SAARC) novembra 2004 v New Delhiju,

| — | ob upoštevanju obiska Evropskega komisarja za trgovino, Petra Mandelsona, januarja 2005 v Indiji in še posebej na konferenci v Kalkuti, na kateri je spregovoril o globalni gospodarski agendi kot izzivu za Evropo in Indijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska Evropskega komisarja za trgovino, Petra Mandelsona, januarja 2005 v Indiji in še posebej na konferenci v Kalkuti, na kateri je spregovoril o globalni gospodarski agendi kot izzivu za Evropo in Indijo,

| — | ob upoštevanju srečanja držav G-20, ki ga je Indija organizirala februarja 2005, in svoje udeležbe v vlogi opazovalca na zadnjem srečanju držav G-7, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja držav G-20, ki ga je Indija organizirala februarja 2005, in svoje udeležbe v vlogi opazovalca na zadnjem srečanju držav G-7,

| — | ob upoštevanju parlamentarnega foruma Indije in ZDA, ki je marca 2005 potekal na sedežu federacije indijskih trgovskih in industrijskih zbornic v New Delhiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju parlamentarnega foruma Indije in ZDA, ki je marca 2005 potekal na sedežu federacije indijskih trgovskih in industrijskih zbornic v New Delhiju,

| — | ob upoštevanju obiska ameriške državne sekretarke Condoleeze Rice marca 2005 v tej regiji, in obiska kitajskega ministrskega predsednika Wena Jibaoa aprila v Pakistanu, Bangladešu, Šri Lanki in Indiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska ameriške državne sekretarke Condoleeze Rice marca 2005 v tej regiji, in obiska kitajskega ministrskega predsednika Wena Jibaoa aprila v Pakistanu, Bangladešu, Šri Lanki in Indiji,

| — | ob upoštevanju deklaracije WTO iz Dohe o TRIPS in javnemu zdravju, ki je bila sprejeta 14. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije WTO iz Dohe o TRIPS in javnemu zdravju, ki je bila sprejeta 14. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A6-0256/2005). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za mednarodno trgovino (A6-0256/2005).

| A. | ker sta EU in Indija največji demokraciji na svetu in ker njuna skupna prizadevanja za demokracijo, pluralizem, pravno državo in večstranskost v mednarodnih odnosih prispevata k miru in stabilnosti na svetu, |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Indija največji demokraciji na svetu in ker njuna skupna prizadevanja za demokracijo, pluralizem, pravno državo in večstranskost v mednarodnih odnosih prispevata k miru in stabilnosti na svetu,

| B. | ker Indija in EU delita skupno vizijo, na podlagi katere so trgovina, vlaganja in svobodna konkurenca ključni dejavniki gospodarskega razvoja in ker obe priznavata, da je to mogoče uresničiti na pravičen in sprejemljiv način le ob spoštovanji socialno-ekonomske kohezije, varstva okolja in pravic potrošnikov, |
| --- | --- |

B.

ker Indija in EU delita skupno vizijo, na podlagi katere so trgovina, vlaganja in svobodna konkurenca ključni dejavniki gospodarskega razvoja in ker obe priznavata, da je to mogoče uresničiti na pravičen in sprejemljiv način le ob spoštovanji socialno-ekonomske kohezije, varstva okolja in pravic potrošnikov,

| C. | ker je EU največji trgovski partner in največji vir neposrednih tujih vlaganj v Indiji, |
| --- | --- |

C.

ker je EU največji trgovski partner in največji vir neposrednih tujih vlaganj v Indiji,

| D. | ob zavedanju, da so Kongresno stranko, ki je maja 2004 zmagala na volitvah, pri tem v veliki meri podprli najbolj zapostavljeni kmečki razredi, ki so se počutili izključene od prednosti tehnološke eksplozije v Indiji, |
| --- | --- |

D.

ob zavedanju, da so Kongresno stranko, ki je maja 2004 zmagala na volitvah, pri tem v veliki meri podprli najbolj zapostavljeni kmečki razredi, ki so se počutili izključene od prednosti tehnološke eksplozije v Indiji,

| E. | ob upoštevanju ogromne jezikovne, družbene in verske raznolikosti Indije, dežele protislovij, ki ima 1,069 milijarde prebivalcev, odprte družbe, ki pa je pred izzivom rešiti 370 milijonov ljudi revščine; je vodilna država na svetu na področju informacijske tehnologije, kjer pa se 550 milijonov ljudi preživlja s kmetijstvom, |
| --- | --- |

E.

ob upoštevanju ogromne jezikovne, družbene in verske raznolikosti Indije, dežele protislovij, ki ima 1,069 milijarde prebivalcev, odprte družbe, ki pa je pred izzivom rešiti 370 milijonov ljudi revščine; je vodilna država na svetu na področju informacijske tehnologije, kjer pa se 550 milijonov ljudi preživlja s kmetijstvom,

| F. | ker 34,7 % indijskega prebivalstva živi pod pragom revščine, četrtina od njih v mestnih območjih; zato ker se morajo programi EU za izkoreninjenje revščine v Indiji nadaljevati, ker bo to pripomoglo k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

F.

ker 34,7 % indijskega prebivalstva živi pod pragom revščine, četrtina od njih v mestnih območjih; zato ker se morajo programi EU za izkoreninjenje revščine v Indiji nadaljevati, ker bo to pripomoglo k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja,

| G. | ker sta Evropska unija in Indija demokratični in odprti družbi, |
| --- | --- |

G.

ker sta Evropska unija in Indija demokratični in odprti družbi,

| H. | ker je Indija druga država z največ muslimanskega prebivalstva na svetu za Indonezijo in ker v EU živi nekaj milijonov ljudi, ki pripadajo tej veri in kulturi, |
| --- | --- |

H.

ker je Indija druga država z največ muslimanskega prebivalstva na svetu za Indonezijo in ker v EU živi nekaj milijonov ljudi, ki pripadajo tej veri in kulturi,

| I. | ker sta EU in Indija sposobni vzpostaviti privilegiran odnos v mednarodnih odnosih, a so ljudje v Indiji premalo osveščeni o EU in njenem demokratičnem sistemu, poudarja potencial Indije kot partnerice EU, ki pomaga spodbujati nove in mlade demokracije, |
| --- | --- |

I.

ker sta EU in Indija sposobni vzpostaviti privilegiran odnos v mednarodnih odnosih, a so ljudje v Indiji premalo osveščeni o EU in njenem demokratičnem sistemu, poudarja potencial Indije kot partnerice EU, ki pomaga spodbujati nove in mlade demokracije,

| J. | ker sta Indija in Pakistan že v začetku leta 2004 začeli s stalnim dialogom, da bi rešili nekaj sporov, s katerimi se soočata, |
| --- | --- |

J.

ker sta Indija in Pakistan že v začetku leta 2004 začeli s stalnim dialogom, da bi rešili nekaj sporov, s katerimi se soočata,

| K. | ker se lahko vseeno v Kašmirju in tudi v indijskih zveznih državah Pandžab in Harjana ter v pakistanskih provincah Pandžab in Sindh pripravlja nova kriza kot rezultat tamkajšnjega naraščajočega pomanjkanja vode, kar bi lahko sprožilo nov in nevaren spor, |
| --- | --- |

K.

ker se lahko vseeno v Kašmirju in tudi v indijskih zveznih državah Pandžab in Harjana ter v pakistanskih provincah Pandžab in Sindh pripravlja nova kriza kot rezultat tamkajšnjega naraščajočega pomanjkanja vode, kar bi lahko sprožilo nov in nevaren spor,

| L. | ker je svetovna žeja po nafti zaradi stalnega upada njenih zalog potencialni vir za politične in strateške napetosti, |
| --- | --- |

L.

ker je svetovna žeja po nafti zaradi stalnega upada njenih zalog potencialni vir za politične in strateške napetosti,

| M. | ker je 70 % energije, ki jo Indija porabi, uvoženih, |
| --- | --- |

M.

ker je 70 % energije, ki jo Indija porabi, uvoženih,

| N. | ker je 1. aprila 2005 državni davek na dodano vrednost nadomestil številne lokalne davke, s katerimi upajo, da bodo vsako leto dobili na desetine milijonov dolarjev; ker je večina indijskih zveznih držav sprejela ta nov zakon, čeprav ne vse, |
| --- | --- |

N.

ker je 1. aprila 2005 državni davek na dodano vrednost nadomestil številne lokalne davke, s katerimi upajo, da bodo vsako leto dobili na desetine milijonov dolarjev; ker je večina indijskih zveznih držav sprejela ta nov zakon, čeprav ne vse,

Notranji položaj

| 1. | pozdravlja proces demokratizacije v Indiji in njeno obvezo v mednarodnem okviru; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja proces demokratizacije v Indiji in njeno obvezo v mednarodnem okviru;

| 2. | izjavlja, da ima namen prispevati k poglobitvi odnosov med EU in Indijo v smislu zgoraj navedenega sporočila Komisije, zaključkov zgoraj omenjenega petega vrha EU-Indija in navedenega priporočila Evropskega parlamenta ter da hoče razvijati in okrepiti dvostranske odnose; |
| --- | --- |

2.

izjavlja, da ima namen prispevati k poglobitvi odnosov med EU in Indijo v smislu zgoraj navedenega sporočila Komisije, zaključkov zgoraj omenjenega petega vrha EU-Indija in navedenega priporočila Evropskega parlamenta ter da hoče razvijati in okrepiti dvostranske odnose;

| 3. | pozdravlja na zgoraj omenjenem šestem vrhu med EU in Indijo v New Delhiju sprejeti skupni akcijski načrt za izvajanje strateškega partnerstva med EU in Indijo, ob skupni politični izjavi, ki odnose med EU in Indijo postavlja na novo, višjo in intenzivnejšo raven, še posebej v zvezi z vprašanji mednarodnega miru in varnosti, večstranskosti, raziskav, razvoja, okolja, znanosti, tehnologije in človekovih pravic; zlasti pozdravlja ustanovitev visoke skupine za trgovino in naložbe; meni, da so ti sporazumi prelomnica v odnosih med gospodarskima silama in bi pri njihovem izvajanju Indija morala dejavno sodelovati in se zanje zavzeti; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja na zgoraj omenjenem šestem vrhu med EU in Indijo v New Delhiju sprejeti skupni akcijski načrt za izvajanje strateškega partnerstva med EU in Indijo, ob skupni politični izjavi, ki odnose med EU in Indijo postavlja na novo, višjo in intenzivnejšo raven, še posebej v zvezi z vprašanji mednarodnega miru in varnosti, večstranskosti, raziskav, razvoja, okolja, znanosti, tehnologije in človekovih pravic; zlasti pozdravlja ustanovitev visoke skupine za trgovino in naložbe; meni, da so ti sporazumi prelomnica v odnosih med gospodarskima silama in bi pri njihovem izvajanju Indija morala dejavno sodelovati in se zanje zavzeti;

| 4. | poudarja izreden kulturni, politični in sedaj že tudi gospodarski pomen Indije, ki se je v preteklosti le nezadostno odražal v pogodbenih indijsko-evropskih odnosih; |
| --- | --- |

4.

poudarja izreden kulturni, politični in sedaj že tudi gospodarski pomen Indije, ki se je v preteklosti le nezadostno odražal v pogodbenih indijsko-evropskih odnosih;

| 5. | posebno pozdravlja sporazum o strateškem partnerstvu med EU in Indijo, ki odnosom med EU in Indijo priznava podobno velik pomen kot jih imajo odnosi s Kitajsko, Rusijo, Japonsko, ZDA in Kanado; |
| --- | --- |

5.

posebno pozdravlja sporazum o strateškem partnerstvu med EU in Indijo, ki odnosom med EU in Indijo priznava podobno velik pomen kot jih imajo odnosi s Kitajsko, Rusijo, Japonsko, ZDA in Kanado;

| 6. | meni, da je za Komisijo, glede na razumljivo željo neevropskih vlad in javnega mnenja za vzpostavitev strateških zavezništev z Indijo, pomembno, da vloži veliko truda v povečanje ugleda EU v Indiji in pospeši osveščenost njenih institucij, načel, vrednot in ciljev; |
| --- | --- |

6.

meni, da je za Komisijo, glede na razumljivo željo neevropskih vlad in javnega mnenja za vzpostavitev strateških zavezništev z Indijo, pomembno, da vloži veliko truda v povečanje ugleda EU v Indiji in pospeši osveščenost njenih institucij, načel, vrednot in ciljev;

| 7. | priznava, da bo želenemu vzajemnemu razumevanju med EU in Indijo koristila krepitev privilegiranih odnosov, ki jih nekatere države članice iz zgodovinskih razlogov ohranjajo z nekaterimi indijskimi regijami, kar predstavlja dodano vrednost, s katero se spodbuja bližina ter resnično socialno, tehnično in ekonomsko sodelovanje; |
| --- | --- |

7.

priznava, da bo želenemu vzajemnemu razumevanju med EU in Indijo koristila krepitev privilegiranih odnosov, ki jih nekatere države članice iz zgodovinskih razlogov ohranjajo z nekaterimi indijskimi regijami, kar predstavlja dodano vrednost, s katero se spodbuja bližina ter resnično socialno, tehnično in ekonomsko sodelovanje;

| 8. | opozarja na potrebo po vzpostavitvi povezav med Indijo in EU za spodbujanje preučevanja, vrednotenja, razširjanja in oživljanja skupne jezikovne, zgodovinske in kulturne dediščine; |
| --- | --- |

8.

opozarja na potrebo po vzpostavitvi povezav med Indijo in EU za spodbujanje preučevanja, vrednotenja, razširjanja in oživljanja skupne jezikovne, zgodovinske in kulturne dediščine;

| 9. | podpira vse cilje, določene v sporočilu Komisije o strateškem partnerstvu med EU in Indijo; |
| --- | --- |

9.

podpira vse cilje, določene v sporočilu Komisije o strateškem partnerstvu med EU in Indijo;

| 10. | meni pa, da morajo biti cilji, opisani v revolucionarnem strateškem partnerstvu, kakor ga je predstavila Komisija, pravilno osnovani z novimi sredstvi, da bi lahko izpolnili naše obveze in prizadevanja; poziva, da se kakršnih koli dodatnih sredstev, potrebnih za izvajanje ciljev strateškega partnerstva, ne sme črpati iz obstoječih projektov in programov EU v Indiji, ampak da morajo biti njihov dodatek; |
| --- | --- |

10.

meni pa, da morajo biti cilji, opisani v revolucionarnem strateškem partnerstvu, kakor ga je predstavila Komisija, pravilno osnovani z novimi sredstvi, da bi lahko izpolnili naše obveze in prizadevanja; poziva, da se kakršnih koli dodatnih sredstev, potrebnih za izvajanje ciljev strateškega partnerstva, ne sme črpati iz obstoječih projektov in programov EU v Indiji, ampak da morajo biti njihov dodatek;

| 11. | izraža razumevanje in podporo temu, da strateško partnerstvo postavlja v ospredje politični dialog; vendar poudarja, da mora biti doseganje razvojnih ciljev tisočletja in učinkovit boj proti revščini pomemben del strateškega partnerstva med EU in Indijo; |
| --- | --- |

11.

izraža razumevanje in podporo temu, da strateško partnerstvo postavlja v ospredje politični dialog; vendar poudarja, da mora biti doseganje razvojnih ciljev tisočletja in učinkovit boj proti revščini pomemben del strateškega partnerstva med EU in Indijo;

| 12. | priznava, da je Indija glede na kazalce človekovega razvoja v zadnjih desetletjih močno napredovala in se iz prejemnika do neke mere spremenila v dajalca razvojne pomoči; izraža pa zaskrbljenost glede nenehno velikega števila Indijcev, ki morajo tako kot prej živeti v popolni revščini in so prikrajšani vseh pravic; |
| --- | --- |

12.

priznava, da je Indija glede na kazalce človekovega razvoja v zadnjih desetletjih močno napredovala in se iz prejemnika do neke mere spremenila v dajalca razvojne pomoči; izraža pa zaskrbljenost glede nenehno velikega števila Indijcev, ki morajo tako kot prej živeti v popolni revščini in so prikrajšani vseh pravic;

| 13. | poziva Komisijo in Svet, da se z indijsko vlado nujno sodelujeta za izboljšanje položaja neprivilegiranih skupin prebivalstva, zlasti žensk, otrok in zapostavljenih skupin, kot so Daliti in Adivasiji, in zahteva, da bodoče dejavnosti aktivno prispevajo h koncu diskriminacije na podlagi spola ali kaste, kjer koli se ta dogaja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in Svet, da se z indijsko vlado nujno sodelujeta za izboljšanje položaja neprivilegiranih skupin prebivalstva, zlasti žensk, otrok in zapostavljenih skupin, kot so Daliti in Adivasiji, in zahteva, da bodoče dejavnosti aktivno prispevajo h koncu diskriminacije na podlagi spola ali kaste, kjer koli se ta dogaja;

| 14. | izraža zadovoljstvo ob napredku, ki je bil na zgoraj omenjenem šestem vrhu dosežen na številnih področjih, ki jih obravnava skupni akcijski načrt, predvsem kar zadeva vključevanje Indije v evropski načrt jedrske fuzije – Mednarodni eksperimentalni fuzijski reaktor (ITER), kakor tudi za napredek, ki je bil dosežen v pogajanjih za sodelovanje Indije pri okvirnem dogovoru o navigacijskem sistemu Galileo; |
| --- | --- |

14.

izraža zadovoljstvo ob napredku, ki je bil na zgoraj omenjenem šestem vrhu dosežen na številnih področjih, ki jih obravnava skupni akcijski načrt, predvsem kar zadeva vključevanje Indije v evropski načrt jedrske fuzije – Mednarodni eksperimentalni fuzijski reaktor (ITER), kakor tudi za napredek, ki je bil dosežen v pogajanjih za sodelovanje Indije pri okvirnem dogovoru o navigacijskem sistemu Galileo;

| 15. | ugotavlja, da so se dvostranski odnosi med Indijo in Kitajsko okrepili, vrhunec pa so dosegli na srečanju na vrhu dveh narodov v New Delhiju 11. aprila 2005; pozdravlja dejstvo, da so se glede na skupno sporočilo s tega vrha „voditelji teh dveh držav strinjali, da bodo med Indijo in Kitajsko vzpostavili strateško in sodelujoče partnerstvo za mir in blaginjo“; pozdravlja dejstvo, da se je rešitev mejnega vprašanja med Indijo in Kitajsko očitno že pojavilo; ugotavlja, da bi sporazum bistveno prispeval k regionalni stabilnosti in bi obema stranema omogočil, da porabita manj za obrambo svojih meja, ter bi omejil obseg napetosti med dvema močnima azijskima silama, ki ju drugi izkoriščajo; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so se dvostranski odnosi med Indijo in Kitajsko okrepili, vrhunec pa so dosegli na srečanju na vrhu dveh narodov v New Delhiju 11. aprila 2005; pozdravlja dejstvo, da so se glede na skupno sporočilo s tega vrha „voditelji teh dveh držav strinjali, da bodo med Indijo in Kitajsko vzpostavili strateško in sodelujoče partnerstvo za mir in blaginjo“; pozdravlja dejstvo, da se je rešitev mejnega vprašanja med Indijo in Kitajsko očitno že pojavilo; ugotavlja, da bi sporazum bistveno prispeval k regionalni stabilnosti in bi obema stranema omogočil, da porabita manj za obrambo svojih meja, ter bi omejil obseg napetosti med dvema močnima azijskima silama, ki ju drugi izkoriščajo;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da je „diplomacija kriketa“ privedla do srečanja na vrhu dne 17. aprila 2005 v New Delhiju med indijskim ministrskim predsednikom in predsednikom Pakistana; pozdravlja dejstvo, da obe strani napredujeta pri utrjevanju ukrepov za krepitev zaupanja s postopno dvostransko normalizacijo, ki bi lahko privedla do politične rešitve spora v Kašmirju; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila skupna komisija za trgovino oživljena, in opaža, da sta se obe državi strinjali, da bosta spodbudili projekt za gradnjo plinovoda od Irana do Indije, ki bo prečkal ozemlje Pakistana, kar bi nedvomno ustvarilo pozitivne vezi med stranema; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da je „diplomacija kriketa“ privedla do srečanja na vrhu dne 17. aprila 2005 v New Delhiju med indijskim ministrskim predsednikom in predsednikom Pakistana; pozdravlja dejstvo, da obe strani napredujeta pri utrjevanju ukrepov za krepitev zaupanja s postopno dvostransko normalizacijo, ki bi lahko privedla do politične rešitve spora v Kašmirju; z zadovoljstvom ugotavlja, da je bila skupna komisija za trgovino oživljena, in opaža, da sta se obe državi strinjali, da bosta spodbudili projekt za gradnjo plinovoda od Irana do Indije, ki bo prečkal ozemlje Pakistana, kar bi nedvomno ustvarilo pozitivne vezi med stranema;

| 17. | priznava legitimno prizadevanja ZDA za ustanovitev strateške zveze z Indijo, vendar tudi potrebo po multipolarnem svetu, in je prepričan, da lahko evropsko znanje in osveščenost Indiji močno koristita; zato priporoča EU, da vloži čim več truda v hiter napredek pri utrditvi strateške zveze med EU in Indijo,verjame, da je treba dati na voljo nova sredstva za izpolnjevanje ciljev tega strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

17.

priznava legitimno prizadevanja ZDA za ustanovitev strateške zveze z Indijo, vendar tudi potrebo po multipolarnem svetu, in je prepričan, da lahko evropsko znanje in osveščenost Indiji močno koristita; zato priporoča EU, da vloži čim več truda v hiter napredek pri utrditvi strateške zveze med EU in Indijo,verjame, da je treba dati na voljo nova sredstva za izpolnjevanje ciljev tega strateškega partnerstva;

| 18. | meni, da mora EU, ker je sistematičen in strukturiran dialog med stranema o gospodarskih in trgovinskih vprašanjih zelo pomemben kot del strateškega partnerstva, posebno pozornost nameniti povečevanju in krepitvi sodelovanja na političnih in strateških področjih, glede na ustaljeno mnenje, ki si ga delita Indija in EU, da bi lahko bil svet ob upoštevanju mednarodnih odnosov, ki temeljijo na večstranskosti ter spoštovanju mednarodnega prava, filozofije, Ustanovne listine in resolucij Združenih narodov, varnejši; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora EU, ker je sistematičen in strukturiran dialog med stranema o gospodarskih in trgovinskih vprašanjih zelo pomemben kot del strateškega partnerstva, posebno pozornost nameniti povečevanju in krepitvi sodelovanja na političnih in strateških področjih, glede na ustaljeno mnenje, ki si ga delita Indija in EU, da bi lahko bil svet ob upoštevanju mednarodnih odnosov, ki temeljijo na večstranskosti ter spoštovanju mednarodnega prava, filozofije, Ustanovne listine in resolucij Združenih narodov, varnejši;

| 19. | poziva EU in Indijo, da v namen izvajanja večstranskosti v mednarodnih odnosih, za kar se zavzemata obe strani, vzpostavita mehanizem medsebojnega posvetovanja, ki bi deloval pred mednarodnimi srečanji ali konferencami in katerega cilj bi bil predlaganje skupnih pobud ali sprejemanje skupnih odgovorov na težave, ki se pojavljajo v teh primerih; |
| --- | --- |

19.

poziva EU in Indijo, da v namen izvajanja večstranskosti v mednarodnih odnosih, za kar se zavzemata obe strani, vzpostavita mehanizem medsebojnega posvetovanja, ki bi deloval pred mednarodnimi srečanji ali konferencami in katerega cilj bi bil predlaganje skupnih pobud ali sprejemanje skupnih odgovorov na težave, ki se pojavljajo v teh primerih;

| 20. | meni, da morajo, glede na to, da velik del indijskega javnega mnenja in poslovne skupnosti vidi ne EU kot enote, ampak kot skupek 25 držav, Skupnost in organi EU sprejeti strategijo sporočanja in vidljivosti, ki bo družbi in indijskim organom pomagala doseči boljše razumevanje prednosti, ki jih ima EU, vključno z napredkom skupne zunanje in varnostne politike, ki bi ga lahko vseboval začetek veljavnosti Evropske ustave; |
| --- | --- |

20.

meni, da morajo, glede na to, da velik del indijskega javnega mnenja in poslovne skupnosti vidi ne EU kot enote, ampak kot skupek 25 držav, Skupnost in organi EU sprejeti strategijo sporočanja in vidljivosti, ki bo družbi in indijskim organom pomagala doseči boljše razumevanje prednosti, ki jih ima EU, vključno z napredkom skupne zunanje in varnostne politike, ki bi ga lahko vseboval začetek veljavnosti Evropske ustave;

| 21. | poziva, naj se sočasno ali neposredno pred letnim vrhom med EU in Indijo, ki se trenutno odvija brez uradnega vključevanja Evropskega parlamenta, organizira letni vrh Parlamenta; meni, da bi tak vrh pripomogel k razvoju povezav med parlamentarnimi telesi ter k boljšemu razumevanju stališč in demokratičnih sistemov na obeh straneh; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se sočasno ali neposredno pred letnim vrhom med EU in Indijo, ki se trenutno odvija brez uradnega vključevanja Evropskega parlamenta, organizira letni vrh Parlamenta; meni, da bi tak vrh pripomogel k razvoju povezav med parlamentarnimi telesi ter k boljšemu razumevanju stališč in demokratičnih sistemov na obeh straneh;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da je nova vlada Manmohana Singha naredila pomembne in pozitivne korake v zvezi s potrebnimi družbeno-ekonomskimi reformami; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da je nova vlada Manmohana Singha naredila pomembne in pozitivne korake v zvezi s potrebnimi družbeno-ekonomskimi reformami;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da sta demokratična kultura in razvoj v Indiji dosegla zelo visoke standarde, kar dokazuje ustrezno delovanje koalicijskih vlad na zvezni in državni ravni; to je proces, ki bo omogočil reforme na gospodarskih in socialnih področjih, ki drugače ne bi bil mogoč; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da sta demokratična kultura in razvoj v Indiji dosegla zelo visoke standarde, kar dokazuje ustrezno delovanje koalicijskih vlad na zvezni in državni ravni; to je proces, ki bo omogočil reforme na gospodarskih in socialnih področjih, ki drugače ne bi bil mogoč;

| 24. | kljub temu meni, da to, glede na izjemno zapletenost in raznovrstnost indijske socialne, gospodarske in politične zgradbe, ne bo popolnoma zagotovilo, da proces ne bo izkusil težav in nestabilnih usod; |
| --- | --- |

24.

kljub temu meni, da to, glede na izjemno zapletenost in raznovrstnost indijske socialne, gospodarske in politične zgradbe, ne bo popolnoma zagotovilo, da proces ne bo izkusil težav in nestabilnih usod;

| 25. | pozdravlja izpustitev 450 otrok med 6 in 14 letom, ki so nezakonito delali v Mumbaiu v razmerah, podobnih sužnjelastniškim, ki ga je zagotovila policija junija 2005 in aretacijo 42 brezvestnih poslovnežev, ki so jih izkoriščali; ne glede na to z nemirom opozarja na poročila Unicefa, kjer je navedeno, da v Indiji dela sedemnajst in pol milijona otrok (podvojena številka glede na poročila nekaterih NVO), večinoma v nečloveških razmerah; izreka pohvalo novemu pristopu za preganjanje izkoriščevalcev, ki so ga dozdevno sprejeli indijska policija in organi za zaposlovanje, ter jih poziva, da zagotovijo, da je na voljo dovolj sredstev in stalna politična volja, kar bo omogočilo odstranitev te sramotne nadloge družbe; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja izpustitev 450 otrok med 6 in 14 letom, ki so nezakonito delali v Mumbaiu v razmerah, podobnih sužnjelastniškim, ki ga je zagotovila policija junija 2005 in aretacijo 42 brezvestnih poslovnežev, ki so jih izkoriščali; ne glede na to z nemirom opozarja na poročila Unicefa, kjer je navedeno, da v Indiji dela sedemnajst in pol milijona otrok (podvojena številka glede na poročila nekaterih NVO), večinoma v nečloveških razmerah; izreka pohvalo novemu pristopu za preganjanje izkoriščevalcev, ki so ga dozdevno sprejeli indijska policija in organi za zaposlovanje, ter jih poziva, da zagotovijo, da je na voljo dovolj sredstev in stalna politična volja, kar bo omogočilo odstranitev te sramotne nadloge družbe;

Gospodarske zadeve

| 26. | ugotavlja, da vlada spodbuja strukturne spremembe v gospodarstvu in da je napredovala pri deregulaciji različnih sektorjev (mobilna telefonija, zavarovalništvo, energetika, letalstvo); pozdravlja dejstvo, da prvi proračun nove vlade upošteva izboljšanje infrastrukture, znižanje tarif in večje omejitve za tuje lastništvo ter napredek pri privatizaciji državnih podjetij; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da vlada spodbuja strukturne spremembe v gospodarstvu in da je napredovala pri deregulaciji različnih sektorjev (mobilna telefonija, zavarovalništvo, energetika, letalstvo); pozdravlja dejstvo, da prvi proračun nove vlade upošteva izboljšanje infrastrukture, znižanje tarif in večje omejitve za tuje lastništvo ter napredek pri privatizaciji državnih podjetij;

| 27. | glede na skupno stališče Indije in EU, da so trgovina, vlaganje in svobodna konkurenca ključni dejavniki gospodarskega razvoja, a tudi glede na to, da je treba upoštevati, če naj bi bil takšen razvoj skladen in pravičen, temeljne socialne potrebe, ki krepijo gospodarsko in socialno kohezijo, varstvo okolja in pravice potrošnikov, poziva indijsko vlado, da nameni pozornost tem vprašanjem, ker začenja obsežno nalogo razvoja; |
| --- | --- |

27.

glede na skupno stališče Indije in EU, da so trgovina, vlaganje in svobodna konkurenca ključni dejavniki gospodarskega razvoja, a tudi glede na to, da je treba upoštevati, če naj bi bil takšen razvoj skladen in pravičen, temeljne socialne potrebe, ki krepijo gospodarsko in socialno kohezijo, varstvo okolja in pravice potrošnikov, poziva indijsko vlado, da nameni pozornost tem vprašanjem, ker začenja obsežno nalogo razvoja;

| 28. | ob upoštevanju tega in glede na to skupno vizijo, poziva EU in Indijo, da začneta skupaj obravnavati vidike industrijskega, okoljskega in razvojnega sodelovanja, trgovine, vlaganja in dobrega vodenja politike, ki so skupni interesi obeh strani; |
| --- | --- |

28.

ob upoštevanju tega in glede na to skupno vizijo, poziva EU in Indijo, da začneta skupaj obravnavati vidike industrijskega, okoljskega in razvojnega sodelovanja, trgovine, vlaganja in dobrega vodenja politike, ki so skupni interesi obeh strani;

| 29. | poziva indijski zasebni sektor, ki je imel koristi od popolnega zaupanja vlade in igra ključno vlogo v gospodarskih ukrepih in načrtih, ki jih je pripravila vlada, ki so bistveni za trajnostni razvoj države, da pokaže čim večjo družbeno dovzetnost, ko sodeluje v teh načrtih; |
| --- | --- |

29.

poziva indijski zasebni sektor, ki je imel koristi od popolnega zaupanja vlade in igra ključno vlogo v gospodarskih ukrepih in načrtih, ki jih je pripravila vlada, ki so bistveni za trajnostni razvoj države, da pokaže čim večjo družbeno dovzetnost, ko sodeluje v teh načrtih;

| 30. | upošteva ukrepe, ki jih naznanilo indijsko Ministrstvo za trgovino in industrijo, za lajšanje izvažanja, vključno z uvedbo enotnega obrazca za vlogo, ki bi občutno zmanjšal pretirano birokracijo, ki zdaj obstaja; |
| --- | --- |

30.

upošteva ukrepe, ki jih naznanilo indijsko Ministrstvo za trgovino in industrijo, za lajšanje izvažanja, vključno z uvedbo enotnega obrazca za vlogo, ki bi občutno zmanjšal pretirano birokracijo, ki zdaj obstaja;

| 31. | pozdravlja odločitev o skrajšanju čakalnih dob v preobremenjenih pristaniščih v državi, ki lahko skupaj s finančnimi ukrepi za pristanišča in druga večja infrastrukturna dela iz nacionalnega proračuna, odobrenega februarja 2005 na pobudo Ministrstva za finance, prinesejo velike prednosti za uvoze in izvoze; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja odločitev o skrajšanju čakalnih dob v preobremenjenih pristaniščih v državi, ki lahko skupaj s finančnimi ukrepi za pristanišča in druga večja infrastrukturna dela iz nacionalnega proračuna, odobrenega februarja 2005 na pobudo Ministrstva za finance, prinesejo velike prednosti za uvoze in izvoze;

| 32. | pozdravlja dejstvo, da sta se obe strani odločili uskladiti svoje ukrepe v zvezi z geografskimi označbami (GO) in sta se strinjali, da bosta organizirali seminarje za določitev strategije na tem področju; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja dejstvo, da sta se obe strani odločili uskladiti svoje ukrepe v zvezi z geografskimi označbami (GO) in sta se strinjali, da bosta organizirali seminarje za določitev strategije na tem področju;

| 33. | meni, da je bil sporazum, dosežen na zgoraj omenjenem petem vrhu, pozitiven, saj bo olajšal in še nadalje razvijal obojestransko trgovino in naložbe, glede na to, da je obseg dvostranskih trgovinskih odnosov očitno pod svojim potencialom; kljub temu pa poudarja, da je ravno pri naložbah prisotna potreba po povečevanju in da je bistvenega pomena za Indijo še večje odprtje trga ter izvajanje gospodarskih reform, ki zadevajo odpravo carinskih tarif, boj proti netarifnim omejitvam in učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

33.

meni, da je bil sporazum, dosežen na zgoraj omenjenem petem vrhu, pozitiven, saj bo olajšal in še nadalje razvijal obojestransko trgovino in naložbe, glede na to, da je obseg dvostranskih trgovinskih odnosov očitno pod svojim potencialom; kljub temu pa poudarja, da je ravno pri naložbah prisotna potreba po povečevanju in da je bistvenega pomena za Indijo še večje odprtje trga ter izvajanje gospodarskih reform, ki zadevajo odpravo carinskih tarif, boj proti netarifnim omejitvam in učinkovito zaščito pravic intelektualne lastnine;

| 34. | verjame, da imata EU in Indija interes za skupno delovanje, z namenom uspešnega izida pogajanj o razvojnem programu iz Dohe (RPD); v ta namen si morata obe strani prizadevati za čim večje zbliževanje v bistvenih točkah RPD; meni, da bi bilo zlasti koristno povečati stike med poslanci Evropskega in indijskega parlamenta; |
| --- | --- |

34.

verjame, da imata EU in Indija interes za skupno delovanje, z namenom uspešnega izida pogajanj o razvojnem programu iz Dohe (RPD); v ta namen si morata obe strani prizadevati za čim večje zbliževanje v bistvenih točkah RPD; meni, da bi bilo zlasti koristno povečati stike med poslanci Evropskega in indijskega parlamenta;

| 35. | upa, da bo Indija v tekočih pogajanjih z WTO prevzela ključno vlogo in prispevala k rešitvi težave, še zlasti na področju dostopa nekmetijskih izdelkov na trg; v tem oziru poziva EU in Indijo, da naslednje tri mesece pred ministrskim srečanjem v Hong Kongu razmislita in odločno ukrepata ter se zavzameta za večjo odprtost do drugih članic WTO; |
| --- | --- |

35.

upa, da bo Indija v tekočih pogajanjih z WTO prevzela ključno vlogo in prispevala k rešitvi težave, še zlasti na področju dostopa nekmetijskih izdelkov na trg; v tem oziru poziva EU in Indijo, da naslednje tri mesece pred ministrskim srečanjem v Hong Kongu razmislita in odločno ukrepata ter se zavzameta za večjo odprtost do drugih članic WTO;

| 36. | priznava potrebo po spodbujanju dvostranskega sodelovanja, ki bi se osredotočilo na tehnične ovire za trgovanje in vprašanja zdravstvene oskrbe ter vzpostavitev pogovorov o instrumentih trgovske obrambe in tudi spoštovanje pravil WTO; |
| --- | --- |

36.

priznava potrebo po spodbujanju dvostranskega sodelovanja, ki bi se osredotočilo na tehnične ovire za trgovanje in vprašanja zdravstvene oskrbe ter vzpostavitev pogovorov o instrumentih trgovske obrambe in tudi spoštovanje pravil WTO;

| 37. | poziva, da naj bo v dialogu med EU in Indijo pri naložbah upoštevana družbenopolitična odgovornost tujih vlagateljev v državi gostiteljici; poleg tega poudarja, da je treba skupaj s pravicami, ki jih je treba priznati podjetjem, postaviti obveznosti in vsaj izpolniti uporabo temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela s strani vlagateljev v državi gostiteljici; |
| --- | --- |

37.

poziva, da naj bo v dialogu med EU in Indijo pri naložbah upoštevana družbenopolitična odgovornost tujih vlagateljev v državi gostiteljici; poleg tega poudarja, da je treba skupaj s pravicami, ki jih je treba priznati podjetjem, postaviti obveznosti in vsaj izpolniti uporabo temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela s strani vlagateljev v državi gostiteljici;

| 38. | pozdravlja sklep vlade v New Delhiju o ustanovitvi posebnih gospodarskih con, katerih namen je pritegniti tuja vlaganja, in poziva Indijo, da pregleda ter posodobi svojo zakonodajo na tem področju in izvaja ukrepe za preprečevanje izkoriščanja delavcev; varovanju pravic in obveznosti delodajalcev in delavcev; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja sklep vlade v New Delhiju o ustanovitvi posebnih gospodarskih con, katerih namen je pritegniti tuja vlaganja, in poziva Indijo, da pregleda ter posodobi svojo zakonodajo na tem področju in izvaja ukrepe za preprečevanje izkoriščanja delavcev; varovanju pravic in obveznosti delodajalcev in delavcev;

| 39. | ocenjuje, da je zagotovitev frekvenčnega spektra v mobilni komunikaciji bistvenega pomena za EU, saj ima močan vpliv na mobilno telefonijo (globalni sistem za mobilne komunikacije); poziva Indijo, naj se posveti uskladitvi frekvenc v mobilni komunikaciji v skladu s predpisi Mednarodne zveze za komunikacije; |
| --- | --- |

39.

ocenjuje, da je zagotovitev frekvenčnega spektra v mobilni komunikaciji bistvenega pomena za EU, saj ima močan vpliv na mobilno telefonijo (globalni sistem za mobilne komunikacije); poziva Indijo, naj se posveti uskladitvi frekvenc v mobilni komunikaciji v skladu s predpisi Mednarodne zveze za komunikacije;

| 40. | poziva Indijo, da se pozitivno odzove na predloge, kakršen je predlog Malezije, glavne indijske trgovinske partnerice v ASEAN, za vzpostavitev območja proste trgovine, ker lahko takšni predlogi prispevajo k stabilnosti, razvoju in blaginji različnih narodov in zveznih držav v regiji; |
| --- | --- |

40.

poziva Indijo, da se pozitivno odzove na predloge, kakršen je predlog Malezije, glavne indijske trgovinske partnerice v ASEAN, za vzpostavitev območja proste trgovine, ker lahko takšni predlogi prispevajo k stabilnosti, razvoju in blaginji različnih narodov in zveznih držav v regiji;

| 41. | ugotavlja, da se v Indiji pojavlja znaten in naraščajoč srednji razred, skupina, ki jo je mogoče obravnavati kot pozitivni cilj za nekatere tržne izdelke in predvsem kot skupino, ki je dovzetna za evropsko kulturo; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da se v Indiji pojavlja znaten in naraščajoč srednji razred, skupina, ki jo je mogoče obravnavati kot pozitivni cilj za nekatere tržne izdelke in predvsem kot skupino, ki je dovzetna za evropsko kulturo;

| 42. | poziva EU in Indijo, da močneje spodbudita utrjevanje in nenehno posodabljanje posebnega programa za kulturno sodelovanje kot del načrtovanega strateškega partnerstva; verjame, da je to pomembno zaradi bogate kulturne raznolikosti na obeh straneh, in verjame, da bosta osveščanje in razširjanje obeh kultur med indijskimi in evropskimi državljani pomagali zagotoviti bolj trdno osnovo za to partnerstvo; |
| --- | --- |

42.

poziva EU in Indijo, da močneje spodbudita utrjevanje in nenehno posodabljanje posebnega programa za kulturno sodelovanje kot del načrtovanega strateškega partnerstva; verjame, da je to pomembno zaradi bogate kulturne raznolikosti na obeh straneh, in verjame, da bosta osveščanje in razširjanje obeh kultur med indijskimi in evropskimi državljani pomagali zagotoviti bolj trdno osnovo za to partnerstvo;

| 43. | pozdravlja nedavni sporazum, ki sta ga podpisali Komisija in indijska vlada, v okviru katerega prva ponuja tisoč štipendij (33 milijonov EUR), s čimer se indijskim študentom omogoča študij na evropskih univerzah po programu Erasmus Mundus, kar bo nedvomno prispevalo k ciljem, določenim v prejšnjem odstavku; ugotavlja, da Indijski svet za kulturne odnose evropskim študentom daje možnosti, da študirajo na univerzah v Indiji, vendar poziva k temu, da se za to pokaže večje zanimanje, da se bo bolj dejavno prispevalo k utrjevanju temeljev strateškega partnerstva; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja nedavni sporazum, ki sta ga podpisali Komisija in indijska vlada, v okviru katerega prva ponuja tisoč štipendij (33 milijonov EUR), s čimer se indijskim študentom omogoča študij na evropskih univerzah po programu Erasmus Mundus, kar bo nedvomno prispevalo k ciljem, določenim v prejšnjem odstavku; ugotavlja, da Indijski svet za kulturne odnose evropskim študentom daje možnosti, da študirajo na univerzah v Indiji, vendar poziva k temu, da se za to pokaže večje zanimanje, da se bo bolj dejavno prispevalo k utrjevanju temeljev strateškega partnerstva;

| 44. | upa, da bo Indija skupaj z ostalimi državami upravičenkami odgovorila na povabilo ostalih držav v razvoju za iskanje rešitev problemov, ki se bodo nedvomno pojavili po ukinitvi količinskih omejitev za uvoz tekstila in oblačil ob upoštevanju pričakovanja, da bo zlasti Indija imela koristi od tega ukrepa; prav tako upa, da se bo Indija vzdržala kakršnih koli nepoštenih trgovskih praks v odnosu do industrije EU, tako da se EU ne bo prisiljena zateči k ustreznim sredstvom trgovinske zaščite, ki so skladni s pravili WTO; |
| --- | --- |

44.

upa, da bo Indija skupaj z ostalimi državami upravičenkami odgovorila na povabilo ostalih držav v razvoju za iskanje rešitev problemov, ki se bodo nedvomno pojavili po ukinitvi količinskih omejitev za uvoz tekstila in oblačil ob upoštevanju pričakovanja, da bo zlasti Indija imela koristi od tega ukrepa; prav tako upa, da se bo Indija vzdržala kakršnih koli nepoštenih trgovskih praks v odnosu do industrije EU, tako da se EU ne bo prisiljena zateči k ustreznim sredstvom trgovinske zaščite, ki so skladni s pravili WTO;

| 45. | med drugim opozarja, da ima Indija že neizmerno geopolitično moč, ki temelji na gospodarski moči, zlasti v sektorju novih tehnologij, in poudarja, da je treba Indijo zato obravnavati kot mednarodno priznanega „globalnega igralca“, iz tega pa sledi, da ima Indija tudi okrepljeno socialno odgovornost; |
| --- | --- |

45.

med drugim opozarja, da ima Indija že neizmerno geopolitično moč, ki temelji na gospodarski moči, zlasti v sektorju novih tehnologij, in poudarja, da je treba Indijo zato obravnavati kot mednarodno priznanega „globalnega igralca“, iz tega pa sledi, da ima Indija tudi okrepljeno socialno odgovornost;

| 46. | poudarja dejstvo, da mora EU pomagati Indiji pri boju proti revščini in na splošno pri doseganju razvojnih ciljev; istočasno poudarja dejstvo, da mora EU sodelovati z Indijo pri številnih zadevah, vključno z razvojno politiko, vodenjem, okoljsko trajnostjo ter socialno in gospodarsko kohezijo; |
| --- | --- |

46.

poudarja dejstvo, da mora EU pomagati Indiji pri boju proti revščini in na splošno pri doseganju razvojnih ciljev; istočasno poudarja dejstvo, da mora EU sodelovati z Indijo pri številnih zadevah, vključno z razvojno politiko, vodenjem, okoljsko trajnostjo ter socialno in gospodarsko kohezijo;

| 47. | poudarja tudi, da mora EU nameniti posebno pozornost spodbujanju in podpori pri izvajanju in stalnem sprejemanju mednarodnih standardov s strani Indije, zlasti k ratifikaciji in uporabi konvencij ILO; in še posebno poudarja nujnost boja proti otroškemu delu, ki danes v Indiji še vedno predstavlja največjo težavo; konvencija št. C138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja; |
| --- | --- |

47.

poudarja tudi, da mora EU nameniti posebno pozornost spodbujanju in podpori pri izvajanju in stalnem sprejemanju mednarodnih standardov s strani Indije, zlasti k ratifikaciji in uporabi konvencij ILO; in še posebno poudarja nujnost boja proti otroškemu delu, ki danes v Indiji še vedno predstavlja največjo težavo; konvencija št. C138 o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja;

| 48. | pozdravlja 1 800 milijonov EUR vreden posel Airbus, ki je bil sklenjen na poslovnem vrhu med EU in Indijo dne 7. septembra 2005 in je znamenje razvijanja dvostranskih odnosov ter potrditev uspeha evropskega konzorcija; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja 1 800 milijonov EUR vreden posel Airbus, ki je bil sklenjen na poslovnem vrhu med EU in Indijo dne 7. septembra 2005 in je znamenje razvijanja dvostranskih odnosov ter potrditev uspeha evropskega konzorcija;

Razvoj

| 49. | je resno zaskrbljen zaradi širjenja aidsa v državi, ki lahko postane epidemija, če se tega ne bo začelo odločno reševati, in poziva indijsko vlada, da se trdno zaveže k reševanju te težave, kot prednostni nalogi, izmenjavi podatkov in prizadevanju za razvoj skupnih strategij z drugimi prizadetimi državami; |
| --- | --- |

49.

je resno zaskrbljen zaradi širjenja aidsa v državi, ki lahko postane epidemija, če se tega ne bo začelo odločno reševati, in poziva indijsko vlada, da se trdno zaveže k reševanju te težave, kot prednostni nalogi, izmenjavi podatkov in prizadevanju za razvoj skupnih strategij z drugimi prizadetimi državami;

| 50. | sprejema mnenje, da lahko imajo zakoni o pravicah intelektualne lastnine, ki jih je nedavno sprejel indijski parlament, škodljive učinke na proizvodno zmogljivost indijske farmacevtske industrije, ki je vir zanesljivih in cenovno dostopnih zdravil, zlasti za aids, za mnoge bolnike po celem svetu; kljub temu ocenjuje, da bi morale biti z zakonom predvidene izjeme za zdravila javnega pomena, kot so med drugimi tista za boj proti aidsu, raku, malariji, tuberkulozi in hepatitisu; verjame, da je dostop do zanesljivih in cenovno dostopnih zdravil, zlasti za aids, kritičen; poziva indijske oblasti, da zagotovijo, da se pri uporabi živih živali v znanstvenih preskusih uporabljajo mednarodni standardi za dobro počutje živali ter da se število takšnih preskusov čim bolj zmanjša in da se najdejo nadomestne možnosti; |
| --- | --- |

50.

sprejema mnenje, da lahko imajo zakoni o pravicah intelektualne lastnine, ki jih je nedavno sprejel indijski parlament, škodljive učinke na proizvodno zmogljivost indijske farmacevtske industrije, ki je vir zanesljivih in cenovno dostopnih zdravil, zlasti za aids, za mnoge bolnike po celem svetu; kljub temu ocenjuje, da bi morale biti z zakonom predvidene izjeme za zdravila javnega pomena, kot so med drugimi tista za boj proti aidsu, raku, malariji, tuberkulozi in hepatitisu; verjame, da je dostop do zanesljivih in cenovno dostopnih zdravil, zlasti za aids, kritičen; poziva indijske oblasti, da zagotovijo, da se pri uporabi živih živali v znanstvenih preskusih uporabljajo mednarodni standardi za dobro počutje živali ter da se število takšnih preskusov čim bolj zmanjša in da se najdejo nadomestne možnosti;

| 51. | poudarja, da polovica bolnikov v revnih državah, ki jemljejo protivirusna zdravila, jemlje zdravila, proizvedena v Indiji; poziva EU, da podpre Indijo pri nadaljnjem izvajanju njenih zakonov o intelektualni lastnini na način, ki bo preprečeval ovire za proizvodnjo, trženje in izvažanje bistvenih zdravil, ter da bo pri tem ustvarila okolje, ki bo še naprej spodbujalo in lajšalo naložbe s strani indijske generične proizvodne industrije v zagotavljanje cenovno dostopnih bistvenih zdravil za države v razvoju; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da polovica bolnikov v revnih državah, ki jemljejo protivirusna zdravila, jemlje zdravila, proizvedena v Indiji; poziva EU, da podpre Indijo pri nadaljnjem izvajanju njenih zakonov o intelektualni lastnini na način, ki bo preprečeval ovire za proizvodnjo, trženje in izvažanje bistvenih zdravil, ter da bo pri tem ustvarila okolje, ki bo še naprej spodbujalo in lajšalo naložbe s strani indijske generične proizvodne industrije v zagotavljanje cenovno dostopnih bistvenih zdravil za države v razvoju;

| 52. | opozarja, da WTO takšne izjeme omogoča in da se še vedno uporablja deklaracija iz Dohe o pravicah do intelektualne lastnine v zvezi s trgovino, kjer je opredeljeno, da je treba sporazum razumeti in izvajati tako, da bo podpiral pravico članic WTO do varstva javnega zdravja in še posebej do spodbujanja dostopa do zdravil za vse; |
| --- | --- |

52.

opozarja, da WTO takšne izjeme omogoča in da se še vedno uporablja deklaracija iz Dohe o pravicah do intelektualne lastnine v zvezi s trgovino, kjer je opredeljeno, da je treba sporazum razumeti in izvajati tako, da bo podpiral pravico članic WTO do varstva javnega zdravja in še posebej do spodbujanja dostopa do zdravil za vse;

| 53. | spodbuja Komisijo in Indijo, naj na podlagi stalnih in nepretrganih stikov delujeta skupaj tako, da bosta privedli RPD do dokončnega in uspešnega zaključka, kar bo v korist vsem vpletenim stranem; |
| --- | --- |

53.

spodbuja Komisijo in Indijo, naj na podlagi stalnih in nepretrganih stikov delujeta skupaj tako, da bosta privedli RPD do dokončnega in uspešnega zaključka, kar bo v korist vsem vpletenim stranem;

| 54. | ob upoštevanju tega verjame, da mora biti omogočeno, da indijski in evropski pogajalci vzpostavijo neposredne in trajne vezi za obravnavanje dvostranskih in večstranskih vprašanj; to bo pomagalo zavarovati uravnotežen in obojestransko koristen napredek pri glavnih točkah RPD; |
| --- | --- |

54.

ob upoštevanju tega verjame, da mora biti omogočeno, da indijski in evropski pogajalci vzpostavijo neposredne in trajne vezi za obravnavanje dvostranskih in večstranskih vprašanj; to bo pomagalo zavarovati uravnotežen in obojestransko koristen napredek pri glavnih točkah RPD;

| 55. | poziva EU in Indijo, da v čim krajšem času preučita možnosti združenega nastopa pri skupnih razvojnih projektih v tretjih državah in po potrditvi izvedljivosti teh projektov naredita vse potrebno za njihovo uresničevanje; |
| --- | --- |

55.

poziva EU in Indijo, da v čim krajšem času preučita možnosti združenega nastopa pri skupnih razvojnih projektih v tretjih državah in po potrditvi izvedljivosti teh projektov naredita vse potrebno za njihovo uresničevanje;

| 56. | pozdravlja dejstvo, da sta se obe strani strinjali, da bo prvo srečanje okoljskega foruma EU-Indija oktobra ali novembra 2005, in poziva Komisijo, da posebno pozornost nameni tistim področjem, ki so za Indijo prednostne narave, kot so obnovljivi viri energije, čiste tehnologije in ravnanje z odpadki, in da zagotovi vso možno pomoč; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja dejstvo, da sta se obe strani strinjali, da bo prvo srečanje okoljskega foruma EU-Indija oktobra ali novembra 2005, in poziva Komisijo, da posebno pozornost nameni tistim področjem, ki so za Indijo prednostne narave, kot so obnovljivi viri energije, čiste tehnologije in ravnanje z odpadki, in da zagotovi vso možno pomoč;

| 57. | poziva indijsko vlado, da sprejme odločne in učinkovite ukrepe za preprečevanje pojava dampinga pri njeni trgovini z EU; |
| --- | --- |

57.

poziva indijsko vlado, da sprejme odločne in učinkovite ukrepe za preprečevanje pojava dampinga pri njeni trgovini z EU;

Okolje in kmetijstvo

| 58. | poudarja, da vse večje uničenje okolja v Indiji predstavlja vedno večji problem, zlasti za revno prebivalstvo, glede onesnaževanja vode, degradacije tal, onesnaževanja zraka, podnebnih spremembam in izgubo biotske raznovrstnosti, ter poudarja posebno nujnost pospešitve sodelovanja med EU in Indijo na tem področju; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da vse večje uničenje okolja v Indiji predstavlja vedno večji problem, zlasti za revno prebivalstvo, glede onesnaževanja vode, degradacije tal, onesnaževanja zraka, podnebnih spremembam in izgubo biotske raznovrstnosti, ter poudarja posebno nujnost pospešitve sodelovanja med EU in Indijo na tem področju;

| 59. | poziva Indijo, ki je podpisala Kjotski protokol, vendar koristi začasno odstopanje od nekaterih obveznosti, da pokaže večjo dovzetnost za vprašanje globalnega segrevanja, ob tem pa si na razumen način v skladu s trajnostnim razvojem prizadeva za razvojne potrebe in cilje; |
| --- | --- |

59.

poziva Indijo, ki je podpisala Kjotski protokol, vendar koristi začasno odstopanje od nekaterih obveznosti, da pokaže večjo dovzetnost za vprašanje globalnega segrevanja, ob tem pa si na razumen način v skladu s trajnostnim razvojem prizadeva za razvojne potrebe in cilje;

| 60. | je zaskrbljen zaradi vznemirljivega upada števila tigrov v glavnih naravnih rezervatih v državi in poziva indijske oblasti, da okrepijo svoja prizadevanja za boj proti korupciji in nesposobnosti, ki sta odgovorni za ta upad; |
| --- | --- |

60.

je zaskrbljen zaradi vznemirljivega upada števila tigrov v glavnih naravnih rezervatih v državi in poziva indijske oblasti, da okrepijo svoja prizadevanja za boj proti korupciji in nesposobnosti, ki sta odgovorni za ta upad;

| 61. | meni, da je treba okrepiti nadzorne in kontrolne ukrepe, namenjene varstvu teh živali, zlasti v zveznih državah Radžastan, Madhja Pradeš in Bihar; ob upoštevanju tega poziva, da se nedavno ustanovljenemu nacionalnemu uradu za preprečevanje kaznivih dejanj nad prosto živečimi vrstami živali dajo potrebni viri, ki bodo omogočili učinkovito delovanje urada; |
| --- | --- |

61.

meni, da je treba okrepiti nadzorne in kontrolne ukrepe, namenjene varstvu teh živali, zlasti v zveznih državah Radžastan, Madhja Pradeš in Bihar; ob upoštevanju tega poziva, da se nedavno ustanovljenemu nacionalnemu uradu za preprečevanje kaznivih dejanj nad prosto živečimi vrstami živali dajo potrebni viri, ki bodo omogočili učinkovito delovanje urada;

| 62. | poziva Komisijo, da se ukvarja s to zadevo in zagotovi ustrezno sodelovanje, ker tigri niso le bistveni za indijski ekosistem in pomembni za turistični sektor države, ampak jih je mogoče obravnavati kot dediščino človeštva; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, da se ukvarja s to zadevo in zagotovi ustrezno sodelovanje, ker tigri niso le bistveni za indijski ekosistem in pomembni za turistični sektor države, ampak jih je mogoče obravnavati kot dediščino človeštva;

| 63. | ugotavlja ogromne in vedno večje energetske potrebe Indije ter poziva Komisijo, države članice in Indijo, da povečajo sodelovanje na področju obnovljivih virov energije; prav tako poziva Komisijo, države članice in Indijo, da povečajo sodelovanje na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja ogromne in vedno večje energetske potrebe Indije ter poziva Komisijo, države članice in Indijo, da povečajo sodelovanje na področju obnovljivih virov energije; prav tako poziva Komisijo, države članice in Indijo, da povečajo sodelovanje na področju obnovljivih virov energije;

| 64. | je zaskrbljen zaradi resne krize v kmetijstvu, ki lahko po mnenju različnih strokovnjakov v naslednjih letih pusti resne posledice zaradi pomanjkanja vode v različnih delih države, ter poziva Svet in Komisijo, da se posvetita temu vprašanju; |
| --- | --- |

64.

je zaskrbljen zaradi resne krize v kmetijstvu, ki lahko po mnenju različnih strokovnjakov v naslednjih letih pusti resne posledice zaradi pomanjkanja vode v različnih delih države, ter poziva Svet in Komisijo, da se posvetita temu vprašanju;

| 65. | priznava, da dvajset let potem, ko so iz tovarne pesticidov družbe Union Carbide Corporation v Bhopalu, v Madhja Pradešu, ušli strupeni plini, zaradi česar je umrlo več kot 22 000 ljudi ter več tisoč ljudi zbolelo za kroničnimi in izčrpavajočimi boleznimi, območje še vedno ni očiščeno in strupeni odpadki še vedno onesnažujejo okolje in podtalnico; poziva indijske oblasti in Dow Chemicals, da takoj očistijo območje in prizadeto okolico, zagotovijo popolno odškodnino za žrtve in odgovorne postavijo pred sodišče; |
| --- | --- |

65.

priznava, da dvajset let potem, ko so iz tovarne pesticidov družbe Union Carbide Corporation v Bhopalu, v Madhja Pradešu, ušli strupeni plini, zaradi česar je umrlo več kot 22 000 ljudi ter več tisoč ljudi zbolelo za kroničnimi in izčrpavajočimi boleznimi, območje še vedno ni očiščeno in strupeni odpadki še vedno onesnažujejo okolje in podtalnico; poziva indijske oblasti in Dow Chemicals, da takoj očistijo območje in prizadeto okolico, zagotovijo popolno odškodnino za žrtve in odgovorne postavijo pred sodišče;

| 66. | poziva EU, da uporabi strateško partnerstvo tako, da bo na ozemlju pripeljalo do očitnih razlik, in da spodbudi ljudi, da se vključijo v partnerstvo po celem svetu, da bodo izboljšali svoje delovne navade in kakovost življenja ter izmenjevali ideje in najboljše prakse v vseh sektorjih, zlasti v industriji in kmetijstvu; |
| --- | --- |

66.

poziva EU, da uporabi strateško partnerstvo tako, da bo na ozemlju pripeljalo do očitnih razlik, in da spodbudi ljudi, da se vključijo v partnerstvo po celem svetu, da bodo izboljšali svoje delovne navade in kakovost življenja ter izmenjevali ideje in najboljše prakse v vseh sektorjih, zlasti v industriji in kmetijstvu;

| 67. | meni, da je treba še dodatno podpreti sodelovanje na področju znanosti in tehnologije; cilj je zlasti spodbujati dialog – na vseh ravneh – s poudarkom na zadevah skupnega interesa, kot so na primer informacijska tehnologija, vesoljska tehnologija, biotehnologija, elektronska trgovina in tekstilni izdelki; pomemben faktor predstavlja tudi okrepitev univerzitetnih stikov in izmenjav; |
| --- | --- |

67.

meni, da je treba še dodatno podpreti sodelovanje na področju znanosti in tehnologije; cilj je zlasti spodbujati dialog – na vseh ravneh – s poudarkom na zadevah skupnega interesa, kot so na primer informacijska tehnologija, vesoljska tehnologija, biotehnologija, elektronska trgovina in tekstilni izdelki; pomemben faktor predstavlja tudi okrepitev univerzitetnih stikov in izmenjav;

Človekove pravice

| 68. | meni, da je značilnost pravega partnerstva odprt in odkrit dialogom o vseh temah obojestranskega interesa in zato pozdravlja dejstvo, da strateško partnerstvo predvideva razširitev in institucionalizacijo dialoga o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

68.

meni, da je značilnost pravega partnerstva odprt in odkrit dialogom o vseh temah obojestranskega interesa in zato pozdravlja dejstvo, da strateško partnerstvo predvideva razširitev in institucionalizacijo dialoga o človekovih pravicah;

| 69. | pozdravlja odločitev indijskega vrhovnega sodišča, da se odredi pregled več kot dva tisoč pritožb, ki jih je zaključila policija, in okoli dvesto primerov, ki so se končali z oprostilno sodbo, ki izhajajo iz množičnega pokola dveh tisoč muslimanov, do katerega je prišlo leta 2002 v državi Gujarat; čestita indijski nacionalni komisiji za človekove pravice za njeno samostojno in resno obravnavo teh in drugih zadev, kot so diskriminacija na podlagi kast ali med drugim tista, ki jo trpijo Daliti in Adivasi; po njegovem mnenju morajo imeti organi sodne in politične oblasti dovolj časa, da zaključijo svoje delo brez zunanjih posegov, ki bi lahko imeli nasprotni učinek; in v tem procesu poziva k sodelovanju z organizacijami za človekove pravice; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja odločitev indijskega vrhovnega sodišča, da se odredi pregled več kot dva tisoč pritožb, ki jih je zaključila policija, in okoli dvesto primerov, ki so se končali z oprostilno sodbo, ki izhajajo iz množičnega pokola dveh tisoč muslimanov, do katerega je prišlo leta 2002 v državi Gujarat; čestita indijski nacionalni komisiji za človekove pravice za njeno samostojno in resno obravnavo teh in drugih zadev, kot so diskriminacija na podlagi kast ali med drugim tista, ki jo trpijo Daliti in Adivasi; po njegovem mnenju morajo imeti organi sodne in politične oblasti dovolj časa, da zaključijo svoje delo brez zunanjih posegov, ki bi lahko imeli nasprotni učinek; in v tem procesu poziva k sodelovanju z organizacijami za človekove pravice;

| 70. | pozdravlja poročilo Nanavatijeve komisije in poročilo o sprejetih ukrepih vlade o nasilju proti Sikom leta 1984 ter poziva indijsko vlado k izpolnitvi svojih obljub, da bo storilcem sodila hitro in dosledno; |
| --- | --- |

70.

pozdravlja poročilo Nanavatijeve komisije in poročilo o sprejetih ukrepih vlade o nasilju proti Sikom leta 1984 ter poziva indijsko vlado k izpolnitvi svojih obljub, da bo storilcem sodila hitro in dosledno;

| 71. | v zvezi z diskriminacijo in nasiljem nad ženskami poziva vlado, da nadaljuje s posebnimi ukrepi za učinkovito odpravljanje nasilja na domu in zagotovi pomoč žrtvam; prav tako poziva k nadaljnjemu prizadevanju za spodbujanje izobraževanja deklic ter s tem k doseganju združljivosti z 2. in 3. razvojnim ciljem tisočletja; |
| --- | --- |

71.

v zvezi z diskriminacijo in nasiljem nad ženskami poziva vlado, da nadaljuje s posebnimi ukrepi za učinkovito odpravljanje nasilja na domu in zagotovi pomoč žrtvam; prav tako poziva k nadaljnjemu prizadevanju za spodbujanje izobraževanja deklic ter s tem k doseganju združljivosti z 2. in 3. razvojnim ciljem tisočletja;

| 72. | priznava, da je Indija skozi stoletja na svojem ozemlju ohranila večetnično, večversko, večkulturno in jezikovno raznoliko družbo, ki daje Zahodu in Evropi zgled, ter poziva indijsko vlado, naj bo zlasti pozorna na pojav medetničnih, medverskih in medkulturnih napetosti med skupnostmi, ki lahko ogrozijo stoletno dediščino strpnosti in sožitja v državi; |
| --- | --- |

72.

priznava, da je Indija skozi stoletja na svojem ozemlju ohranila večetnično, večversko, večkulturno in jezikovno raznoliko družbo, ki daje Zahodu in Evropi zgled, ter poziva indijsko vlado, naj bo zlasti pozorna na pojav medetničnih, medverskih in medkulturnih napetosti med skupnostmi, ki lahko ogrozijo stoletno dediščino strpnosti in sožitja v državi;

| 73. | ob zavedanju, da je nova vlada pokazala željo po posodobitvi, le-to poziva, naj odločno pospeši reformo pretirano počasnega in zastarelega sodnega sistema; poudarja da, občasno počasno delovanje sodnega sistema ali nekateri primeri zlorabe ali neuspešnega posredovanja policije, zlasti v zvezi z nekaterimi primeri posilstev, povzročajo razočaranje med prebivalstvom in ga spodbujajo k jemanju pravice v svoje roke; kljub temu pozdravlja dejstvo, da je to izzvalo javno razpravo posebej o teh zadevah in o položaju sodstva na splošno; |
| --- | --- |

73.

ob zavedanju, da je nova vlada pokazala željo po posodobitvi, le-to poziva, naj odločno pospeši reformo pretirano počasnega in zastarelega sodnega sistema; poudarja da, občasno počasno delovanje sodnega sistema ali nekateri primeri zlorabe ali neuspešnega posredovanja policije, zlasti v zvezi z nekaterimi primeri posilstev, povzročajo razočaranje med prebivalstvom in ga spodbujajo k jemanju pravice v svoje roke; kljub temu pozdravlja dejstvo, da je to izzvalo javno razpravo posebej o teh zadevah in o položaju sodstva na splošno;

| 74. | poziva vlado v New Delhiju k odpravi smrtne kazni v njenem sodnem sistemu; |
| --- | --- |

74.

poziva vlado v New Delhiju k odpravi smrtne kazni v njenem sodnem sistemu;

| 75. | opozarja na dejstvo, da je Indija ena izmed redkih demokratičnih držav, ki niso ratificirale Konvencije Združenih narodov proti mučenju, podpisane leta 1997, in poudarja, da je ta ratifikacija nujen predpogoj za utrditev odnosov med EU in Indijo; prav tako poziva Indijo k ratifikaciji konvencij o odpravi dela otrok in spodbujanju skupnega pogajanja; |
| --- | --- |

75.

opozarja na dejstvo, da je Indija ena izmed redkih demokratičnih držav, ki niso ratificirale Konvencije Združenih narodov proti mučenju, podpisane leta 1997, in poudarja, da je ta ratifikacija nujen predpogoj za utrditev odnosov med EU in Indijo; prav tako poziva Indijo k ratifikaciji konvencij o odpravi dela otrok in spodbujanju skupnega pogajanja;

| 76. | poudarja, da mora EU pozvati Indijo k popolni združljivosti s priporočili Odbora za odpravo rasne diskriminacije; |
| --- | --- |

76.

poudarja, da mora EU pozvati Indijo k popolni združljivosti s priporočili Odbora za odpravo rasne diskriminacije;

| 77. | poziva Indijo, naj se priključi Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

77.

poziva Indijo, naj se priključi Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 78. | poziva Svet in Komisijo, da z Indijo začneta dialog o ratifikaciji statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ukinitvi smrtne kazni, ratifikaciji zlasti konvencij proti mučenju in delu otrok kakor tudi dodatnih protokolov k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk. |
| --- | --- |

78.

poziva Svet in Komisijo, da z Indijo začneta dialog o ratifikaciji statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ukinitvi smrtne kazni, ratifikaciji zlasti konvencij proti mučenju in delu otrok kakor tudi dodatnih protokolov k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah in h Konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk.

Mednarodne razmere

| 79. | ugotavlja, da projekt strateškega povezovanja med Washingtonom in New Delhijem predvideva prodajo severnoameriških letal ter delitev vesoljske in nuklearne tehnologije za civilno uporabo; |
| --- | --- |

79.

ugotavlja, da projekt strateškega povezovanja med Washingtonom in New Delhijem predvideva prodajo severnoameriških letal ter delitev vesoljske in nuklearne tehnologije za civilno uporabo;

| 80. | priznava, da je Indija igrala pomembno vlogo pri preprečevanju sporov in ohranjanju miru, na primer v Afganistanu; pozdravlja njen odziv na nedavni kraljevi državni udar v Nepalu in njegove posledice; poziva Indijo, kot največjo članico SAARC, k prevzemu vodstva pri nadaljnjem razvoju regionalnega sodelovanja SAARC; |
| --- | --- |

80.

priznava, da je Indija igrala pomembno vlogo pri preprečevanju sporov in ohranjanju miru, na primer v Afganistanu; pozdravlja njen odziv na nedavni kraljevi državni udar v Nepalu in njegove posledice; poziva Indijo, kot največjo članico SAARC, k prevzemu vodstva pri nadaljnjem razvoju regionalnega sodelovanja SAARC;

| 81. | ugotavlja, da mora EU spodbujati regionalno sodelovanje v južni Aziji ter oblikovati pristop strateškega približevanja z namenom nadgrajevanja odnosov med EU in Južnoazijsko zvezo za regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

81.

ugotavlja, da mora EU spodbujati regionalno sodelovanje v južni Aziji ter oblikovati pristop strateškega približevanja z namenom nadgrajevanja odnosov med EU in Južnoazijsko zvezo za regionalno sodelovanje;

| 82. | seznanja se s ponovnim približevanjem Irana, Pakistana in Indije, na podlagi katerega se obravnava možnost gradnje plinovoda iz Irana v Indijo prek pakistanskega ozemlja; meni, da je treba podpreti takšne projekte, ki so po naravi miroljubni, prinašajo korist ljudem na tem območju in ustvarjajo mrežo medsebojnih interesov, ki preprečujejo možnost sporov med njimi in spodbujajo regionalno stabilnost; |
| --- | --- |

82.

seznanja se s ponovnim približevanjem Irana, Pakistana in Indije, na podlagi katerega se obravnava možnost gradnje plinovoda iz Irana v Indijo prek pakistanskega ozemlja; meni, da je treba podpreti takšne projekte, ki so po naravi miroljubni, prinašajo korist ljudem na tem območju in ustvarjajo mrežo medsebojnih interesov, ki preprečujejo možnost sporov med njimi in spodbujajo regionalno stabilnost;

| 83. | pozdravlja znake napredka v dvostranskih indijsko-pakistanskih pogovorih o Kašmirju in druge dokaze skupnega prilagajanja, kot so nedavno odprte avtobusne službe med obema, indijskim in pakistanskim delom ozemlja, ali obiski indijskega ministra za zunanje zadeve v Pakistanu ter predsednika Pakistana v Indiji; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja znake napredka v dvostranskih indijsko-pakistanskih pogovorih o Kašmirju in druge dokaze skupnega prilagajanja, kot so nedavno odprte avtobusne službe med obema, indijskim in pakistanskim delom ozemlja, ali obiski indijskega ministra za zunanje zadeve v Pakistanu ter predsednika Pakistana v Indiji;

| 84. | obsoja teroristične napade na to avtobusno službo na dan njenega odprtja 7. aprila 2005; |
| --- | --- |

84.

obsoja teroristične napade na to avtobusno službo na dan njenega odprtja 7. aprila 2005;

| 85. | pozdravlja izjavo indijskega ministrskega predsednika, ki jo je podprl predsednik Mušaraf, da mora ledenik Siachen v Kašmirju veljati za „goro miru“ in za simbol nove poti k popolni spravi med Indijo in Pakistanom v zvezi s Kašmirjem, ter poziva EU k podpori tega pozitivnega koraka, da se čim prej doseže dokončni sporazum med strankami, ki vključuje prerazporeditev in umik vojaških sil na tem področju; |
| --- | --- |

85.

pozdravlja izjavo indijskega ministrskega predsednika, ki jo je podprl predsednik Mušaraf, da mora ledenik Siachen v Kašmirju veljati za „goro miru“ in za simbol nove poti k popolni spravi med Indijo in Pakistanom v zvezi s Kašmirjem, ter poziva EU k podpori tega pozitivnega koraka, da se čim prej doseže dokončni sporazum med strankami, ki vključuje prerazporeditev in umik vojaških sil na tem področju;

| 86. | poziva Svet in Komisijo k podpori Indije in njenih pristojnih varnostnih služb in organov kazenskega pregona v zvezi s prošnjo, da bi uživali prednostni partnerski položaj pri Europolu, da se bodo bolj učinkovito borili proti mednarodnemu terorizmu in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

86.

poziva Svet in Komisijo k podpori Indije in njenih pristojnih varnostnih služb in organov kazenskega pregona v zvezi s prošnjo, da bi uživali prednostni partnerski položaj pri Europolu, da se bodo bolj učinkovito borili proti mednarodnemu terorizmu in organiziranemu kriminalu;

| 87. | poziva Indijo, da se, skupaj s Pakistanom in Izraelom, pridruži Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, ki je nenadomestljiv večstranski instrument za vzdrževanje in utrjevanje mednarodnega miru, varnosti in stabilnosti in ki vzpostavlja mednarodni pravni okvir za preprečevanje nadaljnjega širjenja jedrskega orožja; |
| --- | --- |

87.

poziva Indijo, da se, skupaj s Pakistanom in Izraelom, pridruži Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, ki je nenadomestljiv večstranski instrument za vzdrževanje in utrjevanje mednarodnega miru, varnosti in stabilnosti in ki vzpostavlja mednarodni pravni okvir za preprečevanje nadaljnjega širjenja jedrskega orožja;

| 88. | poziva indijsko vlado, da se pridruži Ottavski konvenciji o protipehotnih minah; |
| --- | --- |

88.

poziva indijsko vlado, da se pridruži Ottavski konvenciji o protipehotnih minah;

| 89. | izraža globoko užaloščenost nad izgubami življenj in materialne lastnine, ki jih je decembra 2004 povzročil cunami ter čestita indijski vladi k hitremu in solidarnemu odzivu na katastrofo, zlasti pa indijski mornarici, ki je že dan zatem poslala več svojih enot na prizadeta območja; poziva Komisijo, da zagotovi, da je Indija vključena v program obnove po cunamiju; |
| --- | --- |

89.

izraža globoko užaloščenost nad izgubami življenj in materialne lastnine, ki jih je decembra 2004 povzročil cunami ter čestita indijski vladi k hitremu in solidarnemu odzivu na katastrofo, zlasti pa indijski mornarici, ki je že dan zatem poslala več svojih enot na prizadeta območja; poziva Komisijo, da zagotovi, da je Indija vključena v program obnove po cunamiju;

| 90. | poziva svojo konferenco predsednikov Evropskega parlamenta, naj razmisli o tem, da bi za vzpostavljanje globljih povezav med parlamentoma dveh največjih svetovnih demokracij, za obdobje druge polovice parlamentarnega mandata ustanovila posebno medparlamentarno delegacijo EP-Indija;
  *
  - * |
| --- | --- |

90.

poziva svojo konferenco predsednikov Evropskega parlamenta, naj razmisli o tem, da bi za vzpostavljanje globljih povezav med parlamentoma dveh največjih svetovnih demokracij, za obdobje druge polovice parlamentarnega mandata ustanovila posebno medparlamentarno delegacijo EP-Indija;

*

- *

| 91. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic Evropske unije, vladi in parlamentu Indije ter vladam in parlamentom držav članic SAARC. |
| --- | --- |

91.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic Evropske unije, vladi in parlamentu Indije ter vladam in parlamentom držav članic SAARC.

---

(1)  UL C 174 E, 14.7.2005, str. 179.

P6_TA(2005)0365

Vloga obnovljivih virov energije v EU

Resolucija Evropskega parlamenta o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (2004/2153(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o deležu obnovljivih virov energije v EU (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o deležu obnovljivih virov energije v EU (KOM(2004)0366),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza (2) („Direktiva o biogorivih“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv in drugih obnovljivih goriv v sektorju prevoza (2) („Direktiva o biogorivih“),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energija za prihodnost: Obnovljivi viri energije – Bela knjiga za strategijo Skupnosti in akcijski načrt“ (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energija za prihodnost: Obnovljivi viri energije – Bela knjiga za strategijo Skupnosti in akcijski načrt“ (KOM(1997)0599),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. aprila 2004 o mednarodni konferenci o obnovljivih virih energije junija 2004 v Bonnu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. aprila 2004 o mednarodni konferenci o obnovljivih virih energije junija 2004 v Bonnu (3),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0227/2005). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0227/2005).

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o deležu obnovljivih virov energije v EU in jo spodbuja, da še naprej razvija ambiciozno in hkrati realistično strategijo na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o deležu obnovljivih virov energije v EU in jo spodbuja, da še naprej razvija ambiciozno in hkrati realistično strategijo na področju obnovljivih virov energije;

| 2. | se zaveda, da so obnovljivi viri energije skupaj z energetsko učinkovitostjo in prihranki energije izrednega pomena ne samo za premostitev poslabšanih zdravstvenih in okoljskih razmer ter za zagotavljanje trajnostnega razvoja, ki je skladen s cilji evropske podnebne politike, temveč tudi za spodbujanje inovacij, regionalnega in nacionalnega razvoja, možnosti trgovanja in ustvarjanja novih delovnih mest v skladu z Lizbonsko strategijo; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da so obnovljivi viri energije skupaj z energetsko učinkovitostjo in prihranki energije izrednega pomena ne samo za premostitev poslabšanih zdravstvenih in okoljskih razmer ter za zagotavljanje trajnostnega razvoja, ki je skladen s cilji evropske podnebne politike, temveč tudi za spodbujanje inovacij, regionalnega in nacionalnega razvoja, možnosti trgovanja in ustvarjanja novih delovnih mest v skladu z Lizbonsko strategijo;

| 3. | nadalje poudarja, da obnovljivi viri energije v povezavi z ukrepi za varčevanje z energijo zmanjšujejo odvisnost Evrope od uvoza energije in tako zmanjšujejo politična in gospodarska tveganja, ki so povezana s tem uvozom; |
| --- | --- |

3.

nadalje poudarja, da obnovljivi viri energije v povezavi z ukrepi za varčevanje z energijo zmanjšujejo odvisnost Evrope od uvoza energije in tako zmanjšujejo politična in gospodarska tveganja, ki so povezana s tem uvozom;

| 4. | poziva Komisijo, naj zastavi ambiciozne, a realne cilje, s katerimi bi tehnologije za pridobivanje energije z ultra nizkimi emisijami ali brez emisij CO2 ter CO2 nevtralne tehnologije do 2020 zadostile 60 % povpraševanja po električni energiji v EU, in podpre zastavljene evropske cilje glede podnebja in zanesljivosti oskrbe; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zastavi ambiciozne, a realne cilje, s katerimi bi tehnologije za pridobivanje energije z ultra nizkimi emisijami ali brez emisij CO2 ter CO2 nevtralne tehnologije do 2020 zadostile 60 % povpraševanja po električni energiji v EU, in podpre zastavljene evropske cilje glede podnebja in zanesljivosti oskrbe;

| 5. | ugotavlja, da med obnovljive vire energije ne spada le vetrna energija in da drugi obnovljivi viri energije, kot so hidroelektrarne, sončno-termalne elektrarne, geotermalne naprave in biomasa, prav tako ugodno vplivajo na izboljšanje stabilnosti omrežja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da med obnovljive vire energije ne spada le vetrna energija in da drugi obnovljivi viri energije, kot so hidroelektrarne, sončno-termalne elektrarne, geotermalne naprave in biomasa, prav tako ugodno vplivajo na izboljšanje stabilnosti omrežja;

Enaindvajset obnovljivih virov energije za 21. stoletje

| 6. | se zaveda možnosti, ki jih ponuja široka raznolikost več kot 21 različnih tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki načeloma ne pokrivajo samo vseh zemljepisnih področij, ampak tudi vse pomembnejše rabe energije; |
| --- | --- |

6.

se zaveda možnosti, ki jih ponuja široka raznolikost več kot 21 različnih tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki načeloma ne pokrivajo samo vseh zemljepisnih področij, ampak tudi vse pomembnejše rabe energije;

| 7. | se zaveda dejstva, da obnovljivi viri energije predstavljajo najhitreje rastoči energetski sektor tako v evropskem kot svetovnem merilu, z letno stopnjo rasti vetrne in sončne fotonapetostne (PN) energije preko 20 %, hkrati pa je razvoj tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov ustvaril več kot 300 000 novih delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

se zaveda dejstva, da obnovljivi viri energije predstavljajo najhitreje rastoči energetski sektor tako v evropskem kot svetovnem merilu, z letno stopnjo rasti vetrne in sončne fotonapetostne (PN) energije preko 20 %, hkrati pa je razvoj tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov ustvaril več kot 300 000 novih delovnih mest;

| 8. | se zaveda, da so se stroški različnih tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov izrazito znižali, v nekaterih primerih do 50 % v 15 letih, vendar ugotavlja, da je treba doseči še dodatno znižanje stroškov, za kar je treba zagotoviti močne spodbude; |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da so se stroški različnih tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov izrazito znižali, v nekaterih primerih do 50 % v 15 letih, vendar ugotavlja, da je treba doseči še dodatno znižanje stroškov, za kar je treba zagotoviti močne spodbude;

| 9. | poziva k k sprejetju napovedanega akcijskega načrta o biomasi, močnejšemu spodbujanju sončno-termalnih elektrarn na jugu EU in usklajenemu velikemu projektu za vetrno energijo s Severnega morjaza spodbujanje hiterega razvoja teh obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

9.

poziva k k sprejetju napovedanega akcijskega načrta o biomasi, močnejšemu spodbujanju sončno-termalnih elektrarn na jugu EU in usklajenemu velikemu projektu za vetrno energijo s Severnega morjaza spodbujanje hiterega razvoja teh obnovljivih virov energije;

| 10. | pozdravlja dejstvo, da ima EU vodilno vlogo v svetovnem merilu na področju večine tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, kar je plod prizadevanj nekaterih držav članicin poziva k novim pobudam in direktivam v okviru celotne EU; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dejstvo, da ima EU vodilno vlogo v svetovnem merilu na področju večine tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, kar je plod prizadevanj nekaterih držav članicin poziva k novim pobudam in direktivam v okviru celotne EU;

| 11. | se zaveda potenciala biomase, ki ga je treba s sistematičnim pristopom o uporabi in celostnim vzdrževanjem prostora izkoristiti; |
| --- | --- |

11.

se zaveda potenciala biomase, ki ga je treba s sistematičnim pristopom o uporabi in celostnim vzdrževanjem prostora izkoristiti;

| 12. | nadalje poudarja potencial geotermične energije, tako za proizvodnjo toplotne kot električne energije, in poziva k posvečanju večje politične pozornosti potencialu geotermične energije; |
| --- | --- |

12.

nadalje poudarja potencial geotermične energije, tako za proizvodnjo toplotne kot električne energije, in poziva k posvečanju večje politične pozornosti potencialu geotermične energije;

| 13. | pozdravlja prizadevanja za spodbujanje vodikovih tehnologij in gospodarstva na njihovi osnovi in poudarja, da je vodik nosilec energije, katerega prednosti še posebej pridejo do izraza pri njegovi proizvodnji iz obnovljivih virov energije, s čimer se učinkoviteje spodbuja varstvo okolja in pospešuje trajnostni razvoj ter ukrepi za zmanjšanje učinka tople grede; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja prizadevanja za spodbujanje vodikovih tehnologij in gospodarstva na njihovi osnovi in poudarja, da je vodik nosilec energije, katerega prednosti še posebej pridejo do izraza pri njegovi proizvodnji iz obnovljivih virov energije, s čimer se učinkoviteje spodbuja varstvo okolja in pospešuje trajnostni razvoj ter ukrepi za zmanjšanje učinka tople grede;

Utiranje poti EU, da postane vodilni svetovni proizvajalec obnovljivih virov energije

| 14. | poudarja pomen opredelitve obveznih ciljev do 2020, da bi na ta način jasno opozorila vse udeležence na trgu, kot velika energetska podjetja, finančne družbe in tudi nacionalne oblikovalce energetske politike, da so obnovljivi viri energije energetska prihodnost EU in del njene okoljske in industrijske politike; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen opredelitve obveznih ciljev do 2020, da bi na ta način jasno opozorila vse udeležence na trgu, kot velika energetska podjetja, finančne družbe in tudi nacionalne oblikovalce energetske politike, da so obnovljivi viri energije energetska prihodnost EU in del njene okoljske in industrijske politike;

| 15. | poziva Komisijo, da še naprej pozorno spremlja spoštovanje okvirnih nacionalnih ciljev s strani držav članic in da pripravi srednjeročno strategijo EU za obnovljive vire energije za obdobje po letu 2010; razen tega meni, da je treba podrobno oceniti napredek pri izvajanju ciljev za leto 2010, razmerje med stroški in koristjo za končne potrošnike (ob upoštevanju zunanjih stroškov) ter končno, napredek v zvezi z izboljšanjem energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, da še naprej pozorno spremlja spoštovanje okvirnih nacionalnih ciljev s strani držav članic in da pripravi srednjeročno strategijo EU za obnovljive vire energije za obdobje po letu 2010; razen tega meni, da je treba podrobno oceniti napredek pri izvajanju ciljev za leto 2010, razmerje med stroški in koristjo za končne potrošnike (ob upoštevanju zunanjih stroškov) ter končno, napredek v zvezi z izboljšanjem energetske učinkovitosti;

| 16. | ponovno opozarja na svojo zgoraj navedeno resolucijo z dne 1. aprila 2004, s katero je prepričljiva večina pozvala k uresničitvi cilja, da do leta 2020 obnovljivi viri energije predstavljajo 20 % celotne porabe energije v EU; |
| --- | --- |

16.

ponovno opozarja na svojo zgoraj navedeno resolucijo z dne 1. aprila 2004, s katero je prepričljiva večina pozvala k uresničitvi cilja, da do leta 2020 obnovljivi viri energije predstavljajo 20 % celotne porabe energije v EU;

| 17. | poudarja, da rezultati novih študij, še posebej tistih, ki upoštevajo scenarije energetske učinkovitosti za vse sektorje, kažejo, da je ob boljših pogojih na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti mogoče doseči višje zastavljene cilje; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da rezultati novih študij, še posebej tistih, ki upoštevajo scenarije energetske učinkovitosti za vse sektorje, kažejo, da je ob boljših pogojih na področju obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti mogoče doseči višje zastavljene cilje;

| 18. | zato prosi Komisijo, da pripravi scenarije učinkovitosti na strani povpraševanja, ki bodo omogočili uresničitev skupnega cilja na področju podnebnih sprememb, in sicer, da globalna temperatura ne preseže ravni temperature iz predindustrijskega obdobja za več kot 2° C, in bodo hkrati boljša osnova za opredelitev dolgoročnih ciljev na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

18.

zato prosi Komisijo, da pripravi scenarije učinkovitosti na strani povpraševanja, ki bodo omogočili uresničitev skupnega cilja na področju podnebnih sprememb, in sicer, da globalna temperatura ne preseže ravni temperature iz predindustrijskega obdobja za več kot 2° C, in bodo hkrati boljša osnova za opredelitev dolgoročnih ciljev na področju obnovljivih virov energije;

| 19. | ugotavlja, da bi z bolj sistematičnim pristopom k energetski politiki, ki tako vključuje kakor tudi pospešuje, med drugim z večjim spodbujanjem, znatne možnosti za ohranitev energije, doseganje energetske učinkovitosti in izrabo obnovljivih virov energije do leta 2020, lahko kar 25 % celotne energetske porabe EU prihajalo iz obnovljivih virov energije; meni, da bi imelo nadaljnje zmanjšanje relativnih stroškov tehnologij za pridobivanje obnovljivih virov energije pomembno vlogo pri doseganju takšnega deleža, zlasti s spodbujanjem povpraševanja ter raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da bi z bolj sistematičnim pristopom k energetski politiki, ki tako vključuje kakor tudi pospešuje, med drugim z večjim spodbujanjem, znatne možnosti za ohranitev energije, doseganje energetske učinkovitosti in izrabo obnovljivih virov energije do leta 2020, lahko kar 25 % celotne energetske porabe EU prihajalo iz obnovljivih virov energije; meni, da bi imelo nadaljnje zmanjšanje relativnih stroškov tehnologij za pridobivanje obnovljivih virov energije pomembno vlogo pri doseganju takšnega deleža, zlasti s spodbujanjem povpraševanja ter raziskav in razvoja;

| 20. | ugotavlja, da se morajo za obstoj potrebnih signalov različnim energetskim trgom, kot so elektrogospodarstvo, sektor transportnih goriv in ogrevalni in hladilni sektor, skupni cilji EU razdeliti tako po sektorskih kot po nacionalnih ciljih in da se s tem ustvarijo poenostavljeniin gospodarsko privlačnejši pogoji za naložbe v odkrivanje in uporabo obnovljivih virov energije; zato poziva Komisijo, da določi obvezne cilje za vsakega od teh treh sektorjev; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da se morajo za obstoj potrebnih signalov različnim energetskim trgom, kot so elektrogospodarstvo, sektor transportnih goriv in ogrevalni in hladilni sektor, skupni cilji EU razdeliti tako po sektorskih kot po nacionalnih ciljih in da se s tem ustvarijo poenostavljeniin gospodarsko privlačnejši pogoji za naložbe v odkrivanje in uporabo obnovljivih virov energije; zato poziva Komisijo, da določi obvezne cilje za vsakega od teh treh sektorjev;

| 21. | meni, da so spodbude v obliki znižanja davkov na splošno učinkovit način spodbujanja obnovljivih virov energije; spodbuja države članice, da uporabijo tovrstne instrumente, in Komisijo, da odpravi vse ovire, ki bi državam članicam preprečevala njihovo uporabo; |
| --- | --- |

21.

meni, da so spodbude v obliki znižanja davkov na splošno učinkovit način spodbujanja obnovljivih virov energije; spodbuja države članice, da uporabijo tovrstne instrumente, in Komisijo, da odpravi vse ovire, ki bi državam članicam preprečevala njihovo uporabo;

Ogrevanje in hlajenje: Osrednji trg za nizkotemperaturne energije iz obnovljivih virov

| 22 | ugotavlja, da ogrevanje in hlajenje zgradb predstavlja približno 40 % celotne porabe energije v EU, in poziva k bolj sistematičnemu pristopu, ki bo integriral najboljšo razpoložljivo tehnologijo za zmanjšanje potreb po ogrevanju in hlajenju z energijo z manjšo gostoto iz nizkotemperaturnih obnovljivih virov energije ali iz enot za hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ali hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ter ohlajanja; |
| --- | --- |

22

ugotavlja, da ogrevanje in hlajenje zgradb predstavlja približno 40 % celotne porabe energije v EU, in poziva k bolj sistematičnemu pristopu, ki bo integriral najboljšo razpoložljivo tehnologijo za zmanjšanje potreb po ogrevanju in hlajenju z energijo z manjšo gostoto iz nizkotemperaturnih obnovljivih virov energije ali iz enot za hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ali hkratno proizvodnjo toplote in električne energije ter ohlajanja;

| 23. | pozdravlja napredek, dosežen pri energetski zasnovi novogradenj, kjer ima vključevanje solarne arhitekture, izolacije in obnovljivih virov energije za posledico nizkoenergetske, pasivno energetske hiše in celo hiše, ki letno proizvedejo več energije, kot jo porabijo; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja napredek, dosežen pri energetski zasnovi novogradenj, kjer ima vključevanje solarne arhitekture, izolacije in obnovljivih virov energije za posledico nizkoenergetske, pasivno energetske hiše in celo hiše, ki letno proizvedejo več energije, kot jo porabijo;

| 24. | poudarja izjemno povečanje produktivnosti, ki bi lahko nastalo zaradi okrepljenega vključevanja prihranjene energije in energije iz obnovljivih virov v gotove gradbene materiale, kot so strehe in fasade; |
| --- | --- |

24.

poudarja izjemno povečanje produktivnosti, ki bi lahko nastalo zaradi okrepljenega vključevanja prihranjene energije in energije iz obnovljivih virov v gotove gradbene materiale, kot so strehe in fasade;

| 25. | poudarja napredek, dosežen pri sončnem toplotnem ogrevanju, vendar obžaluje velik razkorak, ki ga je mogoče pri zmogljivostih proizvodnje na osebo zaznati med nekaj vodilnimi državami članicami (Ciper, Avstrija, Grčija in Nemčija) in večino ostalih članic, in opozarja tudi na velik potencial sončne toplotne energije v EU; |
| --- | --- |

25.

poudarja napredek, dosežen pri sončnem toplotnem ogrevanju, vendar obžaluje velik razkorak, ki ga je mogoče pri zmogljivostih proizvodnje na osebo zaznati med nekaj vodilnimi državami članicami (Ciper, Avstrija, Grčija in Nemčija) in večino ostalih članic, in opozarja tudi na velik potencial sončne toplotne energije v EU;

| 26. | poudarja pomen tržnega prodora hlajenja na toplotni osnovi na podlagi dovajanja sončne toplotne energije, biomase ali geotermične energije in opozarja, da je povečanje proizvodnje hlajenja z obnovljivimi viri nujno glede na naraščajoče potrebe po hlajenju; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen tržnega prodora hlajenja na toplotni osnovi na podlagi dovajanja sončne toplotne energije, biomase ali geotermične energije in opozarja, da je povečanje proizvodnje hlajenja z obnovljivimi viri nujno glede na naraščajoče potrebe po hlajenju;

| 27. | poudarja tržni potencial obnovljivih virov energije, kot sta biomasa in geotermalna energija, za rastoči sektor centralnega daljinskega ogrevanja in daljinskega hlajenja pri proizvodnji zelene energije in uporabi nizkotemperaturne „odpadne“ energije za ogrevanje in hlajenje zgradb; |
| --- | --- |

27.

poudarja tržni potencial obnovljivih virov energije, kot sta biomasa in geotermalna energija, za rastoči sektor centralnega daljinskega ogrevanja in daljinskega hlajenja pri proizvodnji zelene energije in uporabi nizkotemperaturne „odpadne“ energije za ogrevanje in hlajenje zgradb;

| 28. | poudarja možnosti, ki jih nudijo omrežja za daljinsko ogrevanje in daljinsko hlajenje, ki kot infrastruktura omogočajo najboljšo uporabo in kombinacijo širokega nabora dovajanja energije brez fosilnih goriv: presežkov toplote, ki nastajajo pri proizvajanju električnega toka, različnih oblik toplote iz obnovljivih virov energije (npr. geotermična energija, toplota ali hlad iz globokega morja ali jezera, biomasa), toplotnih črpalk pa tudi toplote, ki nastaja pri sežiganju biorazgradljivih odpadkov in/ali pri industrijskih postopkih; |
| --- | --- |

28.

poudarja možnosti, ki jih nudijo omrežja za daljinsko ogrevanje in daljinsko hlajenje, ki kot infrastruktura omogočajo najboljšo uporabo in kombinacijo širokega nabora dovajanja energije brez fosilnih goriv: presežkov toplote, ki nastajajo pri proizvajanju električnega toka, različnih oblik toplote iz obnovljivih virov energije (npr. geotermična energija, toplota ali hlad iz globokega morja ali jezera, biomasa), toplotnih črpalk pa tudi toplote, ki nastaja pri sežiganju biorazgradljivih odpadkov in/ali pri industrijskih postopkih;

| 29. | ugotavlja, da naložbe v trajnostno gradnjo stanovanj zahtevajo višjo začetno naložbo, medtem ko zmanjšujejo stroške upravljanja zgradb; poudarja potrebo, da podjetja za energetske storitve premostitijo vrzel med vlagatelji in uporabniki, in poziva evropske institucije, da uporabijo predlagano direktivo o učinkoviti končni rabi energije in energetskih storitvah za oblikovanje stabilnega trga za takšne naložbe; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da naložbe v trajnostno gradnjo stanovanj zahtevajo višjo začetno naložbo, medtem ko zmanjšujejo stroške upravljanja zgradb; poudarja potrebo, da podjetja za energetske storitve premostitijo vrzel med vlagatelji in uporabniki, in poziva evropske institucije, da uporabijo predlagano direktivo o učinkoviti končni rabi energije in energetskih storitvah za oblikovanje stabilnega trga za takšne naložbe;

| 30. | poziva Komisijo, da področje uporabe Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (4)(„Direktiva o gradbeništvu“) razširi na vse komercialne zgradbe, večje od 250m2, z vidika popolne energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije ter da pripravi predlog direktive o obnovljivih virih energije na področju ogrevanja in hlajenja; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, da področje uporabe Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (4)(„Direktiva o gradbeništvu“) razširi na vse komercialne zgradbe, večje od 250m2, z vidika popolne energetske učinkovitosti in uporabe obnovljivih virov energije ter da pripravi predlog direktive o obnovljivih virih energije na področju ogrevanja in hlajenja;

| 31. | poudarja, da v nasprotju s pristopom v sektorjih za elektroenergetiko in goriva Evropska unija nima sistematičnega pristopa k podpiranju obnovljivih virov energij v ogrevalnem in hladilnem sektorju, čeprav je odvisnost od uvoza plina in nafte v tem sektorju še posebej visoka in so stroški, povezani s povečanjem deleža obnovljivih virov energij, sorazmerno nizki; zato poziva k vseevropski strategiji s ciljem povečanja proizvodnje obnovljivih ogrevalnih in hladilnih enot, ki bi tako postale konkurenčne; v tem oziru opaža, da birokratski predpisi na ravni EU, naloženi lastnikom hiš in gradbenim podjetjem, niso ustrezen način za dosego tega cilja, temveč bolj direktiva, ki postavlja realne, toda ambiciozne cilje in usklajuje dejanja držav članic na osnovi začasne omejitve spodbud za dostop na trg; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da v nasprotju s pristopom v sektorjih za elektroenergetiko in goriva Evropska unija nima sistematičnega pristopa k podpiranju obnovljivih virov energij v ogrevalnem in hladilnem sektorju, čeprav je odvisnost od uvoza plina in nafte v tem sektorju še posebej visoka in so stroški, povezani s povečanjem deleža obnovljivih virov energij, sorazmerno nizki; zato poziva k vseevropski strategiji s ciljem povečanja proizvodnje obnovljivih ogrevalnih in hladilnih enot, ki bi tako postale konkurenčne; v tem oziru opaža, da birokratski predpisi na ravni EU, naloženi lastnikom hiš in gradbenim podjetjem, niso ustrezen način za dosego tega cilja, temveč bolj direktiva, ki postavlja realne, toda ambiciozne cilje in usklajuje dejanja držav članic na osnovi začasne omejitve spodbud za dostop na trg;

| 32. | v tem oziru meni, da bi morala Komisija predložiti predlog za direktivo o ogrevanju in hlajenju v podobni obliki kot predlog Komisije za direktivo o biogorivih (KOM(2001)0547); |
| --- | --- |

32.

v tem oziru meni, da bi morala Komisija predložiti predlog za direktivo o ogrevanju in hlajenju v podobni obliki kot predlog Komisije za direktivo o biogorivih (KOM(2001)0547);

| 33. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami najkasneje do 2012 uvede minimalne gradbene standarde za vse zasebne hiše, ki temeljijo na merilih o pasivni energiji (pod 10 kW/m2); |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami najkasneje do 2012 uvede minimalne gradbene standarde za vse zasebne hiše, ki temeljijo na merilih o pasivni energiji (pod 10 kW/m2);

| 34. | poziva Komisijo in ECOFIN, da kar najhitreje in učinkovito ukrepata pri odpravljanju subvencij na področju ogrevanja in hlajenja, ki škodljivo vplivajo na okolje; poziva države članice, da uporabijo učinkovite spodbude v obliki znižanja davkov za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije na področju ogrevanja in hlajenja, ter poziva Komisijo, da odpravi vse ovire za uporabo takšnih energij; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in ECOFIN, da kar najhitreje in učinkovito ukrepata pri odpravljanju subvencij na področju ogrevanja in hlajenja, ki škodljivo vplivajo na okolje; poziva države članice, da uporabijo učinkovite spodbude v obliki znižanja davkov za spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije na področju ogrevanja in hlajenja, ter poziva Komisijo, da odpravi vse ovire za uporabo takšnih energij;

Elektrika: Ustrezni tržni pogoji za proizvodnjo elektrike iz obnovljivih virov

| 35. | ponovno opozarja na zastavljeni cilj, da obnovljivi viri energije predstavljajo 21 % delež v celotni energetski proizvodnji EU, kot je določeno v Direktivi 2001/77/ES; |
| --- | --- |

35.

ponovno opozarja na zastavljeni cilj, da obnovljivi viri energije predstavljajo 21 % delež v celotni energetski proizvodnji EU, kot je določeno v Direktivi 2001/77/ES;

| 36. | opominja, da ta cilj predstavlja delež celotne porabe električne energije, in poziva vse institucije EU, naj upoštevajo ogromni potencial, ki ga pri zmanjšanju porabe električne energije predstavlja aktivna politika, ki skuša zajeti porabnike električne energije v celoti; |
| --- | --- |

36.

opominja, da ta cilj predstavlja delež celotne porabe električne energije, in poziva vse institucije EU, naj upoštevajo ogromni potencial, ki ga pri zmanjšanju porabe električne energije predstavlja aktivna politika, ki skuša zajeti porabnike električne energije v celoti;

| 37. | ugotavlja, da Komisija pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice, predvsem Nemčija in Španija, uvedle ustrezni politični okvir za doseganje nacionalnih ciljev, in ugotavlja, da nekaterim drugim vladam verjetno ne bo uspelo deseči zastavljenih nacionalnih ciljev, h katerim so zavezane; poziva Komisijo, naj pri opredeljevanju zavezujočih nacionalnih ciljev uporabi možnosti, ki jih ponuja direktiva 2001/77/ES; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da Komisija pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice, predvsem Nemčija in Španija, uvedle ustrezni politični okvir za doseganje nacionalnih ciljev, in ugotavlja, da nekaterim drugim vladam verjetno ne bo uspelo deseči zastavljenih nacionalnih ciljev, h katerim so zavezane; poziva Komisijo, naj pri opredeljevanju zavezujočih nacionalnih ciljev uporabi možnosti, ki jih ponuja direktiva 2001/77/ES;

| 38. | poziva Komisijo, da v svoje poročilo za leto 2005 o Direktivi 2001/77/ES vključi dodatne določbe o odpravi vseh ovir (na primer, upravnih in političnih ovir), prav tako kot o ustreznem in brezplačnem dostopu do omrežja in enakopravnih tarifah, ki trenutno v več državah članicah ovirajo razvoj proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, da v svoje poročilo za leto 2005 o Direktivi 2001/77/ES vključi dodatne določbe o odpravi vseh ovir (na primer, upravnih in političnih ovir), prav tako kot o ustreznem in brezplačnem dostopu do omrežja in enakopravnih tarifah, ki trenutno v več državah članicah ovirajo razvoj proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov;

| 39. | opozarja, da je Komisija ugotovila, da so upravne ovire, določene v členu 6(1) Direktive 2001/77/ES, v več državah članicah številne, in poziva Komisijo, da ukrepa proti tem državam članicam; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je Komisija ugotovila, da so upravne ovire, določene v členu 6(1) Direktive 2001/77/ES, v več državah članicah številne, in poziva Komisijo, da ukrepa proti tem državam članicam;

| 40. | opozarja, da je Komisija nadalje ugotovila, da neenako zagotavljanje dostopa do omrežja onemogoča nadaljnji razvoj načrtov za proizvajanje električnoe energije iz obnovljivih virov v več državah članicah; poziva Komisijo, da skrbno nadzoruje izvajanje člena 7 Direktive 2001/77/ES in ukrepa proti tem državam članicam; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da je Komisija nadalje ugotovila, da neenako zagotavljanje dostopa do omrežja onemogoča nadaljnji razvoj načrtov za proizvajanje električnoe energije iz obnovljivih virov v več državah članicah; poziva Komisijo, da skrbno nadzoruje izvajanje člena 7 Direktive 2001/77/ES in ukrepa proti tem državam članicam;

| 41. | ugotavlja, da so pogoji na trgu z električno energijotaki, da tudi v prihodnje ne bo enakih pogojev konkurence med dobavitelji električne energije in nekdanjimi monopolistično strukturiranimi distributerji ter malimi in srednje velikimi ponudniki obnovljivih virov energije, in poziva Komisijo, da upošteva to ugotovitev med drugim pri ocenevanju Direktive 2001/77/ES; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da so pogoji na trgu z električno energijotaki, da tudi v prihodnje ne bo enakih pogojev konkurence med dobavitelji električne energije in nekdanjimi monopolistično strukturiranimi distributerji ter malimi in srednje velikimi ponudniki obnovljivih virov energije, in poziva Komisijo, da upošteva to ugotovitev med drugim pri ocenevanju Direktive 2001/77/ES;

| 42. | poziva države članice, da nadaljujejo z razvijanjem nacionalnih strategij in struktur za spodbujanje obnovljivih virov energije, zato da bi zmanjšali načrtovanje in uradniško izdajanje dovoljenj, olajšali dostop do omrežja ter zagotovili potrdila o izvoru, ohranjali stabilnost omrežja in ponovno ocenili okolju škodljive subvencije; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, da nadaljujejo z razvijanjem nacionalnih strategij in struktur za spodbujanje obnovljivih virov energije, zato da bi zmanjšali načrtovanje in uradniško izdajanje dovoljenj, olajšali dostop do omrežja ter zagotovili potrdila o izvoru, ohranjali stabilnost omrežja in ponovno ocenili okolju škodljive subvencije;

| 43. | poziva Komisijo in Svet, da upoštevata načelo „plača povzročitelj obrementive“ in internalizacijo zunanjih stroškov glede vseh virov energije; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in Svet, da upoštevata načelo „plača povzročitelj obrementive“ in internalizacijo zunanjih stroškov glede vseh virov energije;

| 44. | ugotavlja, da je razvoj vetrne energije v nekaterih evropskih državah izjemen, saj so bile do konca 2004 nameščene številne naprave, ki proizvedejo več kot 34.600 MW, kar presega vse napovedi, in poziva k nadaljnjim raziskavam, da bi se rešile težave, povezane z ureditvijo področja energije in stabilnosti omrežja; ugotavlja, da je treba izgradnjo vetrnih elektrarn izvajati razumno, da se omejijo težave za prebivalstvo v zadevnih območjih; obžaluje, da možnosti pridobivanja energije iz biomase še niso v celoti razvite kot je bilo prevideno in v tej zvezi pozdravlja napoved Komisije o akcijskem načrtu o biomasi; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je razvoj vetrne energije v nekaterih evropskih državah izjemen, saj so bile do konca 2004 nameščene številne naprave, ki proizvedejo več kot 34.600 MW, kar presega vse napovedi, in poziva k nadaljnjim raziskavam, da bi se rešile težave, povezane z ureditvijo področja energije in stabilnosti omrežja; ugotavlja, da je treba izgradnjo vetrnih elektrarn izvajati razumno, da se omejijo težave za prebivalstvo v zadevnih območjih; obžaluje, da možnosti pridobivanja energije iz biomase še niso v celoti razvite kot je bilo prevideno in v tej zvezi pozdravlja napoved Komisije o akcijskem načrtu o biomasi;

| 45. | ponovno opozarja, da trg EU z električno energijo še vedno bremenijo številna skrb vzbujajoča odstopanja, kot so neustrezni predpisi v zvezi z reševanjem lastninskih razmerij, neučinkoviti potrošniški trgi na debelo, vedno večja zgostitev trgov, visoke neposredne in posredne subvencije, neenakopraven dostop do zmogljivosti za uravnavanje, na primer velikih akumulacijskih hidroelektrarn, neločeni skladi za razgradnjo elektrarn in pomanjkljivo internalizacija zunanjih stroškov, in vztraja, da Komisija te težave obravnava v svojih poročilih o notranjem trgu z električno energijo in zemeljskim plinom, ki jih mora sestaviti do konca leta, ter predlaga nove zakonodajne pobude, da bi končala ta obsežna odstopanja na trgu, ki vplivajo na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

45.

ponovno opozarja, da trg EU z električno energijo še vedno bremenijo številna skrb vzbujajoča odstopanja, kot so neustrezni predpisi v zvezi z reševanjem lastninskih razmerij, neučinkoviti potrošniški trgi na debelo, vedno večja zgostitev trgov, visoke neposredne in posredne subvencije, neenakopraven dostop do zmogljivosti za uravnavanje, na primer velikih akumulacijskih hidroelektrarn, neločeni skladi za razgradnjo elektrarn in pomanjkljivo internalizacija zunanjih stroškov, in vztraja, da Komisija te težave obravnava v svojih poročilih o notranjem trgu z električno energijo in zemeljskim plinom, ki jih mora sestaviti do konca leta, ter predlaga nove zakonodajne pobude, da bi končala ta obsežna odstopanja na trgu, ki vplivajo na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| 46. | obžaluje, da EU uvedbe sončno-termalne tehnologije elektrarn na trg doslej ni ustrezno podpirala; poziva Komisijo, da pomaga omogočiti, da se velike možnosti te tehnike okrepljeno uporabljajo; |
| --- | --- |

46.

obžaluje, da EU uvedbe sončno-termalne tehnologije elektrarn na trg doslej ni ustrezno podpirala; poziva Komisijo, da pomaga omogočiti, da se velike možnosti te tehnike okrepljeno uporabljajo;

| 47. | meni, da lahko visokonapetostni prenosni daljnovodi istosmernega toka pomembno pripomorejo k povečanju uporabe obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

47.

meni, da lahko visokonapetostni prenosni daljnovodi istosmernega toka pomembno pripomorejo k povečanju uporabe obnovljivih virov energije;

| 48. | opozarja na ogromen potencial za vetrno energijo na Severnem morju in vztraja, da preko sklada TEN-E ustanove EU prispevajo k učinkovitemu usklajevanju med državami ob Severnem morju, Baltiškem morju in Irskem morju, da se ti potenciali vključijo v evropski sistem omrežij ob najmanjših možnih stroških; opozarja, da obstaja v južnem Maroku podobno velik vetrni potencial, in poziva Komisijo, da razmisli o strateškem partnerstvu z državami Magreba na področju obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

48.

opozarja na ogromen potencial za vetrno energijo na Severnem morju in vztraja, da preko sklada TEN-E ustanove EU prispevajo k učinkovitemu usklajevanju med državami ob Severnem morju, Baltiškem morju in Irskem morju, da se ti potenciali vključijo v evropski sistem omrežij ob najmanjših možnih stroških; opozarja, da obstaja v južnem Maroku podobno velik vetrni potencial, in poziva Komisijo, da razmisli o strateškem partnerstvu z državami Magreba na področju obnovljivih virov energije;

| 49. | poziva, da se dolgoročno vzpostavi usklajen evropski sistem spodbud, ki bo izpolnjeval naslednje kriterije, in sicer mora:






  a) | prispevati k uresničevanju trenutnih ciljev in bolj ambicioznih prihodnjih ciljev; |
| --- | --- | --- |

49.

poziva, da se dolgoročno vzpostavi usklajen evropski sistem spodbud, ki bo izpolnjeval naslednje kriterije, in sicer mora:

a)

prispevati k uresničevanju trenutnih ciljev in bolj ambicioznih prihodnjih ciljev;

| b) | biti združljiv z načeli notranjega trga z električno energijo; |
| --- | --- |

b)

biti združljiv z načeli notranjega trga z električno energijo;

| c) | biti del sistematičnega pristopa za razvoj obnovljivih virov energije, ki bo upošteval značilnosti različnih obnovljivih virov energije, skupaj z različnimi tehnologijami in geografskimi razlikami; |
| --- | --- |

c)

biti del sistematičnega pristopa za razvoj obnovljivih virov energije, ki bo upošteval značilnosti različnih obnovljivih virov energije, skupaj z različnimi tehnologijami in geografskimi razlikami;

| d) | spodbujati uporabo obnovljivih virov energije na učinkovit način ter biti hkrati enostaven in čim bolj učinkovit, zlasti v smislu stroškov; |
| --- | --- |

d)

spodbujati uporabo obnovljivih virov energije na učinkovit način ter biti hkrati enostaven in čim bolj učinkovit, zlasti v smislu stroškov;

| e) | internalizirati zunanje stroške vseh virov energije; |
| --- | --- |

e)

internalizirati zunanje stroške vseh virov energije;

| f) | vključiti ustrezna prehodna obdobja za nacionalne sisteme podpore, da bi se ohranjalo zaupanje investitorjev; |
| --- | --- |

f)

vključiti ustrezna prehodna obdobja za nacionalne sisteme podpore, da bi se ohranjalo zaupanje investitorjev;

in meni, da bi bila lahko na podlagi navedenih kriterijev enotna zakonodaja Skupnosti o evropskih napajalnih sistemih smiselna dolgoročno, vendar bi bilo treba upoštevati tudi model kvot ali model javnih razpisov, ob predpostavki, da je možno odpraviti slabosti takšnih modelov, ki so se pokazale v nekaterih državah članicah;

| 50. | poudarja pomen samostojnih elektrarn, ki jih na primer imajo na nekaterih otokih znotraj Evropske unije in ki se opirajo predvsem na razvito hibridno tehnologijo ter uporabljajo obnovljive vire energije, skupaj s tehnologijo hrambe, ki poveča njihovo učinkovitost; poziva države članice in Komisijo k nadaljnjim pobudam v tej smeri; poziva Komisijo, naj preuči, kateri so najboljše prakse glede upravljanja z omrežji, da bi tako odpravili težave pri povezovanju obnovljivih virov energije, še posebej sončnih in vetrnih energetskih omrežij; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen samostojnih elektrarn, ki jih na primer imajo na nekaterih otokih znotraj Evropske unije in ki se opirajo predvsem na razvito hibridno tehnologijo ter uporabljajo obnovljive vire energije, skupaj s tehnologijo hrambe, ki poveča njihovo učinkovitost; poziva države članice in Komisijo k nadaljnjim pobudam v tej smeri; poziva Komisijo, naj preuči, kateri so najboljše prakse glede upravljanja z omrežji, da bi tako odpravili težave pri povezovanju obnovljivih virov energije, še posebej sončnih in vetrnih energetskih omrežij;

| 51. | ugotavlja, da je del proizvodnje električnega energije s tehnologijami za obnovljive vire energije, predvsem FN vire, še vedno zelo drag; spodbuja Komisijo in države članice, da spodbujajo ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki bi nastali zlasti z raziskovalno in razvojno dejavnostjo, in spodbude oblikujejo tako, da se tehnične izboljšave in znižanje stroškov tudi v prihodnje nadaljujejo; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je del proizvodnje električnega energije s tehnologijami za obnovljive vire energije, predvsem FN vire, še vedno zelo drag; spodbuja Komisijo in države članice, da spodbujajo ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki bi nastali zlasti z raziskovalno in razvojno dejavnostjo, in spodbude oblikujejo tako, da se tehnične izboljšave in znižanje stroškov tudi v prihodnje nadaljujejo;

Prevoz: Najprej učinkovitost, potem obnovljiva goriva

| 52. | ugotavlja, da prevozni sektor, ko z izpostavljanjem cen velikim nihanjem ustavarja veliko odvisnost od uvoza nafte, povzroča resne zdravstvene težave zaradi onesnaževanja zraka in je odgovoren za najhitreje naraščajoči delež emisij CO2; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da prevozni sektor, ko z izpostavljanjem cen velikim nihanjem ustavarja veliko odvisnost od uvoza nafte, povzroča resne zdravstvene težave zaradi onesnaževanja zraka in je odgovoren za najhitreje naraščajoči delež emisij CO2;

| 53. | ugotavlja, da je učinkovitost prevoznega sektorja lahko povečati preko strukturnih ukrepov, npr. boljšega urbanističnega in regionalnega načrtovanja, preusmerjanja tovornega in potniškega prometa; in da je postopno dviganje standardov za doseganje večje učinkovitosti pri vozilih in letalih bistveno dopolnilno strategijam o obnovljivih gorivih; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da je učinkovitost prevoznega sektorja lahko povečati preko strukturnih ukrepov, npr. boljšega urbanističnega in regionalnega načrtovanja, preusmerjanja tovornega in potniškega prometa; in da je postopno dviganje standardov za doseganje večje učinkovitosti pri vozilih in letalih bistveno dopolnilno strategijam o obnovljivih gorivih;

| 54. | poziva Komisijo, da uporabi razultate analize splošnih vplivov goriv na okolje - tako imenovanih energetskih verig „od izvora do vozila“, ki jo je v okviru študije CONCAWE pripravil Skupni raziskovalni center Komisije, preden na tem področju uvede večje ukrepe skupne politike EU; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, da uporabi razultate analize splošnih vplivov goriv na okolje - tako imenovanih energetskih verig „od izvora do vozila“, ki jo je v okviru študije CONCAWE pripravil Skupni raziskovalni center Komisije, preden na tem področju uvede večje ukrepe skupne politike EU;

| 55. | poziva države članice, naj dosežejo cilje, določene v Direktivi o biogorivih, in uvedejo finančne spodbude, omogočene v Direktivi Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvirja Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (5); meni, da bo spodbujanje uporabe biogoriv ustvarilo nove priložnosti za trajnostni razvoj podeželja in odprlo nove obete za inovativne kmetijske proizvode; izraža upanje, da bo ocena tehničnih specifikacij za mešanje etanola z običajnimi gorivi prinesla zadovoljive rezultate in bo kar najhitreje možno spremeniti priloge Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS (6); |
| --- | --- |

55.

poziva države članice, naj dosežejo cilje, določene v Direktivi o biogorivih, in uvedejo finančne spodbude, omogočene v Direktivi Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvirja Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (5); meni, da bo spodbujanje uporabe biogoriv ustvarilo nove priložnosti za trajnostni razvoj podeželja in odprlo nove obete za inovativne kmetijske proizvode; izraža upanje, da bo ocena tehničnih specifikacij za mešanje etanola z običajnimi gorivi prinesla zadovoljive rezultate in bo kar najhitreje možno spremeniti priloge Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive Sveta 93/12/EGS (6);

| 56. | poziva Komisijo, naj v svoj akcijski načrt o biomasi vključi obvezno in postopno vse bolj obvezujoče določilo, po katerem bodo morale rafinerije prodajati tudi goriva z deležem goriva, pridobljenega iz biomase; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj v svoj akcijski načrt o biomasi vključi obvezno in postopno vse bolj obvezujoče določilo, po katerem bodo morale rafinerije prodajati tudi goriva z deležem goriva, pridobljenega iz biomase;

| 57. | poudarja, da bo uporaba etanola kot gorivo prispevala k razcvetu kmetijskih območij v EU in k dviganju vrednosti kmetijskih surovin; meni, da bi lahko glede na zadnje reforme in zmanjšanje finančne podpore (SKP, sladkor) spodbujanje uporabe in proizvajanja etanola kot goriva ponudilo temu sektorju nove tržne možnosti; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bo uporaba etanola kot gorivo prispevala k razcvetu kmetijskih območij v EU in k dviganju vrednosti kmetijskih surovin; meni, da bi lahko glede na zadnje reforme in zmanjšanje finančne podpore (SKP, sladkor) spodbujanje uporabe in proizvajanja etanola kot goriva ponudilo temu sektorju nove tržne možnosti;

| 58. | poziva Komisijo, da v luči nastajajočih tehnologij izkoristi potencial bioenergije in biogoriv v povezavi s trajnostnim kmetijstvom in gozdarstvom ter trajnostnim ravnanjem z odpadki v okviru SKP in strategije EU pri ravnanju z odpadki; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, da v luči nastajajočih tehnologij izkoristi potencial bioenergije in biogoriv v povezavi s trajnostnim kmetijstvom in gozdarstvom ter trajnostnim ravnanjem z odpadki v okviru SKP in strategije EU pri ravnanju z odpadki;

Biomasa: Speči orjak med obnovljivimi viri energije

| 59. | opozarja, da uporaba biomase daje številne prednosti v primerjavi z običajnimi viri energije, pa tudi z določenimi drugimi obnovljivimi viri energije, zlasti razmeroma nizke stroške, manjšo odvisnost od kratkoročnih vremenskih sprememb, spodbujanje regionalnih gospodarskih struktur in omogočanje alternativnih virov dohodka za kmete; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da uporaba biomase daje številne prednosti v primerjavi z običajnimi viri energije, pa tudi z določenimi drugimi obnovljivimi viri energije, zlasti razmeroma nizke stroške, manjšo odvisnost od kratkoročnih vremenskih sprememb, spodbujanje regionalnih gospodarskih struktur in omogočanje alternativnih virov dohodka za kmete;

| 60. | zato obžaluje, da velik potencial biomase na področju obnovljivih virov energije ni bil tehnično izkoriščen tako, kot bi bilo to pri sprejemljivih stroških mogoče; zato pozdravlja napoved Komisije o predložitvi akcijskega načrta o biomasi in jo spodbuja, da predloži ambicioznen dokument, ki zajema konkretne in pravno zavezujoče predloge; |
| --- | --- |

60.

zato obžaluje, da velik potencial biomase na področju obnovljivih virov energije ni bil tehnično izkoriščen tako, kot bi bilo to pri sprejemljivih stroških mogoče; zato pozdravlja napoved Komisije o predložitvi akcijskega načrta o biomasi in jo spodbuja, da predloži ambicioznen dokument, ki zajema konkretne in pravno zavezujoče predloge;

| 61. | poudarja, da postanejo prednosti biomase na energetskem področju vidne zlasti takrat, ko so inštalacije zasnovane tako, da je poraba elektrike, toplote in hlajenja enakomerna; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da postanejo prednosti biomase na energetskem področju vidne zlasti takrat, ko so inštalacije zasnovane tako, da je poraba elektrike, toplote in hlajenja enakomerna;

| 62. | poziva Komisijo in države članice, da uporabijo strukturne sklade in kohezijski sklad za spodbujanje uporabe biomase; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo in države članice, da uporabijo strukturne sklade in kohezijski sklad za spodbujanje uporabe biomase;

| 63. | poziva Komisijo in države članice, da izkoristijo velike možnosti drugega stebra SKP (razvoj podeželja)za spodbujanje trajnostne uporabe biomase; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo in države članice, da izkoristijo velike možnosti drugega stebra SKP (razvoj podeželja)za spodbujanje trajnostne uporabe biomase;

| 64. | poziva Komisijo, da vključi ekološko učinkovito uporabo biomase v svoje prednostne naloge za posebne programe 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, da vključi ekološko učinkovito uporabo biomase v svoje prednostne naloge za posebne programe 7. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj;

| 65. | poudarja zelo velik potencial skupnega izgorevanja biomase in fosilnih goriv (npr. premoga) povsod tam, kjer obstajajo kratkoročne možnosti za povečanje deleža obnovljivih virov energije, ki bodo hkrati tudi stroškovno učinkovite, čeprav je potrebno, da se dolgoročno postavijo naprave na biomaso; |
| --- | --- |

65.

poudarja zelo velik potencial skupnega izgorevanja biomase in fosilnih goriv (npr. premoga) povsod tam, kjer obstajajo kratkoročne možnosti za povečanje deleža obnovljivih virov energije, ki bodo hkrati tudi stroškovno učinkovite, čeprav je potrebno, da se dolgoročno postavijo naprave na biomaso;

| 66. | poziva države članice, da zagotovijo, da nacionalna davčna politika ne ovira razvoja proizvodnje biomase; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, da zagotovijo, da nacionalna davčna politika ne ovira razvoja proizvodnje biomase;

| 67. | spodbuja države članice, da preverijo svoje davčne sisteme, odpravijo vse nepotrebne davčne obremenitve za uporabnike biomase in zniževanje davkov obravnavajo kot učinkovito spodbudo; |
| --- | --- |

67.

spodbuja države članice, da preverijo svoje davčne sisteme, odpravijo vse nepotrebne davčne obremenitve za uporabnike biomase in zniževanje davkov obravnavajo kot učinkovito spodbudo;

| 68. | pozdravlja pobudo Komisije za oblikovanje akcijskega načrta za biomaso; vendar ker je to zapleteno in sporno vprašanje, poziva Komisijo k obširnemu posvetovanju z javnostjo in interesnimi skupinami, da bi oblikovali uravnotežen in ambiciozen delovni načrt za prihodnost; |
| --- | --- |

68.

pozdravlja pobudo Komisije za oblikovanje akcijskega načrta za biomaso; vendar ker je to zapleteno in sporno vprašanje, poziva Komisijo k obširnemu posvetovanju z javnostjo in interesnimi skupinami, da bi oblikovali uravnotežen in ambiciozen delovni načrt za prihodnost;

| 69. | meni, da prizadevanja za večjo uporabo biomase pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov v skladu s trajnostnimi proizvodnimi metodami ne smejo biti izgovor za EU, da ne nadaljuje z raziskavami, katerih cilj je večja energetska učinkovitost (zmanjševanje uporabe energije za gorivo, gretje, elektriko itd.), in ki so možen način za zmanjševanje finančne obremenitve kmetov; |
| --- | --- |

69.

meni, da prizadevanja za večjo uporabo biomase pri proizvodnji energije iz obnovljivih virov v skladu s trajnostnimi proizvodnimi metodami ne smejo biti izgovor za EU, da ne nadaljuje z raziskavami, katerih cilj je večja energetska učinkovitost (zmanjševanje uporabe energije za gorivo, gretje, elektriko itd.), in ki so možen način za zmanjševanje finančne obremenitve kmetov;

| 70. | poziva, da bi pravila o soobstoju in označevanju, ki veljajo za gojenje in uporabo gensko spremenjenih organizmov v proizvodnji hrane, veljala tudi za obnovljive vire energije; |
| --- | --- |

70.

poziva, da bi pravila o soobstoju in označevanju, ki veljajo za gojenje in uporabo gensko spremenjenih organizmov v proizvodnji hrane, veljala tudi za obnovljive vire energije;

| 71. | se zaveda prispevka skupne kmetijske politike k proizvodnji obnovljive energije prek biomase in biogoriv ter poziva k spodbujanju nadaljnje uporabe in razvoja teh vrst energije; meni, da je nujno potrebno povečati možnosti sofinanciranja investicijskih načrtov iz sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in drugih strukturnih skladov z namenom uravnoteženega in racionalnega razvoja in uporabe obnovljivih virov energije, če se bodo energetski in okoljski rezultati njihove uporabe izkazali za pozitivne in skladne s trajnostnimi proizvodnimi metodami; |
| --- | --- |

71.

se zaveda prispevka skupne kmetijske politike k proizvodnji obnovljive energije prek biomase in biogoriv ter poziva k spodbujanju nadaljnje uporabe in razvoja teh vrst energije; meni, da je nujno potrebno povečati možnosti sofinanciranja investicijskih načrtov iz sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in drugih strukturnih skladov z namenom uravnoteženega in racionalnega razvoja in uporabe obnovljivih virov energije, če se bodo energetski in okoljski rezultati njihove uporabe izkazali za pozitivne in skladne s trajnostnimi proizvodnimi metodami;

| 72. | poziva k uporabi kmetijskih in gozdarskih proizvodov v proizvodnji energije, kot so poljščine, gojene na obrobnih zemljiščih, odrezki žive meje in gozdarski stranski proizvodi (odpadni les), ki se spodbuja kot prednostna naloga, da se čim bolj izključi konkurenca z nujno proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

72.

poziva k uporabi kmetijskih in gozdarskih proizvodov v proizvodnji energije, kot so poljščine, gojene na obrobnih zemljiščih, odrezki žive meje in gozdarski stranski proizvodi (odpadni les), ki se spodbuja kot prednostna naloga, da se čim bolj izključi konkurenca z nujno proizvodnjo hrane;

| 73. | se zaveda, da je s proizvodnjo energije iz naravnih virov mogoče hkrati in učinkovito razvejati in zagotoviti prihodek kmetijam, ustvariti nova delovna mesta, varovati naravo in pridobivati čisto energijo; vseeno poudarja, da mora varnost oskrbe s hrano še naprej imeti prednost pred proizvodnjo energije; zato meni, da so potrebni ukrepi, ki bodo na eni strani preprečili, da bi proizvodnjo hrane na dobrih kmetijskih lokacijah ne zamenjala proizvodnja energije in na drugi strani, da se uvoz hrane v EU ne bi povečal; |
| --- | --- |

73.

se zaveda, da je s proizvodnjo energije iz naravnih virov mogoče hkrati in učinkovito razvejati in zagotoviti prihodek kmetijam, ustvariti nova delovna mesta, varovati naravo in pridobivati čisto energijo; vseeno poudarja, da mora varnost oskrbe s hrano še naprej imeti prednost pred proizvodnjo energije; zato meni, da so potrebni ukrepi, ki bodo na eni strani preprečili, da bi proizvodnjo hrane na dobrih kmetijskih lokacijah ne zamenjala proizvodnja energije in na drugi strani, da se uvoz hrane v EU ne bi povečal;

| 74. | se zaveda, da je gozdarski sektor neizkoriščen vir, ki lahko igra pomembno vlogo, ne samo pri razvoju in širitvi trga biomase, ampak tudi pri približevanju vira energije uporabnikom; |
| --- | --- |

74.

se zaveda, da je gozdarski sektor neizkoriščen vir, ki lahko igra pomembno vlogo, ne samo pri razvoju in širitvi trga biomase, ampak tudi pri približevanju vira energije uporabnikom;

Inovacije: Pomen boljšega usklajevanja na evropski, nacionalni in lokalni in regionalni ravni

| 75. | vztraja na dejstvu, da je skladna evropska strategija o obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti dosegljiva le, če bo vzpostavljeno boljše sodelovanje med vsemi zadevnimi udeleženci; še zlasti poudarja pomen, ki ga v tej strategiji nosita lokalna in regionalna raven; |
| --- | --- |

75.

vztraja na dejstvu, da je skladna evropska strategija o obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti dosegljiva le, če bo vzpostavljeno boljše sodelovanje med vsemi zadevnimi udeleženci; še zlasti poudarja pomen, ki ga v tej strategiji nosita lokalna in regionalna raven;

| 76. | poziva k novemu programu inteligentne energije za Evropo, za katerega naj bo v okviru finančne perspektive na voljo občutno več sredstev, da bi se povečalo izmenjavanje dobrih praks in spodbujalo skupnosti, ki v celoti uporabljajo energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

76.

poziva k novemu programu inteligentne energije za Evropo, za katerega naj bo v okviru finančne perspektive na voljo občutno več sredstev, da bi se povečalo izmenjavanje dobrih praks in spodbujalo skupnosti, ki v celoti uporabljajo energijo iz obnovljivih virov;

| 77. | podpira stališče Komisije, da naj bo v prihodnje spodbujanje obnovljivih virov energije ključni element evropske strukturne politike, in poudarja, da se s tem zlasti novim državam članicam odpirajo nove možnosti za krepitev njihovih malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

77.

podpira stališče Komisije, da naj bo v prihodnje spodbujanje obnovljivih virov energije ključni element evropske strukturne politike, in poudarja, da se s tem zlasti novim državam članicam odpirajo nove možnosti za krepitev njihovih malih in srednje velikih podjetij;

Raziskave in razvoj: Obnovljivi viri energije in učinkovita izraba energije kot prednostna naloga

| 78. | ugotavlja, da so sončna toplotna električna energija, z morjem povezani obnovljivi viri energije, kot so morski tokovi, energija valov in bibavice ter energija, pridobljena na podlagi osmoze, nova potencialna področja za proizvodnjo električnega energije iz obnovljivih virov in da je treba veliko vlagati vanje v okviru razvojno-raziskovalnih dejavnosti EU; |
| --- | --- |

78.

ugotavlja, da so sončna toplotna električna energija, z morjem povezani obnovljivi viri energije, kot so morski tokovi, energija valov in bibavice ter energija, pridobljena na podlagi osmoze, nova potencialna področja za proizvodnjo električnega energije iz obnovljivih virov in da je treba veliko vlagati vanje v okviru razvojno-raziskovalnih dejavnosti EU;

| 79. | pozdravlja vodilno vlogo EU na področju tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja vodilno vlogo EU na področju tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov;

| 80. | ugotavlja, da je potrebno na energetskem področju v prvih letih razvoja nuditi določen obseg podpore še ne povsem izdelanim tehnologijam, in poudarja dejstvo, da je bilo po ugotovitvah Mednarodne agencije za energijo v obdobju med leti 1974 in 2001 obnovljivim virom energije dodeljenih le 8,2 % vseh sredstev razvojno-raziskovalnih skladov v državah OECD; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da je potrebno na energetskem področju v prvih letih razvoja nuditi določen obseg podpore še ne povsem izdelanim tehnologijam, in poudarja dejstvo, da je bilo po ugotovitvah Mednarodne agencije za energijo v obdobju med leti 1974 in 2001 obnovljivim virom energije dodeljenih le 8,2 % vseh sredstev razvojno-raziskovalnih skladov v državah OECD;

| 81. | vztraja, da je treba v okviru predvidenih posebnih programih sedmega okvirnega programa precejšnja sredstva nameniti obnovljivim virom energije in energentski učinkovitosti glede na številne koristne vplive obnovljivih virov na podnebne spremembe, energetsko neodvisnost in varnost pri dobavi z energijo; |
| --- | --- |

81.

vztraja, da je treba v okviru predvidenih posebnih programih sedmega okvirnega programa precejšnja sredstva nameniti obnovljivim virom energije in energentski učinkovitosti glede na številne koristne vplive obnovljivih virov na podnebne spremembe, energetsko neodvisnost in varnost pri dobavi z energijo;

| 82. | poudarja, da je treba v sedmega okvirnega programa vključiti večja finančna sredstva za obnovljive vire energije in za energetsko učinkovitost; poudarja potrebo po premostitvi vrzeli med fazami prikaza, razširjanja in nakupa tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov in po usmeritvi v raziskovanje v zvezi s polji vetrnih elektrarn na morju; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba v sedmega okvirnega programa vključiti večja finančna sredstva za obnovljive vire energije in za energetsko učinkovitost; poudarja potrebo po premostitvi vrzeli med fazami prikaza, razširjanja in nakupa tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov in po usmeritvi v raziskovanje v zvezi s polji vetrnih elektrarn na morju;

| 83. | vztraja pri usmeritvi najpomembnejših finančnih instrumentov Skupnosti, in sicer strukturnih skladov in kohezijskega sklada, kot tudi finančnih pomoči, ki naj se podelijo v okviru programa Skupnosti za mednarodno sodelovanje, zlasti Evrospkega sosedskega in partnerskega instrumenta, v obsežne naložbe v najbolj zmogljive nove tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov energije in za prihranitev energije; |
| --- | --- |

83.

vztraja pri usmeritvi najpomembnejših finančnih instrumentov Skupnosti, in sicer strukturnih skladov in kohezijskega sklada, kot tudi finančnih pomoči, ki naj se podelijo v okviru programa Skupnosti za mednarodno sodelovanje, zlasti Evrospkega sosedskega in partnerskega instrumenta, v obsežne naložbe v najbolj zmogljive nove tehnologije za pridobivanje energije iz obnovljivih virov energije in za prihranitev energije;

| 84. | poziva Evropsko investicijsko banko (EIB) in Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD), da določita postopne cilje za delež obnovljivih virov energije na svojem portfelju v različnih posojilih, ki se nanašajo na energijo, in da preprečita emisije toplogrednih plinov do nekega obveznega kriterija pri izbiri projektov, ki naj se jih podpira; |
| --- | --- |

84.

poziva Evropsko investicijsko banko (EIB) in Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD), da določita postopne cilje za delež obnovljivih virov energije na svojem portfelju v različnih posojilih, ki se nanašajo na energijo, in da preprečita emisije toplogrednih plinov do nekega obveznega kriterija pri izbiri projektov, ki naj se jih podpira;

| 85. | verjame, da je treba predvideti tehnološke platforme za proizvodnjo sončne energije, vetrne energije, energije iz biomase in vključitevanje obnovljivih virov energije v gradbeni sektor, vključno s hkratno proizvodnjo toplotne in električne energije ter centralnim ogrevanjem/hlajenjem (CHP/DHC) na podlagi obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

85.

verjame, da je treba predvideti tehnološke platforme za proizvodnjo sončne energije, vetrne energije, energije iz biomase in vključitevanje obnovljivih virov energije v gradbeni sektor, vključno s hkratno proizvodnjo toplotne in električne energije ter centralnim ogrevanjem/hlajenjem (CHP/DHC) na podlagi obnovljivih virov energije;

| 86. | spodbuja države članice, da vlagajo v izobraževanje, povezano z obnovljivimi viri energije, da bodo tisti, ki se ukvarjajo s tem poklicno, in javnost bolje poučeni; |
| --- | --- |

86.

spodbuja države članice, da vlagajo v izobraževanje, povezano z obnovljivimi viri energije, da bodo tisti, ki se ukvarjajo s tem poklicno, in javnost bolje poučeni;

| 87. | meni, da obstaja nujna potreba po raziskovanju, zlasti na področjih predvidevanja in začasnega kopičenja proizvedene energije iz volatilnih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija; |
| --- | --- |

87.

meni, da obstaja nujna potreba po raziskovanju, zlasti na področjih predvidevanja in začasnega kopičenja proizvedene energije iz volatilnih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija;

| 88. | poziva, da se razširijo postopki obstoječe izmenjave informacij ter izboljša preglednost podatkovnih zbirk, da bi se omogočilo več večstranskega sodelovanja pri raziskavah okolja in načrtovanju; |
| --- | --- |

88.

poziva, da se razširijo postopki obstoječe izmenjave informacij ter izboljša preglednost podatkovnih zbirk, da bi se omogočilo več večstranskega sodelovanja pri raziskavah okolja in načrtovanju;

Izvozna strategije, razvojna politika

| 89. | vztraja pri odgovornosti, ki jo ima EU glede pomoči najmanj, manj razvitim državam in razvijajočim se narodnim gospodarstvom pri razvoju, spodbujanju in financiranju prilagojenih tehnologij za pridobivanje obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

89.

vztraja pri odgovornosti, ki jo ima EU glede pomoči najmanj, manj razvitim državam in razvijajočim se narodnim gospodarstvom pri razvoju, spodbujanju in financiranju prilagojenih tehnologij za pridobivanje obnovljivih virov energije;

| 90. | poziva EU, da se še naprej zavzema za svojo vodilno vlogo na tem področju ter za svoje obveznosti, ki jih je prevzela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu od 26. avgusta do 4. septembra 2002, in da uporabi svoj vpliv za nadaljnjo krepitev učinkovite politike obnovljivih virov energije v krogu pomembnih mednarodnih organov; |
| --- | --- |

90.

poziva EU, da se še naprej zavzema za svojo vodilno vlogo na tem področju ter za svoje obveznosti, ki jih je prevzela na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu od 26. avgusta do 4. septembra 2002, in da uporabi svoj vpliv za nadaljnjo krepitev učinkovite politike obnovljivih virov energije v krogu pomembnih mednarodnih organov;

| 91. | poudarja pomen obnovljivih virov energije v razvojnem sodelovanju in v okviru Evro - mediteranskega partnerstva; |
| --- | --- |

91.

poudarja pomen obnovljivih virov energije v razvojnem sodelovanju in v okviru Evro - mediteranskega partnerstva;

| 92. | poziva Komisijo, da še bolj spodbuja uporabo tehnolgije sončno-toplotnih elektrarn v južnem in vzhodnem Sredozemlju; |
| --- | --- |

92.

poziva Komisijo, da še bolj spodbuja uporabo tehnolgije sončno-toplotnih elektrarn v južnem in vzhodnem Sredozemlju;

| 93. | opozarja, da obstajajo velike možnosti za sodelovanje z deželami severne Afrike in Sredozemlja pri pridobivanju sončne, geotermalne in vetrne energije za nadaljnji razvoja teh regij ter izvoz tehnologij s trga EU in uvoz električnega toka na ta trg; |
| --- | --- |

93.

opozarja, da obstajajo velike možnosti za sodelovanje z deželami severne Afrike in Sredozemlja pri pridobivanju sončne, geotermalne in vetrne energije za nadaljnji razvoja teh regij ter izvoz tehnologij s trga EU in uvoz električnega toka na ta trg;

| 94. | poziva EU, da v državah v razvoju za zmanjšanje revščine, preprečevanje konfliktov in za trajnostni razvoj podpira uporabo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

94.

poziva EU, da v državah v razvoju za zmanjšanje revščine, preprečevanje konfliktov in za trajnostni razvoj podpira uporabo obnovljivih virov energije;

| 95. | poziva Komisijo in Svet, da ima pri razvojni pomoči in zlasti strategijah za boj proti revščini prednost spodbujanje trajnostne oskrbe z energijo in da pozoveta velike finančne institucije, kot so EIB, EBRD, Svetovna banka in nacionalne izvozno-kreditne agencije, da dajo prednost naložbam v obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, da se spodbuja in olajšuje tak razvoj; |
| --- | --- |

95.

poziva Komisijo in Svet, da ima pri razvojni pomoči in zlasti strategijah za boj proti revščini prednost spodbujanje trajnostne oskrbe z energijo in da pozoveta velike finančne institucije, kot so EIB, EBRD, Svetovna banka in nacionalne izvozno-kreditne agencije, da dajo prednost naložbam v obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, da se spodbuja in olajšuje tak razvoj;

Institucije EU kot nosilci obnovljive energije

| 96. | poziva institucije EU, naj bodo z uporabo obnovljivih virov energije v svojih zgradbah in pri izbiri prevoznih sredstev dober in jasen zgled evropskim državljanom; |
| --- | --- |

96.

poziva institucije EU, naj bodo z uporabo obnovljivih virov energije v svojih zgradbah in pri izbiri prevoznih sredstev dober in jasen zgled evropskim državljanom;

| 97. | poziva predsedstvo Parlamenta, naj se dolgotrajno zaveže k postopni uvedbi obnovljivih virov energije za potrebe Parlamenta pri dobavi elektrike, ogrevanju, hlajenju in prevoznih sredstev in da ta prizadevanja združi z ukrepi za povečanje energetske učinkovitosti pri svojem delovanju;
  *
  - * |
| --- | --- |

97.

poziva predsedstvo Parlamenta, naj se dolgotrajno zaveže k postopni uvedbi obnovljivih virov energije za potrebe Parlamenta pri dobavi elektrike, ogrevanju, hlajenju in prevoznih sredstev in da ta prizadevanja združi z ukrepi za povečanje energetske učinkovitosti pri svojem delovanju;

*

- *

| 98. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

98.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33.

(2)  UL L 123, 17.5.2003, str. 42.

(3)  UL C 103 E, 29.4.2004, str. 838.

(4)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(5)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/75/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 100).

(6)  UL L 350, 28.12.1998, str. 58. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

P6_TA(2005)0366

Evropski akcijski program za varnost v cestnem prometu

Resolucija Evropskega parlamenta o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (2004/2162(INI))

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Bele knjige Komisije „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ (KOM(2001)0370) in svoje resolucije z dne 12. februarja 2003 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bele knjige Komisije „Evropska prometna politika za leto 2010: čas za odločitev“ (KOM(2001)0370) in svoje resolucije z dne 12. februarja 2003 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Informacijske in komunikacijske tehnologije za varna in pametna vozila“ (KOM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Informacijske in komunikacijske tehnologije za varna in pametna vozila“ (KOM(2003)0542),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije KOM(2003)0311) in njene nedavne objave oktobra 2004 „Rešimo 20 000 življenj na naših cestah“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije KOM(2003)0311) in njene nedavne objave oktobra 2004 „Rešimo 20 000 življenj na naših cestah“,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije 2004/345/ES z dne 6. aprila 2004 o izvrševanju na področju varnosti cestnega prometa (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije 2004/345/ES z dne 6. aprila 2004 o izvrševanju na področju varnosti cestnega prometa (2),

| — | ob upoštevanju Veronske deklaracije o varnosti v cestnem prometu z dne 24. oktober 2003 kot tudi sklepov Druge veronske konference, ki je potekala dne 25. in 26. oktobra leta 2004 in sledečih obveznosti ministrov za promet EU o obravnavanju varnosti cestnega prometa kot prednostno nalogo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Veronske deklaracije o varnosti v cestnem prometu z dne 24. oktober 2003 kot tudi sklepov Druge veronske konference, ki je potekala dne 25. in 26. oktobra leta 2004 in sledečih obveznosti ministrov za promet EU o obravnavanju varnosti cestnega prometa kot prednostno nalogo,

| — | ob upoštevanju Evropske listine o varnosti v cestnem prometu, ki je priložena zgoraj navedenemu sporočilu Komisije o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine o varnosti v cestnem prometu, ki je priložena zgoraj navedenemu sporočilu Komisije o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0225/2005). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0225/2005).

| A. | ker je treba pozdraviti cilj o razpolovitvi števila nesreč v cestnem prometu v EU do leta 2010 kot tudi stalne vmesne preglede Evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu s strani Komisije, |
| --- | --- |

A.

ker je treba pozdraviti cilj o razpolovitvi števila nesreč v cestnem prometu v EU do leta 2010 kot tudi stalne vmesne preglede Evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu s strani Komisije,

| B. | ker forum e-Varnost opravlja pomembno delo v sodelovanju z velikim številom interesnih skupin, |
| --- | --- |

B.

ker forum e-Varnost opravlja pomembno delo v sodelovanju z velikim številom interesnih skupin,

| C. | ker mora izvajanje zakonodaje o hitrosti, alkoholu in varnostnem pasu temeljiti na izmenjavi najboljših praks, |
| --- | --- |

C.

ker mora izvajanje zakonodaje o hitrosti, alkoholu in varnostnem pasu temeljiti na izmenjavi najboljših praks,

| D. | ker je splošno znano, kakšne usodne posledice za varnost v cestnem prometu imajo lahko neupoštevanje omejitev hitrosti, vožnja s hitrostjo, ki ne ustreza pogojem na cesti, vožnja pod vplivom alkohola, drog ali določenih zdravil, nepravilna uporaba varnostnih pasov, o čemer priča število smrtnih primerov, poškodovanih in invalidnih oseb zaradi navedenih razlogov; čeprav je bilo že vloženega veliko truda, število smrtnih primerov kaže, da je treba še veliko postoriti za dosego cilja, določenega do leta 2010, |
| --- | --- |

D.

ker je splošno znano, kakšne usodne posledice za varnost v cestnem prometu imajo lahko neupoštevanje omejitev hitrosti, vožnja s hitrostjo, ki ne ustreza pogojem na cesti, vožnja pod vplivom alkohola, drog ali določenih zdravil, nepravilna uporaba varnostnih pasov, o čemer priča število smrtnih primerov, poškodovanih in invalidnih oseb zaradi navedenih razlogov; čeprav je bilo že vloženega veliko truda, število smrtnih primerov kaže, da je treba še veliko postoriti za dosego cilja, določenega do leta 2010,

| E. | ker ima EU kar zadeva varnost v cestnem prometu posebne obveznosti, izrecno določene s pogodbami, in lahko ukrepa na področjih, kjer dodana vrednost ukrepov EU presega dodano vrednost ukrepov držav članic kot tudi pri drugih življenjsko pomembnih vprašanjih kot na primer pri. uporabi varnostnega pasu in vozniških dovoljenjih; pri tem je treba upoštevati, da se je domet ukrepov EU razširil in sedaj pokriva 80 milijonov več državljanov, |
| --- | --- |

E.

ker ima EU kar zadeva varnost v cestnem prometu posebne obveznosti, izrecno določene s pogodbami, in lahko ukrepa na področjih, kjer dodana vrednost ukrepov EU presega dodano vrednost ukrepov držav članic kot tudi pri drugih življenjsko pomembnih vprašanjih kot na primer pri. uporabi varnostnega pasu in vozniških dovoljenjih; pri tem je treba upoštevati, da se je domet ukrepov EU razširil in sedaj pokriva 80 milijonov več državljanov,

| F. | ker ima izmenjava izkušenj posebej pomembno vlogo pri preprečevanju prometnih nesreč, od katerih se jih 65 % zgodi v mestih, 30 % izven mest in največ 5 % na avtocestah, |
| --- | --- |

F.

ker ima izmenjava izkušenj posebej pomembno vlogo pri preprečevanju prometnih nesreč, od katerih se jih 65 % zgodi v mestih, 30 % izven mest in največ 5 % na avtocestah,

| G. | ob upoštevanju dejstva, da prometne nesreče vsako leto povzročijo več kot 40.000 smrtnih primerov v EU in da s tem v povezavi, poleg nesprejemljivega človeškega trpljenja, nastajajo neposredni in posredni stroški v višini 180 milijard EUR, kar predstavlja 2 % BNP EU, |
| --- | --- |

G.

ob upoštevanju dejstva, da prometne nesreče vsako leto povzročijo več kot 40.000 smrtnih primerov v EU in da s tem v povezavi, poleg nesprejemljivega človeškega trpljenja, nastajajo neposredni in posredni stroški v višini 180 milijard EUR, kar predstavlja 2 % BNP EU,

| H. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so danes vozila štirikrat bolj varna kot pa leta 1970, kar je bistveno pripomoglo k temu, da se je število smrtnih primerov v EU s 15 državami članicami od leta 1970 zmanjšalo za 50 %, v obdobju ko se je obseg prometa potrojil, |
| --- | --- |

H.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so danes vozila štirikrat bolj varna kot pa leta 1970, kar je bistveno pripomoglo k temu, da se je število smrtnih primerov v EU s 15 državami članicami od leta 1970 zmanjšalo za 50 %, v obdobju ko se je obseg prometa potrojil,

| I. | je zaskrbljen zaradi nizke ravni varnosti v cestnem prometu v nekaterih državah članicah, zlasti v mnogih od 10 novih držav članic; ugotavlja, da če bi vse države članice dosegle iste rezultate kot Velika Britanija in Švedska, bi se število smrtnih primerov v EU s 25 državami članicami zmanjšalo za 17.000 oseb letno, kar bi predstavljalo 39 % zmanjšanje in tako velik korak naprej, vendar pa s tem še ne bi dosegli zastavljenega cilja, to je 50 % zmanjšanje števila smrtnih primerov; |
| --- | --- |

I.

je zaskrbljen zaradi nizke ravni varnosti v cestnem prometu v nekaterih državah članicah, zlasti v mnogih od 10 novih držav članic; ugotavlja, da če bi vse države članice dosegle iste rezultate kot Velika Britanija in Švedska, bi se število smrtnih primerov v EU s 25 državami članicami zmanjšalo za 17.000 oseb letno, kar bi predstavljalo 39 % zmanjšanje in tako velik korak naprej, vendar pa s tem še ne bi dosegli zastavljenega cilja, to je 50 % zmanjšanje števila smrtnih primerov;

| 1. | pudarja deljeno odgovornost vseh zainteresiranih strani, in sicer EU, države članice, regionalne in lokalne organe, industrijo, organizacije in posameznike in jih poziva, da si prizadevajo za konkretne, pozitivne in skladne ukrepe za izboljšanje varnosti v cestnem prometuin za zmanjšanje števila žrtev prometnih nesreč za polovico do leta 2010 in bi s tem dosegli skupni cilj; poudarja, da je treba polno upoštevati načelo subsidiarnosti, ki ga glede na veliko odgovornost Evrope pri oblikovanju nujnega političnega okvira nikakor ne smemo izrabiti kot izgovor za samozadovoljnost ali neukrepanje; |
| --- | --- |

1.

pudarja deljeno odgovornost vseh zainteresiranih strani, in sicer EU, države članice, regionalne in lokalne organe, industrijo, organizacije in posameznike in jih poziva, da si prizadevajo za konkretne, pozitivne in skladne ukrepe za izboljšanje varnosti v cestnem prometuin za zmanjšanje števila žrtev prometnih nesreč za polovico do leta 2010 in bi s tem dosegli skupni cilj; poudarja, da je treba polno upoštevati načelo subsidiarnosti, ki ga glede na veliko odgovornost Evrope pri oblikovanju nujnega političnega okvira nikakor ne smemo izrabiti kot izgovor za samozadovoljnost ali neukrepanje;

| 2. | pozdravlja srednjeročni pregled, ki ga načrtuje Komisija, o napredku držav članic pri izvrševanju akcijskega programa na področju varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja srednjeročni pregled, ki ga načrtuje Komisija, o napredku držav članic pri izvrševanju akcijskega programa na področju varnosti v cestnem prometu;

| 3. | poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu predlaga celovit in trajen okvir varnosti v cestnem prometu EU, v katerem so podrobno opisana vsa ustrezna področja varnosti v cestnem prometu, predloženi cilji ter spremljajoči ukrepi za EU in države članice, izmerjen napredek v primerjavi z zastavljenimi cilji in je dostopen širši javnosti vsako leto; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu predlaga celovit in trajen okvir varnosti v cestnem prometu EU, v katerem so podrobno opisana vsa ustrezna področja varnosti v cestnem prometu, predloženi cilji ter spremljajoči ukrepi za EU in države članice, izmerjen napredek v primerjavi z zastavljenimi cilji in je dostopen širši javnosti vsako leto;

| 4. | obžaluje, da zgoraj navedeno sporočilo Komisije o evropskem programu za varnost v cestnem prometu ni vključevalo ocene drugega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu (1997–2001), ker je ocena nujna, da se prepreči ponavljanje napak; ob tem obžaluje, da sporočilo ni obravnavalo posebnih težav v zvezi z varnostjo v cestnem prometu v mestnih območjih; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da zgoraj navedeno sporočilo Komisije o evropskem programu za varnost v cestnem prometu ni vključevalo ocene drugega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu (1997–2001), ker je ocena nujna, da se prepreči ponavljanje napak; ob tem obžaluje, da sporočilo ni obravnavalo posebnih težav v zvezi z varnostjo v cestnem prometu v mestnih območjih;

| 5. | poziva Komisijo, da razvije dolgoročni načrt varnosti v cestnem prometu za obdobje po letu 2010, ki predvideva potrebne ukrepei za preprečevanje vseh smrtnih žrtev in hudih poškodb zaradi prometnih nesreč („mrtvi kot“); |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, da razvije dolgoročni načrt varnosti v cestnem prometu za obdobje po letu 2010, ki predvideva potrebne ukrepei za preprečevanje vseh smrtnih žrtev in hudih poškodb zaradi prometnih nesreč („mrtvi kot“);

| 6. | meni, da bi Komisija,morala spodbujati uporabo javnega prevoza in dostop do cestnih infrastruktur za lahka motorna vozila z namenom zagotavljanja večje varnosti v cestnem prometu in nadalje meni, da je v ta namen potrebno jasno vzpostaviti okvir politične podpore; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi Komisija,morala spodbujati uporabo javnega prevoza in dostop do cestnih infrastruktur za lahka motorna vozila z namenom zagotavljanja večje varnosti v cestnem prometu in nadalje meni, da je v ta namen potrebno jasno vzpostaviti okvir politične podpore;

| 7. | meni, da izmenjava najboljših praks in usklajevanje skupnih politik zahtevata okrepljeno usklajevanje politik, pa tudi širjenje nespornih podatkov, s katerimi seizvaja pritisk nad tistimi z najslabšimi rezultati in veliko bolj strukturiran pristop, kot je bil do sedaj; meni, da so za skupni pristop bistvenega pomena sledeče naloge:






  — | zbiranje, analiziranje in objavljanje podatkov kot tudi kazalcev varnostne učinkovitosti, |
| --- | --- | --- |

7.

meni, da izmenjava najboljših praks in usklajevanje skupnih politik zahtevata okrepljeno usklajevanje politik, pa tudi širjenje nespornih podatkov, s katerimi seizvaja pritisk nad tistimi z najslabšimi rezultati in veliko bolj strukturiran pristop, kot je bil do sedaj; meni, da so za skupni pristop bistvenega pomena sledeče naloge:

—

zbiranje, analiziranje in objavljanje podatkov kot tudi kazalcev varnostne učinkovitosti,

| — | uskladitev statističnih podatkov o nesrečah (in njihovo nadaljnje vključevanje v podatkovno bazo EU), |
| --- | --- |

—

uskladitev statističnih podatkov o nesrečah (in njihovo nadaljnje vključevanje v podatkovno bazo EU),

| — | vodenje kampanj o varnosti v cestnem prometu na celotnem ozemlju Skupnosti, |
| --- | --- |

—

vodenje kampanj o varnosti v cestnem prometu na celotnem ozemlju Skupnosti,

| — | spodbujanje raziskovalnih programov in po možnosti vključevanje novih tehnologij v tesnem sodelovanju z industrijo in ostalimi zainteresiranimi stranmi, |
| --- | --- |

—

spodbujanje raziskovalnih programov in po možnosti vključevanje novih tehnologij v tesnem sodelovanju z industrijo in ostalimi zainteresiranimi stranmi,

| — | pospeševanje čezmejne izmenjave informacij in revizije izvajanja zakonodaje Skupnosti, na primer o dolžini trajanja vožnje in počitka v cestnem prometu, z namenom spodbujati bolj usklajeno tolmačenje in izvrševanje tovrstne zakonodaje; |
| --- | --- |

—

pospeševanje čezmejne izmenjave informacij in revizije izvajanja zakonodaje Skupnosti, na primer o dolžini trajanja vožnje in počitka v cestnem prometu, z namenom spodbujati bolj usklajeno tolmačenje in izvrševanje tovrstne zakonodaje;

| 8. | poziva Komisijo, da v roku dveh let poroča Evropskemu parlamentu, kakšen institucionalni okvir bi bil z vidika neodvisnosti in strokovnosti najprimernejši za ocenjevanje in pospeševanje napredka pri ukrepih na področju varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, da v roku dveh let poroča Evropskemu parlamentu, kakšen institucionalni okvir bi bil z vidika neodvisnosti in strokovnosti najprimernejši za ocenjevanje in pospeševanje napredka pri ukrepih na področju varnosti v cestnem prometu;

| 9. | poziva predsedstvo Sevta, da leta 2005 gosti tretjo veronsko konferenco, začne veronski proces in ga vključi v predlagani okvir varnosti v cestnem prometu EU; pričakuje, da bo veronski proces pomagal pri ustvarjanju potrebnega političnega vodenja, kot sta to storila cardiffski in lizbonski proces, s spodbujanjem najboljših nosilcev političnega odločanja, da se močno zavzamejo za zmanjševanje števila prometnih nesreč; nadalje meni, da so kazalci učinkovitosti in medsebojni pregledi, ki jih izvajajo države članice, lahko učinkoviti, če se uporabljajo za „imenovanje, osramotitev in hvaljenje“ ter tako ustvarjajo politični pritisk za dosego ciljnih stopenj varnosti; |
| --- | --- |

9.

poziva predsedstvo Sevta, da leta 2005 gosti tretjo veronsko konferenco, začne veronski proces in ga vključi v predlagani okvir varnosti v cestnem prometu EU; pričakuje, da bo veronski proces pomagal pri ustvarjanju potrebnega političnega vodenja, kot sta to storila cardiffski in lizbonski proces, s spodbujanjem najboljših nosilcev političnega odločanja, da se močno zavzamejo za zmanjševanje števila prometnih nesreč; nadalje meni, da so kazalci učinkovitosti in medsebojni pregledi, ki jih izvajajo države članice, lahko učinkoviti, če se uporabljajo za „imenovanje, osramotitev in hvaljenje“ ter tako ustvarjajo politični pritisk za dosego ciljnih stopenj varnosti;

| 10. | poudarja, da lahko visoka zavezanost v zvezi z varnostjo v cestnem prometu – kot je bilo nedavno predstavljeno v Franciji, kjer je kampanja, ki se je začela leta 2002, v dveh letih zmanjšala število smrtnih žrtev za 30 % – v kratkem času prinese pomembne rezultate; poziva k višji stopnji politične zavezanosti k varnosti v cestnem prometu v EU; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da lahko visoka zavezanost v zvezi z varnostjo v cestnem prometu – kot je bilo nedavno predstavljeno v Franciji, kjer je kampanja, ki se je začela leta 2002, v dveh letih zmanjšala število smrtnih žrtev za 30 % – v kratkem času prinese pomembne rezultate; poziva k višji stopnji politične zavezanosti k varnosti v cestnem prometu v EU;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da Evropska listina o varnosti v cestnem prometu tako jasno prikazuje, da je varnost v cestnem prometu deljena odgovornost, in zagotavlja sredstva, da lahko zainteresirane strani prevzamejo obveznosti; vendar izraža zaskrbljenost, da listina ni privabila tolikšnega števila privržencev oz. medijske pozornosti, kot je bilo prvotno načrtovano; predlaga promocijo listine s skupno kampanijo, organizirano na evropski in nacionalni ravni za obveščanje o prevzetih obveznostih; poziva k zagotovitvi ustreznih finančnih virov tudi s strani evropskih institucij ter k razvoju okrepljene strategije komuniciranja, ki bi pritegnila zanimanje dodatnih akterjev, kot so majhna in srednje velika podjetja (MSP), ter k širjenju najboljših praks na vseh področjih; poziva k podelitvi letnih nagrad za najboljše dosežke na področju varnosti v cestnem prometu, ki se naj pripravijo ob odmevnih priložnostih; vabi Komisijo, da preuči možnosti za naslavljanje državljanov s pomočjo osebnih obveznosti na področju varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da Evropska listina o varnosti v cestnem prometu tako jasno prikazuje, da je varnost v cestnem prometu deljena odgovornost, in zagotavlja sredstva, da lahko zainteresirane strani prevzamejo obveznosti; vendar izraža zaskrbljenost, da listina ni privabila tolikšnega števila privržencev oz. medijske pozornosti, kot je bilo prvotno načrtovano; predlaga promocijo listine s skupno kampanijo, organizirano na evropski in nacionalni ravni za obveščanje o prevzetih obveznostih; poziva k zagotovitvi ustreznih finančnih virov tudi s strani evropskih institucij ter k razvoju okrepljene strategije komuniciranja, ki bi pritegnila zanimanje dodatnih akterjev, kot so majhna in srednje velika podjetja (MSP), ter k širjenju najboljših praks na vseh področjih; poziva k podelitvi letnih nagrad za najboljše dosežke na področju varnosti v cestnem prometu, ki se naj pripravijo ob odmevnih priložnostih; vabi Komisijo, da preuči možnosti za naslavljanje državljanov s pomočjo osebnih obveznosti na področju varnosti v cestnem prometu;

| 12. | poudarja pomen dejavnega vključevanja kupca prevoznih storitev v dejavnosti za izboljšanje varnosti cestnega prometa in poziva Komisijo, da ukrene vse, kar je v njeni moči, da zagotovi, da bi kupec prevoznih storitev lahko od dobavitelja zahteval izpolnjevanje meril varnosti v cestnem prometu; pristojne organe na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni poziva, da od podjetij, pri katerih kupujejo prevozne storitve, zahtevajo akcijski načrt varnosti v cestnem prometu; Komisijo poziva, da zagotovi, da evropska listina o varnosti v cestnem prometu postane osnova za izdajo posebnega potrdila o izpolnjevanju zahtev s področja varnosti v cestnem prometu, ki bi bila izdana transportnim podjetjem; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen dejavnega vključevanja kupca prevoznih storitev v dejavnosti za izboljšanje varnosti cestnega prometa in poziva Komisijo, da ukrene vse, kar je v njeni moči, da zagotovi, da bi kupec prevoznih storitev lahko od dobavitelja zahteval izpolnjevanje meril varnosti v cestnem prometu; pristojne organe na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni poziva, da od podjetij, pri katerih kupujejo prevozne storitve, zahtevajo akcijski načrt varnosti v cestnem prometu; Komisijo poziva, da zagotovi, da evropska listina o varnosti v cestnem prometu postane osnova za izdajo posebnega potrdila o izpolnjevanju zahtev s področja varnosti v cestnem prometu, ki bi bila izdana transportnim podjetjem;

| 13. | je prepričan, da lahko le pristop z integriranim sistemom, ki vključuje vsa področja varnosti v cestnem prometu, in sicer vse udeležence v cestnem prometu ter uporabnike in kupce prometnih storitev in zlasti voznike (fizično stanje, usposobljenost, obnašanje), vozila (oprema, varnostni predpisi, vzdrževanje) in infrastrukturo (stanje in vzdrževanje cestnega omrežja, intenzivnost uporabe cest, izgradnja cest, prometni znaki) – skupaj s spodbudami k večji rabi javnega prevoza – in učinkovito zakonodajo v državah članicah, lahko vodijo do pomembnih in trajnih rezultatov; |
| --- | --- |

13.

je prepričan, da lahko le pristop z integriranim sistemom, ki vključuje vsa področja varnosti v cestnem prometu, in sicer vse udeležence v cestnem prometu ter uporabnike in kupce prometnih storitev in zlasti voznike (fizično stanje, usposobljenost, obnašanje), vozila (oprema, varnostni predpisi, vzdrževanje) in infrastrukturo (stanje in vzdrževanje cestnega omrežja, intenzivnost uporabe cest, izgradnja cest, prometni znaki) – skupaj s spodbudami k večji rabi javnega prevoza – in učinkovito zakonodajo v državah članicah, lahko vodijo do pomembnih in trajnih rezultatov;

| 14. | poziva Komisijo, države članice in regionalne oblasti, da osredotočijo pozornost izobraževanja o varnosti v cestnem prometu, zakonodaje in ukrepov nadzora na skupine z visoko stopnjo tveganja; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, države članice in regionalne oblasti, da osredotočijo pozornost izobraževanja o varnosti v cestnem prometu, zakonodaje in ukrepov nadzora na skupine z visoko stopnjo tveganja;

| 15. | meni, da je zelo pomembno temeljito in visoko kakovostno usposabljanje za voznike, inštruktorje in organe nadzora; poziva Komisijo k spodbujanju usposabljanja že od osnovne šole naprej z namenom zmanjšanja stopnje smrtnosti med mladimi; prav tako poziva k vseživljenjskemu izobraževanju voznikov ob upoštevanju potreb posebnih skupin, kot so starejše in invalidne osebe ter priseljenci; podpira kampanje na celotnem ozemlju Skupnosti, ki so osredotočene na najpogostejše kršitelje in poudarja najresnejše vzroke smrti, kot so prehitra vožnja, vožnja v vinjenem stanju ali neuporaba varnostnih pasov; poziva k hitri uvedbi evropskega vozniškega dovoljenja, da se s časoma omogoči preverjanja fizične in duševne sposobnosti voznikov ter njihovih vozniških spretnosti; |
| --- | --- |

15.

meni, da je zelo pomembno temeljito in visoko kakovostno usposabljanje za voznike, inštruktorje in organe nadzora; poziva Komisijo k spodbujanju usposabljanja že od osnovne šole naprej z namenom zmanjšanja stopnje smrtnosti med mladimi; prav tako poziva k vseživljenjskemu izobraževanju voznikov ob upoštevanju potreb posebnih skupin, kot so starejše in invalidne osebe ter priseljenci; podpira kampanje na celotnem ozemlju Skupnosti, ki so osredotočene na najpogostejše kršitelje in poudarja najresnejše vzroke smrti, kot so prehitra vožnja, vožnja v vinjenem stanju ali neuporaba varnostnih pasov; poziva k hitri uvedbi evropskega vozniškega dovoljenja, da se s časoma omogoči preverjanja fizične in duševne sposobnosti voznikov ter njihovih vozniških spretnosti;

| 16. | izrecno podpira prizadevanja Komisije za raziskavo o učinkih rastoče uporabe manjših gospodarskih vozil v tovornem prometu na varnost v cestnem prometu, s poudarkom na izobraževanju, trajanju vožnje in počitka ter napravah za omejevanje hitrosti; poziva Komisijo, da Evropskemu parlamentu čim prej posreduje rezultate te raziskave, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom; |
| --- | --- |

16.

izrecno podpira prizadevanja Komisije za raziskavo o učinkih rastoče uporabe manjših gospodarskih vozil v tovornem prometu na varnost v cestnem prometu, s poudarkom na izobraževanju, trajanju vožnje in počitka ter napravah za omejevanje hitrosti; poziva Komisijo, da Evropskemu parlamentu čim prej posreduje rezultate te raziskave, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom;

| 17. | opozarja, da utrujenost voznika povzroča veliko smrtnih žrtev, kot je pokazala britanska študija (3), ki ugotavlja, da je utrujenost vzrok za približno 20 % nesreč na dolgih potovanjih po glavnih cestah in avtocestah; poziva Komisijo, da objavi statistične podatke o skupnem stanju v Evropi in podpre ukrepe za reševanje tega problema; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da utrujenost voznika povzroča veliko smrtnih žrtev, kot je pokazala britanska študija (3), ki ugotavlja, da je utrujenost vzrok za približno 20 % nesreč na dolgih potovanjih po glavnih cestah in avtocestah; poziva Komisijo, da objavi statistične podatke o skupnem stanju v Evropi in podpre ukrepe za reševanje tega problema;

| 18. | poziva Komisijo, države članice in njene regionalne oblasti, da so posebno pozorni na zaščito in varnost ogroženih udeležencev v cestnem prometu, kot so pešci in kolesarji; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, države članice in njene regionalne oblasti, da so posebno pozorni na zaščito in varnost ogroženih udeležencev v cestnem prometu, kot so pešci in kolesarji;

| 19. | je zaskrbljen za varnost izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, vključno z mladimi ljudmi, za katere je značilna izjemno visoka stopnja smrtnosti; ugotavlja, da je tveganje za primer smrti pri vožnji z motorjem ali mopedom sedemnajstkrat večje od tistega pri vožnji z avtomobilom, ter da sta hoja ali kolesarjenje do devetkrat bolj tvegana; poudarja, da je potrebno občutno izboljšati varnost ne samo za potnike v avtomobilih, ampak tudi za izpostavljene udeležence v prometu, kot so pešci, kolesarji in motoristi; izpostavlja potrebo po tem, da se s celovitejšim pristopom več pozornosti usmeri na izobraževanje o varnosti v cestnem prometu, zakonodajo in ukrepe nadzora za skupine z visokim tveganjem; poziva Komisijo, da predlaga učinkovite ukrepe za zagotavljanje največje možne zaščite tistim udeležencem v prometu, ki so še posebej izpostavljeni - na primer opozorilne luči za varnost vozil na dveh kolesih; vztraja na tem, da bi morali vsi udeleženci v prometu biti seznanjeni s tveganji in načini za njihovo zmanjševanje; pozdravlja nov program za ocenjevanje otroških sedežev (NPACS), financiran s strani EU, ki uvaja usklajene testne in ocenjevalne protokole; poziva Komisijo, da prouči, ali vprašanje varnosti otrok potrebuje večjo pozornost v okviru politike Skupnosti za varnost v cestnem prometu ter ali naj se posebna pozornost nameni varnosti pešcev pri preizkusih trkov v Evropskemu programu za vrednotenje novih avtomobilov (EuroNCAP) in uvajanju druge faze Direktive 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o zaščiti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu pred in ob trčanju z motornim vozilom ter o spremembah Direktive Sveta 70/156/EGS (4); |
| --- | --- |

19.

je zaskrbljen za varnost izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, vključno z mladimi ljudmi, za katere je značilna izjemno visoka stopnja smrtnosti; ugotavlja, da je tveganje za primer smrti pri vožnji z motorjem ali mopedom sedemnajstkrat večje od tistega pri vožnji z avtomobilom, ter da sta hoja ali kolesarjenje do devetkrat bolj tvegana; poudarja, da je potrebno občutno izboljšati varnost ne samo za potnike v avtomobilih, ampak tudi za izpostavljene udeležence v prometu, kot so pešci, kolesarji in motoristi; izpostavlja potrebo po tem, da se s celovitejšim pristopom več pozornosti usmeri na izobraževanje o varnosti v cestnem prometu, zakonodajo in ukrepe nadzora za skupine z visokim tveganjem; poziva Komisijo, da predlaga učinkovite ukrepe za zagotavljanje največje možne zaščite tistim udeležencem v prometu, ki so še posebej izpostavljeni - na primer opozorilne luči za varnost vozil na dveh kolesih; vztraja na tem, da bi morali vsi udeleženci v prometu biti seznanjeni s tveganji in načini za njihovo zmanjševanje; pozdravlja nov program za ocenjevanje otroških sedežev (NPACS), financiran s strani EU, ki uvaja usklajene testne in ocenjevalne protokole; poziva Komisijo, da prouči, ali vprašanje varnosti otrok potrebuje večjo pozornost v okviru politike Skupnosti za varnost v cestnem prometu ter ali naj se posebna pozornost nameni varnosti pešcev pri preizkusih trkov v Evropskemu programu za vrednotenje novih avtomobilov (EuroNCAP) in uvajanju druge faze Direktive 2003/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o zaščiti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu pred in ob trčanju z motornim vozilom ter o spremembah Direktive Sveta 70/156/EGS (4);

| 20. | meni, da je ustrezen in reden nadzor ključnega pomena za izboljšanje varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

20.

meni, da je ustrezen in reden nadzor ključnega pomena za izboljšanje varnosti v cestnem prometu;

| 21. | poudarja, da bi spoštovanje obstoječih pravil cestnega prometa občutno prispevalo k izboljšanju varnosti v cestnem prometu, saj je večina nesreč posledica neupoštevanja prometnih pravil; še posebej poudarja pomen spoštovanja pravil o omejitvi hitrosti, najvišje dovoljene stopnje alkohola v krvi, zaužitja zdravil in drog kot tudi pravil uporabe varnostnih pasov in čelad, ki so sicer prvenstveno v pristojnosti držav članic, vendar sta usklajevanje in širjenje najboljše prakse na tem področju nujno potrebna; še posebej pozdravlja priporočilo Evropske komisije z dne 17. januarja 2001 o najvišji dovoljeni stopnji alkohola v krvi za voznike motornih vozil (5), v katerem je predlagana najvišja dvoljena stopnja alkohola v krvi 0,5 mg/ml, ter poziva vse države članice, da sprejmejo to najvišjo mejo; poziva države članice, da pohitijo z izvajanjem priporočila Komisije z dne 6. aprila 2004 o izvajanju (6); poziva Komisijo, da spremlja izvajanje slednjega priporočila in, če je potrebno, nudi podporo državam članicam, ki so neuspešne pri izvajanju priporočila; poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu akcijskega programa poroča o stopnji izvajanja; ob upoštevanju zgornje ocene še poziva Komisijo, da predlaga potrebne zavezujoče zakonodajne ukrepe v zvezi z največjo dovoljeno količino alkohola v krvi (na podlagi priporočila Evropskega Parlamenta 0,5 mg/ml za odrasle in 0,2 mg/ml za neizkušene voznike) in uporabo varnostnih pasov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi spoštovanje obstoječih pravil cestnega prometa občutno prispevalo k izboljšanju varnosti v cestnem prometu, saj je večina nesreč posledica neupoštevanja prometnih pravil; še posebej poudarja pomen spoštovanja pravil o omejitvi hitrosti, najvišje dovoljene stopnje alkohola v krvi, zaužitja zdravil in drog kot tudi pravil uporabe varnostnih pasov in čelad, ki so sicer prvenstveno v pristojnosti držav članic, vendar sta usklajevanje in širjenje najboljše prakse na tem področju nujno potrebna; še posebej pozdravlja priporočilo Evropske komisije z dne 17. januarja 2001 o najvišji dovoljeni stopnji alkohola v krvi za voznike motornih vozil (5), v katerem je predlagana najvišja dvoljena stopnja alkohola v krvi 0,5 mg/ml, ter poziva vse države članice, da sprejmejo to najvišjo mejo; poziva države članice, da pohitijo z izvajanjem priporočila Komisije z dne 6. aprila 2004 o izvajanju (6); poziva Komisijo, da spremlja izvajanje slednjega priporočila in, če je potrebno, nudi podporo državam članicam, ki so neuspešne pri izvajanju priporočila; poziva Komisijo, da v svojem vmesnem pregledu akcijskega programa poroča o stopnji izvajanja; ob upoštevanju zgornje ocene še poziva Komisijo, da predlaga potrebne zavezujoče zakonodajne ukrepe v zvezi z največjo dovoljeno količino alkohola v krvi (na podlagi priporočila Evropskega Parlamenta 0,5 mg/ml za odrasle in 0,2 mg/ml za neizkušene voznike) in uporabo varnostnih pasov;

| 22. | zaveda se, da je čezmejno izvajanje zakonodaje o cestnem prometu še vedno zelo pomanjkljivo zaradi neobstoja enotnega sistema, s katerim bi oblasti ene države članice lahko preganjale kršitelje iz drugih držav članic (7); poziva Komisijo, da sestavi predlog za kampanjo, ki bi bila izvedljiva na celotnem ozemlju Skupnosti in bi zagotovila spoštovanje predpisov cestnega prometa s strani voznikov ne glede na to, po kateri državi članici se vozijo; poziva Komisijo, da sestavi predlog za pristop, ki bi bil izvedljiv na celotnem ozemlju Skupnosti in bi državam članicam zagotavljal spremljanje izrečenih prekrškov in kazni; ugotavlja, da so bile glede denarnih kazni pripravljene tako osnove za možno zakonodajo (8)kot tudi ter potreben okvir za sistem izmenjave podatkov (9); |
| --- | --- |

22.

zaveda se, da je čezmejno izvajanje zakonodaje o cestnem prometu še vedno zelo pomanjkljivo zaradi neobstoja enotnega sistema, s katerim bi oblasti ene države članice lahko preganjale kršitelje iz drugih držav članic (7); poziva Komisijo, da sestavi predlog za kampanjo, ki bi bila izvedljiva na celotnem ozemlju Skupnosti in bi zagotovila spoštovanje predpisov cestnega prometa s strani voznikov ne glede na to, po kateri državi članici se vozijo; poziva Komisijo, da sestavi predlog za pristop, ki bi bil izvedljiv na celotnem ozemlju Skupnosti in bi državam članicam zagotavljal spremljanje izrečenih prekrškov in kazni; ugotavlja, da so bile glede denarnih kazni pripravljene tako osnove za možno zakonodajo (8)kot tudi ter potreben okvir za sistem izmenjave podatkov (9);

| 23. | pozdravlja idejo o uvajanju obveznih usklajenih piktogramov na paketih za medicinsko pomoč, ki temelji na evropski razvrstitvi zdravil v skladu z njihovimi učinki; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja idejo o uvajanju obveznih usklajenih piktogramov na paketih za medicinsko pomoč, ki temelji na evropski razvrstitvi zdravil v skladu z njihovimi učinki;

| 24. | poudarja nevarnost mrtvih kotov; poziva k hitrim in poceni ukrepom za opremljanje tovornjakov z ogledali, da bi odpravili mrtve kote; poziva Komisijo, da preuči potrebo in izvedljivost ponovnega pregleda zakonodaje Skupnosti, da bi proizvajalcem omogočila uvedbo sredinskega A-stebra, ki ponuja boljše vidno polje; poziva k opremljanju zlasti vlačilcev s „prednjimi ogledali“, da bi preprečili mrtvi kot voznikov na prehodih za pešce; |
| --- | --- |

24.

poudarja nevarnost mrtvih kotov; poziva k hitrim in poceni ukrepom za opremljanje tovornjakov z ogledali, da bi odpravili mrtve kote; poziva Komisijo, da preuči potrebo in izvedljivost ponovnega pregleda zakonodaje Skupnosti, da bi proizvajalcem omogočila uvedbo sredinskega A-stebra, ki ponuja boljše vidno polje; poziva k opremljanju zlasti vlačilcev s „prednjimi ogledali“, da bi preprečili mrtvi kot voznikov na prehodih za pešce;

| 25. | se sklicuje na to, da bi bili novejši vozni parki tudi varnejši; obžaluje, da sporočilo Komisije o obdavčenju osebnih vozil v Evropski uniji (KOM(2002)0431) in temu sledeča resolucija, ki jo je sprejel Evropski parlament (10), nista povzročila predlagane zamenjave davkov na registracijo z letnimi cestnimi taksami in sta tako zapravila izboljšanje delovanja notranjega trga ter hitrejšo uvedbo novih in varnih vozil; Komisijo poziva, da nemudoma oblikuje spodbude za oblikovanje periodičnih programov za obnovitev voznega parka, vključno s kmetijskimi vozili, saj bi to prispevalo ne le k večji varnosti v cestnem prometu in varovanju okolja, ampak bi ugodno vplivalo tudi na razvoj industrije; zato poziva Komisijo, da oceni, kako na stopnjo nesreč vpliva naraščajoča uporaba vozil s pogonom 4x4 in drugih vozil, oblikovanih v druge namene (motorji štirikolesniki, buggyji itd.), in predlaga ukrepe za znižanje tveganja, ki ga predstavljajo ta vozila; |
| --- | --- |

25.

se sklicuje na to, da bi bili novejši vozni parki tudi varnejši; obžaluje, da sporočilo Komisije o obdavčenju osebnih vozil v Evropski uniji (KOM(2002)0431) in temu sledeča resolucija, ki jo je sprejel Evropski parlament (10), nista povzročila predlagane zamenjave davkov na registracijo z letnimi cestnimi taksami in sta tako zapravila izboljšanje delovanja notranjega trga ter hitrejšo uvedbo novih in varnih vozil; Komisijo poziva, da nemudoma oblikuje spodbude za oblikovanje periodičnih programov za obnovitev voznega parka, vključno s kmetijskimi vozili, saj bi to prispevalo ne le k večji varnosti v cestnem prometu in varovanju okolja, ampak bi ugodno vplivalo tudi na razvoj industrije; zato poziva Komisijo, da oceni, kako na stopnjo nesreč vpliva naraščajoča uporaba vozil s pogonom 4x4 in drugih vozil, oblikovanih v druge namene (motorji štirikolesniki, buggyji itd.), in predlaga ukrepe za znižanje tveganja, ki ga predstavljajo ta vozila;

| 26. | želi ohraniti kulturno dediščino zgodovinskih vozil; zato zahteva, da načrtovana zakonodaja upošteva vsake nenamerne vendar možne negativne učinke na uporabo – in tako tudi ohranjanje – zgodovinskih vozil; |
| --- | --- |

26.

želi ohraniti kulturno dediščino zgodovinskih vozil; zato zahteva, da načrtovana zakonodaja upošteva vsake nenamerne vendar možne negativne učinke na uporabo – in tako tudi ohranjanje – zgodovinskih vozil;

| 27. | opozarja, da je cestno omrežje z večjo možnostjo nesreč in cestno omrežje, ki ne zmanjšuje posledic nesreč, glavno tveganje za varnost; priznava, da se mora ceste izboljšati za prilagoditev sedanji ravni prometa in zgraditi v skladu s standardi, ki upoštevajo potrebe vseh uporabnikov cest, vključno z najbolj izpostavljenimi; močno podpira prizadevanja Komisije za uvedbo usklajene opredelitve črnih točk, znakov Skupnosti, avtomobilističnih informacij in protiukrepov; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da je cestno omrežje z večjo možnostjo nesreč in cestno omrežje, ki ne zmanjšuje posledic nesreč, glavno tveganje za varnost; priznava, da se mora ceste izboljšati za prilagoditev sedanji ravni prometa in zgraditi v skladu s standardi, ki upoštevajo potrebe vseh uporabnikov cest, vključno z najbolj izpostavljenimi; močno podpira prizadevanja Komisije za uvedbo usklajene opredelitve črnih točk, znakov Skupnosti, avtomobilističnih informacij in protiukrepov;

| 28. | obravnava okvirno direktivo o varnem upravljanju infrastrukture kot uporabno orodje za izvajanje sistemskega pristopa k varnosti v cestneem prometu; meni, da bi ta direktiva morala določiti potrebne operativne postopke za faze načrtovanja, gradnje ter delovanja novih in obstoječih cest za zagotovitev, da izpolnjujejo vse varnostne standarde, spodbuditi nacionalne programe za odpravo delov cest, kjer je tveganje za nesreče veliko,zlasti z gradnjo nivojskih križišč, in prispevati k ustanavljanju strokovnih omrežij, ki zagotavljajo pristope „najboljše v Evropi“ za načrtovanje in upravljanje varnih cest; poudarja, da bi morale države članice sistematično upoštevati varnost vseh voznikov (motorjev, koles, težkih vozil itd.) ter preprečevanje nesreč pri načrtovanju in gradnji cest; |
| --- | --- |

28.

obravnava okvirno direktivo o varnem upravljanju infrastrukture kot uporabno orodje za izvajanje sistemskega pristopa k varnosti v cestneem prometu; meni, da bi ta direktiva morala določiti potrebne operativne postopke za faze načrtovanja, gradnje ter delovanja novih in obstoječih cest za zagotovitev, da izpolnjujejo vse varnostne standarde, spodbuditi nacionalne programe za odpravo delov cest, kjer je tveganje za nesreče veliko,zlasti z gradnjo nivojskih križišč, in prispevati k ustanavljanju strokovnih omrežij, ki zagotavljajo pristope „najboljše v Evropi“ za načrtovanje in upravljanje varnih cest; poudarja, da bi morale države članice sistematično upoštevati varnost vseh voznikov (motorjev, koles, težkih vozil itd.) ter preprečevanje nesreč pri načrtovanju in gradnji cest;

| 29. | naroča Komisiji, da posveti večjo pozornost usklajevanju Evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu z Akcijskim programom za okolje, ter predlaga vključitev varnostnih in okoljskih meril pri ocenjevanju financiranja Vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T); predlaga osnovno usklajevanje prometnih znakov in obveščanje kot prvi korak k evropskemu sistemu prometnih znakov z enotnimi barvami, oblikami, tipologijo znakov in simboli, ki mu sledi opremljanje cest s pametnim upravljanjem prometa in informacijskimi sistemi; |
| --- | --- |

29.

naroča Komisiji, da posveti večjo pozornost usklajevanju Evropskega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu z Akcijskim programom za okolje, ter predlaga vključitev varnostnih in okoljskih meril pri ocenjevanju financiranja Vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T); predlaga osnovno usklajevanje prometnih znakov in obveščanje kot prvi korak k evropskemu sistemu prometnih znakov z enotnimi barvami, oblikami, tipologijo znakov in simboli, ki mu sledi opremljanje cest s pametnim upravljanjem prometa in informacijskimi sistemi;

| 30. | ugotavlja zmožnost Euro testne platforme za pospeševanje razvoja vrste programov za ocenjevanje mobilnosti v Skupnosti in programov primerjalnih analiz za mobilnost infrastrukturnih izdelkov in storitev ter za dviganje ozaveščenosti državljanov; pozdravlja zlasti EuroRAP (Evropski varnostni program za ceste) in EuroTAP (Evropski varnostni program za predore);poziva k hitri širitvi programov EuroRAP in EuroTAP v vse države članice ter za vse glavne ceste in predore; pa tudi k objavi smernic najboljših praks; podpira zamisel o dodelitvi „varnostnih točk“ za vse glavne ceste EU v skladu s smernicami EU; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja zmožnost Euro testne platforme za pospeševanje razvoja vrste programov za ocenjevanje mobilnosti v Skupnosti in programov primerjalnih analiz za mobilnost infrastrukturnih izdelkov in storitev ter za dviganje ozaveščenosti državljanov; pozdravlja zlasti EuroRAP (Evropski varnostni program za ceste) in EuroTAP (Evropski varnostni program za predore);poziva k hitri širitvi programov EuroRAP in EuroTAP v vse države članice ter za vse glavne ceste in predore; pa tudi k objavi smernic najboljših praks; podpira zamisel o dodelitvi „varnostnih točk“ za vse glavne ceste EU v skladu s smernicami EU;

| 31. | ugotavlja rezultate raziskave prometnih znakov euro testa 2005, ki so razkrii, da 91 % motoristov želi boljšo usklajenost prometnih znakov po Evropi za izboljšanje varnosti v cestnem prometu; poziva Komisijo, da se odzove z učinkovitimi ukrepi za izboljšanje sistemov prometne signalizacije in vedenja voznikov ter zagotavljanje informacij voznikom v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj da pobudo za dosego enotne razlage konvencije ZN z dne 8. novembra 1968 o prometnih znakih in signalizaciji znotraj Evropske unije; zahteva od Komisije, da razišče ugotovljene težave, kot sta prekomerna številčnost prometnih znakov in nezadostno poznavanje znakov; podpira določbo uporabniku prijaznih in najnovejših informacij o sistemu prometne signalizacije, ki se uporabljajo v državah članicah in tako olajšujejo čezmejni promet; skrbi za to, da so te informacije lažje dostopne v vseh uradnih jezikih EU na spletni strani EU; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja rezultate raziskave prometnih znakov euro testa 2005, ki so razkrii, da 91 % motoristov želi boljšo usklajenost prometnih znakov po Evropi za izboljšanje varnosti v cestnem prometu; poziva Komisijo, da se odzove z učinkovitimi ukrepi za izboljšanje sistemov prometne signalizacije in vedenja voznikov ter zagotavljanje informacij voznikom v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj da pobudo za dosego enotne razlage konvencije ZN z dne 8. novembra 1968 o prometnih znakih in signalizaciji znotraj Evropske unije; zahteva od Komisije, da razišče ugotovljene težave, kot sta prekomerna številčnost prometnih znakov in nezadostno poznavanje znakov; podpira določbo uporabniku prijaznih in najnovejših informacij o sistemu prometne signalizacije, ki se uporabljajo v državah članicah in tako olajšujejo čezmejni promet; skrbi za to, da so te informacije lažje dostopne v vseh uradnih jezikih EU na spletni strani EU;

| 32. | obžaluje dejstvo, da skupna telefonska številka za klic v sili 112 ni znana vsem Evropejcem; poziva Komisijo in države članice, da ocenijo sedanjo ozaveščenost dela evropske javnosti o enotni evropski telefonski številki za klic v sili in kakovosti storitev, zagotovljenih državljanom v stiski na tej telefonski številki; poziva Komisijo in države članice, da na osnovi tega ocenjevanja predlagajo ukrepe za izboljšanje položaja v EU; |
| --- | --- |

32.

obžaluje dejstvo, da skupna telefonska številka za klic v sili 112 ni znana vsem Evropejcem; poziva Komisijo in države članice, da ocenijo sedanjo ozaveščenost dela evropske javnosti o enotni evropski telefonski številki za klic v sili in kakovosti storitev, zagotovljenih državljanom v stiski na tej telefonski številki; poziva Komisijo in države članice, da na osnovi tega ocenjevanja predlagajo ukrepe za izboljšanje položaja v EU;

| 33. | zahteva predhodno analizo stroškov in koristi za vsak ukrep, ki ima znaten finančni vpliv in za vsak večji ukrep, ki naj bi seizvajal; priporoča, če bo korist neznatna, da Komisija razloži, zakaj je prišla do svoje odločitve; ugotavlja, da je smiselno vključiti države članice v ocenjevanje o tem, ali naj se ukrep izvede; |
| --- | --- |

33.

zahteva predhodno analizo stroškov in koristi za vsak ukrep, ki ima znaten finančni vpliv in za vsak večji ukrep, ki naj bi seizvajal; priporoča, če bo korist neznatna, da Komisija razloži, zakaj je prišla do svoje odločitve; ugotavlja, da je smiselno vključiti države članice v ocenjevanje o tem, ali naj se ukrep izvede;

| 34. | opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo zavarovalnice pri zmanjšanju prometnih nesreč v trgovinskem prometu; različne premije so primeren način za spodbujanje prevoznih podjetij z dajanjem prednosti varnosti v cestnem prometu in s tem zmanjšanjem števila prometnih nesreč; |
| --- | --- |

34.

opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo zavarovalnice pri zmanjšanju prometnih nesreč v trgovinskem prometu; različne premije so primeren način za spodbujanje prevoznih podjetij z dajanjem prednosti varnosti v cestnem prometu in s tem zmanjšanjem števila prometnih nesreč;

| 35. | obžaluje, da tretji akcijski program za varnost v cestnem prometu posebej ne opozarja na težave z varnostjo v cestnem prometu v gosto naseljenih območjih ter ne omenja načinov, s katerimi bi lahko javni prevoz prispeval k zmanjševanju števila nesreč na cestah; je prepričan o velikih možnostih, ki jih za mestna območja na ozemlju Evrope ponuja posredovanje najboljših praks; poziva k okrepljenemu delovanju za širjenje najboljših praks ter za krepitev raziskav; v tem okviru poudarja prispevek k varnosti v cestnem prometu kot posledici razvoja skupnih standardov cestne geometrije, oblikovanja infrastrukture ter prometnih znakov; |
| --- | --- |

35.

obžaluje, da tretji akcijski program za varnost v cestnem prometu posebej ne opozarja na težave z varnostjo v cestnem prometu v gosto naseljenih območjih ter ne omenja načinov, s katerimi bi lahko javni prevoz prispeval k zmanjševanju števila nesreč na cestah; je prepričan o velikih možnostih, ki jih za mestna območja na ozemlju Evrope ponuja posredovanje najboljših praks; poziva k okrepljenemu delovanju za širjenje najboljših praks ter za krepitev raziskav; v tem okviru poudarja prispevek k varnosti v cestnem prometu kot posledici razvoja skupnih standardov cestne geometrije, oblikovanja infrastrukture ter prometnih znakov;

| 36. | zaveda se, da uvedba številnih obetavnih tehnologij ne sme biti takojšnja; zato poziva Komisijo, da predlaga seznam prednostnih nalog, v katerem se mora osredotočiti na tehnološke raziskave kot tudi na načrte za njihovo uvedbo; vztraja, da bi morala biti seznam prednostnih nalog in načrt za njihovo uvedbo doloečna le po temeljito opravljeni analizi stroškov in koristi; poziva, da te prednostne naloge pokrivajo kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno obdobje ter da so neopazno vključene v veronski proces; |
| --- | --- |

36.

zaveda se, da uvedba številnih obetavnih tehnologij ne sme biti takojšnja; zato poziva Komisijo, da predlaga seznam prednostnih nalog, v katerem se mora osredotočiti na tehnološke raziskave kot tudi na načrte za njihovo uvedbo; vztraja, da bi morala biti seznam prednostnih nalog in načrt za njihovo uvedbo doloečna le po temeljito opravljeni analizi stroškov in koristi; poziva, da te prednostne naloge pokrivajo kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno obdobje ter da so neopazno vključene v veronski proces;

| 37. | meni, da tehnologije, kot je telematika, dolgoročno nudijo možnost odpravljanja smrtnih nesreč skoraj popolnoma; zatopoziva k intenzivnemu raziskovanje in sodelovanju med vsemi interesnimi skupinami za pospeševanje hitre uvedbe najobetavnejših tehnologij; |
| --- | --- |

37.

meni, da tehnologije, kot je telematika, dolgoročno nudijo možnost odpravljanja smrtnih nesreč skoraj popolnoma; zatopoziva k intenzivnemu raziskovanje in sodelovanju med vsemi interesnimi skupinami za pospeševanje hitre uvedbe najobetavnejših tehnologij;

| 38. | zaveda se dejstva, da se lahko uvedba številnih novih tehnologij izkaže za drago in da kupci novih vozil vedno ne morejo ali nočejo plačati celotnih stroškov, čeprav bi bili družbeno-gospodarski prihranki stroškov vešji od dodatnih stroškov za vozilo; poziva Komisijo, da opredeli, skupaj z državami članicami (in hkrati varuje delovanje notranjega trga) fiskalne in druge spobude za pospešitev uvedbe učinkovitih rešitev ter okrepi njihovo uvedbo z reformiranim in bolj obsežnim programom za varnostne teste EuroNCAP (Evropski program za vrednotenje novih avtomobilov); |
| --- | --- |

38.

zaveda se dejstva, da se lahko uvedba številnih novih tehnologij izkaže za drago in da kupci novih vozil vedno ne morejo ali nočejo plačati celotnih stroškov, čeprav bi bili družbeno-gospodarski prihranki stroškov vešji od dodatnih stroškov za vozilo; poziva Komisijo, da opredeli, skupaj z državami članicami (in hkrati varuje delovanje notranjega trga) fiskalne in druge spobude za pospešitev uvedbe učinkovitih rešitev ter okrepi njihovo uvedbo z reformiranim in bolj obsežnim programom za varnostne teste EuroNCAP (Evropski program za vrednotenje novih avtomobilov);

| 39. | meni, da je med veliko izbiro tehnologij treba posvečati posebno pozornost in obravnavo naslednjim rešitvam:






  — | Opomnilnikom varnostnih pasov in izpopolnjenim sistemom za zadrževanje potnikov: ugotavlja, da na Švedskem 95 % potnikov v avtomobilih nosi svoje varnostne pasove, medtem ko polovica smrtno ponesrečenih ni nosila varnostnega pasu; zato podpira obvezno namestitev opomnilnikov varnostnih pasov na voznikovih sedežih v vseh novih avtomobilih, z ustrezno izjemo za mestni javni prevoz, in razširitev teh opomnilnikov na potniške sedeže; |
| --- | --- | --- |

39.

meni, da je med veliko izbiro tehnologij treba posvečati posebno pozornost in obravnavo naslednjim rešitvam:

—

Opomnilnikom varnostnih pasov in izpopolnjenim sistemom za zadrževanje potnikov: ugotavlja, da na Švedskem 95 % potnikov v avtomobilih nosi svoje varnostne pasove, medtem ko polovica smrtno ponesrečenih ni nosila varnostnega pasu; zato podpira obvezno namestitev opomnilnikov varnostnih pasov na voznikovih sedežih v vseh novih avtomobilih, z ustrezno izjemo za mestni javni prevoz, in razširitev teh opomnilnikov na potniške sedeže;

| — | Nadzoru elektronske stabilnosti (NES): poudarja, da so rezultati svetovne raziskave soglasni v zvezi s pomembno zmožnostjo za reševanje življenj, ki jo imajo sistemi nadzorovanja stabilnosti vozil, kot je NES (11); podpira čim prejšnjo uvedbo NES sistemov - po možnosti na podalgi prostovoljnih dogovorov - kot tudi razvoj mednarodno usklajenega testa potrditve za sisteme stabilnosti vozil; |
| --- | --- |

—

Nadzoru elektronske stabilnosti (NES): poudarja, da so rezultati svetovne raziskave soglasni v zvezi s pomembno zmožnostjo za reševanje življenj, ki jo imajo sistemi nadzorovanja stabilnosti vozil, kot je NES (11); podpira čim prejšnjo uvedbo NES sistemov - po možnosti na podalgi prostovoljnih dogovorov - kot tudi razvoj mednarodno usklajenega testa potrditve za sisteme stabilnosti vozil;

| — | Sistemom omejitve hitrost: ugotavlja možnosti, ki jih nudijo tehnologije za zmanjšanje hitrosti, z zagotavljanjem informacij vozniku, omejevalniki hitrosti s selekcijo uporabnikov in inteligentno prilagoditvijo hitrosti (ISA), ki bi kot obvezen in začasen sistem lahko zmanjšali nesreče do približno 35 % (12); poziva k uvedbio sistemov opozarjanja hitrosti v avtomobilih in sčasoma uvedbo ISA, kjer se državni oblasti to zdi primerno, podpira skupne tehnične standarde, kot tudi ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti podatkov omejitve hitrosti za digitalne zemljevide po celotni EU; |
| --- | --- |

—

Sistemom omejitve hitrost: ugotavlja možnosti, ki jih nudijo tehnologije za zmanjšanje hitrosti, z zagotavljanjem informacij vozniku, omejevalniki hitrosti s selekcijo uporabnikov in inteligentno prilagoditvijo hitrosti (ISA), ki bi kot obvezen in začasen sistem lahko zmanjšali nesreče do približno 35 % (12); poziva k uvedbio sistemov opozarjanja hitrosti v avtomobilih in sčasoma uvedbo ISA, kjer se državni oblasti to zdi primerno, podpira skupne tehnične standarde, kot tudi ukrepe za zagotovitev razpoložljivosti podatkov omejitve hitrosti za digitalne zemljevide po celotni EU;

| — | Napravam Alcolock: poudarja, da je z alkoholom povezanih prometnih nesreč skupno približno 10.000 vsako leto; poziva Komisijo k spodbujanju uvedbe zanesljivih „naprav alcolock“; meni, da postopen pristop, začenši z rehablitacijskimi ukrepi za povratnike, prostovoljnmi ukrepi in trgovinskim prevozom, predstavljajo prednost; |
| --- | --- |

—

Napravam Alcolock: poudarja, da je z alkoholom povezanih prometnih nesreč skupno približno 10.000 vsako leto; poziva Komisijo k spodbujanju uvedbe zanesljivih „naprav alcolock“; meni, da postopen pristop, začenši z rehablitacijskimi ukrepi za povratnike, prostovoljnmi ukrepi in trgovinskim prevozom, predstavljajo prednost;

| — | klicu v sili: opozarja, da ima klic v sili možnost, da znatno zmanjša število smrtnih nesreč, resnost poškodb in stresov v stanjih po nesreči, s pospeševanjem odziva služb za nujne primere; pozdravlja akcijski načrt za opremljanje novih avtomobilov z avtomatskim sistemom klica v sili do leta 2009 ter poziva k razširitvi tega, če bi bilo stroškovno učinkovito, na potniška vozila in vozila za prevoz nevarnega blaga; |
| --- | --- |

—

klicu v sili: opozarja, da ima klic v sili možnost, da znatno zmanjša število smrtnih nesreč, resnost poškodb in stresov v stanjih po nesreči, s pospeševanjem odziva služb za nujne primere; pozdravlja akcijski načrt za opremljanje novih avtomobilov z avtomatskim sistemom klica v sili do leta 2009 ter poziva k razširitvi tega, če bi bilo stroškovno učinkovito, na potniška vozila in vozila za prevoz nevarnega blaga;

| 40. | podpira uvedbo revidiranega, razumljivega programa EuroNCAP z okrepitvijo sodelovanja s Komisijo z dodatno finančno podporo in bolj aktivnim sodelovanjem pri dejavnostih programa; poziva EuroNCAP, da vključi druge pasivne vidike varnosti, kot sta zaščita pred poškodbami vratu in združljivost vozil v primeru naleta; nadalje ugotavlja, da so aktivni varnostni sistemi še vedno večinoma nepreizkušena možnost z veliko možnostjo za izboljšanje varnosti v cestnem prometu in da morajo biti v postopek EuroNCAP vključene najobetavnejše rešitve; |
| --- | --- |

40.

podpira uvedbo revidiranega, razumljivega programa EuroNCAP z okrepitvijo sodelovanja s Komisijo z dodatno finančno podporo in bolj aktivnim sodelovanjem pri dejavnostih programa; poziva EuroNCAP, da vključi druge pasivne vidike varnosti, kot sta zaščita pred poškodbami vratu in združljivost vozil v primeru naleta; nadalje ugotavlja, da so aktivni varnostni sistemi še vedno večinoma nepreizkušena možnost z veliko možnostjo za izboljšanje varnosti v cestnem prometu in da morajo biti v postopek EuroNCAP vključene najobetavnejše rešitve;

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 43 E, 19.2.2004, str. 250.

(2)  UL L 111, 17.4.2004, str. 75.

(3)  http://www.thinkroadsafety.gov.uk/

(4)  UL L 321, 6.12.2003, str. 15.

(5)  UL L 43, 14.2.2001, str. 31.

(6)  V skladu z ocenami Komisije lahko že izvajanje predpisov o prekoračitvi hitrosti, vožnji pod vplivom alkohola in uporabi varnostnega pasu s strani policije do leta 2010 pomaga preprečiti 6000 smrtnih žrtev in 14 000 poškodb.

(7)  Za ponazoritev velja omeniti dejstvo, da je v obdobju prvih štirih mesecev svojega delovanja, francoski nacionalni sistem za izvrševanje omejitev hitrosti, ki je začel delovati v letu 2003, zabeležil, da je približno 25 % kršitev bilo storjenih s strani vozil registriranih izven Francije (VERA 2 2004:1), čeprav ta vozila predstavljajo le 10 % skupnega prometa.

(8)  Okvirni Sklep Sveta 2005/214/PNZ z dne 24. februarja 2005 o izvajanju načela vzajemnega priznavanja denarnih kazni (UL L 76, 22.3.2005, str. 16).

(9)  EUCARIS je sistem, ki temelji na večstranski pogodbi z dne 29. junija 2000. Sodelujočim državam omogoča, da uporabljajo podatkovne baze drugih držav s podatki o vozniških dovoljenjih in/ali vozilih (www.eucaris.com).

RESPER je omrežje o vozniških dovoljenjih, ki je bilo ustanovljeno s strani Komisije in Sveta za izmenjavo informacij in podatkov o vseh evropskih vozniških dovoljenjih.

(10)  UL C 83 E, 2.4.2004, str. 191.

(11)  Raziskava Nacionalne uprave za cestnoprometno varnost v ZDA predlaga, da je možno 30 % zmanjšanje smrti v eni avtomobilski nesreči, če bi bili vsi avtomobili opremljeni z NES.

(12)  Inteligentni transportni sistemi in varnost v cestnem prometu, ETSC 1999.

P6_TA(2005)0367

Nepal

Resolucija Evropskega parlamenta o Nepalu

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije z dne 24. februarja 2005 o Nepalu (1) s katero je obsodil kraljevi udar in pozval kralja Gyanendro, naj odpravi izredno stanje in ponovno vzpostavi parlamentarno vlado ter demokratične institucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje prejšnje resolucije z dne 24. februarja 2005 o Nepalu (1) s katero je obsodil kraljevi udar in pozval kralja Gyanendro, naj odpravi izredno stanje in ponovno vzpostavi parlamentarno vlado ter demokratične institucije,

| — | ob upoštevanju deklaracije predsedstva v imenu Evropske unije z dne 6. septembra 2005, ki pozdravlja deklaracijo o premirju predsednika komunistične partije Nepala – maoistične stranke (KPN-MS) Prachande, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije predsedstva v imenu Evropske unije z dne 6. septembra 2005, ki pozdravlja deklaracijo o premirju predsednika komunistične partije Nepala – maoistične stranke (KPN-MS) Prachande,

| — | ob upoštevanju obiska posebnega svetovalca generalnega sekretarja OZN Lakharja Brahimija v Nepalu v juliju 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska posebnega svetovalca generalnega sekretarja OZN Lakharja Brahimija v Nepalu v juliju 2005,

| — | ob upoštevanju načrtovanega obiska trojke EU v času od 4. do 6. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrtovanega obiska trojke EU v času od 4. do 6. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika. |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika.

| A. | ker je 1. februarja 2005 kralj Gyanendra na neustaven način razpustil vlado, sam prevzel oblast in razglasil izredno stanje, |
| --- | --- |

A.

ker je 1. februarja 2005 kralj Gyanendra na neustaven način razpustil vlado, sam prevzel oblast in razglasil izredno stanje,

| B. | ker se je od kraljevega prevzetja oblasti v Nepalu povečalo nasilje in ker v odsotnosti izvoljene vlade nihče ne nadzoruje pristojnosti nepalske kraljeve vojske, |
| --- | --- |

B.

ker se je od kraljevega prevzetja oblasti v Nepalu povečalo nasilje in ker v odsotnosti izvoljene vlade nihče ne nadzoruje pristojnosti nepalske kraljeve vojske,

| C. | ker je kraljevi udar utrdil položaj maoističnih uporniških skupin, ki razpolagajo z več kot 15 000 borci in nadzorujejo veliko področij v Nepalu, |
| --- | --- |

C.

ker je kraljevi udar utrdil položaj maoističnih uporniških skupin, ki razpolagajo z več kot 15 000 borci in nadzorujejo veliko področij v Nepalu,

| D. | ker zveza sedmih strank, ki združuje večino osrednjih političnih strank in ima skupaj več kot 190 sedežev v razpuščenem 205-članskem parlamentu, poziva k obnovitvi predstavniškega doma iz leta 1999 in k mirovnim pogajanjem z maoisti, |
| --- | --- |

D.

ker zveza sedmih strank, ki združuje večino osrednjih političnih strank in ima skupaj več kot 190 sedežev v razpuščenem 205-članskem parlamentu, poziva k obnovitvi predstavniškega doma iz leta 1999 in k mirovnim pogajanjem z maoisti,

| E. | ker so v mesecu maju 2005 v New Delhiju potekala srečanja med predstavniki strank in ker se je v avgustu 2005 zveza sedmih strank dogovorila, da imenuje skupno ekipo za uradna pogajanja, |
| --- | --- |

E.

ker so v mesecu maju 2005 v New Delhiju potekala srečanja med predstavniki strank in ker se je v avgustu 2005 zveza sedmih strank dogovorila, da imenuje skupno ekipo za uradna pogajanja,

| F. | ker je nedavni mirovni shod 30 000 ljudi v Katmanduju pozval h končanju dolgotrajnega spora, ki je zahteval približno 12 000 smrtnih žrtev, |
| --- | --- |

F.

ker je nedavni mirovni shod 30 000 ljudi v Katmanduju pozval h končanju dolgotrajnega spora, ki je zahteval približno 12 000 smrtnih žrtev,

| G. | ker je Nepal s 23 milijoni prebivalcev med najbolj revnimi in najmanj razvitimi državami na svetu, kjer živi pod pragom revščine 42 % prebivalstva, 80 % prebivalstva živi na podeželju, stopnja nezaposlenosti pa je 47 %, |
| --- | --- |

G.

ker je Nepal s 23 milijoni prebivalcev med najbolj revnimi in najmanj razvitimi državami na svetu, kjer živi pod pragom revščine 42 % prebivalstva, 80 % prebivalstva živi na podeželju, stopnja nezaposlenosti pa je 47 %,

| H. | ker se nadaljuje kršenje temeljnih človekovih pravic, vključno z nadlegovanjem voditeljev demokratičnih političnih strank, zapiranjem političnih aktivistov in borcev za človekove pravice, aretacijo 140 novinarjev na pro-demokratičnih demonstracijah ter omejevanjem svobode izražanja predstavnikov sindikatov, |
| --- | --- |

H.

ker se nadaljuje kršenje temeljnih človekovih pravic, vključno z nadlegovanjem voditeljev demokratičnih političnih strank, zapiranjem političnih aktivistov in borcev za človekove pravice, aretacijo 140 novinarjev na pro-demokratičnih demonstracijah ter omejevanjem svobode izražanja predstavnikov sindikatov,

| I. | ker se nadaljujejo cenzura medijev, hude zlorabe človekovih pravic, vključno z mučenjem, zapiranjem, razseljevanjem, ugrabitvami ter nezakonitimi usmrtitvami, ki jih izvajajo policijske sile, nepalska kraljeva vojska in maoistični uporniki, na stotine političnih aktivistov in borcev za človekove pravice, novinarjev in sindikalistov pa je še vedno zaprtih, |
| --- | --- |

I.

ker se nadaljujejo cenzura medijev, hude zlorabe človekovih pravic, vključno z mučenjem, zapiranjem, razseljevanjem, ugrabitvami ter nezakonitimi usmrtitvami, ki jih izvajajo policijske sile, nepalska kraljeva vojska in maoistični uporniki, na stotine političnih aktivistov in borcev za človekove pravice, novinarjev in sindikalistov pa je še vedno zaprtih,

| J. | ker Nepal beleži najvišje število „izginotij“med vsemi državami na svetu in ker je nekaznovanost široko razširjen pojav, ker se nevarnost humanitarne krize povečuje hkrati z rastočim številom notranje razseljenih ljudi, |
| --- | --- |

J.

ker Nepal beleži najvišje število „izginotij“med vsemi državami na svetu in ker je nekaznovanost široko razširjen pojav, ker se nevarnost humanitarne krize povečuje hkrati z rastočim številom notranje razseljenih ljudi,

| K. | ker vse v spor vpletene strani redno kršijo najbolj temeljne pravice otrok, |
| --- | --- |

K.

ker vse v spor vpletene strani redno kršijo najbolj temeljne pravice otrok,

| L. | ker je EU obsodila nepalske maoistične upornike, ker uporabljajo otroke kot vojake, |
| --- | --- |

L.

ker je EU obsodila nepalske maoistične upornike, ker uporabljajo otroke kot vojake,

| 1. | pozdravlja deklaracijo o premirju (KPN-MS) in prve korake zveze sedmih strank v smeri političnega procesa, ki bi vodil k razrešitvi oboroženega spora, poziva k podaljšanju maoističnega premirja za nedoločen čas in da kralj Gyanendra odgovori s premirjem ter začne konstruktiven dialog s političnimi skupinami, vključno z maoističnimi uporniki, s ciljem obnovitve demokratičnih procesov v Nepalu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja deklaracijo o premirju (KPN-MS) in prve korake zveze sedmih strank v smeri političnega procesa, ki bi vodil k razrešitvi oboroženega spora, poziva k podaljšanju maoističnega premirja za nedoločen čas in da kralj Gyanendra odgovori s premirjem ter začne konstruktiven dialog s političnimi skupinami, vključno z maoističnimi uporniki, s ciljem obnovitve demokratičnih procesov v Nepalu;

| 2. | poziva k hitremu ukrepanju nepalskih oblasti z mislijo na skorajšnji obisk trojke ter jih poziva k sodelovanju na teh srečanjih, kar bo omogočilo plodno razpravo ter pospešilo mirovni proces ter s pomočjo smernic in spodbud mednarodne skupnosti ponovno vzpostavilo demokracijo; |
| --- | --- |

2.

poziva k hitremu ukrepanju nepalskih oblasti z mislijo na skorajšnji obisk trojke ter jih poziva k sodelovanju na teh srečanjih, kar bo omogočilo plodno razpravo ter pospešilo mirovni proces ter s pomočjo smernic in spodbud mednarodne skupnosti ponovno vzpostavilo demokracijo;

| 3. | poziva kralja Gyanendro, naj zagotovi popolno suverenost demokratičnih parlamentarnih organov; |
| --- | --- |

3.

poziva kralja Gyanendro, naj zagotovi popolno suverenost demokratičnih parlamentarnih organov;

| 4. | prosi mednarodno skupnost, da ustanovi kontaktno skupino, sestavljeno iz ključnih nepalskih sogovornikov ter mednarodnih organizacij (EU, ZDA, Indija in OZN) za zagotavljanje usklajenih mednarodnih ukrepov v zvezi z Nepalom; predlaga, da Evropski parlament imenuje posebnega poročevalca za spremljanje položaja; |
| --- | --- |

4.

prosi mednarodno skupnost, da ustanovi kontaktno skupino, sestavljeno iz ključnih nepalskih sogovornikov ter mednarodnih organizacij (EU, ZDA, Indija in OZN) za zagotavljanje usklajenih mednarodnih ukrepov v zvezi z Nepalom; predlaga, da Evropski parlament imenuje posebnega poročevalca za spremljanje položaja;

| 5. | pozdravlja pobudo OZN, da v Nepal napoti posebnega poročevalca in da tam odpre urad OZN za človekove pravice, ki bo skrbno spremljal položaj človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja pobudo OZN, da v Nepal napoti posebnega poročevalca in da tam odpre urad OZN za človekove pravice, ki bo skrbno spremljal položaj človekovih pravic;

| 6. | poziva k nadaljevanju londonske mednarodne konference iz leta 2002 v organizaciji kontaktne skupine ključnih sogovornikov, ki naj opredeli načela in vrednote, s katerimi bi podprli mirovni proces v Nepalu in združili vse glavne akterje mednarodne skupnosti, kakor tudi kralja Gyanendro, maoistične upornike ter osrednje politične stranke; |
| --- | --- |

6.

poziva k nadaljevanju londonske mednarodne konference iz leta 2002 v organizaciji kontaktne skupine ključnih sogovornikov, ki naj opredeli načela in vrednote, s katerimi bi podprli mirovni proces v Nepalu in združili vse glavne akterje mednarodne skupnosti, kakor tudi kralja Gyanendro, maoistične upornike ter osrednje politične stranke;

| 7. | poziva Svet in države članice, naj se nadaljuje s prekinitvijo vojaške pomoči; zahteva nadzor nad vso pomočjo, ki jo prejema Nepal, ter naložitev pametnih sankcij za izvajanje pritiska na kraljevo vlado, da čimprej ponovno vzpostavi demokratično vladanje in naredi vse, kar je v njeni moči, da se začnejo mirovna pogajanja; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet in države članice, naj se nadaljuje s prekinitvijo vojaške pomoči; zahteva nadzor nad vso pomočjo, ki jo prejema Nepal, ter naložitev pametnih sankcij za izvajanje pritiska na kraljevo vlado, da čimprej ponovno vzpostavi demokratično vladanje in naredi vse, kar je v njeni moči, da se začnejo mirovna pogajanja;

| 8. | poziva Komisijo in uprave držav članic, naj od blizu spremljajo vso razvojno pomoč, ki jo prejema Nepal, in naj zagotovijo, da se pomoč usmeri predvsem na zmanjševanje revščine in na obravnavo vzrokov, ki so pripeljali do spora v državi; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in uprave držav članic, naj od blizu spremljajo vso razvojno pomoč, ki jo prejema Nepal, in naj zagotovijo, da se pomoč usmeri predvsem na zmanjševanje revščine in na obravnavo vzrokov, ki so pripeljali do spora v državi;

| 9. | ugotavlja, da bodo v aprilu 2006 potekale občinske volitve; poziva, naj se ob istem času skličejo tudi parlamentarne volitve; poziva EU naj pošlje misijo za opazovanje volitev, ki naj le-te spremlja; poudarja, da morajo na volitvah polno sodelovati vse politične stranke; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da bodo v aprilu 2006 potekale občinske volitve; poziva, naj se ob istem času skličejo tudi parlamentarne volitve; poziva EU naj pošlje misijo za opazovanje volitev, ki naj le-te spremlja; poudarja, da morajo na volitvah polno sodelovati vse politične stranke;

| 10. | ostro obsoja vse oblike nasilja in vse strani, ki ga izvajajo; poudarja, da je v Nepalu treba izkazati podporo človekovim pravicam in svoboščinam, zato prosi kralja in maoiste, naj podpišejo sporazume o človekovih pravicah, da se zmanjšajo zlorabe; |
| --- | --- |

10.

ostro obsoja vse oblike nasilja in vse strani, ki ga izvajajo; poudarja, da je v Nepalu treba izkazati podporo človekovim pravicam in svoboščinam, zato prosi kralja in maoiste, naj podpišejo sporazume o človekovih pravicah, da se zmanjšajo zlorabe;

| 11. | pozdravlja izpustitev nekaterih političnih zapornikov, vendar je zaskrbljen, ker so drugi politični voditelji, študenti in borci za človekove pravice še vedno priprti; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja izpustitev nekaterih političnih zapornikov, vendar je zaskrbljen, ker so drugi politični voditelji, študenti in borci za človekove pravice še vedno priprti;

| 12. | poudarja, da je potrebno takoj odpraviti vsakršno omejevanje svobode medijev in da je treba vse politične zapornike v priporu izpustiti ali obtožiti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je potrebno takoj odpraviti vsakršno omejevanje svobode medijev in da je treba vse politične zapornike v priporu izpustiti ali obtožiti;

| 13. | prosi kralja, naj zagotovi vrnitev na domove 30 000 vaščanom iz pokrajine Kapilvastu, ki so bili razseljeni zaradi nasilnih sporov; |
| --- | --- |

13.

prosi kralja, naj zagotovi vrnitev na domove 30 000 vaščanom iz pokrajine Kapilvastu, ki so bili razseljeni zaradi nasilnih sporov;

| 14. | odločno poziva nepalsko vlado, da ponovno odpre Socialni urad za tibetanske begunce (TRWO) v Katmanduju, in da predstavniškemu uradu Dalaj Lame dovoli, da še naprej nudi storitve pomoči tibetanskim beguncem kot izvajalski partner Urada visokega komisariata OZN za begunce; |
| --- | --- |

14.

odločno poziva nepalsko vlado, da ponovno odpre Socialni urad za tibetanske begunce (TRWO) v Katmanduju, in da predstavniškemu uradu Dalaj Lame dovoli, da še naprej nudi storitve pomoči tibetanskim beguncem kot izvajalski partner Urada visokega komisariata OZN za begunce;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, kralju Gyanendru, vladam Indije in drugim državam članicam Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje, generalnemu sekretarju OZN in visokemu komisarju OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, kralju Gyanendru, vladam Indije in drugim državam članicam Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje, generalnemu sekretarju OZN in visokemu komisarju OZN za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0058.

P6_TA(2005)0368

Tunizija

Resolucija Evropskega parlamenta o Tuniziji

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami in Tunizijo (1), zlasti člena 2 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami in Tunizijo (1), zlasti člena 2 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju poročil 2002, 2003 in 2004 Razvojnega programa Organizacije združenih narodov o človeškem razvoju v arabskem svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil 2002, 2003 in 2004 Razvojnega programa Organizacije združenih narodov o človeškem razvoju v arabskem svetu,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. maja 2003 z naslovom „Dajanje novega zagona dejavnostim, ki jih vodi EU skupaj s sredozemskimi partnericami na področju človekovih pravic in demokratizacije“ (KOM(2003)0294 končno), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. maja 2003 z naslovom „Dajanje novega zagona dejavnostim, ki jih vodi EU skupaj s sredozemskimi partnericami na področju človekovih pravic in demokratizacije“ (KOM(2003)0294 končno),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 u naslovom „Deseta obletnica evro-sredozemskega partnerstva: delovni program kot osnova za odziv na izzive naslednjih petih let“ (KOM(2005)0139 končno), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 u naslovom „Deseta obletnica evro-sredozemskega partnerstva: delovni program kot osnova za odziv na izzive naslednjih petih let“ (KOM(2005)0139 končno),

| — | ob upoštevanju resolucije evro-sredozemske parlamentarne skupščine (ESPS), sprejete 15. marca 2005 v Kairu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije evro-sredozemske parlamentarne skupščine (ESPS), sprejete 15. marca 2005 v Kairu,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2005 o prekinitvi kongresa Tunizijske lige za varstvo človekovih pravic (LTDH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 7. septembra 2005 o prekinitvi kongresa Tunizijske lige za varstvo človekovih pravic (LTDH),

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Evropske unije o oviranju dejavnosti LTDH z dne 13. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Evropske unije o oviranju dejavnosti LTDH z dne 13. septembra 2005,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika. |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika.

| A. | ker je namen evro-sredozemskega partnerstva predvsem izoblikovanje območja miru in stabilnosti, temelječem na načelih človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije, |
| --- | --- |

A.

ker je namen evro-sredozemskega partnerstva predvsem izoblikovanje območja miru in stabilnosti, temelječem na načelih človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije,

| B. | ker politika sosedstva EU temelji na zavezanosti, vzajemnem priznavanju skupnih vrednot, kot so demokracija, pravna država, dobro vodenje in spoštovanje človekovih pravic, |
| --- | --- |

B.

ker politika sosedstva EU temelji na zavezanosti, vzajemnem priznavanju skupnih vrednot, kot so demokracija, pravna država, dobro vodenje in spoštovanje človekovih pravic,

| C. | ob opozarjanju na dejstvo, da sta Tunizija in EU skupaj vzpostavili akcijski načrt, ki določa zlasti prednostno pospeševanje reform, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo ter še posebej svobodo izražanja, mnenja, zbiranja in združevanja, |
| --- | --- |

C.

ob opozarjanju na dejstvo, da sta Tunizija in EU skupaj vzpostavili akcijski načrt, ki določa zlasti prednostno pospeševanje reform, ki zagotavljajo demokracijo in pravno državo ter še posebej svobodo izražanja, mnenja, zbiranja in združevanja,

| D. | ob upoštevanju nedavnega obiska delegacije Evropskega parlamenta, pristojne za odnose z državami Magreba, v Tunisu, katerega cilj je bil krepitev parlamentarnih odnosov med Tunizijo in EU, |
| --- | --- |

D.

ob upoštevanju nedavnega obiska delegacije Evropskega parlamenta, pristojne za odnose z državami Magreba, v Tunisu, katerega cilj je bil krepitev parlamentarnih odnosov med Tunizijo in EU,

| E. | ker je Tunizija prav gotovo ena najnaprednejših držav regije na področju gospodarske, socialne in zdravstvene politike in ki je poleg tega zgodaj priznala načelo enakosti med moškimi in ženskami, kot tudi laičen značaj države, |
| --- | --- |

E.

ker je Tunizija prav gotovo ena najnaprednejših držav regije na področju gospodarske, socialne in zdravstvene politike in ki je poleg tega zgodaj priznala načelo enakosti med moškimi in ženskami, kot tudi laičen značaj države,

| F. | ker je zelo zaskrbljen zaradi prekinitve kongresa LTDH dne 5. septembra 2005, ki bi moral potekati v Tunisu od 9. do 11. septembra 2005, |
| --- | --- |

F.

ker je zelo zaskrbljen zaradi prekinitve kongresa LTDH dne 5. septembra 2005, ki bi moral potekati v Tunisu od 9. do 11. septembra 2005,

| G. | ker je pomembna vloga, ki jo ima Turčija, prva sredozemska država, ki je podpisala pridružitveni sporazum z Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami, v procesu evro-sredozemskega povezovanja, |
| --- | --- |

G.

ker je pomembna vloga, ki jo ima Turčija, prva sredozemska država, ki je podpisala pridružitveni sporazum z Evropskimi skupnostmi in njenimi državami članicami, v procesu evro-sredozemskega povezovanja,

| H. | ob upoštevanju priporočila posebnega poročevalca OZN o podpiranju in zaščiti svobode mnenja in izražanja, |
| --- | --- |

H.

ob upoštevanju priporočila posebnega poročevalca OZN o podpiranju in zaščiti svobode mnenja in izražanja,

| 1. | pozdravlja znaten gospodarski in družbeni napredek, zabeležen v Tuniziji, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega in socialnega varstva ter izraža željo, da bi ta napredek hkrati spremljal razvoj na področjih krepitve demokracije, pravne države in človekovih pravic, zlasti svoboda izražanja in svoboda združevanja ter neodvisnost sodstva, ki je del pravnega reda barcelonskega procesa; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja znaten gospodarski in družbeni napredek, zabeležen v Tuniziji, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, zdravstvenega in socialnega varstva ter izraža željo, da bi ta napredek hkrati spremljal razvoj na področjih krepitve demokracije, pravne države in človekovih pravic, zlasti svoboda izražanja in svoboda združevanja ter neodvisnost sodstva, ki je del pravnega reda barcelonskega procesa;

| 2. | želi, da bi se politični dialog med EU in Tunizijo v okviru pridružitvenega sporazuma nadaljeval, da bo prednostni instrument krepitve in izboljševanja položaja človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

želi, da bi se politični dialog med EU in Tunizijo v okviru pridružitvenega sporazuma nadaljeval, da bo prednostni instrument krepitve in izboljševanja položaja človekovih pravic;

| 3. | izraža svojo zaskrbljenost v primeru Abbou in poziva k takojšnji izpustitvi Maitra Mohameda Abboua; |
| --- | --- |

3.

izraža svojo zaskrbljenost v primeru Abbou in poziva k takojšnji izpustitvi Maitra Mohameda Abboua;

| 4. | zahteva od tunizijskih oblasti, da priskrbijo vsa potrebna pojasnila glede uporabnikov interneta Zarzis; |
| --- | --- |

4.

zahteva od tunizijskih oblasti, da priskrbijo vsa potrebna pojasnila glede uporabnikov interneta Zarzis;

| 5. | poziva tunizijske oblasti, da LTDH, sindikatu tunizijskih novinarjev, kakor tudi Društvu tunizijskih sodnikov dovoli svobodno opravljanje njihovih dejavnosti in organizacijo kongresov; |
| --- | --- |

5.

poziva tunizijske oblasti, da LTDH, sindikatu tunizijskih novinarjev, kakor tudi Društvu tunizijskih sodnikov dovoli svobodno opravljanje njihovih dejavnosti in organizacijo kongresov;

| 6. | izraža zaskrbljenost zaradi ugotovljenega pomanjkanja napredka pri dodeljevanju sredstev Skupnosti za zagotavljanje finančne pomoči projektom, ki jih izvaja LTDH, projekt IMED (Istituto per il Mediterraneo) in AFTURD (Združenje tunizijskih žensk za raziskave in razvoj), ki se nanaša na pozitivne akcije za državljanske pravice žensk ter enake možnosti Magreba, kakor tudi projekt, ki ga izvaja Santé Sud ter projekt posodobitve tunizijskega pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

6.

izraža zaskrbljenost zaradi ugotovljenega pomanjkanja napredka pri dodeljevanju sredstev Skupnosti za zagotavljanje finančne pomoči projektom, ki jih izvaja LTDH, projekt IMED (Istituto per il Mediterraneo) in AFTURD (Združenje tunizijskih žensk za raziskave in razvoj), ki se nanaša na pozitivne akcije za državljanske pravice žensk ter enake možnosti Magreba, kakor tudi projekt, ki ga izvaja Santé Sud ter projekt posodobitve tunizijskega pravosodnega sistema;

| 7. | poziva tunizijsko vlado k takojšnji sprostitvi sredstev Skupnosti za navedene projekte ter za hitro sklenitev sporazuma o posodobitvi pravosodnega sistema; |
| --- | --- |

7.

poziva tunizijsko vlado k takojšnji sprostitvi sredstev Skupnosti za navedene projekte ter za hitro sklenitev sporazuma o posodobitvi pravosodnega sistema;

| 8. | poziva Svet in Komisijo, da si prizadevata za boljše vodenje projektov v okviru programov MEDA in Evropske iniciative za demokracijo in človekove pravice ter poziva Komisijo, da pripravi ustrezne ukrepe, ki bodo sprejeti, če ne bo zaznati nobenega napredka pri sprostitvi sredstev; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet in Komisijo, da si prizadevata za boljše vodenje projektov v okviru programov MEDA in Evropske iniciative za demokracijo in človekove pravice ter poziva Komisijo, da pripravi ustrezne ukrepe, ki bodo sprejeti, če ne bo zaznati nobenega napredka pri sprostitvi sredstev;

| 9. | poziva Svet in Komisijo, da okrepita svoj dialog s Tunizijo na osnovi medsebojnega razumevanja in spoštovanja z namenom spodbujanja demokracije, spoštovanja človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja s pozivom, da ustanovljeni pododbor za človekove pravice EU-Tunizija začne polno delovati, da bo razpravljal o celotnem položaju človekovih pravic ter zlasti o posameznih primerih; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, da okrepita svoj dialog s Tunizijo na osnovi medsebojnega razumevanja in spoštovanja z namenom spodbujanja demokracije, spoštovanja človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja s pozivom, da ustanovljeni pododbor za človekove pravice EU-Tunizija začne polno delovati, da bo razpravljal o celotnem položaju človekovih pravic ter zlasti o posameznih primerih;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, kot tudi tunizijski vladi in parlamentu. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, kot tudi tunizijski vladi in parlamentu.

---

(1)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

P6_TA(2005)0369

Vojvodina

Resolucija Evropskega parlamenta o zaščiti večnacionalnosti v Vojvodini

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2004 o nadlegovanju manjšin v Vojvodini (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2004 o nadlegovanju manjšin v Vojvodini (1),

| — | ob upoštevanju poročila z dne 2. marca 2005 o misiji za ugotavljanje dejstev svoje ad hoc delegacije v Vojvodini in Beogradu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 2. marca 2005 o misiji za ugotavljanje dejstev svoje ad hoc delegacije v Vojvodini in Beogradu,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 o pripravljenosti Srbije in Črne gore za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Evropsko unijo (KOM(2005)0476), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 o pripravljenosti Srbije in Črne gore za pogajanja o stabilizacijsko-pridružitvenem sporazumu z Evropsko unijo (KOM(2005)0476),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika. |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika.

| A. | ker EU in njene države članice spodbujajo demokratizacijo in spoštovanje človekovih pravic ter pravic manjšin v Republiki Srbiji in državni skupnosti Srbije in Črne gore, |
| --- | --- |

A.

ker EU in njene države članice spodbujajo demokratizacijo in spoštovanje človekovih pravic ter pravic manjšin v Republiki Srbiji in državni skupnosti Srbije in Črne gore,

| B. | ker politične sile še vedno poročajo o kršitvah človekovih pravic in pravic manjšin v Vojvodini ter o kršitvah pravic civilne družbe, vključno z nadlegovanjem in fizičnimi napadi na državljane Srbije drugih narodnosti in grožnje proti madžarskim etničnim političnim vodjem, |
| --- | --- |

B.

ker politične sile še vedno poročajo o kršitvah človekovih pravic in pravic manjšin v Vojvodini ter o kršitvah pravic civilne družbe, vključno z nadlegovanjem in fizičnimi napadi na državljane Srbije drugih narodnosti in grožnje proti madžarskim etničnim političnim vodjem,

| C. | ker v preteklih letih centralne in lokalne oblasti v Srbiji niso izboljšale spoštovanja človekovih pravic in pravic manjšin ali sodno preganjale storilcev nasilnih dejanj in nadlegovanja, |
| --- | --- |

C.

ker v preteklih letih centralne in lokalne oblasti v Srbiji niso izboljšale spoštovanja človekovih pravic in pravic manjšin ali sodno preganjale storilcev nasilnih dejanj in nadlegovanja,

| D. | ker sta imeli tako njegova resolucija z dne 16. septembra 2004 kot njegova misija za ugotavljanje dejstev pozitiven vpliv na stanje v Vojvodini, |
| --- | --- |

D.

ker sta imeli tako njegova resolucija z dne 16. septembra 2004 kot njegova misija za ugotavljanje dejstev pozitiven vpliv na stanje v Vojvodini,

| E. | ker ni bil dosežen resničen napredek pri izboljšanju poslabševanja pogojev za nacionalne in etnične manjšine v Vojvodini, kar ogroža njihovo prihodnost v regiji, ali za olajšanje njihovega sodelovanja na področju izobraževanja ali njihove zastopanosti v javni upravi ter v pravosodnih oblasteh in policiji ali glede enakega obravnavanja pred sodišči in državnimi organi v skladu z načelom pravne države; |
| --- | --- |

E.

ker ni bil dosežen resničen napredek pri izboljšanju poslabševanja pogojev za nacionalne in etnične manjšine v Vojvodini, kar ogroža njihovo prihodnost v regiji, ali za olajšanje njihovega sodelovanja na področju izobraževanja ali njihove zastopanosti v javni upravi ter v pravosodnih oblasteh in policiji ali glede enakega obravnavanja pred sodišči in državnimi organi v skladu z načelom pravne države;

| F. | ker srbska vlada ni uspela ustanoviti dveh odborov, ki bi se ukvarjala s posameznimi etničnimi incidenti oziroma z etničnimi odnosi na splošno, kljub izjavam gospoda Kuštunice septembra 2004, |
| --- | --- |

F.

ker srbska vlada ni uspela ustanoviti dveh odborov, ki bi se ukvarjala s posameznimi etničnimi incidenti oziroma z etničnimi odnosi na splošno, kljub izjavam gospoda Kuštunice septembra 2004,

| G. | ker državno skupnost Srbije in Črne gore obvezujejo mednarodne in evropske konvencije o človekovih pravicah ter mora zagotoviti njihovo celovito izvajanje, ki je pogoj za nadaljnje napredovanje pri integraciji v Evropsko unijo, |
| --- | --- |

G.

ker državno skupnost Srbije in Črne gore obvezujejo mednarodne in evropske konvencije o človekovih pravicah ter mora zagotoviti njihovo celovito izvajanje, ki je pogoj za nadaljnje napredovanje pri integraciji v Evropsko unijo,

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi ponavljajočih se kršitev človekovih pravic in pomanjkanja javnega reda in miru v Vojvodini; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi ponavljajočih se kršitev človekovih pravic in pomanjkanja javnega reda in miru v Vojvodini;

| 2. | poziva oblasti v Republiki Srbiji in državni skupnosti Srbije in Črne gore, da ta nasilna dejanja v skladu z veljavno zakonodajo priznajo kot kazniva dejanja, in vztraja na pomembnosti takojšnjega in učinkovitega ukrepanja, da bi se podobna dejanja v prihodnosti preprečilo in ne bi ostala nekaznovana; |
| --- | --- |

2.

poziva oblasti v Republiki Srbiji in državni skupnosti Srbije in Črne gore, da ta nasilna dejanja v skladu z veljavno zakonodajo priznajo kot kazniva dejanja, in vztraja na pomembnosti takojšnjega in učinkovitega ukrepanja, da bi se podobna dejanja v prihodnosti preprečilo in ne bi ostala nekaznovana;

| 3. | namerava še naprej nadzirati stanje v Vojvodini, pri čemer bo posebno pozornost namenil vsebini in načelom stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in v tem postopku zahteval redna posvetovanja s Komisijo in Svetom; |
| --- | --- |

3.

namerava še naprej nadzirati stanje v Vojvodini, pri čemer bo posebno pozornost namenil vsebini in načelom stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in v tem postopku zahteval redna posvetovanja s Komisijo in Svetom;

| 4. | podpira pobudo svoje medparlamentarne delegacije za odnose z državami jugovzhodne Evrope za javno obravnavo položaja manjšin in političnih razmer v Vojvodini; |
| --- | --- |

4.

podpira pobudo svoje medparlamentarne delegacije za odnose z državami jugovzhodne Evrope za javno obravnavo položaja manjšin in političnih razmer v Vojvodini;

| 5. | ponovno potrjuje svojo pripravljenost za uporabo svojih proračunskih pooblastil, da bi pomagal Srbiji in Črni gori in obenem izvajal pritisk nanjo z namenom spodbuditi spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, vključno s pravicami manjšin; |
| --- | --- |

5.

ponovno potrjuje svojo pripravljenost za uporabo svojih proračunskih pooblastil, da bi pomagal Srbiji in Črni gori in obenem izvajal pritisk nanjo z namenom spodbuditi spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, vključno s pravicami manjšin;

| 6. | Poziva oblasti v Republiki Srbiji in v Državni skupnosti Srbije in Črne gore, naj obnovijo avtonomijo, ki jo je imela Vojvodina do leta 1990, in regionalnemu parlamentu v Vojvodini povrnejo dejanska pooblastila na področjih izobraževanja in medijev, ter mu omogočijoi razvijanje ustreznih politik v tej večnacionalni regiji; |
| --- | --- |

6.

Poziva oblasti v Republiki Srbiji in v Državni skupnosti Srbije in Črne gore, naj obnovijo avtonomijo, ki jo je imela Vojvodina do leta 1990, in regionalnemu parlamentu v Vojvodini povrnejo dejanska pooblastila na področjih izobraževanja in medijev, ter mu omogočijoi razvijanje ustreznih politik v tej večnacionalni regiji;

| 7. | poziva Komisijo, Svet ter visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj natančno opazujejo razvoj dogodkov v Vojvodini in naj bodo pri tem še posebno pozorni na varnostna tveganja, ki jih v Vojvodini predstavlja nadlegovanje manjšin, ter zato poziva, da se v Vojvodino pošlje opazovalce Evropske unije (EUMM); |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, Svet ter visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj natančno opazujejo razvoj dogodkov v Vojvodini in naj bodo pri tem še posebno pozorni na varnostna tveganja, ki jih v Vojvodini predstavlja nadlegovanje manjšin, ter zato poziva, da se v Vojvodino pošlje opazovalce Evropske unije (EUMM);

| 8. | opozarja vlado državne skupnosti Srbije in Črne gore in vlado Srbije, da so načela svobode, demokracije ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, temeljni elementi procesa stabilizacije in pridružitve ter pravna država predpogoj, da bo Parlament privolil v sklenitev stabilizacijskega in pridružitvenega sporazuma ter prihodnjega partnerstva z Evropsko unijo na splošno; |
| --- | --- |

8.

opozarja vlado državne skupnosti Srbije in Črne gore in vlado Srbije, da so načela svobode, demokracije ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, temeljni elementi procesa stabilizacije in pridružitve ter pravna država predpogoj, da bo Parlament privolil v sklenitev stabilizacijskega in pridružitvenega sporazuma ter prihodnjega partnerstva z Evropsko unijo na splošno;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, Komisiji, vladi Srbije, vladi državne skupnosti Srbije in Črne gore ter oblastem v Vojvodini. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, Komisiji, vladi Srbije, vladi državne skupnosti Srbije in Črne gore ter oblastem v Vojvodini.

---

(1)  UL C 140 E, 9.6.2005, str. 163.

---

21.9.2006

| 21.9.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 227/s16 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

CE 227/s16

---

Uporabljeni znaki

| * | | Posvetovalni postopek |
| --- | --- | --- |
| **I | | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | | Postopek privolitve |
| ***I | | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Informacije, povezane s časom glasovanja

V kolikor ni določeno drugače, se šteje, da so poročevalci pred glasovanjem obvestili predsedstvo o svojih stališčih glede predlogov sprememb.

Kratice imen parlamentarnih odborov

| AFET | | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Odbor za razvoj |
| INTA | | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | | Odbor za proračun |
| CONT | | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | | Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano |
| ITRE | | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | | Odbor za promet in turizem |
| REGI | | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | | Odbor za kmetijstvo |
| PECH | | Odbor za ribištvo |
| CULT | | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | | Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | | Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti |
| PETI | | Odbor za peticije |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varno hrano

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za svoboščine in pravice državljanov, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in politiko enakih možnosti

PETI

Odbor za peticije

Kratice imen političnih skupin

| PPE-DE | | Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu |
| ALDE | | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| Verts/ALE | | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| GUE/NGL | | Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice |
| IND/DEM | | Skupina neodvisnosti in demokracije |
| UEN | | Skupina združenje za Evropo narodov |
| NI | | Samostojni poslanci |

PPE-DE

Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov

PSE

Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice

IND/DEM

Skupina neodvisnosti in demokracije

UEN

Skupina združenje za Evropo narodov

NI

Samostojni poslanci

---