----

----

I Informācija

Revīzijas palāta

----

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 7/2006

par ieguldījumiem lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos?

ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 282/01)

SATURS

Terminu glosārijs un saīsinājumi

I pielikums – Dalībvalstīs revidēto projektu saraksts

II pielikums – Lauku apvidu definīcijas – Revīzijā izmantotie kritēriji

III pielikums – Pārbaudīto projektu rezultātu un ietekmes piemēri

Komisijas atbildes

TERMINU GLOSĀRIJS UN SAĪSINĀJUMITERMINI
Saņēmējs

ES līdzekļu maksājuma galīgais saņēmējs.

Ietekme

ilgtermiņa sociāli ekonomiskas sekas, kuras vērojamas laika gaitā pēc intervences beigām un kuras var ietekmēt intervences tiešo vai netiešo jeb ārpus mērķa esošo grupu, kas var būt gan ieguvēji, gan zaudētāji.

NUTS

statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra jeb ES kopējā reģionālās statistikas klasifikācija, kas katru dalībvalsti iedala reģionu hierarhijā (tos apzīmē ar NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3 un LAU 1 un LAU 2) atkarībā no valsts administratīvajām vienībām.

Leader

struktūrfondu finansēta iniciatīva, kas paredzēta, lai palīdzētu ieinteresētajām personām lauku apvidos.

Veikums

ar intervencei piešķirtajiem līdzekļiem iegūtais vai paveiktais (piemēram, zemnieks iegādājies saimniecībai aprīkojumu, ciematā uzbūvēts ceļš).

Rezultāts

tūlītējas izmaiņas, kas skar tiešo mērķgrupu, intervences laikā vai pēc tās (piemēram, ceļa izbūves rezultātā uzlabota pieejamība apvidum, lielāka produktivitāte lauku saimniecībā).

Pilsētas teritorija

ģeogrāfiska teritorija, kurai nepiemīt neapdzīvota apvidus iezīmes. Pilsētas teritoriju klasificēšanai pastāv dažādas tipoloģijas, piemēram, lauki un pilsētas atkarībā no apdzīvotības.
SAĪSINĀJUMI
DP

darbības programma.

ELVGF

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds.

ESPON

Eiropas zemes izmantošanas plānošanas novērojumu tīkls.

ESAO

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija.

ĢD AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts.

IKP

iekšzemes kopprodukts.

KLP

kopējā lauksaimniecības politika.

LA

lauku attīstība.

LAP

lauku attīstības programma.

LAU

vietējā administratīvā vienība.

MLA

mazāk labvēlīgi apvidi.

SVID

stipro un vājo pušu, iespēju un draudu analīze.

KOPSAVILKUMS

IEVADS

Vispārīga informācija

Apraksts par ieguldījumiem lauku attīstībā

Tiesiskais pamatojums

Mērķi

1. tabula

Lauku attīstības regulā paredzētie mērķi lauku attīstības ieguldījumu pasākumiem

Īstenošana

Revīzijas tvērums un metode

Revīzijas jautājumi

Revīzijas metode

APSVĒRUMI

Pirmais revīzijas jautājums: vai ES ir skaidra stratēģija un saskanīga pieeja lauku attīstības politikai un vai tās ir pienācīgi definētas dalībvalstu programmās?

Skaidra stratēģija

1. apsvērumsLauku attīstības regulas elastīgums (plaši mērķi, prioritāšu trūkums) un skaidras stratēģijas neesamība dalībvalstu programmās ir radījusi situāciju, kad nav skaidrs, kura mērķa īstenošanā līdzekļi ir devuši ieguldījumu.

Saskanīga pieeja lauku attīstībai

2. apsvērumsDalībvalstu programmās uzmanība veltīta lielākoties lauksaimniecības nozarei, un tajās nepietiekami ņemti vērā atbalstāmā ģeogrāfiskā apgabala raksturlielumi.

Otrais revīzijas jautājums: vai ES finansējumam atlasītie projekti balstās uz kritērijiem, kas vislabāk risina vajadzības lauku apvidos?

Nosacījumi un atlases procedūras

3. apsvērumsNav efektīvu atbilstīguma nosacījumu un atlases procedūru, lai novirzītu līdzekļus tiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem un saņēmējiem, kam šie līdzekļi visvairāk vajadzīgi.

Nevajadzīgs atbalsts

4. apsvērumsEfektīvas mērķu noteikšanas trūkums palielina arī nevajadzīgos ieguldījumus, kas samazina atbalsta efektivitāti.

Trešais revīzijas jautājums: vai projekti ir īstenoti lauku apvidos un vai tiem ir bijusi ietekme?

Projektu īstenošanas vieta

5. apsvērumsNozīmīga daļa izdevumu attiecas uz apvidiem, kas nav būtībā lauku apvidi un kas samazina lauku apvidiem pieejamo līdzekļu summas.

2. tabula

Ieguldījumu lauku attīstībā atrašanās vieta saistībā ar reprezentatīvo 300 ELVGF projektu paraugu

3. tabula

Vidējā apdzīvotība apvidū, kur veikti lauku attīstības ieguldījumi 300 ELVGF projektu reprezentatīvajā paraugā

Uz vietas pārbaudīto projektu rezultāti un ietekme

6. apsvērumsNe vienmēr bija iespējams noteikt projektu ietekmi, taču to būtu bijis iespējams izdarīt, ja galvenie elementi, kas palielina projektu efektivitāti, veidotu sinerģiju ar pārējiem projektiem un būtu lauku apvidos.

1. punkts: Ietekme (rezultātus un sekas) ne vienmēr var noteikt

2. punkts: projekti ir efektīvāki, ja starp tiem ir sinerģija

3. punkts: atrašanās vieta un ietekme lauku apvidos

Ceturtais revīzijas jautājums: vai veikums, rezultāti un ietekme ir pienācīgi uzraudzīti un novērtēti?

Uzraudzības un vērtēšanas sistēmas vispārējais pamats

7. apsvērumsKomisijas un dalībvalstu īstenotā uzraudzības un vērtēšanas sistēma nesniedz pietiekamu un ticamu informāciju par ieguldījumu iznākumu, rezultātiem un ietekmi lauku attīstībā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 28. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

----

(1)  10. pants Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

(2)  Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).

(3)  Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 (OV C 279, 11.11.2005. ), Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 (OV C 151, 27.6.2003.), Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 (OV C 67, 18.3.2005.).

(4)  Pirmajā KLP pīlārā ietilpst atbalsts lauksaimniekiem tiešo maksājumu veidā.

(5)  Regulas Nr. 1257/1999 1. pants.

(6)  Regulas Nr. 1257/1999 4., 25. un 33. pants.

(7)NUTS 2 reģioni, kuru attīstība atpaliek, ko apliecina mazāk nekā 75 % no vidējā IKP rādītāja Kopienā uz iedzīvotāju.

(8)Ex-post novērtējums 5.b mērķa programmām. 1994.–1999. gads, 2003. gada augusts; Kopsavilkuma ziņojums par starpposma novērtējumiem 2000.–2006. g., 2006. g. februāris.

(9)  Jauna partnerība kohēzijai, Trešais ziņojums par ekonomisko un sociālo kohēziju, 2004. g. februāris, 29. lpp.

(10)  Secinājumi no Eiropas konferences Korkā par lauku attīstību, 1996. g. 7.–9. novembris.

(11)  Secinājumi no otrās Eiropas konferences Zalcburgā par lauku attīstību, 2003. g. 12.–14. novembris.

(12)  Piemēram, ja ir ietverta problēmu diagnosticēšana dažādās teritorijas daļās, tā ir vispārīgā līmenī, nenorādot, kāda problēma attiecas uz konkrētu lauku apvidu. Turklāt problēmu/vajadzību apraksts nav izmantots, lai pielāgotu lauku attīstības pasākumus dažādo teritoriju vajadzībām.

(13)  Komisijas periodiskais biļetens “Putting rural development to work for jobs and growth”, 2005. gads.

(14)  ĢD AGRI – informatīvais izdevums – jaunas perspektīvas ES lauku attīstībai, 7. lpp.

(15)  Avots: Palātas veiktā Komisijas grāmatvedības datu analīze.

(16)  1.–5., 7.–9., 16., 18., 19., 22., 23., 30. un 31. projekts (sk. I pielikumu).

(17)  12., 15., 17., 20., 26. un 27. projekts (sk. I pielikumu).

(18)  1., 2., 3., 4., 7., 8., 9., 12., 17., 20. un 31. projekts (sk. I pielikumu).

(19)  5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. projekts (sk. I pielikumu).

(20)  7., 8., 11., 18., 24. un 25. projekts (sk. I pielikumu).

----

I PIELIKUMS

DALĪBVALSTĪS REVIDĒTO PROJEKTU SARAKSTS

----

II PIELIKUMS

LAUKU APVIDU DEFINĪCIJAS – REVĪZIJĀ IZMANTOTIE KRITĒRIJI

----

(1)  Padomes 1988. gada 24. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2052/88 par struktūrfondu uzdevumiem (OV L 185, 15.7.1988., 9. lpp.).

----

III PIELIKUMS

PĀRBAUDĪTO PROJEKTU REZULTĀTU UN IETEKMES PIEMĒRI

1. punkts – ne vienmēr var noteikt ietekmi

Brandenburgā saskaņā ar 33. panta pasākumu “Ciematu pārbūve un attīstība, kā arī lauku kultūras mantojuma aizsardzība un saglabāšana”, ir uzcelts 31,5 metrus augsts tērauda skatu tornis, kas nodrošina panorāmas skatu uz Senftenberger See un apkārtni (sk. arī 1. fotogrāfiju). Šis tornis kalpo par tūristu papildu piesaistes objektu, taču revidenti uzskata, ka šis nav svarīgs projekts. Ja šāds tornis nebūtu uzcelts, tūristu skaits iespējams nebūtu būtiski mazāks. Nav pierādījumu tam, ka šis projekts, kas izmaksāja aptuveni EUR 380 000, efektīvi attīsta lauku apvidu. Parka administrācija sniedza statistikas datus, kas deva informāciju par nakts un dienas apmeklētājiem. Torņa izbūvei nebija būtiskas ietekmes uz apmeklējumu, un katrā gadījumā jebkura veida tendence apmeklētāju skaita izmaiņās ir iespēja citu iemeslu dēļ. Tādējādi torņa izbūves rezultātus un ietekmi ir ļoti grūti noteikt un kvantificēt un ir pāragri novērtēt šā projekta ietekmi vidējā un ilgā termiņā.

2. punkts – projekti ir efektīvāki, ja starp tiem ir sinerģija

1. piemērs: sinerģija ar citiem instrumentiem un mērķiem, daļa no plašākas stratēģijas

Projekts attiecās uz lauksaimniecības zemes iegādi, ko veica valsts, saistībā ar 33. panta pasākumu “zemes gabalu pārdalīšana” Nīderlandē (sk. arī 2. fotogrāfiju). Pašvaldība celtniecības nolūkā iegādājās zemes gabalus pagājušā gadsimta sešdesmitajos gados, taču tagad (ar ES līdzfinansējuma palīdzību) tos iegādājās valsts vides attīstībai nevis urbanizācijai. Šajā teritorijā tika īstenoti arī citi ES līdzfinansētie projekti, kā rezultātā vienlaicīgi tika sasniegti LAP divi galvenie mērķi: dabas attīstība un lauksaimniecības ilgtspējīga attīstība. Turklāt teritorija, kurā tika īstenots projekts, piedāvāja atpūtas iespējas pie ūdens, bet ES līdzfinansētais riteņbraukšanas celiņš tika veidots starp iegādātajiem zemes gabaliem un Zaanstad pilsētu. Projekts iederējās arī valsts un provinces plānu un sīki izstrādāto pasākumu plānu plašākā stratēģijā. Tas ir īpaši svarīgi ar dabu saistītajam mērķim, piemēram, sugu aizsardzībai, kam nepietiek ar atsevišķu projektu, bet vajag lielāka mēroga intervenci.

2. piemērs: sinerģija ar citiem projektiem un daļa no plašākas stratēģijas

Saistībā ar 33. panta pasākumu “ciematu pārbūve un attīstība, kā arī lauku kultūras mantojuma aizsardzība un saglabāšana” tika modernizēts Kirchwahlingen (Vācija) ciemats (sk. arī 3. fotogrāfiju). Projekta gaitā tika izveidota automašīnu novietne baznīcas un citiem apmeklētājiem, tika uzklāts jauns ceļa segums, lai sekmētu lietus ūdeņu novadi un novērstu plūdus, kā arī tika izveidota apgriešanās vieta lauksaimniecības preču piegādes kravas automašīnām, tika remontēti apvidum raksturīgie nožogojumi un uzstādīti atpūtas soliņi. Šā projekta rezultātā ciemata vērtība ir augusi, sekmēti kultūras pasākumi un tūrisms, un cilvēki pat ir atgriezušies ciemata uz dzīvi. Šā projekta ietveršana plašākā ciemata atjaunošanas plānā nodrošināja to, ka vairāki kompetenti vietējie iedzīvotāji ir piedalījušies plānošanas procesā, tostarp prioritāšu noteikšanā, un tā rezultātā ciematam tika izvēlēti visvairāk vajadzīgie projekti. Projektu papildināja divi citi cieši saistīti sabiedriski projekti un viens privātais projekts, kas arī bija norādīti ciemata atjaunošanas plānā. Turklāt projekts bija daļa no plašāka koncepta (kopumā) 15 ciematu atjaunošanas plāniem trīs vietējās apvienotās kopienās (Samtgemeinde). Konkrētais ciemats atrodas laukos un ir saskāries ar iedzīvotāju pārcelšanos uz dzīvi citur, un tam ir relatīvi vājāk attīstīta infrastruktūra. Ciemats bija zaudējis savu identitāti. Šie fakti pastiprināja projekta ietekmi.

3. punkts – atrašanās vieta ārpus lauku apvidiem

Vienam pārbaudītajam projektam saistībā ar irigāciju Spānijā kopējie ieguldījumi bija 9,9 miljoni EUR, no kuriem 2,4 miljoni EUR bija līdzfinansējums no ELVGF. Projekts attiecas uz irigāciju lauksaimniecības teritorijā tieši blakus Castellón de la Plana. Lauksaimniecības teritorijā vai tās tuvumā nav mazu ciematu, un no šā projekta realizācijas labuma gūstošie lauksaimnieki dzīvo Castellón.

Pa vidu apūdeņotajai lauksaimniecības teritorijai aptuveni 5 km garumā ir autoceļš, kas iet no pilsētas uz Castellón ostu. Starp šo lauksaimniecības teritoriju un Vidusjūru lielākoties ir apbūvēta teritorija. Castellón de la Plana ir aptuveni 147 000 iedzīvotāju un apdzīvotība ir 1 346 iedz./km2. Šī pilsēta ir viens no citrusaugļu audzēšanas centriem Spānijā, jo šī teritorija ir auglīga. Tā ir svarīgs tirdzniecības centrs ar lielu naftas ķīmijas rūpniecību, keramikas flīžu ražotni un zveju kā galvenajām darbības jomām.

Castellón de la Plana ir viena no 29 Spānijas pilsētām, kas guva labumu no ES līdzfinansētās URBAN I Kopienas iniciatīvas. URBAN Kopienas iniciatīva ir instruments ES Kohēzijas politikā, kuras mērķis ir krīzes skartu pilsētu un piepilsētu reģenerācija.

Projekts ietver irigācijas tīkla modernizāciju, aptverot 895 hektārus lielu teritoriju un nomainot esošos betona ūdensvadus ar sūkņu un pazemes kanālu sistēmu (sk. arī 4. fotogrāfiju). Tā rezultātā būtiski samazinājās ūdens patēriņš, lauksaimniecību šajā teritorijā padarot efektīvāku, uzlabojot produktu kvantitāti un kvalitāti un tādējādi saglabājot esošo nepilna laika nodarbinātību lauksaimniecībā (“Consolidar la agricultura a tiempo parcial”).

Šā projekta rezultāti sniedz ieguldījumu lauksaimniecības konkurētspējas sekmēšanā, ka arī apkārtējā vidē (ūdens resursu taupīšana). Tomēr šie rezultāti ir iegūti teritorijā, kas vairākos aspektos atrodas konkurētspējīgākajos un labāk izvietotajos 1. mērķa apvidos Spānijā. Castellón de la Plana un tās tuvuma esošās lauksaimniecības teritorijas nesaskaras ar tipiskām lauku apvidu problēmām (iedzīvotāju skaita samazināšanās, augsts nodarbinātības līmenis lauksaimniecībā utt.). Pamatojoties uz objektīvu kritēriju, šīs teritorijas nevar uzskatīt par laukiem. Šādu projektu finansēšana nedod ieguldījumu un neveicina lauku apvidu pielāgošanu un attīstību.

----

KOMISIJAS ATBILDES

1. apsvērumsLauku attīstības politikas elastīgums dod iespēju dalībvalstīm/reģioniem izvirzīt tādus mērķus un stratēģijas, kas atbilst to īpašajai situācijai. Lauku attīstības politikas virzieni ietver informāciju par tiem mērķiem, kas ir noteikti attiecīgajā plānošanas periodā, un raksturo šo mērķu sasniegšanai izmantojamos pasākumus.

1. teksta logs – Spānija

Programmā izvirzītie mērķi izriet no ex-ante novērtējuma attiecīgā lauku attīstības plāna līmenī. Ja teritoriāli vienotā programmā ir ietverti vairāki reģioni, piemēram, Spānijas struktūru uzlabošanas programmā, kas norādīta 1. teksta logā, kopējā mērķa īstenošanu var panākt dažādos veidos atkarībā no saimniecību struktūras un paredzēto pasākumu saskaņotības.

1. teksta logs – Portugāle

Divi Tiesas minētie piemēri atbilst ienākumu palielināšanas un dzīves, darba un ražošanas apstākļu uzlabošanas mērķim. Kopumā zināma konkurētspējas līmeņa sasniegšana nav par iemeslu tam, ka netiek paredzēti jauni ieguldījumi.

Portugāles gadījumā “ūdens resursu pārvaldības un zemes pārdalīšanas pasākums” (33. panta divu rindkopu apvienojums) ir tikai viens no instrumentiem vispārējā mērķa “attīstīt modernu un konkurētspējīgu lauksaimniecību” sasniegšanā. Divi aspekti, kas ietver apūdeņošanu un zemes pārdalīšanu ir cieši saistīti. Šajos rajonos, kur saimniecības ir sadalītas daudzās sīkās parcelēs, ir ieteicams sākt zemes pārdalīšanu un pēc tam, tiklīdz ir uzlabojusies un stabilizējusies saimniecību struktūra, izveidot apūdeņošanas sistēmas. Pārējos Portugāles rajonos, kur saimniecību struktūra ir labāka, galvenais attīstības faktors ir ūdens resursu pārvaldība. Plānošanas sākumā ne vienmēr ir iespējams piešķirt finansējumu pakārtotajiem mērķiem, tāpēc šīs divas rindkopas programmā ir apvienotas vienā pasākumā. Attiecībā uz vienu lielu projektu galvenais, kas jāņem vērā, ir tas, vai attiecīgais projekts veicina programmas mērķu īstenošanu.

Bez tam noteikts pasākums var veicināt vairāk nekā viena programmas pakārtotā mērķa īstenošanu, kas ir saistīti ar vispārējo mērķi attīstīt modernu un konkurētspējīgu lauksaimniecību. Tomēr nākamajā periodā dalībvalstīm būs jāizveido atsevišķa valsts stratēģija, kurā būs noteiktas prioritātes, kuras tālāk tiks iestrādātas lauku attīstības programmās.

1. teksta logs – Nīderlande

Nīderlandē zemes pārdalīšanas pasākums ir saistīts ar dažādiem mērķiem. Zemes iegāde notiek brīvprātīgi. Tas dod iespēju lauksaimniekiem pārcelt saimniecību uz citu vietu, kur ir labāks ilgstošas attīstības potenciāls. Līdz ar šādu integrētu pieeju tiek īstenots gan dabas aizsardzības, gan lauksaimniecības attīstības mērķis.

Prioritātēm/mērķiem un ar to saistītajam finansējumam attīstoties plānošanas periodā (piem., atkarībā no lauksaimnieku izpratnes par pasākumu), dažreiz mērķu īstenošanai ir nepieciešams noteikt tos no jauna.

2. apsvērumsProgrammā Agenda 2000 ir noteikts, ka lauku attīstība ir KLP otrais pīlārs. Lauku attīstības pasākumi pēc definīcijas lielākoties ir vērsti uz lauksaimniecību un lauksaimniekiem, kā rezultātā lielu daļu izdevumu saņem lauksaimniecības nozare, tomēr tajā ir ietverti arī tādi teritoriālie elementi kā augstākas līdzfinansējuma likmes ieguldījumiem lauksaimniecībai nelabvēlīgajos rajonos un kohēzijas rajonos.

3. apsvērumsTās jomas un saņēmēji, attiecībā uz ko var īstenot intervenci, kā arī atsevišķi projekti ietilpst dalībvalstu kompetencē saskaņā ar vajadzībām un mērķiem, kas ir noteikti to lauku attīstības programmās.

3. teksta logs – Spānija

Tiesas aprakstītā Katalonijas pieredze veicināt jaunu pieteikumu iesniegšanu, laika gaitā palielinot dažādu saņēmēju kopskaitu, ir stimuls, lai sniegtu Eiropas atbalstu lielākam saņēmēju skaitam.

3. teksta logs – Vācija

Minētais Lejassaksijas piemērs ir izņēmums Vācijā, jo kopienas atbild par līdzfinansējumu. Citās Vācijas zemēs par to atbild federālā zeme (Bund) un/vai zeme.

4. teksta logs – Itālija

Atsauce uz Emīlijas-Romanjas (Emilia Romagna) piemēru par nepieciešamo minimālo peļņu atgādina reģiona atlasītos kritērijus uz dalībvalsts noteiktās metodikas pamata, lai izpildītu likumā paredzēto ekonomiskās dzīvotspējas prasību attiecībā uz lauku saimniecībām, kuras saņem līdzfinansētu ES ieguldījumu atbalstu. Tas, ka tikai daļa visu reģiona saimniecību (aptuveni puse) spēj gūt labumu no šī atbalsta, pamatojas uz apsvērumiem par lauku saimniecību īpašo struktūru un mērķiem, kuri jāsasniedz, t.i., atbalstīt konkurētspējīgas saimniecības, un uz atbildību par ES fondu finanšu vadību.

4. teksta logs – Spānija

Kā iepriekš izklāstīts (34. punktā), regulā ir noteikts, ka ieguldījumiem lauku saimniecībās, kuras saņems ES finansējumu, jābūt ekonomiski dzīvotspējīgiem. Saskaņā ar 33. pantu subsīdijas var piešķirt ieguldījumiem, kas pārsniedz individuālās lauku saimniecības robežas. Ir būtiski, lai ES finansējums nodrošinātu pievienoto vērtību un ekonomisko dzīvotspēju ieguldījumu gadījumā. To var panākt, mērķtiecīgi atlasot vislabākos projektus, kas izskaidro Spānijas situāciju attiecībā uz ūdens apsaimniekošanas projektiem.

4. apsvērumsKomisija piekrīt tam, ka bez mērķu noteikšanas palielinās nomācošās ietekmes risks un ka mērķtiecīgi noteikta dalībvalstu līdzekļu piešķiršana veicina lauku attīstības programmu efektivitāti.

5. teksta logs – Itālija

Pārstrādātajā attīstības projekta termiņa vidusposma pārskatā Emīlijā-Romanjā situācija atšķiras gan attiecībā uz darbības veidu un apjomu, gan ieguldījumu veidu. Šie secinājumi ir jāņem vērā saistībā ar līdzīgiem pasākumiem nākamajā plānošanas periodā 2007.–2013. g.

5. apsvērumsTiesības uz atbalstu saskaņā ar ieguldījumiem lauksaimniecības uzņēmumos un pārtikas pārstrādē paredzētas ne tikai lauku teritorijām. Pasākumu mērķis ir attiecīgi veicināt lauksaimniecības ienākumu un dzīves, darba un ražošanas apstākļu uzlabošanu un palielināt pārtikas pārstrādes nozares konkurētspēju un pievienot vērtību tur, kur šāda darbība valstī notiek (lauku un pilsētu teritorijās).

6. apsvērumsIzdevumu efektivitāti nosaka projektu salīdzinājums ar to mērķiem.

7. apsvērumsKomisija ir ievērojami centusies labot trūkumus dalībvalstu uzraudzības datu kvantitātē un kvalitātē jau pašreizējā plānošanas periodā. Uzraudzība tiks pastiprināta, ieviešot VUVS nākamajā plānošanas periodā sadarbībā ar dalībvalstīm.

----

(1)  Padomes Lēmums 2006/144/EK.

(2)  Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 14. klauzula.

(3)  Publicēts 2006. gada jūnijā.

----

----

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 8/2006

Lielāki panākumi?

Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte

ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 282/02)

SATURS

Pielikums: Revīzijas kritēriji efektīvu darbības programmu apstiprināšanai

Komisijas atbildes

KOPSAVILKUMS

IEVADS

Atbalsta shēmas mērķis: pielāgoties mainīgajam tirgum

1. izcēlums“Saprātīgs atbalsts” iedvesmoja apmeklētās augļu un dārzeņu ražotāju organizācijas direktoru. ES vairs nepiešķir atbalstu audzētājiem, lai tie iznīcinātu savu augļu un dārzeņu pārprodukciju, ko neviens nevēlas pirkt. Tagad ES atbalsta pasākumus, ko audzētāji veic, lai savas produkcijas kvantitāti un kvalitāti pielāgotu pieprasījumam.

2. izcēlums“Lielāki panākumi”. Atbalsts ir saistīts ar apgrozījumu – jo lielākas aug ražotāju organizācijas, jo lielāku atbalstu tās saņem, lai finansētu pielāgošanos. Šiem panākumiem būtu jārosina, lai aizvien vairāk audzētāju veidotu ražotāju organizācijas vai pievienotos tām, kā rezultātā aizvien pieaugtu darījumu ietekme un palielinātos apgrozījums, un tādējādi turpmākajiem pielāgojumiem būtu pieejams lielāks atbalsts.

Revīzijas tvērums un metode

Ražotāju organizācijas

Atbalsts darbības programmām

I DAĻA: DARBĪBAS PROGRAMMU EFEKTIVITĀTE

Vai atbalsta shēma ir īstenota tā, lai nodrošinātu darbības programmu efektivitāti?

Komisijas veiktās pārbaudes, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis piešķir ES atbalstu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem

Atbalsta shēmas īstenošana dalībvalstīs

Ziņas par revīziju dalībvalstīs

5. izcēlumsRevīzijas detaļas dalībvalstīsDalībvalstu procedūru revīzija balstījās uz nejaušas izlases paraugu, kurā ir 30 darbības programmas, kas pabeigtas 2003. un 2004. gadā. Veicot revīziju, tika apmeklētas dalībvalstu administrācijas, kas atbild par šo programmu apstiprināšanu, un attiecīgās ražotāju organizācijas.
Atlasīto darbības programmu skaits

Spānija

11

Portugāle

2

Francija

8

Apvienotā Karaliste

1

Itālija

4

Nīderlande

1

Grieķija

2

Īrija

1
Atlasītās darbības programmas dalībvalstis bija apstiprinājušas no 1998. līdz 2001. gadam. Lai iegūtu pietiekamus pierādījumus un nodrošinātu konstatējumu atbilstīgumu, revīzijā tika pārbaudīti 1998.–2005. gada dokumenti vēl 94 darbības programmām un 103 novērtējuma ziņojumiem. Tie apmeklētajās dalībvalstu iestādēs bija izraudzīti nejaušas izlases veidā.Mēs veicām daudz šaurāku revīziju procedūrām, ko ievēro sešas citas dalībvalstis, pamatojoties uz aptauju un pārbaudot dokumentus, kas attiecas uz nejauši atlasītām darbības programmām.

Kritēriji programmas plānošanas modeļa īstenošanas novērtēšanai

6. izcēlumsMetodoloģija: Daži Palātas kritēriji dalībvalstu veiktās atbalsta shēmas īstenošanas novērtēšanai pārsniedz formālo atbilstību regulas burtam (sk. Pielikumu). Piemēram, lai atbilstu regulai, ražotāju organizācijai ir jāapraksta savs sākotnējais stāvoklis, bet dalībvalstij ir jāpārbauda tā pareizība. Lai ievērotu šo revīzijas kritēriju, dalībvalstij arī jānodrošina, ka šis apraksts ir saistīts ar ierosinātās programmas mērķiem un darbībām. Ja tā nav, sākotnējā stāvokļa aprakstam nav lielas nozīmes.

Sākotnējā stāvokļa apraksts nav saistīts ar darbības programmas mērķiem

7. izcēlumsVietējās iestādes Spānijā apstiprināja darbības programmu, kurā bija 10 darbības ar kopējam izmaksām EUR 770 000. Sešu darbību mērķis bija samazināt ražošanas izmaksas, bet divu darbību mērķis bija uzlabot vides praksi.Ražotāju organizācija sākotnējā stāvokļa aprakstā minēja audzēto augļu veidus un platības lielumu, bet nesniedza nekādu informāciju par augļu sākotnējo kvalitāti, ražošanas izmaksām vai vidi.

Darbības programmu saturs ne vienmēr ir saistīts ar izvirzītajiem mērķiem

8. izcēlumsDarbības programma Nīderlandē ietvēra elektronisku piegādes paziņojumu sistēmu, kas maksā EUR 135 000, ar mērķi “plānot un pielāgot ražošanu pieprasījumam”. Ražotāju organizācija nevarēja parādīt saistību starp darbību un šo mērķi. Reālais mērķis – samazināt izmaksas – darbības programmā nebija minēts.

9. izcēlumsDarbības programmā, ko vietējās iestādes apstiprināja Spānijā, ražotāju organizācija pirka kravas pacēlāju mašīnu par EUR 25 000. Ražotāju organizācija nevarēja parādīt saistību starp darbību un mērķi “samazināt izņemšanu no tirgus”.

10. izcēlumsDarbības programmā Francijā ražotāju organizācija iekļāva darbību, kas aprakstīta kā “pakalpojumu sniegšana” ar izmaksām EUR 50 400. 25 % no šīm izmaksām bija iedalītas mērķim “uzlabot kvalitāti” un vēl 25 % – “vide prakses uzlabošanai”. Mēs nespējām identificēt ES mērķi, kas attiecās uz atlikušajiem 50 % izmaksu.

11. izcēlumsIrigācijas projekts Itālijā bija piesaistīts mērķim “uzlabot kvalitāti” saskaņā ar 1997. gada valsts vadlīnijām. Pēc vadlīniju pārskatīšanas 1999. gadā tam piešķīra “piegāžu koncentrēšanas” mērķi. Nākamā pārskatīšana 2002. gadā to pašu darbību klasificēja pie mērķa “izmaksu samazināšana”.

Darbības programmu mērķi nav izteikti izmērāmā veidā un nav izvirzīti uzdevumi

Ražotāju organizāciju vērtējuma ziņojumos nav attēlota mērķu sasniegšana

Apstiprinot darbības programmas, dalībvalstis nepiemēro efektivitātes kritērijus

12. izcēlumsAtbilstības kritēriju piemērs: transporta izmaksasAtbilstīgās izmaksas:
—

ieguldījumi transportā, kas aprīkots ar aukstumiekārtām.
Neatbilstīgās izmaksas:
—

savākšanas vai transporta izmaksas (iekšējas vai ārējas),

—

ieguldījumi transportā realizācijas vai sadales nolūkam.

13. izcēlumsPiemērs: paletesDesmit no 30 nejauši atlasītajām darbības programmām dalībvalstis bija apstiprinājušas augļu un dārzeņu savākšanai, pārvadāšanai un uzglabāšanai paredzētu palešu, redeļu kastu vai līdzīgu konteineru pirkumu ar kopējām izmaksām EUR 1,7 miljonu apmērā. Komisija šos izdevumus uzskata par atbilstīgiem. Darbības programmās norādītie mērķi ietvēra:
—

ražotāju cenu stabilizēšanu,

—

produktu kvalitātes uzlabošanu,

—

produktu komercvērtības palielināšanu,

—

ražošanas izmaksu samazināšanu,

—

vides prakses uzlabošanu,

—

piegāžu koncentrēšanu,

—

mazāk izņemšanu no tirgus.
Dažos gadījumos šis pirkums bija virzība no sākotnējā stāvokļa uz mērķa sasniegšanu: viena ražotāju organizācija aizstāja koka kastes ar daudz higiēniskākām plastmasas kastēm, lai apgādātu zīdaiņu pārtikas ražotāju (attiecīgais mērķis: uzlabot produktu kvalitāti). Citos gadījumos notika vienkārši veco, pazudušo vai bojāto kastu nomaiņa vai papildu iepirkšana ražošanas apjomu palielināšanai bez skaidras saiknes ar attiecīgajiem mērķiem.

Programmu plānošanas modeļa un subsīdiju pieejas līdzāspastāvēšana ir palielinājusi sarežģītību un izmaksas

Pastāv risks, ka ir apstiprinātas neefektīvas darbības

14. izcēlumsPiemērs: Vietējās iestādes Spānijā ir apstiprinājušas vienu no mūsu parauga darbības programmām, kura paredz EUR 2,7 miljonus pārstrādājamām kartona kastēm. Tie bija 83 % no kopējās programmas 2000.–2003. gadam. 2001. gadā tās apstiprināja programmas grozījumus, anulējot plānotos ieguldījumus siltumnīcās un irigācijā, un palielināja pārstrādājamo kastu budžetu līdz 98 % no kopējās summas. Vienīgā cita veida “darbība” bija alga tehniskajam darbiniekam.

Vai darbības programmās finansētie pasākumi ir bijuši efektīvi?

Ražotāju organizāciju veiktie darbības programmu novērtējumi (nobeiguma ziņojumi)

Darbības programmu pasākumu paraugs

15. izcēlums“Varbūtēja progresa” piemērs: Ražotāju organizācija Portugālē iepirka kravas mašīnu ar saldēšanas iekārtu, lai apturētu tās augļu produkcijas kvalitātes pasliktināšanos sadales laikā. Tai nebija datu, kas apliecinātu kvalitātes uzlabošanos, bet tā parādīja iekārtu un paskaidroja saldēšanas procesus. Pamatojoties uz to, tika secināts, ka kvalitāte, iespējams, ir uzlabojusies.

Zema darbību efektivitāte

16. izcēlumsDarbību piemēri, kuri bieži tika atzīti par nozīmīgu virzību no sākotnējā stāvokļa:
—

uzlabojumi ražošanas iekārtās (irigācijas sistēmas, energoefektīvas siltumnīcas),

—

apstiprinātu kvalitātes shēmu ieviešana.
Darbību piemēri, kuri bieži tika atzīti par nenozīmīgu virzību:
—

tādu mašīnu nomaiņa kā palešu iekrāvēji, autokrāvēji, kravas mašīnas un traktori,

—

paletes, redeļu kastes, konteineri utt.,

—

esošo darbinieku algas (tirdzniecības nodaļas, kvalitātes kontrolieri).

Secinājumi par darbības programmu efektivitāti

II DAĻA: RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJU PANĀKUMI

Vai ražotāju organizācijas ir guvušas panākumus atbalsta shēmai izvirzīto mērķu sasniegšanā?

17. izcēlumsParauga raksturojums: Ražotāju organizācijas nejauši atlasītā paraugā pārstāvēja 2 % no ES ražotāju organizāciju kopējā skaita un 5 % no to apgrozījuma 2004. gadā.

Ražotāju organizāciju paraugs

Komisijas dati par ražotāju organizācijām

Datu analīze par pārprodukcijas izņemšanu no tirgus

Datu analīze par piegāžu koncentrāciju

Lauku attīstība

18. izcēlums
Abu atbalsta shēmu pamatiezīmes

Lauku attīstība

Darbības programmas

Vai atbalsts pieejams tikai ražotāju organizācijām?

Nē

Jā

Daudzgadu programma?

Jā

Jā

Mērķi ietver produkcijas plānošanu un pielāgošanu pieprasījumam, izmaksu samazināšanu, uzlabojumus kvalitātes un vides aspektā?

Jā

Jā

Vai pasākumus ierosina, īsteno un līdzfinansē saņēmējs?

Jā

Jā

Vai dalībvalsts apstiprina un pārbauda pasākumus?

Jā

Jā

Novērtējums programmas noslēgumā?

Jā

Jā

SECINĀJUMI

Darbības programmu efektivitāte

Vai atbalsta shēma ir īstenota tā, lai nodrošinātu darbības programmu efektivitāti?

Vai darbības programmās finansētie pasākumi ir bijuši efektīvi?

Ražotāju organizāciju gūtie panākumi

Vai ražotāju organizācijas ir tuvinājušās atbalsta shēmai izvirzīto mērķu sasniegšanai?

IETEIKUMI

Atbalstu darbības programmām padarīt vienkāršāku un daudz efektīvāku

Mērķtiecīgāk izvērst politiku, lai sasniegtu vispārējos koncentrēšanas un pielāgošanas mērķus

Izskatīt ražotāju organizāciju atbalsta politiku

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 28. jūnija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

----

(1)  Audzētājiem, kas “izņem” augļu un dārzeņu pārpalikumu no tirgus, lai atbalstītu cenas (parasti – iznīcinot produkciju), maksā kompensāciju no ES budžeta.

(2)  Revīzijas Palāta – Gada pārskats par 2000. finanšu gadu (OV C 359, 15.12.2001).

(3)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(4)  Padomes 1996. gada 28. oktobra Regula (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp.) un Komisijas 2003. gada 11. augusta Regula (EK) Nr. 1432/2003, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi Padomes Regulas (EK) Nr. 2200/96 piemērošanai attiecībā uz ražotāju organizāciju atzīšanas un ražotāju grupu pagaidu atzīšanas nosacījumiem (OV L 203, 12.8.2003., 18. lpp.).

(5)  Ražotāju organizāciju darbības programmās ir pieļauti daži izņēmumi. Sk. 42. punktu.

(6)  Luksemburgā nav ražotāju organizāciju.

(7)  Regula (EK) Nr. 2200/96.

(8)  Komisijas 1997. gada 3. marta Regula (EK) Nr. 411/97 (OV L 62, 4.3.1997., 9. lpp.), ko aizstāj ar Komisijas 2003. gada 11. augusta Regulu (EK) Nr. 1433/2003, kurā izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz darbības fondiem, darbības programmām un finansiālu palīdzību (OV L 203, 12.8.2003., 25. lpp.).

(9)  Palāta dalībvalstīm ir paziņojusi īpašos konstatējumus, kas uz tām attiecas.

(10)  Dalībvalstis komentēja šādi: saskaņā ar īstenošanas regulā noteiktajiem termiņiem nobeiguma ziņojumi tiek saņemti pēc tam, kad attiecīgajai ražotāju organizācijai nākamā darbības programma jau ir apstiprināta. Lai gan kopš 1997. gada regula ir vairākkārt pārskatīta, šī neatbilstība nav novērsta. Vērtējuma ziņojumi būtu jāsaņem agrāk – programmas pēdējā gadā, piemēram, vienlaikus ar nākamās programmas pieprasījumu.

(11)  Tas jo īpaši attiecas uz valsts maksāšanas aģentūru.

(12)  Vismaz 20 % ražotāju organizāciju ikgadējās pārbaudes veido 30 % izdevumu.

(13)  Grāmatojumu noskaidrošanas procesā Komisija neatļāva šos izdevumus, pamatojoties uz to, ka programmai nebija vairāku mērķu, ko prasa regula. 2002. gadā Spānijas iestādes ierobežoja izdevumus par pārstrādājamo iepakojumu lielākais līdz 35 % no katras darbības programmas, lai nodrošinātu vienādu attieksmi visām Spānijas ražotāju organizācijām.

----

PIELIKUMS

REVĪZIJAS KRITĒRIJI EFEKTĪVU DARBĪBAS PROGRAMMU APSTIPRINĀŠANAI

----

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

IEVADS

I DAĻA: DARBĪBAS PROGRAMMU EFEKTIVITĀTE

9. izcēlums:

Komisija norāda, ka attiecībā uz citiem darbības mērķiem Revīzijas palāta atklāja, ka pastāv sakarība “ražošanas izmaksu samazināšanai” un netieši “produktu kvalitātes uzlabošanai”, tādējādi “palielinot produktu komerciālo vērtību”.

13. izcēlums:

Kopumā palešu iegāde ir skatīta kā ieguldījums gan saskaņā ar šo shēmu, gan Lauku attīstības programmu un tiek uzskatīta par attaisnotu.

II DAĻA: RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJU PANĀKUMI

SECINĀJUMI

IETEIKUMI

----