# Úradný vestník C 235/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 235 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4929. septembra 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 235

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4929. septembra 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Dvor audítorov |
| 2006/C 235/1 | Osobitná správa č. 6/2006 týkajúca sa environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie spolu s odpoveďami Komisie | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Dvor audítorov

2006/C 235/1

Osobitná správa č. 6/2006 týkajúca sa environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie spolu s odpoveďami Komisie

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Dvor audítorov

| 29.9.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 235/1

---

OSOBITNÁ SPRÁVA č. 6/2006

týkajúca sa environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie spolu s odpoveďami Komisie

(podľa druhého pododseku článku 248 ods. 4 Zmluvy o ES)

(2006/C 235/01)

OBSAH

POUŽITÉ SKRATKY A TERMINOLÓGIA

| I – VI | ZHRNUTIE |
| --- | --- |

I – VI

| 1 – 7 | ÚVOD |
| --- | --- |

1 – 7

| 1 – 3 | Základné informácie |
| --- | --- |

1 – 3

| 4 – 7 | Rozsah auditu a audítorský prístup |
| --- | --- |

4 – 7

| 8 – 27 | STRATÉGIA KOMISIE PRE ENVIRONMENTÁLNE ASPEKTY JEJ ROZVOJOVEJ POMOCI |
| --- | --- |

8 – 27

| 8 | Úvod |
| --- | --- |

8

| 9 – 13 | Potreba jasnej a komplexnej environmentálnej stratégie |
| --- | --- |

9 – 13

| 14 – 27 | Treba ešte prijať primerané riadiace opatrenia na realizáciu stratégie Komisie integrujúcej problematiku životného prostredia a na hodnotenie výkonnosti jej rozvojovej pomoci v oblasti životného prostredia |
| --- | --- |

14 – 27

| 15 – 17 | Mechanizmy na kontrolu implementácie stratégie integrácie problematiky životného prostredia |
| --- | --- |

15 – 17

| 18 – 23 | Budovanie kapacity Komisie na implementáciu stratégie integrácie problematiky životného prostredia |
| --- | --- |

18 – 23

| 24 – 27 | Systémy na posúdenie environmentálneho výkonu rozvojovej pomoci Komisie |
| --- | --- |

24 – 27

| 28 – 46 | POSÚDENIE EFEKTÍVNOSTI INTEGRÁCIE PROBLEMATIKY ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA KOMISIE |
| --- | --- |

28 – 46

| 28 | Úvod |
| --- | --- |

28

| 29 – 35 | Napriek tomu, že v roku 2005 sa v environmentálnych analýzach rozvojových krajín pre nové strategické dokumenty krajiny zaznamenal pokrok, ich dosah ešte nemožno posúdiť |
| --- | --- |

29 – 35

| 36 – 38 | Dosiahol sa len malý pokrok v integrácii problematiky životného prostredia do programov rozpočtovej podpory |
| --- | --- |

36 – 38

| 39 – 46 | Postupy integrácie problematiky životného prostredia na úrovni projektov neboli dostatočne systematické |
| --- | --- |

39 – 46

| 47 – 81 | POSÚDENIE EFEKTÍVNOSTI ENVIRONMENTÁLNYCH PROJEKTOV A FAKTOROV VPLÝVAJÚCICH NA EFEKTÍVNOSŤ |
| --- | --- |

47 – 81

| 47 | Úvod |
| --- | --- |

47

| 48 – 56 | Posúdenie efektívnosti projektov |
| --- | --- |

48 – 56

| 57 – 81 | Analýza faktorov vplývajúcich na efektívnosť environmentálnych projektov |
| --- | --- |

57 – 81

| 58 – 63 | Príliš ambiciózne návrhy projektov |
| --- | --- |

58 – 63

| 64 – 67 | Omeškania pri príprave a implementácii projektov |
| --- | --- |

64 – 67

| 68 – 70 | Obmedzený pokrok v budovaní inštitucionálnej kapacity |
| --- | --- |

68 – 70

| 71 – 72 | Potreba viac sa zamerať na to, aby miestne komunity využívali prírodné zdroje trvalo udržateľným spôsobom |
| --- | --- |

71 – 72

| 73 – 77 | Nedostatočný dosah projektov na politiku a právny rámec |
| --- | --- |

73 – 77

| 78 – 81 | Nerealistický prístup k finančnej životaschopnosti |
| --- | --- |

78 – 81

| 82 – 101 | ZÁVERY A ODPORÚČANIA |
| --- | --- |

82 – 101

| 82 – 86 | Závery |
| --- | --- |

82 – 86

| 87 – 101 | Odporúčania |
| --- | --- |

87 – 101

| 87 – 93 | Stanovenie komplexnej stratégie pre životné prostredie a jej následná implementácia |
| --- | --- |

87 – 93

| 94 – 97 | Zlepšenie efektívnosti integrácie problematiky životného prostredia |
| --- | --- |

94 – 97

| 98 – 101 | Zlepšenie efektívnosti environmentálnych projektov |
| --- | --- |

98 – 101

PRÍLOHA I – Výbor OECD pre rozvojovú pomoc – klasifikácia projektov

PRÍLOHA II – Preskúmané environmentálne projekty a posúdenie ich efektívnosti

PRÍLOHA III – Prehľad efektívnosti projektov

Odpovede Komisie

POUŽITÉ SKRATKY A TERMINOLÓGIA





  AKT

| AKT | štáty africkej, karibskej a tichomorskej oblasti, ktoré podpísali Dohodu z Cotonou |
| --- | --- |
| ALA | rozvojové krajiny Ázie a Latinskej Ameriky |
| CEP | environmentálny profil krajiny |
| CSP | strategický dokument krajiny |
| DFID | Britské ministerstvo pre medzinárodný rozvoj |
| DG DEV | Generálne riaditeľstvo pre rozvoj |
| DG ENV | Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie |
| DG Relex | Generálne riaditeľstvo pre vonkajšie vzťahy |
| DWNP | útvar pre voľne žijúcu zver a národné parky |
| ECOFAC | lesné ekosystémy strednej Afriky |
| EIA | hodnotenie environmentálneho dosahu |
| EuropeAid | Úrad pre spoluprácu EuropeAid |
| FAO | Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo |
| GEF | Globálny fond životného prostredia |
| iQSG | medziservisná skupina na podporu kvality |
| MDG | Miléniové rozvojové ciele |
| MEA | multilaterálne dohody o životnom prostredí |
| MEDA | opatrenia, ktoré sú súčasťou ekonomických a sociálnych reforiem v stredomorských krajinách, ktoré nie sú členskými štátmi |
| NRPP | program politiky prírodných zdrojov |
| OECD | Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj |
| OECD DAC | Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj |
| oQSG | úrad skupiny na podporu kvality (oQSG) |
| PRSP | dokument o stratégii znižovania chudoby |
| SEA | strategické environmentálne hodnotenie |
| UNDP | Rozvojový program OSN |
| WSSD | Svetový samit o trvalo udržateľnom rozvoji |
| WWF | Svetový fond pre ochranu prírody |

štáty africkej, karibskej a tichomorskej oblasti, ktoré podpísali Dohodu z Cotonou

ALA

rozvojové krajiny Ázie a Latinskej Ameriky

CEP

environmentálny profil krajiny

CSP

strategický dokument krajiny

DFID

Britské ministerstvo pre medzinárodný rozvoj

DG DEV

Generálne riaditeľstvo pre rozvoj

DG ENV

Generálne riaditeľstvo pre životné prostredie

DG Relex

Generálne riaditeľstvo pre vonkajšie vzťahy

DWNP

útvar pre voľne žijúcu zver a národné parky

ECOFAC

lesné ekosystémy strednej Afriky

EIA

hodnotenie environmentálneho dosahu

EuropeAid

Úrad pre spoluprácu EuropeAid

FAO

Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo

GEF

Globálny fond životného prostredia

iQSG

medziservisná skupina na podporu kvality

MDG

Miléniové rozvojové ciele

MEA

multilaterálne dohody o životnom prostredí

MEDA

opatrenia, ktoré sú súčasťou ekonomických a sociálnych reforiem v stredomorských krajinách, ktoré nie sú členskými štátmi

NRPP

program politiky prírodných zdrojov

OECD

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj

OECD DAC

Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj

oQSG

úrad skupiny na podporu kvality (oQSG)

PRSP

dokument o stratégii znižovania chudoby

SEA

strategické environmentálne hodnotenie

UNDP

Rozvojový program OSN

WSSD

Svetový samit o trvalo udržateľnom rozvoji

WWF

Svetový fond pre ochranu prírody

ZHRNUTIE

| I. | Ochrana životného prostredia je dôležitou súčasťou propagovania trvalo udržateľného rozvoja. V Zmluve o ES sa stanovuje, že ochrana životného prostredia by mala byť začlenená do vymedzenia a uskutočňovania všetkých politík a činností Spoločenstva vrátane jeho vonkajšej pomoci. Vo všeobecnosti sa životné prostredie stalo kľúčovou súčasťou medzinárodnej rozvojovej agendy a trvalá udržateľnosť životného prostredia je jedným z miléniových rozvojových cieľov (pozri odseky 1 až 3). |
| --- | --- |

I.

Ochrana životného prostredia je dôležitou súčasťou propagovania trvalo udržateľného rozvoja. V Zmluve o ES sa stanovuje, že ochrana životného prostredia by mala byť začlenená do vymedzenia a uskutočňovania všetkých politík a činností Spoločenstva vrátane jeho vonkajšej pomoci. Vo všeobecnosti sa životné prostredie stalo kľúčovou súčasťou medzinárodnej rozvojovej agendy a trvalá udržateľnosť životného prostredia je jedným z miléniových rozvojových cieľov (pozri odseky 1 až 3).

| II. | Európsky dvor audítorov preto v roku 2005 vykonal audit riadenia environmentálnych aspektov rozvojovej pomoci Komisiou. Na základe auditu sa skúmalo, či Komisia mala k dispozícii komplexnú stratégiu na riešenie environmentálnych aspektov svojej rozvojovej spolupráce, či na implementáciu svojej stratégie vykonala adekvátne opatrenia týkajúce sa riadenia, do akej miery sa problematika životného prostredia integrovala (z anglického termínu „mainstreamed“) do rozvojových projektov a programov Komisie a aké výsledky dosiahli jej environmentálne projekty. Okrem preskúmania systémov Komisie v jej ústredí a v delegáciách sa vykonal audit 65 environmentálnych projektov (v celkovej hodnote 560 mil. EUR) a 43 neenvironmentálnych programov a projektov (v celkovej hodnote 1,073 mld. EUR) v 16 krajinách (pozri odseky 4 až 7). |
| --- | --- |

II.

Európsky dvor audítorov preto v roku 2005 vykonal audit riadenia environmentálnych aspektov rozvojovej pomoci Komisiou. Na základe auditu sa skúmalo, či Komisia mala k dispozícii komplexnú stratégiu na riešenie environmentálnych aspektov svojej rozvojovej spolupráce, či na implementáciu svojej stratégie vykonala adekvátne opatrenia týkajúce sa riadenia, do akej miery sa problematika životného prostredia integrovala (z anglického termínu „mainstreamed“) do rozvojových projektov a programov Komisie a aké výsledky dosiahli jej environmentálne projekty. Okrem preskúmania systémov Komisie v jej ústredí a v delegáciách sa vykonal audit 65 environmentálnych projektov (v celkovej hodnote 560 mil. EUR) a 43 neenvironmentálnych programov a projektov (v celkovej hodnote 1,073 mld. EUR) v 16 krajinách (pozri odseky 4 až 7).

| III. | Je potrebné, aby Komisia stanovila jasnú komplexnú stratégiu pre environmentálne aspekty svojej rozvojovej pomoci. Od roku 2001 síce existuje stratégia o potrebe integrácie problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce, jasne sa však nevyriešil prístup k financovaniu programov a projektov v odvetví životného prostredia a prírodných zdrojov. Nová rozvojová politika, ktorá bola podpísaná v decembri 2005, však slúži ako dobrý základ rozvíjania komplexnej stratégie (odseky 9 až 12). Akčný plán Komisie na implementáciu jej integračnej stratégie sa následne systematicky nevykonal a na jeho koordinácii sa nepodieľali tri generálne riaditeľstvá, ktorých sa tento plán týkal najviac. V dôsledku toho sa plánované opatrenia zvyčajne implementovali s určitým omeškaním alebo sa neimplementovali vôbec (odseky 15 až 17). Komisia adekvátne nepreskúmala účasť zamestnancov na integračnej stratégii. Komisia sa spoliehala na asistenčnú službu pre oblasť životného prostredia (Environment Helpdesk), ktorú poskytujú externí odborníci a ktorej cieľom je poskytovať pomoc zamestnancom Komisie. Od polovice roka 2002 do polovice roka 2004 však nebola zriadená žiadna asistenčná služba. Príručka o integrácii problematiky životného prostredia, ktorá mala vyjsť v roku 2003, nebola ukončená ani koncom roka 2005, a to napriek tomu, že bola dôležitá pre stanovenie integračných postupov, podľa ktorých majú postupovať zamestnanci Komisie, a bola kľúčovým dokumentom pre školenia. Školenia neboli povinné pre kľúčových úradníkov, hoci sa to predpokladalo, a na školeniach bola často veľmi slabá účasť (pozri odseky 18 až 23). Je potrebné, aby sa aj ďalej posilňovali systémy podávania správ, monitorovania a hodnotenia environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie, aby sa jej pôsobenie v tejto oblasti posudzovalo lepšie (pozri odseky 24 až 28). |
| --- | --- |

III.

Je potrebné, aby Komisia stanovila jasnú komplexnú stratégiu pre environmentálne aspekty svojej rozvojovej pomoci. Od roku 2001 síce existuje stratégia o potrebe integrácie problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce, jasne sa však nevyriešil prístup k financovaniu programov a projektov v odvetví životného prostredia a prírodných zdrojov. Nová rozvojová politika, ktorá bola podpísaná v decembri 2005, však slúži ako dobrý základ rozvíjania komplexnej stratégie (odseky 9 až 12). Akčný plán Komisie na implementáciu jej integračnej stratégie sa následne systematicky nevykonal a na jeho koordinácii sa nepodieľali tri generálne riaditeľstvá, ktorých sa tento plán týkal najviac. V dôsledku toho sa plánované opatrenia zvyčajne implementovali s určitým omeškaním alebo sa neimplementovali vôbec (odseky 15 až 17). Komisia adekvátne nepreskúmala účasť zamestnancov na integračnej stratégii. Komisia sa spoliehala na asistenčnú službu pre oblasť životného prostredia (Environment Helpdesk), ktorú poskytujú externí odborníci a ktorej cieľom je poskytovať pomoc zamestnancom Komisie. Od polovice roka 2002 do polovice roka 2004 však nebola zriadená žiadna asistenčná služba. Príručka o integrácii problematiky životného prostredia, ktorá mala vyjsť v roku 2003, nebola ukončená ani koncom roka 2005, a to napriek tomu, že bola dôležitá pre stanovenie integračných postupov, podľa ktorých majú postupovať zamestnanci Komisie, a bola kľúčovým dokumentom pre školenia. Školenia neboli povinné pre kľúčových úradníkov, hoci sa to predpokladalo, a na školeniach bola často veľmi slabá účasť (pozri odseky 18 až 23). Je potrebné, aby sa aj ďalej posilňovali systémy podávania správ, monitorovania a hodnotenia environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie, aby sa jej pôsobenie v tejto oblasti posudzovalo lepšie (pozri odseky 24 až 28).

| IV. | Od roku 2001 Komisia dosiahla iba malý pokrok v integrácii problematiky životného prostredia do svojej rozvojovej spolupráce. V strategických dokumentoch krajiny (CSP), ktoré vyhotovila Komisia v spolupráci s prijímateľskými krajinami a ktoré sa zaoberajú pomocou, ktorú Komisia poskytuje prijímateľským krajinám počas obdobia 2001 až 2006, neboli environmentálne záležitosti zohľadnené dostatočne. Pri príprave novej generácie strategických dokumentov krajiny (2007 – 2013) Komisia zriadením environmentálnych profilov krajiny získala systematickejší prístup k analyzovaniu environmentálnych záležitostí v prijímateľských krajinách, aj keď je priskoro posudzovať, do akej miery táto analýza ovplyvní samotné strategické dokumenty krajiny (odseky 29 až 35). Napriek zvyšujúcej sa dôležitosti rozpočtovej podpory ako formy rozvojovej pomoci Komisia vykonala málo pre integráciu problematiky životného prostredia do tejto oblasti (odseky 36 až 38). Neexistoval žiadny konzistentný systém na environmentálne preskúmanie nových projektov. Komisia nemá nijaký zoznam vykonaných hodnotení environmentálneho dosahu (EIA) rozvojových projektov a našli sa dôkazy, že tieto hodnotenia sa nevykonali vždy, keď sa vykonať mali. Je potrebné zriadiť postupy na zabezpečenie implementácie odporúčaní získaných na základe hodnotenia environmentálneho dosahu (pozri odseky 39 až 46). |
| --- | --- |

IV.

Od roku 2001 Komisia dosiahla iba malý pokrok v integrácii problematiky životného prostredia do svojej rozvojovej spolupráce. V strategických dokumentoch krajiny (CSP), ktoré vyhotovila Komisia v spolupráci s prijímateľskými krajinami a ktoré sa zaoberajú pomocou, ktorú Komisia poskytuje prijímateľským krajinám počas obdobia 2001 až 2006, neboli environmentálne záležitosti zohľadnené dostatočne. Pri príprave novej generácie strategických dokumentov krajiny (2007 – 2013) Komisia zriadením environmentálnych profilov krajiny získala systematickejší prístup k analyzovaniu environmentálnych záležitostí v prijímateľských krajinách, aj keď je priskoro posudzovať, do akej miery táto analýza ovplyvní samotné strategické dokumenty krajiny (odseky 29 až 35). Napriek zvyšujúcej sa dôležitosti rozpočtovej podpory ako formy rozvojovej pomoci Komisia vykonala málo pre integráciu problematiky životného prostredia do tejto oblasti (odseky 36 až 38). Neexistoval žiadny konzistentný systém na environmentálne preskúmanie nových projektov. Komisia nemá nijaký zoznam vykonaných hodnotení environmentálneho dosahu (EIA) rozvojových projektov a našli sa dôkazy, že tieto hodnotenia sa nevykonali vždy, keď sa vykonať mali. Je potrebné zriadiť postupy na zabezpečenie implementácie odporúčaní získaných na základe hodnotenia environmentálneho dosahu (pozri odseky 39 až 46).

| V. | Skoro všetky preskúmané environmentálne projekty boli významné pre potreby prijímateľských krajín a často sa takisto zaoberali globálnymi problémami ochrany, najmä vo vzťahu k ochrane lesov a biologickej rozmanitosti. Projektové výstupy a výsledky často nedosahujú stanovené ciele. Okrem toho samotný koncept projektu má zásadné ťažkosti v tom, že nemá podstatný reálny dosah, a takisto pri zabezpečovaní finančnej životaschopnosti (odseky 47 až 56). Medzi kľúčové faktory, ktoré vplývali na efektívnosť projektu, patrili príliš ambiciózne návrhy projektu, omeškania pri príprave projektu a jeho implementácii, malý pokrok pri budovaní inštitucionálnej kapacity, ťažkosti pri zabezpečovaní potrieb miestnych komunít týkajúcich sa rozvoja, tak aby sa súčasne plnili ciele ochrany, nedostatočný dosah projektov na politiku a právny rámec, nerealistické ciele, podľa ktorých sa požaduje finančná trvalá udržateľnosť po ukončení financovania projektu (pozri odseky 57 až 81). |
| --- | --- |

V.

Skoro všetky preskúmané environmentálne projekty boli významné pre potreby prijímateľských krajín a často sa takisto zaoberali globálnymi problémami ochrany, najmä vo vzťahu k ochrane lesov a biologickej rozmanitosti. Projektové výstupy a výsledky často nedosahujú stanovené ciele. Okrem toho samotný koncept projektu má zásadné ťažkosti v tom, že nemá podstatný reálny dosah, a takisto pri zabezpečovaní finančnej životaschopnosti (odseky 47 až 56). Medzi kľúčové faktory, ktoré vplývali na efektívnosť projektu, patrili príliš ambiciózne návrhy projektu, omeškania pri príprave projektu a jeho implementácii, malý pokrok pri budovaní inštitucionálnej kapacity, ťažkosti pri zabezpečovaní potrieb miestnych komunít týkajúcich sa rozvoja, tak aby sa súčasne plnili ciele ochrany, nedostatočný dosah projektov na politiku a právny rámec, nerealistické ciele, podľa ktorých sa požaduje finančná trvalá udržateľnosť po ukončení financovania projektu (pozri odseky 57 až 81).

| VI. | Podrobné odporúčania pre stanovenie komplexnej environmentálnej stratégie a následné vykonanie jej implementácie, ako aj to, akým spôsobom možno zabezpečiť efektívnejšiu integráciu problematiky životného prostredia aj environmentálnych projektov, sú uvedené v odsekoch 88 až 101. |
| --- | --- |

VI.

Podrobné odporúčania pre stanovenie komplexnej environmentálnej stratégie a následné vykonanie jej implementácie, ako aj to, akým spôsobom možno zabezpečiť efektívnejšiu integráciu problematiky životného prostredia aj environmentálnych projektov, sú uvedené v odsekoch 88 až 101.

ÚVOD

Základné informácie

| 1. | Od konania Konferencie OSN o životnom prostredí človeka v Štokholme v roku 1972 je problematika životného prostredia a zabezpečenia trvalo udržateľného rozvoja predmetom medzinárodného záujmu. V roku 1992 sa konala Konferencia OSN o životnom prostredí a rozvoji v Riu de Janeiro, ktorá mala za následok posilnenie významu environmentálnej problematiky a trvalo udržateľného rozvoja a uzavretie troch multilaterálnych dohôd o životnom prostredí (MEA): Dohovor o klimatických zmenách, Dohovor o biologickej diverzite a Dohovor o boji proti dezertifikácii. Napriek tomu, že v druhej polovici deväťdesiatych rokov sa program rozvoja v určitom rozsahu opätovne zameriaval na problematiku znižovania chudoby, na Miléniovom zhromaždení OSN v roku 2000 bola trvalá udržateľnosť životného prostredia určená za jeden z ôsmich Miléniových rozvojových cieľov (MDG). Na Svetovom samite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002 (WSSD) v Johannesburgu bola vznesená požiadavka, aby sa pozornosť venovala chudobe i problematike životného prostredia. |
| --- | --- |

1.

Od konania Konferencie OSN o životnom prostredí človeka v Štokholme v roku 1972 je problematika životného prostredia a zabezpečenia trvalo udržateľného rozvoja predmetom medzinárodného záujmu. V roku 1992 sa konala Konferencia OSN o životnom prostredí a rozvoji v Riu de Janeiro, ktorá mala za následok posilnenie významu environmentálnej problematiky a trvalo udržateľného rozvoja a uzavretie troch multilaterálnych dohôd o životnom prostredí (MEA): Dohovor o klimatických zmenách, Dohovor o biologickej diverzite a Dohovor o boji proti dezertifikácii. Napriek tomu, že v druhej polovici deväťdesiatych rokov sa program rozvoja v určitom rozsahu opätovne zameriaval na problematiku znižovania chudoby, na Miléniovom zhromaždení OSN v roku 2000 bola trvalá udržateľnosť životného prostredia určená za jeden z ôsmich Miléniových rozvojových cieľov (MDG). Na Svetovom samite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002 (WSSD) v Johannesburgu bola vznesená požiadavka, aby sa pozornosť venovala chudobe i problematike životného prostredia.

| 2. | V zásade existujú dva typy intervenčných opatrení, ktorými sa komunita investorov pokúšala riešiť environmentálne aspekty rozvojovej spolupráce:






  a) | financovanie programov a projektov, ktorých hlavným cieľom je zlepšenie environmentálnych podmienok; |
| --- | --- | --- |

2.

V zásade existujú dva typy intervenčných opatrení, ktorými sa komunita investorov pokúšala riešiť environmentálne aspekty rozvojovej spolupráce:

a)

financovanie programov a projektov, ktorých hlavným cieľom je zlepšenie environmentálnych podmienok;

| b) | integrácia environmentálnych záležitostí do všetkých ďalších druhov rozvojových programov a projektov. Toto sa spoločne označuje ako „integrácia (mainstreaming)“ problematiky životného prostredia ako významného prvku. V uplynulých rokoch sa tomuto prístupu zo strany komunity investorov, vrátane Európskej komisie, venovala zvýšená pozornosť. |
| --- | --- |

b)

integrácia environmentálnych záležitostí do všetkých ďalších druhov rozvojových programov a projektov. Toto sa spoločne označuje ako „integrácia (mainstreaming)“ problematiky životného prostredia ako významného prvku. V uplynulých rokoch sa tomuto prístupu zo strany komunity investorov, vrátane Európskej komisie, venovala zvýšená pozornosť.

| 3. | Pozornosť, ktorú Komisia venuje integrácii problematiky životného prostredia v kontexte rozvoja, by sa nemala vnímať iba v zmysle zvýšeného rozpoznávania dôležitosti tohto prístupu investormi, ale takisto v kontexte širšieho právneho a politického rámca Európskej únie. V článku 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v znení Amsterdamskej zmluvy sa uvádza, že „požiadavky ochrany životného prostredia musia byť začlenené do vymedzenia a uskutočňovania politík Spoločenstva a činností..., a to predovšetkým s ohľadom na podporu trvalo udržateľného rozvoja“. V júni 1998 Európska rada v Cardiffe zdôraznila dôležitosť integrovanej ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja v hlavných oblastiach politiky vrátane rozvojovej pomoci, ktorú riadi Komisia, a vyzvala ju na predloženie vhodných stratégií. V roku 2000 bola schválená rozvojová politika Európskeho spoločenstva, podľa ktorej sa životné prostredie stáva tzv. prierezovou otázkou. Zhoda v otázke rozvojovej politiky, dosiahnutá medzi Európskou komisiou, členskými štátmi a Európskym parlamentom v decembri 2005, životné prostredie nielenže zachovala ako prierezovú otázku, ale urobila z neho a z prírodných zdrojov jedno z deviatich prioritných odvetví financovania. |
| --- | --- |

3.

Pozornosť, ktorú Komisia venuje integrácii problematiky životného prostredia v kontexte rozvoja, by sa nemala vnímať iba v zmysle zvýšeného rozpoznávania dôležitosti tohto prístupu investormi, ale takisto v kontexte širšieho právneho a politického rámca Európskej únie. V článku 6 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v znení Amsterdamskej zmluvy sa uvádza, že „požiadavky ochrany životného prostredia musia byť začlenené do vymedzenia a uskutočňovania politík Spoločenstva a činností..., a to predovšetkým s ohľadom na podporu trvalo udržateľného rozvoja“. V júni 1998 Európska rada v Cardiffe zdôraznila dôležitosť integrovanej ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja v hlavných oblastiach politiky vrátane rozvojovej pomoci, ktorú riadi Komisia, a vyzvala ju na predloženie vhodných stratégií. V roku 2000 bola schválená rozvojová politika Európskeho spoločenstva, podľa ktorej sa životné prostredie stáva tzv. prierezovou otázkou. Zhoda v otázke rozvojovej politiky, dosiahnutá medzi Európskou komisiou, členskými štátmi a Európskym parlamentom v decembri 2005, životné prostredie nielenže zachovala ako prierezovú otázku, ale urobila z neho a z prírodných zdrojov jedno z deviatich prioritných odvetví financovania.

Rozsah auditu a audítorský prístup

| 4. | Vzhľadom na kľúčovú úlohu životného prostredia, ktoré je jeden z troch pilierov trvalo udržateľného rozvoja, a vzhľadom na jeho dôležitosť, keďže životné prostredie je jedným z Miléniových rozvojových cieľov, v roku 2005 Európsky dvor audítorov vykonal audit riadenia environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Európskej komisie s rozvojovými krajinami Ázie a Latinskej Ameriky, južnými a stredomorskými krajinami a skupinou štátov africkej, karibskej a tichomorskej oblasti. Audit sa podrobnejšie zameriaval na tieto kľúčové otázky (1):






  a) | Má Komisia k dispozícii komplexnú celkovú stratégiu, ktorá sa zaoberá environmentálnymi aspektmi jej rozvojovej spolupráce, a vykonala Komisia adekvátne opatrenia na riadenie implementácie svojej stratégie a posúdenie environmentálneho výkonu svojej rozvojovej pomoci? |
| --- | --- | --- |

4.

Vzhľadom na kľúčovú úlohu životného prostredia, ktoré je jeden z troch pilierov trvalo udržateľného rozvoja, a vzhľadom na jeho dôležitosť, keďže životné prostredie je jedným z Miléniových rozvojových cieľov, v roku 2005 Európsky dvor audítorov vykonal audit riadenia environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Európskej komisie s rozvojovými krajinami Ázie a Latinskej Ameriky, južnými a stredomorskými krajinami a skupinou štátov africkej, karibskej a tichomorskej oblasti. Audit sa podrobnejšie zameriaval na tieto kľúčové otázky (1):

a)

Má Komisia k dispozícii komplexnú celkovú stratégiu, ktorá sa zaoberá environmentálnymi aspektmi jej rozvojovej spolupráce, a vykonala Komisia adekvátne opatrenia na riadenie implementácie svojej stratégie a posúdenie environmentálneho výkonu svojej rozvojovej pomoci?

| b) | Integrovala Komisia efektívnym spôsobom problematiku životného prostredia do každej svojej rozvojovej spolupráce? |
| --- | --- |

b)

Integrovala Komisia efektívnym spôsobom problematiku životného prostredia do každej svojej rozvojovej spolupráce?

| c) | Financovala environmentálne programy a projekty Komisia efektívne? |
| --- | --- |

c)

Financovala environmentálne programy a projekty Komisia efektívne?

| 5. | Životné prostredie nie je pojmom, ktorý sa definuje jednoducho. Na účely tohto auditu sa pojem životné prostredie v prvom rade ponímal v súlade s relatívne úzkym významom, ktorý definoval Výbor pre rozvojovú pomoc (Development Assistance Committee – DAC) OECD na účely klasifikácie projektov (pozri prílohu I). Okrem toho bral audit do úvahy takisto odvetvie prírodných zdrojov (lesné, vodné a rybné hospodárstvo) a zameral sa na jednu z týchto oblastí, na lesné hospodárstvo (2). Záväzky na programy a projekty v týchto oblastiach v rokoch 2003 a 2004 sú uvedené v tabuľke nižšie:
  Tabuľka
  Rozpočtové záväzky na odvetvie životného prostredia a prírodných zdrojov v období rokov 2003 – 2004







  Oblasť | Záväzky 2003 – 2004 (ERF a všeobecný rozpočet EÚ) (v mil. EUR) | Záväzky ako % podiel celkovej pomoci Komisie 2003 – 2004 |
| --- | --- | --- | --- |
| Všeobecná ochrana životného prostredia | 279 | 1,8 % |
| Zásobovanie vodou a hygienické zariadenia | 679 | 4,3 % |
| Lesné hospodárstvo | 42 | 0,3 % |
| Rybné hospodárstvo | 70 | 0,4 % |
| Spolu | 1 070 | 6,8 % |
| Zdroj: Európska komisia. |

5.

Životné prostredie nie je pojmom, ktorý sa definuje jednoducho. Na účely tohto auditu sa pojem životné prostredie v prvom rade ponímal v súlade s relatívne úzkym významom, ktorý definoval Výbor pre rozvojovú pomoc (Development Assistance Committee – DAC) OECD na účely klasifikácie projektov (pozri prílohu I). Okrem toho bral audit do úvahy takisto odvetvie prírodných zdrojov (lesné, vodné a rybné hospodárstvo) a zameral sa na jednu z týchto oblastí, na lesné hospodárstvo (2). Záväzky na programy a projekty v týchto oblastiach v rokoch 2003 a 2004 sú uvedené v tabuľke nižšie:

Tabuľka

Rozpočtové záväzky na odvetvie životného prostredia a prírodných zdrojov v období rokov 2003 – 2004

Oblasť

Záväzky 2003 – 2004 (ERF a všeobecný rozpočet EÚ) (v mil. EUR)

Záväzky ako % podiel celkovej pomoci Komisie 2003 – 2004

Všeobecná ochrana životného prostredia

279

1,8 %

Zásobovanie vodou a hygienické zariadenia

679

4,3 %

Lesné hospodárstvo

42

0,3 %

Rybné hospodárstvo

70

0,4 %

Spolu

1 070

6,8 %

Zdroj: Európska komisia.

| 6. | Práca sa vykonávala v ústredí Komisie, a to na Úrade pre spoluprácu EuropeAid (EuropeAid), Generálnom riaditeľstve pre rozvoj (GR DEV), Generálnom riaditeľstve pre vonkajšie vzťahy (GR Relex) a takisto na Generálnom riaditeľstve pre životné prostredie (GR ENV), a to na určenie a posúdenie systémov zriadených na riadenie environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce. Kontroly na mieste sa uskutočnili v Botswane, Brazílii, regióne Strednej Ameriky, Číne, Kongu, Gabone, Indonézii, Mali, na Mauríciu, v Maroku, v regióne Tichomoria a Tanzánii. Počas týchto kontrol Dvor audítorov skontroloval 65 environmentálnych projektov, ktoré predstavujú záväzky vo výške 560 mil. EUR počas obdobia rokov 1995 – 2005, na účely posúdenia ich efektívnosti. Okrem toho preskúmal ďalších 43 rozvojových programov a projektov (celkové záväzky vo výške 1,073 mld. EUR), v prípade ktorých podpora životného prostredia nebola hlavným cieľom, aby sa posúdilo, do akej miery boli environmentálne aspekty integrované do týchto intervenčných opatrení. |
| --- | --- |

6.

Práca sa vykonávala v ústredí Komisie, a to na Úrade pre spoluprácu EuropeAid (EuropeAid), Generálnom riaditeľstve pre rozvoj (GR DEV), Generálnom riaditeľstve pre vonkajšie vzťahy (GR Relex) a takisto na Generálnom riaditeľstve pre životné prostredie (GR ENV), a to na určenie a posúdenie systémov zriadených na riadenie environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce. Kontroly na mieste sa uskutočnili v Botswane, Brazílii, regióne Strednej Ameriky, Číne, Kongu, Gabone, Indonézii, Mali, na Mauríciu, v Maroku, v regióne Tichomoria a Tanzánii. Počas týchto kontrol Dvor audítorov skontroloval 65 environmentálnych projektov, ktoré predstavujú záväzky vo výške 560 mil. EUR počas obdobia rokov 1995 – 2005, na účely posúdenia ich efektívnosti. Okrem toho preskúmal ďalších 43 rozvojových programov a projektov (celkové záväzky vo výške 1,073 mld. EUR), v prípade ktorých podpora životného prostredia nebola hlavným cieľom, aby sa posúdilo, do akej miery boli environmentálne aspekty integrované do týchto intervenčných opatrení.

| 7. | Uskutočnili sa rokovania so Svetovou bankou, Rozvojovým programom OSN (UNDP), Britským ministerstvom pre medzinárodný rozvoj (DFID) a OECD. Tieto rokovania umožnili porovnať prístup Komisie k riadeniu environmentálnych aspektov jej rozvojovej spolupráce. Okrem toho sa uskutočnili rokovania s dvoma vedúcimi mimovládnymi organizáciami v oblasti životného prostredia, s WWF (Úrad pre európsku politiku) a Medzinárodným inštitútom pre životné prostredie a rozvoj. |
| --- | --- |

7.

Uskutočnili sa rokovania so Svetovou bankou, Rozvojovým programom OSN (UNDP), Britským ministerstvom pre medzinárodný rozvoj (DFID) a OECD. Tieto rokovania umožnili porovnať prístup Komisie k riadeniu environmentálnych aspektov jej rozvojovej spolupráce. Okrem toho sa uskutočnili rokovania s dvoma vedúcimi mimovládnymi organizáciami v oblasti životného prostredia, s WWF (Úrad pre európsku politiku) a Medzinárodným inštitútom pre životné prostredie a rozvoj.

STRATÉGIA KOMISIE PRE ENVIRONMENTÁLNE ASPEKTY JEJ ROZVOJOVEJ POMOCI

Úvod

| 8. | Cieľom auditu bolo preskúmať:






  a) | či má Komisia k dispozícii komplexnú celkovú stratégiu pre environmentálne aspekty svojej rozvojovej spolupráce, ktorá zohľadňuje financovanie environmentálnych programov a projektov aj integráciu problematiky životného prostredia do ostatných rozvojových programov a projektov; |
| --- | --- | --- |

8.

Cieľom auditu bolo preskúmať:

a)

či má Komisia k dispozícii komplexnú celkovú stratégiu pre environmentálne aspekty svojej rozvojovej spolupráce, ktorá zohľadňuje financovanie environmentálnych programov a projektov aj integráciu problematiky životného prostredia do ostatných rozvojových programov a projektov;

| b) | či Komisia zriadila systémy riadenia, ktoré zabezpečujú implementáciu a následné vykonanie jej stratégie a posúdenie environmentálneho výkonu jej pomoci. |
| --- | --- |

b)

či Komisia zriadila systémy riadenia, ktoré zabezpečujú implementáciu a následné vykonanie jej stratégie a posúdenie environmentálneho výkonu jej pomoci.

Potreba jasnej a komplexnej environmentálnej stratégie

| 9. | Ochrana životného prostredia je jeden z troch pilierov trvalo udržateľného rozvoja (3) a ako taká by mala byť podstatnou zložkou rozvojových cieľov (4). Rozvojová politika Európskeho spoločenstva, ktorá bola schválená v novembri 2000 a ktorej hlavným cieľom je znižovanie chudoby, mala v úmysle zaoberať sa životným prostredím ako jednou z „medzisektorových záležitostí“, ktorá sa má integrovať do všetkých rozvojových programov a projektov. Životné prostredie však nezahrnula do jednej zo šiestich prioritných oblastí, na ktoré by sa malo sústreďovať financovanie programov a projektov pomoci.

  Rámček 1Spoločné vyhlásenie Rady a Komisie z 10. novembra 2000 o rozvojovej politike ESHlavný cieľ: znižovanie chudobyPrioritné oblasti spolupráce:






  1. | Obchod a rozvoj |
| --- | --- | --- |

9.

Ochrana životného prostredia je jeden z troch pilierov trvalo udržateľného rozvoja (3) a ako taká by mala byť podstatnou zložkou rozvojových cieľov (4). Rozvojová politika Európskeho spoločenstva, ktorá bola schválená v novembri 2000 a ktorej hlavným cieľom je znižovanie chudoby, mala v úmysle zaoberať sa životným prostredím ako jednou z „medzisektorových záležitostí“, ktorá sa má integrovať do všetkých rozvojových programov a projektov. Životné prostredie však nezahrnula do jednej zo šiestich prioritných oblastí, na ktoré by sa malo sústreďovať financovanie programov a projektov pomoci.

Rámček 1Spoločné vyhlásenie Rady a Komisie z 10. novembra 2000 o rozvojovej politike ESHlavný cieľ: znižovanie chudobyPrioritné oblasti spolupráce:






  1.

Obchod a rozvoj

| 2. | Regionálna integrácia a spolupráca |
| --- | --- |

2.

Regionálna integrácia a spolupráca

| 3. | Podpora makroekonomických politík a podporovanie spravodlivého prístupu k sociálnym službám |
| --- | --- |

3.

Podpora makroekonomických politík a podporovanie spravodlivého prístupu k sociálnym službám

| 4. | Doprava |
| --- | --- |

4.

Doprava

| 5. | Bezpečnosť potravín a trvalo udržateľný rozvoj vidieka |
| --- | --- |

5.

Bezpečnosť potravín a trvalo udržateľný rozvoj vidieka

| 6. | Budovanie inštitucionálnej kapacity |
| --- | --- |

6.

Budovanie inštitucionálnej kapacity

| 10. | Rozvojová politika riadiaca sa princípom, ktorý sa veľmi rozsiahlo zameriaval na integráciu problematiky životného prostredia, dostatočne nebrala do úvahy skutočnosť, že rámce regionálnej spolupráce so štátmi AKT (5), Ázie a Latinskej Ameriky (ďalej len „ALA“) (6) a regiónu Stredomoria (ďalej len „MEDA“) (7) poskytovali možnosť značného financovania programov a projektov v odvetví životného prostredia a v širšom odvetví prírodných zdrojov. V skutočnosti bolo v rozpočtových riadkoch pre technickú a finančnú pomoc pre regióny ALA a MEDA vyčlenených 10 % finančných zdrojov pre životné prostredie a prírodné zdroje. V rovnakom čase, hoci to nesúvisí s riadením rozvojovej politiky, sa v osobitnom nariadení o ochrane a hospodárení s lesmi stanovuje, že v rokoch 2000 – 2006 (8) sa na tento účel vyčlení 249 mil. EUR. |
| --- | --- |

10.

Rozvojová politika riadiaca sa princípom, ktorý sa veľmi rozsiahlo zameriaval na integráciu problematiky životného prostredia, dostatočne nebrala do úvahy skutočnosť, že rámce regionálnej spolupráce so štátmi AKT (5), Ázie a Latinskej Ameriky (ďalej len „ALA“) (6) a regiónu Stredomoria (ďalej len „MEDA“) (7) poskytovali možnosť značného financovania programov a projektov v odvetví životného prostredia a v širšom odvetví prírodných zdrojov. V skutočnosti bolo v rozpočtových riadkoch pre technickú a finančnú pomoc pre regióny ALA a MEDA vyčlenených 10 % finančných zdrojov pre životné prostredie a prírodné zdroje. V rovnakom čase, hoci to nesúvisí s riadením rozvojovej politiky, sa v osobitnom nariadení o ochrane a hospodárení s lesmi stanovuje, že v rokoch 2000 – 2006 (8) sa na tento účel vyčlení 249 mil. EUR.

| 11. | Nedostatok úplného súladu medzi prístupom rozvojovej politiky k životnému prostrediu na jednej strane a prístupom, ktorý sa predpokladá v právnych rámcoch pre rozvojovú spoluprácu na strane druhej, zvýraznil potrebu komplexnej celkovej stratégie pre environmentálne aspekty rozvojovej spolupráce. Hlavným strategickým dokumentom, ktorý o environmentálnych aspektoch svoje rozvojovej spolupráce vyhotovila Komisia, je pracovný dokument Komisie z apríla 2001 s názvom Integrácia problematiky životného prostredia do hospodárskej a rozvojovej spolupráce ES – komplexná stratégia. Tento dokument zdôrazňuje dôležitosť trvalo udržateľného rozvoja životného prostredia, načrtáva, akým spôsobom sa môže problematika životného prostredia integrovať do celkovej rozvojovej politiky ES, a určuje opatrenia, ktoré sa majú prijať na implementáciu stratégie. Nepredstavuje však komplexnú environmentálnu stratégiu takého typu, ktorú prijalo niekoľko ďalších investorov a ktorá sa zaoberá nielen integráciou problematiky životného prostredia, ale aj financovaním environmentálnych programov a projektov. Niektoré z kľúčových otázok, ktoré by podľa očakávaní mala takáto stratégia riešiť, sú uvedené v rámčeku nižšie.

  Rámček 2Príklady strategických záležitostí súvisiacich s financovaním environmentálnych programov a projektovAké ciele a prioritné oblasti má Komisia v súvislosti s financovaním environmentálnych programov a projektov so zohľadnením jej silných a slabých stránok a úlohy ďalších investorov?V prípade, že Komisia financuje osobitný program alebo projekt, v akých prípadoch by mala projekt riadiť sama a za akých podmienok môžu lepšie riadiť projekt iní investori?Aké sú porovnateľné výhody rôznych nástrojov, ktoré má Komisia k dispozícii na financovanie intervenčných opatrení do odvetvia životného prostredia („veľké“ projekty, „malé“ projekty, podporné programy odvetvovej politiky, trustové fondy atď.)?Aké by malo byť prepojenie medzi projektmi financovanými prostredníctvom dvojstrannej pomoci a prostredníctvom rozpočtového riadku pre životné prostredie a tropické pralesy?Aké finančné dosahy majú záväzky Komisie podľa multilaterálnych dohôd o životnom prostredí, napríklad vo vzťahu k budovaniu inštitúcií v prijímateľských krajinách?Do akej miery a akými spôsobmi bude Komisia riešiť otázku financovania globálnych verejnoprospešných záujmov?Aké ciele a priority financovania má Komisia na regionálnej úrovni? |
| --- | --- |

11.

Nedostatok úplného súladu medzi prístupom rozvojovej politiky k životnému prostrediu na jednej strane a prístupom, ktorý sa predpokladá v právnych rámcoch pre rozvojovú spoluprácu na strane druhej, zvýraznil potrebu komplexnej celkovej stratégie pre environmentálne aspekty rozvojovej spolupráce. Hlavným strategickým dokumentom, ktorý o environmentálnych aspektoch svoje rozvojovej spolupráce vyhotovila Komisia, je pracovný dokument Komisie z apríla 2001 s názvom Integrácia problematiky životného prostredia do hospodárskej a rozvojovej spolupráce ES – komplexná stratégia. Tento dokument zdôrazňuje dôležitosť trvalo udržateľného rozvoja životného prostredia, načrtáva, akým spôsobom sa môže problematika životného prostredia integrovať do celkovej rozvojovej politiky ES, a určuje opatrenia, ktoré sa majú prijať na implementáciu stratégie. Nepredstavuje však komplexnú environmentálnu stratégiu takého typu, ktorú prijalo niekoľko ďalších investorov a ktorá sa zaoberá nielen integráciou problematiky životného prostredia, ale aj financovaním environmentálnych programov a projektov. Niektoré z kľúčových otázok, ktoré by podľa očakávaní mala takáto stratégia riešiť, sú uvedené v rámčeku nižšie.

Rámček 2Príklady strategických záležitostí súvisiacich s financovaním environmentálnych programov a projektovAké ciele a prioritné oblasti má Komisia v súvislosti s financovaním environmentálnych programov a projektov so zohľadnením jej silných a slabých stránok a úlohy ďalších investorov?V prípade, že Komisia financuje osobitný program alebo projekt, v akých prípadoch by mala projekt riadiť sama a za akých podmienok môžu lepšie riadiť projekt iní investori?Aké sú porovnateľné výhody rôznych nástrojov, ktoré má Komisia k dispozícii na financovanie intervenčných opatrení do odvetvia životného prostredia („veľké“ projekty, „malé“ projekty, podporné programy odvetvovej politiky, trustové fondy atď.)?Aké by malo byť prepojenie medzi projektmi financovanými prostredníctvom dvojstrannej pomoci a prostredníctvom rozpočtového riadku pre životné prostredie a tropické pralesy?Aké finančné dosahy majú záväzky Komisie podľa multilaterálnych dohôd o životnom prostredí, napríklad vo vzťahu k budovaniu inštitúcií v prijímateľských krajinách?Do akej miery a akými spôsobmi bude Komisia riešiť otázku financovania globálnych verejnoprospešných záujmov?Aké ciele a priority financovania má Komisia na regionálnej úrovni?

| 12. | V decembri 2005 bola podpísaná nová rozvojová politika ES („Európska dohoda o rozvoji“). Nová politika má v úmysle riešiť environmentálne aspekty rozvojovej pomoci Komisie nie iba prostredníctvom integrácie problematiky životného prostredia, ale takisto tým, že životné prostredie a prírodné zdroje sa stanú jedným z deviatich prioritných odvetví financovania. Pri navrhovaní tohto nového prístupu si Komisia uvedomila, že predchádzajúca politika sa pri zabezpečovaní riešenia environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie priveľmi spoliehala na integráciu (9). |
| --- | --- |

12.

V decembri 2005 bola podpísaná nová rozvojová politika ES („Európska dohoda o rozvoji“). Nová politika má v úmysle riešiť environmentálne aspekty rozvojovej pomoci Komisie nie iba prostredníctvom integrácie problematiky životného prostredia, ale takisto tým, že životné prostredie a prírodné zdroje sa stanú jedným z deviatich prioritných odvetví financovania. Pri navrhovaní tohto nového prístupu si Komisia uvedomila, že predchádzajúca politika sa pri zabezpečovaní riešenia environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce Komisie priveľmi spoliehala na integráciu (9).

| 13. | Aj keď sa na základe novej politiky objasňuje zámer Komisie zvýšiť prioritu, ktorá sa prisudzuje financovaniu environmentálnych programov a projektov, stále nie je vyriešená potreba sfunkčnenia politiky stanovením jasnej stratégie. Okrem záležitostí uvedených v rámčeku 2 by mala stratégia riešiť najmä otázku, ako sa Komisia bude usilovať zabezpečiť, aby sa táto politická priorita skutočne stala súčasťou environmentálnych programov a projektov v strategických dokumentoch krajiny. Tento aspekt je dôležitý, keďže príslušné odvetvie je iba jedna z deviatich prioritných oblastí, a od prijímateľských krajín sa požaduje, aby sa získané finančné prostriedky zamerali na jedno alebo dve kľúčové odvetvia. Vzhľadom na to, že vo väčšine prijímateľských krajín nie je životné prostredie najvyššou prioritou, existuje riziko, že napriek tomu, že Komisia vo svojej rozvojovej politike opätovne zdôrazňuje financovanie environmentálnych programov a projektov, prijímateľské krajiny vyčlenia na odvetvie životného prostredia a prírodných zdrojov relatívne malé finančné prostriedky. |
| --- | --- |

13.

Aj keď sa na základe novej politiky objasňuje zámer Komisie zvýšiť prioritu, ktorá sa prisudzuje financovaniu environmentálnych programov a projektov, stále nie je vyriešená potreba sfunkčnenia politiky stanovením jasnej stratégie. Okrem záležitostí uvedených v rámčeku 2 by mala stratégia riešiť najmä otázku, ako sa Komisia bude usilovať zabezpečiť, aby sa táto politická priorita skutočne stala súčasťou environmentálnych programov a projektov v strategických dokumentoch krajiny. Tento aspekt je dôležitý, keďže príslušné odvetvie je iba jedna z deviatich prioritných oblastí, a od prijímateľských krajín sa požaduje, aby sa získané finančné prostriedky zamerali na jedno alebo dve kľúčové odvetvia. Vzhľadom na to, že vo väčšine prijímateľských krajín nie je životné prostredie najvyššou prioritou, existuje riziko, že napriek tomu, že Komisia vo svojej rozvojovej politike opätovne zdôrazňuje financovanie environmentálnych programov a projektov, prijímateľské krajiny vyčlenia na odvetvie životného prostredia a prírodných zdrojov relatívne malé finančné prostriedky.

Treba ešte prijať primerané riadiace opatrenia na realizáciu stratégie Komisie integrujúcej problematiku životného prostredia a na hodnotenie výkonnosti jej rozvojovej pomoci v oblasti životného prostredia

| 14. | Keďže sa hlavný strategický dokument o environmentálnych aspektoch rozvojovej spolupráce zameriava na integráciu, v tejto časti sa budeme zaoberať opatreniami týkajúcimi sa riadenia, zavedenými na následné vykonanie tejto stratégie. V tejto časti sa takisto posudzuje, aké opatrenia prijala Komisia na posúdenie celkového environmentálneho výkonu svojej pomoci, a to pokiaľ ide o integráciu i financovanie environmentálnych projektov. |
| --- | --- |

14.

Keďže sa hlavný strategický dokument o environmentálnych aspektoch rozvojovej spolupráce zameriava na integráciu, v tejto časti sa budeme zaoberať opatreniami týkajúcimi sa riadenia, zavedenými na následné vykonanie tejto stratégie. V tejto časti sa takisto posudzuje, aké opatrenia prijala Komisia na posúdenie celkového environmentálneho výkonu svojej pomoci, a to pokiaľ ide o integráciu i financovanie environmentálnych projektov.

Mechanizmy na kontrolu implementácie stratégie integrácie problematiky životného prostredia

| 15. | Implementácia stratégií integrácie problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce je hlavnou výzvou nielen pre Komisiu, ale takisto pre ďalších investorov. Skutočnosť, že právomoci Komisie vo vzťahu k vonkajšej pomoci sú rozptýlené medzi generálne riaditeľstvá (Generálne riaditeľstvo pre rozvoj, Generálne riaditeľstvo pre vonkajšie vzťahy, Úrad európskej pomoci), robí túto úlohu ešte náročnejšou. |
| --- | --- |

15.

Implementácia stratégií integrácie problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce je hlavnou výzvou nielen pre Komisiu, ale takisto pre ďalších investorov. Skutočnosť, že právomoci Komisie vo vzťahu k vonkajšej pomoci sú rozptýlené medzi generálne riaditeľstvá (Generálne riaditeľstvo pre rozvoj, Generálne riaditeľstvo pre vonkajšie vzťahy, Úrad európskej pomoci), robí túto úlohu ešte náročnejšou.

| 16. | V snahe zabezpečiť efektívnu implementáciu a uľahčiť koordináciu Komisia vypracovala k svojmu pracovného dokumentu o integrácii problematiky životného prostredia prílohu s názvom Operatívny rámec pre ďalšiu integráciu. Tento rámec vymedzuje ciele, druhy činností, dátumy ukončenia a zúčastnené generálne riaditeľstvá. Nebola však zriadená žiadna riadiaca skupina zložená zo zástupcov jednotlivých oddelení, ktorá by zabezpečovala systematické celkové monitorovanie implementácie tohto rámca. Sčasti aj z tohto dôvodu sa pokrok rôznych činností definovaných v tomto rámci v značnej miere odlišoval v závislosti od príslušnej oblasti, ale skoro vždy meškal alebo sa neimplementoval. |
| --- | --- |

16.

V snahe zabezpečiť efektívnu implementáciu a uľahčiť koordináciu Komisia vypracovala k svojmu pracovného dokumentu o integrácii problematiky životného prostredia prílohu s názvom Operatívny rámec pre ďalšiu integráciu. Tento rámec vymedzuje ciele, druhy činností, dátumy ukončenia a zúčastnené generálne riaditeľstvá. Nebola však zriadená žiadna riadiaca skupina zložená zo zástupcov jednotlivých oddelení, ktorá by zabezpečovala systematické celkové monitorovanie implementácie tohto rámca. Sčasti aj z tohto dôvodu sa pokrok rôznych činností definovaných v tomto rámci v značnej miere odlišoval v závislosti od príslušnej oblasti, ale skoro vždy meškal alebo sa neimplementoval.

| 17. | V pracovnom dokumente sa uvádza, že „na riadenie procesu integrácie problematiky životného prostredia bude potrebné rozvinúť súbor kritérií výkonnosti, na základe ktorých je možné posudzovať stav jeho implementácie“. Takéto kritériá výkonnosti však neboli stanovené a takisto nebola predložená žiadna celková interná ani externá správa o stave implementácie rámca. |
| --- | --- |

17.

V pracovnom dokumente sa uvádza, že „na riadenie procesu integrácie problematiky životného prostredia bude potrebné rozvinúť súbor kritérií výkonnosti, na základe ktorých je možné posudzovať stav jeho implementácie“. Takéto kritériá výkonnosti však neboli stanovené a takisto nebola predložená žiadna celková interná ani externá správa o stave implementácie rámca.

Budovanie kapacity Komisie na implementáciu stratégie integrácie problematiky životného prostredia

| 18. | Komisia dosiaľ dostatočne nepreskúmala, či disponuje dostatočným počtom zamestnancov na implementáciu svojej stratégie integrácie problematiky životného prostredia. Do svojho pracovného dokumentu o integrácii problematiky životného prostredia Komisia iba vložila poznámku „o potrebe zvýšenia počtu všeobecne zameraných zamestnancov v oblasti životného prostredia“ a požiadavku na „odborníkov... na krátke časové obdobia“. Komisia nevykonala dostatočné opatrenia na riešenie týchto potrieb napriek tomu, že v závere 4.3, ktorý bol prijatý Európskou radou v Göteborgu, sa stanovuje, že „kapacita oddelení Komisie, ktorá je potrebná na efektívnu integráciu problematiky životného prostredia v Bruseli i v delegáciách, by mala byť zabezpečená pridelením vhodných ľudských zdrojov, ako aj školeniami, výmenami poznatkov a riadnym využívaním spätnej väzby“. |
| --- | --- |

18.

Komisia dosiaľ dostatočne nepreskúmala, či disponuje dostatočným počtom zamestnancov na implementáciu svojej stratégie integrácie problematiky životného prostredia. Do svojho pracovného dokumentu o integrácii problematiky životného prostredia Komisia iba vložila poznámku „o potrebe zvýšenia počtu všeobecne zameraných zamestnancov v oblasti životného prostredia“ a požiadavku na „odborníkov... na krátke časové obdobia“. Komisia nevykonala dostatočné opatrenia na riešenie týchto potrieb napriek tomu, že v závere 4.3, ktorý bol prijatý Európskou radou v Göteborgu, sa stanovuje, že „kapacita oddelení Komisie, ktorá je potrebná na efektívnu integráciu problematiky životného prostredia v Bruseli i v delegáciách, by mala byť zabezpečená pridelením vhodných ľudských zdrojov, ako aj školeniami, výmenami poznatkov a riadnym využívaním spätnej väzby“.

| 19. | Prístup Komisie k budovaniu jej kapacity sa zameral na školenia a podporu súčasných zamestnancov o integrácii problematiky životného prostredia. Hlavnými nástrojmi na realizáciu tohto prístupu boli:






  a) | zriadenie asistenčnej služby (helpdesk) pre životné prostredie na poskytovanie poradenstva o integrácii; |
| --- | --- | --- |

19.

Prístup Komisie k budovaniu jej kapacity sa zameral na školenia a podporu súčasných zamestnancov o integrácii problematiky životného prostredia. Hlavnými nástrojmi na realizáciu tohto prístupu boli:

a)

zriadenie asistenčnej služby (helpdesk) pre životné prostredie na poskytovanie poradenstva o integrácii;

| b) | vypracovanie príručky o integrácii problematiky životného prostredia; |
| --- | --- |

b)

vypracovanie príručky o integrácii problematiky životného prostredia;

| c) | poskytovanie školení o integrácii problematiky životného prostredia. |
| --- | --- |

c)

poskytovanie školení o integrácii problematiky životného prostredia.

Vzhľadom na obmedzené interné odborné znalosti Komisia na vykonanie tejto úlohy uzavrela zmluvy s odborníkmi v oblasti životného prostredia. Pri implementácii každej z týchto oblastí sa však stretla s ťažkosťami.

| 20. | Asistenčná služba pre životné prostredie bola v prevádzke v rokoch 1999 až 2002, po skončení platnosti zmluvy však bola zriadená nová asistenčná služba, zložená z troch odborníkov v oblasti životného prostredia, až v roku 2004. Vzhľadom na to, že Komisia sa veľmi spoliehala na vonkajšiu expertízu, táto dvojročná prestávka spôsobila vážne omeškanie implementácie vytvorenej stratégie integrácie Komisiou, keďže asistenčná služba neposkytovala iba poradenstvo, ale takisto bola zodpovedná za príručku a školenia. |
| --- | --- |

20.

Asistenčná služba pre životné prostredie bola v prevádzke v rokoch 1999 až 2002, po skončení platnosti zmluvy však bola zriadená nová asistenčná služba, zložená z troch odborníkov v oblasti životného prostredia, až v roku 2004. Vzhľadom na to, že Komisia sa veľmi spoliehala na vonkajšiu expertízu, táto dvojročná prestávka spôsobila vážne omeškanie implementácie vytvorenej stratégie integrácie Komisiou, keďže asistenčná služba neposkytovala iba poradenstvo, ale takisto bola zodpovedná za príručku a školenia.

| 21. | Súčasťou stratégie integrácie bolo vypracovanie príručky o integrácii problematiky životného prostredia do roku 2003. Napriek tomu, že príprava sa pôvodne začala v roku 1998, na konci roka 2005 nebola táto príručka stále ukončená (podrobnosti pozri v rámčeku 3).

  Rámček 3Príručka o integrácii problematiky životného prostrediaV roku 1998 Komisia uzavrela s poradenskou firmou zmluvu na obdobie 12 mesiacov, ale príručka, ktorá bola napokon vyhotovená v roku 2001, sa považovala za neadekvátnu a nebola formálne schválená. V dôsledku toho sa pokladá iba za návrh dokumentu. Príručka sa používala v malom rozsahu po prvé preto, že išlo o návrh, po druhé preto, že bola príliš rozsiahla, a po tretie preto, že niektorí zamestnanci dokonca nevedeli o jej existencii. V polovici roka 2004 sa iba začala vykonávať podstatná práca na zmene a doplnení príručky a uzavrela sa zmluva s novou poradenskou firmou. Vzhľadom na komplexnosť úlohy, vysokú dôležitosť, ktorú Komisia prisúdila školiacemu programu, a častým zmenám na strane zamestnancov Komisie, ktorí sa zaoberali zmluvou, neboli zmena a doplnenie príručky stále dokončené na konci roka 2005. |
| --- | --- |

21.

Súčasťou stratégie integrácie bolo vypracovanie príručky o integrácii problematiky životného prostredia do roku 2003. Napriek tomu, že príprava sa pôvodne začala v roku 1998, na konci roka 2005 nebola táto príručka stále ukončená (podrobnosti pozri v rámčeku 3).

Rámček 3Príručka o integrácii problematiky životného prostrediaV roku 1998 Komisia uzavrela s poradenskou firmou zmluvu na obdobie 12 mesiacov, ale príručka, ktorá bola napokon vyhotovená v roku 2001, sa považovala za neadekvátnu a nebola formálne schválená. V dôsledku toho sa pokladá iba za návrh dokumentu. Príručka sa používala v malom rozsahu po prvé preto, že išlo o návrh, po druhé preto, že bola príliš rozsiahla, a po tretie preto, že niektorí zamestnanci dokonca nevedeli o jej existencii. V polovici roka 2004 sa iba začala vykonávať podstatná práca na zmene a doplnení príručky a uzavrela sa zmluva s novou poradenskou firmou. Vzhľadom na komplexnosť úlohy, vysokú dôležitosť, ktorú Komisia prisúdila školiacemu programu, a častým zmenám na strane zamestnancov Komisie, ktorí sa zaoberali zmluvou, neboli zmena a doplnenie príručky stále dokončené na konci roka 2005.

| 22. | Podľa stratégie integrácie sa predpokladalo, že „každý úradník v kľúčovej oblasti politiky alebo s právomocami pre určitú geografickú oblasť v ústredí a v delegáciách“ ukončí školenia do konca roka 2004. V skutočnosti sa školenia začali iba v novembri 2004 a neboli povinné. Takisto sa plánovalo, že sa na školeniach bude používať príručka, ale to sa ukázalo ako nemožné (pozri odsek 21). Školenia v ústredí Komisie mali nízku účasť. Aj keď školenia, ktoré sa konali v delegáciách, mali celkovo vyššiu mieru účasti, počet zúčastnených zamestnancov Komisie je stále nízky (pozri rámček 4).

  Rámček 4Školenia o integrácii problematiky životného prostrediaPokiaľ ide o školenia v ústredí Komisie, priemerná účasť na jeden školiaci modul bola osem pracovníkov oproti plánovaným 15 účastníkom. Vzhľadom na nedostatočný počet účastníkov museli byť zrušené niektoré prednášky. 37 pracovníkov z GR Relex sa zúčastnilo na poldňovom skolení o integrácii problematiky životného prostredia v štádiu programovania, no len deviati sa zúčastnili na celom dvojdňovom školiacom module na túto tému, a to napriek tomu, že rok 2005 bol pre GR Relex kľúčovým rokom na prípravu strategických dokumentov krajiny na obdobie rokov 2007 – 2013. Pokiaľ ide o delegácie, rozpočet vyčlenený na školenia postačoval iba na školenia, ktoré sa mali uskutočniť v 20 delegáciách (určené pre zamestnancov delegácie a zamestnancov organizácií prijímateľských krajín). Vo väčšine delegácií v Ázii, Latinskej Amerike a Stredomorí sa školenia uskutočnili príliš neskoro na to, aby z nich bolo možné ťažiť na účely prípravy nových strategických dokumentov krajiny. |
| --- | --- |

22.

Podľa stratégie integrácie sa predpokladalo, že „každý úradník v kľúčovej oblasti politiky alebo s právomocami pre určitú geografickú oblasť v ústredí a v delegáciách“ ukončí školenia do konca roka 2004. V skutočnosti sa školenia začali iba v novembri 2004 a neboli povinné. Takisto sa plánovalo, že sa na školeniach bude používať príručka, ale to sa ukázalo ako nemožné (pozri odsek 21). Školenia v ústredí Komisie mali nízku účasť. Aj keď školenia, ktoré sa konali v delegáciách, mali celkovo vyššiu mieru účasti, počet zúčastnených zamestnancov Komisie je stále nízky (pozri rámček 4).

Rámček 4Školenia o integrácii problematiky životného prostrediaPokiaľ ide o školenia v ústredí Komisie, priemerná účasť na jeden školiaci modul bola osem pracovníkov oproti plánovaným 15 účastníkom. Vzhľadom na nedostatočný počet účastníkov museli byť zrušené niektoré prednášky. 37 pracovníkov z GR Relex sa zúčastnilo na poldňovom skolení o integrácii problematiky životného prostredia v štádiu programovania, no len deviati sa zúčastnili na celom dvojdňovom školiacom module na túto tému, a to napriek tomu, že rok 2005 bol pre GR Relex kľúčovým rokom na prípravu strategických dokumentov krajiny na obdobie rokov 2007 – 2013. Pokiaľ ide o delegácie, rozpočet vyčlenený na školenia postačoval iba na školenia, ktoré sa mali uskutočniť v 20 delegáciách (určené pre zamestnancov delegácie a zamestnancov organizácií prijímateľských krajín). Vo väčšine delegácií v Ázii, Latinskej Amerike a Stredomorí sa školenia uskutočnili príliš neskoro na to, aby z nich bolo možné ťažiť na účely prípravy nových strategických dokumentov krajiny.

| 23. | Jednou z iniciatív, ktorá mala možnosť budovať internú kapacitu Komisie na riadenie environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce, bolo zriadenie „siete environmentálnych koordinačných stredísk“ v roku 2003. Úlohou siete bolo v každej jednotke určiť a k nej priradiť jedného funkcionára, ktorý by sa zaoberal tým, ako lepšie zohľadňovať environmentálne otázky v rozvojových projektoch a prispievať k lepšiemu postupu šírenia. Aj keď sa však do mája 2004 konali štyri zasadnutia týkajúce sa siete, odvtedy sa neuskutočnilo žiadne. Sieť bola takisto vo veľkom rozsahu zameraná na úradníkov v EuropeAid a dostatočne nezačleňovala ostatné oddelenia Komisie, najmä delegácie. Sieť preto zatiaľ iba v malom rozsahu prispela k budovaniu internej kapacity. |
| --- | --- |

23.

Jednou z iniciatív, ktorá mala možnosť budovať internú kapacitu Komisie na riadenie environmentálnych aspektov rozvojovej spolupráce, bolo zriadenie „siete environmentálnych koordinačných stredísk“ v roku 2003. Úlohou siete bolo v každej jednotke určiť a k nej priradiť jedného funkcionára, ktorý by sa zaoberal tým, ako lepšie zohľadňovať environmentálne otázky v rozvojových projektoch a prispievať k lepšiemu postupu šírenia. Aj keď sa však do mája 2004 konali štyri zasadnutia týkajúce sa siete, odvtedy sa neuskutočnilo žiadne. Sieť bola takisto vo veľkom rozsahu zameraná na úradníkov v EuropeAid a dostatočne nezačleňovala ostatné oddelenia Komisie, najmä delegácie. Sieť preto zatiaľ iba v malom rozsahu prispela k budovaniu internej kapacity.

Systémy na posúdenie environmentálneho výkonu rozvojovej pomoci Komisie

| 24. | Komisia vykonáva hodnotenia, a to na úrovni nariadení i odvetví, ktoré organizuje hodnotiaca jednotka EuropeAid, a jednotlivých projektov, ktoré organizujú delegácie. Podľa operačného programu Komisie (pozri odsek 16) sa požaduje nezávislé hodnotenie environmentálneho výkonu pomoci ES počas obdobia rokov 1996 – 2000 ako časť pravidelného hodnotiaceho postupu pri environmentálnom výkone. Toto sa mohlo použiť na zhromaždenie základných údajov a testovanie ukazovateľov výkonnosti (pozri odsek 17). Okrem toto sa mohli určiť poznatky získané z predchádzajúcich intervenčných opatrení, a tieto sa mohli použiť ako vstupné údaje pre rozvoj komplexnej stratégie pre životné prostredie (pozri odsek 11). Hodnotenie, ktoré sa podľa plánu malo ukončiť do polovice roka 2002, sa však ešte nevykonalo (10). |
| --- | --- |

24.

Komisia vykonáva hodnotenia, a to na úrovni nariadení i odvetví, ktoré organizuje hodnotiaca jednotka EuropeAid, a jednotlivých projektov, ktoré organizujú delegácie. Podľa operačného programu Komisie (pozri odsek 16) sa požaduje nezávislé hodnotenie environmentálneho výkonu pomoci ES počas obdobia rokov 1996 – 2000 ako časť pravidelného hodnotiaceho postupu pri environmentálnom výkone. Toto sa mohlo použiť na zhromaždenie základných údajov a testovanie ukazovateľov výkonnosti (pozri odsek 17). Okrem toto sa mohli určiť poznatky získané z predchádzajúcich intervenčných opatrení, a tieto sa mohli použiť ako vstupné údaje pre rozvoj komplexnej stratégie pre životné prostredie (pozri odsek 11). Hodnotenie, ktoré sa podľa plánu malo ukončiť do polovice roka 2002, sa však ešte nevykonalo (10).

| 25. | Na úrovni jednotlivých environmentálnych projektov ústredie Komisie nemalo žiadny systém na získanie a posúdenie výsledkov hodnotení organizovaných delegáciami Komisie. Následne neexistujú nijaké postupy na šírenie nadobudnutých poznatkov a najlepších postupov z ukončeného hodnotenia projektov. Podobne nie je zavedený žiadny systém na získavanie a posudzovanie informácií o environmentálnom dosahu neenvironmentálnych projektov. |
| --- | --- |

25.

Na úrovni jednotlivých environmentálnych projektov ústredie Komisie nemalo žiadny systém na získanie a posúdenie výsledkov hodnotení organizovaných delegáciami Komisie. Následne neexistujú nijaké postupy na šírenie nadobudnutých poznatkov a najlepších postupov z ukončeného hodnotenia projektov. Podobne nie je zavedený žiadny systém na získavanie a posudzovanie informácií o environmentálnom dosahu neenvironmentálnych projektov.

| 26. | Od roku 2001 Komisia zaviedla systém na monitorovanie prebiehajúcich rozvojových projektov s názvom „monitorovací systém orientovaný na výsledky“. Podľa tohto systému sa požaduje, aby sa všetky rozvojové projekty nad jeden milión EUR kontrolovali približne každých dvanásť mesiacov, a to kontrolórmi z poradenských spoločností, s ktorými na tento účel uzavrela zmluvy Komisia. Kontrolóri posudzujú každý projekt a pridelia mu „označenie“ založené na súbore piatich kritérií: relevantnosť, efektívnosť, dosah a trvalá udržateľnosť a na súvisiacom vedľajšom kritériu vrátane trvalej udržateľnosti životného prostredia. Ústredie Komisie systematicky neanalyzuje kvantitatívne a kvalitatívne zistenia týchto správ pre posúdenie celkového výkonu environmentálnych projektov a stupňa integrácie životného prostredia do ostatných rozvojových projektov. |
| --- | --- |

26.

Od roku 2001 Komisia zaviedla systém na monitorovanie prebiehajúcich rozvojových projektov s názvom „monitorovací systém orientovaný na výsledky“. Podľa tohto systému sa požaduje, aby sa všetky rozvojové projekty nad jeden milión EUR kontrolovali približne každých dvanásť mesiacov, a to kontrolórmi z poradenských spoločností, s ktorými na tento účel uzavrela zmluvy Komisia. Kontrolóri posudzujú každý projekt a pridelia mu „označenie“ založené na súbore piatich kritérií: relevantnosť, efektívnosť, dosah a trvalá udržateľnosť a na súvisiacom vedľajšom kritériu vrátane trvalej udržateľnosti životného prostredia. Ústredie Komisie systematicky neanalyzuje kvantitatívne a kvalitatívne zistenia týchto správ pre posúdenie celkového výkonu environmentálnych projektov a stupňa integrácie životného prostredia do ostatných rozvojových projektov.

| 27. | Komisia používa systém finančného monitorovania a podávania správ výboru OECD DAC, ktorý nie vhodný, pretože síce umožňuje zistiť, na ktoré projekty sa vynaložili výdavky súvisiace so životným prostredím, no neumožňuje určiť sumu týchto výdavkov. Systém kódovania používaný Svetovou bankou rieši tento problém (11). To, že Komisia nekonzistentne používala systém označovania výdavkov uskutočnených v rámci multilaterálnych dohôd o životnom prostredí, okrem iného spôsobilo, že tento systém nebol schopný presne splniť povinnosti týkajúce sa podávania správ podľa multilaterálnych dohôd o životnom prostredí. |
| --- | --- |

27.

Komisia používa systém finančného monitorovania a podávania správ výboru OECD DAC, ktorý nie vhodný, pretože síce umožňuje zistiť, na ktoré projekty sa vynaložili výdavky súvisiace so životným prostredím, no neumožňuje určiť sumu týchto výdavkov. Systém kódovania používaný Svetovou bankou rieši tento problém (11). To, že Komisia nekonzistentne používala systém označovania výdavkov uskutočnených v rámci multilaterálnych dohôd o životnom prostredí, okrem iného spôsobilo, že tento systém nebol schopný presne splniť povinnosti týkajúce sa podávania správ podľa multilaterálnych dohôd o životnom prostredí.

POSÚDENIE EFEKTÍVNOSTI INTEGRÁCIE PROBLEMATIKY ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA KOMISIE

Úvod

| 28. | V tejto časti správy sa posudzuje, ako efektívne Komisia integrovala problematiku životného prostredia do svojej rozvojovej spolupráce. Posudzovali sa tri rozličné typy intervenčných opatrení Komisie:






  a) | strategické dokumenty krajiny; |
| --- | --- | --- |

28.

V tejto časti správy sa posudzuje, ako efektívne Komisia integrovala problematiku životného prostredia do svojej rozvojovej spolupráce. Posudzovali sa tri rozličné typy intervenčných opatrení Komisie:

a)

strategické dokumenty krajiny;

| b) | programy rozpočtovej podpory; |
| --- | --- |

b)

programy rozpočtovej podpory;

| c) | neenvironmentálne projekty. |
| --- | --- |

c)

neenvironmentálne projekty.

Napriek tomu, že v roku 2005 sa v environmentálnych analýzach rozvojových krajín pre nové strategické dokumenty krajiny zaznamenal pokrok, ich dosah ešte nemožno posúdiť

| 29. | Komisia vyhotovila strategické dokumenty krajiny (CSP) prvýkrát v rokoch 2001 a 2002 pre každú z krajín a regiónov, ktorým poskytuje rozvojovú pomoc, aby sa stanovilo, akú formu má mať pomoc Komisie v rokoch 2006 a 2007. Strategické dokumenty krajiny v zásade zohľadňovali priority rozvoja každej krajiny, aby sa zabezpečila vlastnícka zodpovednosť krajiny, ako aj samotné politiky Komisie. Stratégia Komisie sa vzťahuje na environmentálne aspekty jej rozvojovej pomoci, tak ako je to uvedené v obidvoch jej príslušných dokumentoch, a to v rozvojovej politike na rok 2000 a pracovnom dokumente Komisie, ktoré sa zameriavajú na integráciu problematiky životného prostredia do všetkých oblastí rozvojovej spolupráce. Preto bolo na zabezpečenie efektívnosti celkovej stratégie nevyhnutné, aby sa životné prostredie integrovalo do jej strategických dokumentov krajiny. |
| --- | --- |

29.

Komisia vyhotovila strategické dokumenty krajiny (CSP) prvýkrát v rokoch 2001 a 2002 pre každú z krajín a regiónov, ktorým poskytuje rozvojovú pomoc, aby sa stanovilo, akú formu má mať pomoc Komisie v rokoch 2006 a 2007. Strategické dokumenty krajiny v zásade zohľadňovali priority rozvoja každej krajiny, aby sa zabezpečila vlastnícka zodpovednosť krajiny, ako aj samotné politiky Komisie. Stratégia Komisie sa vzťahuje na environmentálne aspekty jej rozvojovej pomoci, tak ako je to uvedené v obidvoch jej príslušných dokumentoch, a to v rozvojovej politike na rok 2000 a pracovnom dokumente Komisie, ktoré sa zameriavajú na integráciu problematiky životného prostredia do všetkých oblastí rozvojovej spolupráce. Preto bolo na zabezpečenie efektívnosti celkovej stratégie nevyhnutné, aby sa životné prostredie integrovalo do jej strategických dokumentov krajiny.

| 30. | Z preskúmaní prvej generácie strategických dokumentov krajiny (2001 – 2007), ktoré počas auditu vykonal Dvor audítorov a samotné oddelenia Komisie, v skutočnosti vyplynulo, že životné prostredie sa do strategických dokumentov krajiny neintegrovalo dostatočne. Analýza environmentálnych problémov uvedených v strategických dokumentoch krajiny bola zvyčajne nepostačujúca a následné stratégie Komisie sa adekvátne nezaoberali environmentálnymi posúdeniami v prioritných oblastiach, ktoré sa majú financovať. Pri analýze vzorky 60 strategických dokumentov krajiny sa zistilo, že žiadny z nich neobsahoval Miléniové rozvojové ciele o trvalej udržateľnosti životného prostredia a iba približne v štvrtine z nich bol uvedený odkaz na multilaterálne dohody o životnom prostredí (MEA). |
| --- | --- |

30.

Z preskúmaní prvej generácie strategických dokumentov krajiny (2001 – 2007), ktoré počas auditu vykonal Dvor audítorov a samotné oddelenia Komisie, v skutočnosti vyplynulo, že životné prostredie sa do strategických dokumentov krajiny neintegrovalo dostatočne. Analýza environmentálnych problémov uvedených v strategických dokumentoch krajiny bola zvyčajne nepostačujúca a následné stratégie Komisie sa adekvátne nezaoberali environmentálnymi posúdeniami v prioritných oblastiach, ktoré sa majú financovať. Pri analýze vzorky 60 strategických dokumentov krajiny sa zistilo, že žiadny z nich neobsahoval Miléniové rozvojové ciele o trvalej udržateľnosti životného prostredia a iba približne v štvrtine z nich bol uvedený odkaz na multilaterálne dohody o životnom prostredí (MEA).

| 31. | Nedostatočná integrácia problematiky životného prostredia do strategických dokumentov krajiny je do určitej miery spôsobená tým, že tejto problematike mnoho prijímateľských krajín prisúdilo menší význam. Pokiaľ ide o krajiny, v súvislosti s ktorými sa vypracoval dokument o stratégii znižovania chudoby (PRSP) (12), úlohou Komisie bolo prispôsobiť strategické dokumenty krajiny dokumentu o stratégii znižovania chudoby. Ako preukázala štúdia Svetovej banky (13), problematika životného prostredia sa vo všeobecnosti neintegrovala do dokumentov o stratégii znižovania chudoby čiastočne preto, lebo množstvo prijímateľských krajín nepoznalo dostatočne dôležité prepojenie medzi chudobou a životným prostredím. Ministerstvá životného prostredia by mali v prvom rade obhajovať environmentálne záležitosti vo vnútroštátnych politikách, v skutočnosti však tieto ministerstvá, a to aj v rozvinutejších krajinách, ktoré majú značné environmentálne problémy, ako je Brazília a Čína, nemajú k dispozícii zdroje a vplyv ostatných, dlhodobejšie zriadených ministerstiev. |
| --- | --- |

31.

Nedostatočná integrácia problematiky životného prostredia do strategických dokumentov krajiny je do určitej miery spôsobená tým, že tejto problematike mnoho prijímateľských krajín prisúdilo menší význam. Pokiaľ ide o krajiny, v súvislosti s ktorými sa vypracoval dokument o stratégii znižovania chudoby (PRSP) (12), úlohou Komisie bolo prispôsobiť strategické dokumenty krajiny dokumentu o stratégii znižovania chudoby. Ako preukázala štúdia Svetovej banky (13), problematika životného prostredia sa vo všeobecnosti neintegrovala do dokumentov o stratégii znižovania chudoby čiastočne preto, lebo množstvo prijímateľských krajín nepoznalo dostatočne dôležité prepojenie medzi chudobou a životným prostredím. Ministerstvá životného prostredia by mali v prvom rade obhajovať environmentálne záležitosti vo vnútroštátnych politikách, v skutočnosti však tieto ministerstvá, a to aj v rozvinutejších krajinách, ktoré majú značné environmentálne problémy, ako je Brazília a Čína, nemajú k dispozícii zdroje a vplyv ostatných, dlhodobejšie zriadených ministerstiev.

| 32. | Nedostatočná integrácia problematiky životného prostredia do rozvojovej pomoci je okrem iného dôsledkom nedostatkov na strane Komisie. Napriek tomu, že sa v pracovnom dokumente Komisie o integrácii problematiky životného prostredia stanovuje, že takéto environmentálne profily krajiny (CEP) boli v programovacom štádiu dôležitým nástrojom integrácie, v roku 2002 sa na základe preskúmania Komisie, ktoré sa vzťahovalo na vzorku 60 strategických dokumentov krajiny, zistilo, že sa vyhotovilo iba šesť takýchto strategických dokumentov krajiny. Toto platí napriek tomu, že environmentálna analýza krajiny sa od roku 1992, keď Výbor OECD pre rozvojovú pomoc vypracoval príslušné usmernenia (14), považuje za najlepší postup. |
| --- | --- |

32.

Nedostatočná integrácia problematiky životného prostredia do rozvojovej pomoci je okrem iného dôsledkom nedostatkov na strane Komisie. Napriek tomu, že sa v pracovnom dokumente Komisie o integrácii problematiky životného prostredia stanovuje, že takéto environmentálne profily krajiny (CEP) boli v programovacom štádiu dôležitým nástrojom integrácie, v roku 2002 sa na základe preskúmania Komisie, ktoré sa vzťahovalo na vzorku 60 strategických dokumentov krajiny, zistilo, že sa vyhotovilo iba šesť takýchto strategických dokumentov krajiny. Toto platí napriek tomu, že environmentálna analýza krajiny sa od roku 1992, keď Výbor OECD pre rozvojovú pomoc vypracoval príslušné usmernenia (14), považuje za najlepší postup.

| 33. | V roku 2005 Komisia prijala na vyriešenie tohto problému dôležité opatrenie, a síce ako súčasť postupu prípravy ďalšej generácie strategických dokumentov krajiny na obdobie rokov 2007 – 2013 vypracovala environmentálne profily krajiny pre prijímateľské krajiny pomoci Ázie, Latinskej Ameriky a Stredomoria. Rovnaký prístup sa uplatňuje aj vo vzťahu ku krajinám AKT. Keďže strategické dokumenty krajiny boli v čase ukončovania auditu stále v štádiu prípravy, bolo ešte priskoro posúdiť, do akej miery sa environmentálne profily krajiny podieľali na zlepšení integrácie v strategických dokumentoch krajiny. To nevyhnutne závisí od toho, aký veľký význam prisúdia prijímateľské krajiny i oddelenia Komisia tomu, aby sa v strategických dokumentoch krajiny riešili environmentálne otázky vyplývajúce z environmentálneho profilu krajiny. |
| --- | --- |

33.

V roku 2005 Komisia prijala na vyriešenie tohto problému dôležité opatrenie, a síce ako súčasť postupu prípravy ďalšej generácie strategických dokumentov krajiny na obdobie rokov 2007 – 2013 vypracovala environmentálne profily krajiny pre prijímateľské krajiny pomoci Ázie, Latinskej Ameriky a Stredomoria. Rovnaký prístup sa uplatňuje aj vo vzťahu ku krajinám AKT. Keďže strategické dokumenty krajiny boli v čase ukončovania auditu stále v štádiu prípravy, bolo ešte priskoro posúdiť, do akej miery sa environmentálne profily krajiny podieľali na zlepšení integrácie v strategických dokumentoch krajiny. To nevyhnutne závisí od toho, aký veľký význam prisúdia prijímateľské krajiny i oddelenia Komisia tomu, aby sa v strategických dokumentoch krajiny riešili environmentálne otázky vyplývajúce z environmentálneho profilu krajiny.

| 34. | V tejto súvislosti Komisia od prijatia vlastnej stratégie integrácie dosiahla iba malý pokrok pri budovaní environmentálneho povedomia a kapacity integrácie v prijímateľských krajinách. Osobitným nástrojom, ktorý má Komisia k dispozícii na presadzovanie integrácie problematiky životného prostredia do svojej rozvojovej spolupráce, je nariadenie (ES) č. 2493/2000 (15), na ktoré je počas obdobia rokov 2000 – 2006 vyčlenený rozpočet vo výške 93 mil. EUR. Tento nástroj má však iba obmedzený dosah. Pri budovaní environmentálnej kapacity v rozvojových krajinách môže byť značne nápomocný. Komisia však nestanovila celkový prístup k budovaniu kapacity, ale iba vytvárala jednotlivé projekty podľa momentálnej potreby. |
| --- | --- |

34.

V tejto súvislosti Komisia od prijatia vlastnej stratégie integrácie dosiahla iba malý pokrok pri budovaní environmentálneho povedomia a kapacity integrácie v prijímateľských krajinách. Osobitným nástrojom, ktorý má Komisia k dispozícii na presadzovanie integrácie problematiky životného prostredia do svojej rozvojovej spolupráce, je nariadenie (ES) č. 2493/2000 (15), na ktoré je počas obdobia rokov 2000 – 2006 vyčlenený rozpočet vo výške 93 mil. EUR. Tento nástroj má však iba obmedzený dosah. Pri budovaní environmentálnej kapacity v rozvojových krajinách môže byť značne nápomocný. Komisia však nestanovila celkový prístup k budovaniu kapacity, ale iba vytvárala jednotlivé projekty podľa momentálnej potreby.

| 35. | Na strane Komisie existuje ten problém, že úradníci, ktorí zodpovedajú za prípravu strategických dokumentov krajiny, iba v obmedzenom rozsahu využili možností školení v oblasti integrácie problematiky životného prostredia (pozri rámček 4). GR pre rozvoj, GR pre životné prostredie a EuropeAid síce mali špecializované jednotky skúmajúce environmentálne aspekty strategických dokumentov krajiny, tieto preskúmania však nie sú zvyčajne založené na podrobných znalostiach príslušnej krajiny, pričom skutočnosť, že obmedzené ľudské zdroje sú rozmiestnené na týchto troch generálnych riaditeľstvách, spôsobuje, že kontroly sú často povrchné. |
| --- | --- |

35.

Na strane Komisie existuje ten problém, že úradníci, ktorí zodpovedajú za prípravu strategických dokumentov krajiny, iba v obmedzenom rozsahu využili možností školení v oblasti integrácie problematiky životného prostredia (pozri rámček 4). GR pre rozvoj, GR pre životné prostredie a EuropeAid síce mali špecializované jednotky skúmajúce environmentálne aspekty strategických dokumentov krajiny, tieto preskúmania však nie sú zvyčajne založené na podrobných znalostiach príslušnej krajiny, pričom skutočnosť, že obmedzené ľudské zdroje sú rozmiestnené na týchto troch generálnych riaditeľstvách, spôsobuje, že kontroly sú často povrchné.

Dosiahol sa len malý pokrok v integrácii problematiky životného prostredia do programov rozpočtovej podpory

| 36. | Úlohou Komisie a širšej investičnej politiky rozpočtovej podpory je zabezpečiť, aby sa zvyšoval percentuálny podiel celkovej pomoci. Na takúto pomoc bolo vyčlenených približne 25 % finančných prostriedkov ERF, ktoré boli pridelené krajinám AKT podľa súčasných strategických dokumentov krajiny. Komisia však vykonala málo pre integráciu problematiky životného prostredia do tejto novšej formy pomoci napriek tomu, že Rada vo svojich záveroch z 31. mája 2001, týkajúcich sa stratégie Komisie v oblasti integrácie životného prostredia, uviedla, že „pri vypracúvaní programov štrukturálnych úprav a sektorovej reformy a podporných programov by sa mali brať do úvahy environmentálne požiadavky“ (16). |
| --- | --- |

36.

Úlohou Komisie a širšej investičnej politiky rozpočtovej podpory je zabezpečiť, aby sa zvyšoval percentuálny podiel celkovej pomoci. Na takúto pomoc bolo vyčlenených približne 25 % finančných prostriedkov ERF, ktoré boli pridelené krajinám AKT podľa súčasných strategických dokumentov krajiny. Komisia však vykonala málo pre integráciu problematiky životného prostredia do tejto novšej formy pomoci napriek tomu, že Rada vo svojich záveroch z 31. mája 2001, týkajúcich sa stratégie Komisie v oblasti integrácie životného prostredia, uviedla, že „pri vypracúvaní programov štrukturálnych úprav a sektorovej reformy a podporných programov by sa mali brať do úvahy environmentálne požiadavky“ (16).

| 37. | Hlavným environmentálnym hodnotiacim nástrojom, ktorý sa používa pre programy rozpočtovej podpory, je strategické environmentálne hodnotenie (ďalej len „SEA“). Týmto nástrojom sa preskúmavajú environmentálne hľadiská politík prijímateľských krajín, plány a programy financované z rozpočtovej podpory, najmä dokument o stratégii znižovania chudoby. Rada vo svojich záveroch poznamenáva, že „na dosiahnutie integrácie je nutné, aby sa SEA systematicky používalo najmä pri príprave štrukturálnych a odvetvových programov a pre nové infraštruktúry“ (17). O dôležitosti SEA sa zmieňuje aj integračná stratégia Komisie. Komisia dosiaľ používala strategické environmentálne hodnotenia iba v malom rozsahu čiastočne preto, že na rozdiel od environmentálnych profilov krajiny a hodnotení environmentálneho dosahu (EIA) ide o relatívne nový nástroj, s ktorým sa komunita investorov ako celok stále oboznamuje (18). Komisia mohla na zvýraznenie environmentálnych aspektov takejto pomoci využiť svoje rozsiahle manuály o rozpočtovej a odvetvovej podpore, nie je v nich však uvedený nijaký odkaz na životné prostredie. Zamestnanci Komisie teda nemali žiadne pokyny k tomu, kedy a ako používať SEA a ako robiť environmentálne hodnotenia menšieho rozsahu, pri ktorých sa SEA nepovažujú za vhodné. |
| --- | --- |

37.

Hlavným environmentálnym hodnotiacim nástrojom, ktorý sa používa pre programy rozpočtovej podpory, je strategické environmentálne hodnotenie (ďalej len „SEA“). Týmto nástrojom sa preskúmavajú environmentálne hľadiská politík prijímateľských krajín, plány a programy financované z rozpočtovej podpory, najmä dokument o stratégii znižovania chudoby. Rada vo svojich záveroch poznamenáva, že „na dosiahnutie integrácie je nutné, aby sa SEA systematicky používalo najmä pri príprave štrukturálnych a odvetvových programov a pre nové infraštruktúry“ (17). O dôležitosti SEA sa zmieňuje aj integračná stratégia Komisie. Komisia dosiaľ používala strategické environmentálne hodnotenia iba v malom rozsahu čiastočne preto, že na rozdiel od environmentálnych profilov krajiny a hodnotení environmentálneho dosahu (EIA) ide o relatívne nový nástroj, s ktorým sa komunita investorov ako celok stále oboznamuje (18). Komisia mohla na zvýraznenie environmentálnych aspektov takejto pomoci využiť svoje rozsiahle manuály o rozpočtovej a odvetvovej podpore, nie je v nich však uvedený nijaký odkaz na životné prostredie. Zamestnanci Komisie teda nemali žiadne pokyny k tomu, kedy a ako používať SEA a ako robiť environmentálne hodnotenia menšieho rozsahu, pri ktorých sa SEA nepovažujú za vhodné.

| 38. | Tento nedostatok environmentálnych hodnotiacich postupov sa odráža v príprave programov rozpočtovej podpory:






  a) | Komisia v žiadnej krajine nevyhodnotila možný dosah rozpočtovej pomoci, ktorú poskytla na vládne politiky a programy, na životné prostredie. |
| --- | --- | --- |

38.

Tento nedostatok environmentálnych hodnotiacich postupov sa odráža v príprave programov rozpočtovej podpory:

a)

Komisia v žiadnej krajine nevyhodnotila možný dosah rozpočtovej pomoci, ktorú poskytla na vládne politiky a programy, na životné prostredie.

| b) | Z 20 krajín AKT, ktoré dostali do roku 2005 podporu zo všeobecného rozpočtu v rámci deviateho ERF, boli pripojené podmienky na podporu životného prostredia iba v prípade jednej krajiny, Tanzánie.
  Rámček 5Príklad integrácie problematiky životného prostredia do programov rozpočtovej podporyInvestori a vláda Tanzánie považovali schvaľovanie právnej úpravy v oblasti životného prostredia za jeden zo šiestich strategických cieľov znižovania chudoby v rámci programu rozpočtovej podpory na znižovanie chudoby na obdobie rokov 2003 – 2006 (114 mil. EUR), čo v roku 2005 významne podporilo schválenie zákona o environmentálnom riadení. |
| --- | --- |

b)

Z 20 krajín AKT, ktoré dostali do roku 2005 podporu zo všeobecného rozpočtu v rámci deviateho ERF, boli pripojené podmienky na podporu životného prostredia iba v prípade jednej krajiny, Tanzánie.

| c) | Napriek tomu, že existuje dôležité prepojenie medzi chudobou a životným prostredím, ukazovatele znižovania chudoby sa nezaoberali otázkou životného prostredia. |
| --- | --- |

c)

Napriek tomu, že existuje dôležité prepojenie medzi chudobou a životným prostredím, ukazovatele znižovania chudoby sa nezaoberali otázkou životného prostredia.

| d) | V oblasti vzdelávania a zdravotníctva, ktoré predstavujú dve prioritné odvetvia rozpočtovej podpory Komisie, sa nevyužili značné možnosti integrácie problematiky životného prostredia do týchto dvoch oblastí, najmä vo vzťahu k preventívnej zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

d)

V oblasti vzdelávania a zdravotníctva, ktoré predstavujú dve prioritné odvetvia rozpočtovej podpory Komisie, sa nevyužili značné možnosti integrácie problematiky životného prostredia do týchto dvoch oblastí, najmä vo vzťahu k preventívnej zdravotnej starostlivosti.

| e) | Komisia sa vo zvýšenej miere zaoberá poskytovaním podpory pre infraštruktúru skôr prostredníctvom podporných programov odvetvovej politiky ako na základe jednotlivých projektov, čo znamená, že strategické environmentálne hodnotenia sú obzvlášť potrebné vtedy, ak sa má predísť negatívnym environmentálnym dosahom. |
| --- | --- |

e)

Komisia sa vo zvýšenej miere zaoberá poskytovaním podpory pre infraštruktúru skôr prostredníctvom podporných programov odvetvovej politiky ako na základe jednotlivých projektov, čo znamená, že strategické environmentálne hodnotenia sú obzvlášť potrebné vtedy, ak sa má predísť negatívnym environmentálnym dosahom.

Postupy integrácie problematiky životného prostredia na úrovni projektov neboli dostatočne systematické

| 39. | Napriek tomu, že sa zvyšuje miera pomoci, ktorá sa poskytuje na základe rozpočtovej podpory, hlavným mechanizmom poskytovania je naďalej financovanie projektov. Prvým krokom environmentálneho hodnotenia projektov je ich preskúmanie na účely posúdenia potenciálnych environmentálnych rizík a možností. V návrhu príručky o integrácii problematiky životného prostredia z roku 2001 bol zavedený princíp takéhoto preskúmania, a to formou vyplnenia „formulára o integrácii problematiky životného prostredia“ vo vzťahu ku každému projektu a v súlade s usmerneniami v príručke. Keďže príručka zostala iba v podobe návrhu (pozri odsek 21), tento postup nebol zavedený systematicky. Vzhľadom na to mnohé delegácie používali iné postupy alebo postupy environmentálneho preskúmania neuplatnili vôbec.

  Rámček 6Environmentálne preskúmanie vykonané v delegácii Komisie v NikaragueRegionálna delegácia Komisie v Nikarague má na starosti šesť krajín a má viac ako 140 zamestnancov. Na základe auditu sa dospelo k zisteniu, že delegácia nepoužíva žiadne usmernenia pre environmentálne preskúmanie a že sa nevykonalo žiadne environmentálne preskúmanie, ktoré by viedlo k ďalšiemu podrobnejšiemu posúdeniu projektov a programov uvedených v strategických dokumentoch krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006. Okrem toho delegácia nemala k dispozícii odborníkov pre oblasť životného prostredia, a to napriek tomu, že takýto odborník mal kontrolovať postupy environmentálneho preskúmania a podporovať ich. |
| --- | --- |

39.

Napriek tomu, že sa zvyšuje miera pomoci, ktorá sa poskytuje na základe rozpočtovej podpory, hlavným mechanizmom poskytovania je naďalej financovanie projektov. Prvým krokom environmentálneho hodnotenia projektov je ich preskúmanie na účely posúdenia potenciálnych environmentálnych rizík a možností. V návrhu príručky o integrácii problematiky životného prostredia z roku 2001 bol zavedený princíp takéhoto preskúmania, a to formou vyplnenia „formulára o integrácii problematiky životného prostredia“ vo vzťahu ku každému projektu a v súlade s usmerneniami v príručke. Keďže príručka zostala iba v podobe návrhu (pozri odsek 21), tento postup nebol zavedený systematicky. Vzhľadom na to mnohé delegácie používali iné postupy alebo postupy environmentálneho preskúmania neuplatnili vôbec.

Rámček 6Environmentálne preskúmanie vykonané v delegácii Komisie v NikaragueRegionálna delegácia Komisie v Nikarague má na starosti šesť krajín a má viac ako 140 zamestnancov. Na základe auditu sa dospelo k zisteniu, že delegácia nepoužíva žiadne usmernenia pre environmentálne preskúmanie a že sa nevykonalo žiadne environmentálne preskúmanie, ktoré by viedlo k ďalšiemu podrobnejšiemu posúdeniu projektov a programov uvedených v strategických dokumentoch krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006. Okrem toho delegácia nemala k dispozícii odborníkov pre oblasť životného prostredia, a to napriek tomu, že takýto odborník mal kontrolovať postupy environmentálneho preskúmania a podporovať ich.

| 40. | Hlavným postupom, ktorý Komisia používa na kontrolu environmentálneho preskúmania v kontexte prípravy projektu, sú identifikačné formuláre, ktoré na začiatku projektového cyklu vyhotovujú delegácie a ktoré sa predkladajú úradu skupiny EuropeAid na podporu kvality (oQSG). Životné prostredie je však iba jednou zo série problémov, ktoré sa majú týmito formulármi riešiť, a na základe auditu 20 identifikačných formulárov projektov, ktoré v roku 2005 preskúmal úrad na podporu kvality, sa zistilo, že environmentálne problémy sa v nich neriešili adekvátne:






  a) | napriek tomu, že sa požadovala klasifikácia projektov podľa environmentálneho dosahu (19), nestalo sa tak ani v jednom z dvadsiatich projektov; |
| --- | --- | --- |

40.

Hlavným postupom, ktorý Komisia používa na kontrolu environmentálneho preskúmania v kontexte prípravy projektu, sú identifikačné formuláre, ktoré na začiatku projektového cyklu vyhotovujú delegácie a ktoré sa predkladajú úradu skupiny EuropeAid na podporu kvality (oQSG). Životné prostredie je však iba jednou zo série problémov, ktoré sa majú týmito formulármi riešiť, a na základe auditu 20 identifikačných formulárov projektov, ktoré v roku 2005 preskúmal úrad na podporu kvality, sa zistilo, že environmentálne problémy sa v nich neriešili adekvátne:

a)

napriek tomu, že sa požadovala klasifikácia projektov podľa environmentálneho dosahu (19), nestalo sa tak ani v jednom z dvadsiatich projektov;

| b) | napriek tomu, že bolo potrebné vysvetliť, ako sa má do návrhu projektu integrovať problematika životného prostredia, nestalo sa tak v 16 projektoch. |
| --- | --- |

b)

napriek tomu, že bolo potrebné vysvetliť, ako sa má do návrhu projektu integrovať problematika životného prostredia, nestalo sa tak v 16 projektoch.

| 41. | Tieto nedostatky sú čiastočné spôsobené tým, že odborníci pre oblasť životného prostredia sa nezúčastňujú na preskúmaní neenvironmentálnych projektov. Environmentálne posudky sa vo veľkej miere zameriavajú na krajiny, v ktorých je životné prostredie prioritnou oblasťou, a takýto posudok sa nikdy nepoužíva na kontrolu environmentálnych aspektov identifikačných formulárov projektu pre neenvironmentálne projekty. Počet odborníkov pre oblasť životného prostredia v úrade EuropeAid rovnako stačí iba na posúdenie kvality environmentálnych projektov a projektov v oblasti prírodných zdrojov, nestačí však na posúdenie toho, či bolo životné prostredie integrované do neenvironmentálnych projektov. |
| --- | --- |

41.

Tieto nedostatky sú čiastočné spôsobené tým, že odborníci pre oblasť životného prostredia sa nezúčastňujú na preskúmaní neenvironmentálnych projektov. Environmentálne posudky sa vo veľkej miere zameriavajú na krajiny, v ktorých je životné prostredie prioritnou oblasťou, a takýto posudok sa nikdy nepoužíva na kontrolu environmentálnych aspektov identifikačných formulárov projektu pre neenvironmentálne projekty. Počet odborníkov pre oblasť životného prostredia v úrade EuropeAid rovnako stačí iba na posúdenie kvality environmentálnych projektov a projektov v oblasti prírodných zdrojov, nestačí však na posúdenie toho, či bolo životné prostredie integrované do neenvironmentálnych projektov.

| 42. | Nedostatky v procese preskúmania prispeli k problémom pri určovaní toho, kedy by sa mali vykonať hodnotenia environmentálneho dosahu (EIA). Hodnotenia environmentálneho dosahu sú nástroje zriadené na dlhšie obdobie, ktoré slúžia na predbežné určenie pravdepodobného dosahu projektov na životné prostredie a odporúčajú zmierňujúce opatrenia pre fázy navrhovania a realizácie. Európska únia má k dispozícii právnu úpravu hodnotení environmentálneho dosahu pre vnútorné politiky od roku 1985 (20). Vo Štvrtom dohovore z Lomé z roku 1990 bola vznesená požiadavka, aby sa hodnotenia environmentálneho dosahu vykonávali pre veľké projekty a pre tie projekty, ktoré sú značnou hrozbou pre životné prostredie (21). Výbor OECD pre rozvojovú pomoc vydal v roku 1992 usmernenia o správnych postupoch hodnotení environmentálneho dosahu pre rozvojové projekty, ktoré majú dodržiavať všetci jeho členovia (22). |
| --- | --- |

42.

Nedostatky v procese preskúmania prispeli k problémom pri určovaní toho, kedy by sa mali vykonať hodnotenia environmentálneho dosahu (EIA). Hodnotenia environmentálneho dosahu sú nástroje zriadené na dlhšie obdobie, ktoré slúžia na predbežné určenie pravdepodobného dosahu projektov na životné prostredie a odporúčajú zmierňujúce opatrenia pre fázy navrhovania a realizácie. Európska únia má k dispozícii právnu úpravu hodnotení environmentálneho dosahu pre vnútorné politiky od roku 1985 (20). Vo Štvrtom dohovore z Lomé z roku 1990 bola vznesená požiadavka, aby sa hodnotenia environmentálneho dosahu vykonávali pre veľké projekty a pre tie projekty, ktoré sú značnou hrozbou pre životné prostredie (21). Výbor OECD pre rozvojovú pomoc vydal v roku 1992 usmernenia o správnych postupoch hodnotení environmentálneho dosahu pre rozvojové projekty, ktoré majú dodržiavať všetci jeho členovia (22).

| 43. | Hodnotenia environmentálneho dosahu sú mimoriadne dôležité pre infraštruktúrne a banské projekty, keďže tieto majú zvyčajne veľký environmentálny dosah. Až 35 % finančných prostriedkov deviateho ERF podľa súčasných strategických dokumentov krajiny je vyčlenených iba na infraštruktúrne projekty. Na základe auditu Dvora audítorov sa odhalilo niekoľko takých projektov, v ktorých neboli vyhotovené žiadne hodnotenia environmentálneho dosahu. Z hodnotenia „intervenčných opatrení ES v dopravnom odvetví tretích krajín“, ktoré Komisia vykonala v roku 2004, vyplýva, že v štyroch z pätnástich hodnotených projektov sa nevykonali žiadne hodnotenia environmentálneho dosahu. Hoci sa významnejšie hodnotenia environmentálneho dosahu uskutočnili, zvyčajne sa viac zameriavali na priamy dosah samotných infraštruktúrnych projektov na životné prostredie ako na dosah nových hospodárskych činností, ktoré umožnil zlepšený prístup, na životné prostredie. Tento nedostatok je obzvlášť dôležitý pri infraštruktúre, ktorá sa nachádza v citlivých oblastiach, akými sú tropické pralesy, kde existuje priame spojenie medzi zlepšeným prístupom a zvyšujúcim sa odlesňovaním a nezákonným poľovaním.

  Rámček 7Hodnotenia environmentálneho dosahu veľkých infraštruktúrnych a banských projektovPokiaľ ide o obnovu a zlepšenie infraštruktúry v Mwanza Border-Tinte a Isaka-Nzga (ôsmy ERF, 85 mil. EUR) v Tanzánii, dokument, ktorý bol v návrhu financovania označený ako hodnotenie environmentálneho dosahu, pozostával z jednej strany realizačnej štúdie.V Botswane sa nevykonalo žiadne hodnotenie environmentálneho dosahu projektu Sysmin (ôsmy ERF, 30 mil. EUR), ktorý poskytoval pomoc na účely predĺženia životnosti bane na meď a nikel v Selebi Phikwe, bez toho, aby sa ihneď riešilo vážne riziko zrútenia odpadových šácht alebo neprípustne vysoká miera emisií oxidu siričitého z taviacej pece.V Guatemale sa nevykonalo žiadne hodnotenie environmentálneho dosahu projektu na presídlenie utečencov (12 mil. EUR) napriek tomu, že projekty na presídlenie sa už vopred môžu považovať za projekty so značným environmentálnym dosahom. Presídlenie spôsobuje miestnym ekosystémom značné škody. |
| --- | --- |

43.

Hodnotenia environmentálneho dosahu sú mimoriadne dôležité pre infraštruktúrne a banské projekty, keďže tieto majú zvyčajne veľký environmentálny dosah. Až 35 % finančných prostriedkov deviateho ERF podľa súčasných strategických dokumentov krajiny je vyčlenených iba na infraštruktúrne projekty. Na základe auditu Dvora audítorov sa odhalilo niekoľko takých projektov, v ktorých neboli vyhotovené žiadne hodnotenia environmentálneho dosahu. Z hodnotenia „intervenčných opatrení ES v dopravnom odvetví tretích krajín“, ktoré Komisia vykonala v roku 2004, vyplýva, že v štyroch z pätnástich hodnotených projektov sa nevykonali žiadne hodnotenia environmentálneho dosahu. Hoci sa významnejšie hodnotenia environmentálneho dosahu uskutočnili, zvyčajne sa viac zameriavali na priamy dosah samotných infraštruktúrnych projektov na životné prostredie ako na dosah nových hospodárskych činností, ktoré umožnil zlepšený prístup, na životné prostredie. Tento nedostatok je obzvlášť dôležitý pri infraštruktúre, ktorá sa nachádza v citlivých oblastiach, akými sú tropické pralesy, kde existuje priame spojenie medzi zlepšeným prístupom a zvyšujúcim sa odlesňovaním a nezákonným poľovaním.

Rámček 7Hodnotenia environmentálneho dosahu veľkých infraštruktúrnych a banských projektovPokiaľ ide o obnovu a zlepšenie infraštruktúry v Mwanza Border-Tinte a Isaka-Nzga (ôsmy ERF, 85 mil. EUR) v Tanzánii, dokument, ktorý bol v návrhu financovania označený ako hodnotenie environmentálneho dosahu, pozostával z jednej strany realizačnej štúdie.V Botswane sa nevykonalo žiadne hodnotenie environmentálneho dosahu projektu Sysmin (ôsmy ERF, 30 mil. EUR), ktorý poskytoval pomoc na účely predĺženia životnosti bane na meď a nikel v Selebi Phikwe, bez toho, aby sa ihneď riešilo vážne riziko zrútenia odpadových šácht alebo neprípustne vysoká miera emisií oxidu siričitého z taviacej pece.V Guatemale sa nevykonalo žiadne hodnotenie environmentálneho dosahu projektu na presídlenie utečencov (12 mil. EUR) napriek tomu, že projekty na presídlenie sa už vopred môžu považovať za projekty so značným environmentálnym dosahom. Presídlenie spôsobuje miestnym ekosystémom značné škody.

| 44. | Okrem veľkých infraštruktúrnych, poľnohospodárskych a banských projektov, pri ktorých je potrebné hodnotenie environmentálneho dosahu, existuje množstvo iných druhov projektov, pri ktorých by bolo hodnotenie environmentálneho dosahu žiaduce alebo dokonca nevyhnutné. Bez jasných usmernení alebo požiadaviek, podľa ktorých by mali projekty podliehať hodnoteniam environmentálneho dosahu, však existovalo značné riziko, že hodnotenia environmentálneho dosahu by sa nevykonali ani vtedy, keď sa vykonať mali.

  Rámček 8Hodnotenia environmentálneho dosahu iných druhov projektovV oblasti Tichomoria mohli mať z hodnotenia environmentálneho dosahu prospech najmenej štyri kontrolované projekty. Pokiaľ ide napríklad o rozvojový projekt týkajúci sa morských rias na Kiribati (siedmy a deviaty ERF, 2,8 mil. EUR), z priľahlej vegetácie boli odstránené zalesnené miesta, ktoré sú potrebné na podporu pestovania morských rias, a to vrátane mangrovníkov, ktoré sú potrebné pre morský ekosystém a pobrežnú ochranu. Okrem toho farmári, ktorí pestujú morské riasy, zabíjajú chránené korytnačky živiace sa porastmi morských rias. Takéto problémy mali byť na základe hodnotenia environmentálneho dosahu odhalené pred začatím projektu s tým, že v nich mali byť uvedené odporúčania na ich vyriešenie. |
| --- | --- |

44.

Okrem veľkých infraštruktúrnych, poľnohospodárskych a banských projektov, pri ktorých je potrebné hodnotenie environmentálneho dosahu, existuje množstvo iných druhov projektov, pri ktorých by bolo hodnotenie environmentálneho dosahu žiaduce alebo dokonca nevyhnutné. Bez jasných usmernení alebo požiadaviek, podľa ktorých by mali projekty podliehať hodnoteniam environmentálneho dosahu, však existovalo značné riziko, že hodnotenia environmentálneho dosahu by sa nevykonali ani vtedy, keď sa vykonať mali.

Rámček 8Hodnotenia environmentálneho dosahu iných druhov projektovV oblasti Tichomoria mohli mať z hodnotenia environmentálneho dosahu prospech najmenej štyri kontrolované projekty. Pokiaľ ide napríklad o rozvojový projekt týkajúci sa morských rias na Kiribati (siedmy a deviaty ERF, 2,8 mil. EUR), z priľahlej vegetácie boli odstránené zalesnené miesta, ktoré sú potrebné na podporu pestovania morských rias, a to vrátane mangrovníkov, ktoré sú potrebné pre morský ekosystém a pobrežnú ochranu. Okrem toho farmári, ktorí pestujú morské riasy, zabíjajú chránené korytnačky živiace sa porastmi morských rias. Takéto problémy mali byť na základe hodnotenia environmentálneho dosahu odhalené pred začatím projektu s tým, že v nich mali byť uvedené odporúčania na ich vyriešenie.

| 45. | Pokiaľ sa vykonávali hodnotenia environmentálneho dosahu a určovali zmierňujúce opatrenia, neexistoval systém, ktorý by zabezpečil, aby boli tieto opatrenia, ktoré sa majú realizovať v priebehu projektu, uvedené v environmentálnom pláne riadenia. Neumožnilo sa ani prípadné začlenenie odporúčaní hodnotenia environmentálneho dosahu do technických podmienok zmlúv o vykonaní prác. Ak sa aj odporúčania hodnotenia environmentálneho dosahu do zmluvy začlenili, nedodržiavanie environmentálnych ustanovení v zmluve nemalo za následok uloženie pokuty.

  Rámček 9Následné opatrenie prijaté na základe hodnotení environmentálneho dosahuPokiaľ ide o projekt zavlažovania severných rovín na Mauríciu (siedmy ERF, 9 mil. EUR), napriek tomu, že sa vypracovalo podrobné hodnotenie environmentálneho dosahu týkajúce sa výmeny potrubia, a hoci osobitné podmienky dohody o financovaní stanovujú „na účely zabezpečenia implementácie zmierňujúcich opatrení, ktoré navrhuje hodnotenie environmentálneho dosahu, systematické monitorovanie environmentálnych dosahov“, o vykonaní uvedeného sa nenašiel žiadny dôkaz.Pokiaľ ide o projekt „podpory pre odvetvie pestovania ryže“ na Mali (ôsmy ERF, 15,4 mil. EUR), na základe hodnotenia environmentálneho dosahu sa odporúčalo opätovné vysadenie stromov v okolí dedín, monitorovanie úrovne znečistenia vody a vykonanie štúdie o recyklácii olejov, čo však nebolo zahrnuté v technických podmienkach zmluvy.Pokiaľ ide o projekt mosta Rewa na Fidži (siedmy a ôsmy ERF, 11 mil. EUR), vzhľadom na možný dosah na rybné hospodárenie so sladkovodnými mušľami kai zmluva obsahovala požiadavku na monitorovanie kvality vody. Napriek tomu, že účastníci zmluvy túto požiadavku nedodržali, v zmluve nebolo uvedené žiadne ustanovenie o pokutách za jej nedodržanie. |
| --- | --- |

45.

Pokiaľ sa vykonávali hodnotenia environmentálneho dosahu a určovali zmierňujúce opatrenia, neexistoval systém, ktorý by zabezpečil, aby boli tieto opatrenia, ktoré sa majú realizovať v priebehu projektu, uvedené v environmentálnom pláne riadenia. Neumožnilo sa ani prípadné začlenenie odporúčaní hodnotenia environmentálneho dosahu do technických podmienok zmlúv o vykonaní prác. Ak sa aj odporúčania hodnotenia environmentálneho dosahu do zmluvy začlenili, nedodržiavanie environmentálnych ustanovení v zmluve nemalo za následok uloženie pokuty.

Rámček 9Následné opatrenie prijaté na základe hodnotení environmentálneho dosahuPokiaľ ide o projekt zavlažovania severných rovín na Mauríciu (siedmy ERF, 9 mil. EUR), napriek tomu, že sa vypracovalo podrobné hodnotenie environmentálneho dosahu týkajúce sa výmeny potrubia, a hoci osobitné podmienky dohody o financovaní stanovujú „na účely zabezpečenia implementácie zmierňujúcich opatrení, ktoré navrhuje hodnotenie environmentálneho dosahu, systematické monitorovanie environmentálnych dosahov“, o vykonaní uvedeného sa nenašiel žiadny dôkaz.Pokiaľ ide o projekt „podpory pre odvetvie pestovania ryže“ na Mali (ôsmy ERF, 15,4 mil. EUR), na základe hodnotenia environmentálneho dosahu sa odporúčalo opätovné vysadenie stromov v okolí dedín, monitorovanie úrovne znečistenia vody a vykonanie štúdie o recyklácii olejov, čo však nebolo zahrnuté v technických podmienkach zmluvy.Pokiaľ ide o projekt mosta Rewa na Fidži (siedmy a ôsmy ERF, 11 mil. EUR), vzhľadom na možný dosah na rybné hospodárenie so sladkovodnými mušľami kai zmluva obsahovala požiadavku na monitorovanie kvality vody. Napriek tomu, že účastníci zmluvy túto požiadavku nedodržali, v zmluve nebolo uvedené žiadne ustanovenie o pokutách za jej nedodržanie.

| 46. | Komisia nemá k dispozícii žiadny centrálny register hodnotení environmentálneho dosahu vykonaných pre rozvojové projekty financované Komisiou, čo je nedostatkom vnútorného riadenia informácií. Takýto register by uľahčil aj prístup verejnosti k informáciám. |
| --- | --- |

46.

Komisia nemá k dispozícii žiadny centrálny register hodnotení environmentálneho dosahu vykonaných pre rozvojové projekty financované Komisiou, čo je nedostatkom vnútorného riadenia informácií. Takýto register by uľahčil aj prístup verejnosti k informáciám.

POSÚDENIE EFEKTÍVNOSTI ENVIRONMENTÁLNYCH PROJEKTOV A FAKTOROV VPLÝVAJÚCICH NA EFEKTÍVNOSŤ

Úvod

| 47. | Okrem opatrení na integráciu problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce, ktorú sme skúmali v predchádzajúcej časti, sa Komisia takisto pokúšala riešiť environmentálne záležitosti financovaním programov a projektov v oblasti životného prostredia. Napriek tomu, že toto odvetvie nebolo prioritnou oblasťou rozvojovej politiky na rok 2000 (pozri odsek 9) a záväzky v tejto oblasti boli ako podiel celkových finančných prostriedkov na pomoc relatívne nízke (pozri tabuľku), Komisia bola v tejto oblasti naďalej aktívna a v súvislosti s prijatím novej rozvojovej politiky, v ktorej bude životné prostredie a prírodné zdroje prioritnou oblasťou (pozri odsek 12), môže byť jej úloha ešte aktívnejšia. Cieľom auditu bolo:






  a) | posúdiť efektívnosť environmentálnych projektov financovaných Komisiou; |
| --- | --- | --- |

47.

Okrem opatrení na integráciu problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce, ktorú sme skúmali v predchádzajúcej časti, sa Komisia takisto pokúšala riešiť environmentálne záležitosti financovaním programov a projektov v oblasti životného prostredia. Napriek tomu, že toto odvetvie nebolo prioritnou oblasťou rozvojovej politiky na rok 2000 (pozri odsek 9) a záväzky v tejto oblasti boli ako podiel celkových finančných prostriedkov na pomoc relatívne nízke (pozri tabuľku), Komisia bola v tejto oblasti naďalej aktívna a v súvislosti s prijatím novej rozvojovej politiky, v ktorej bude životné prostredie a prírodné zdroje prioritnou oblasťou (pozri odsek 12), môže byť jej úloha ešte aktívnejšia. Cieľom auditu bolo:

a)

posúdiť efektívnosť environmentálnych projektov financovaných Komisiou;

| b) | určiť kľúčové faktory vplývajúce na efektívnosť. |
| --- | --- |

b)

určiť kľúčové faktory vplývajúce na efektívnosť.

Posúdenie efektívnosti projektov

| 48. | Dvor audítorov preskúmal 65 projektov, ktoré predstavujú záväzky vo výške 560 mil. EUR v 16 krajinách. Projekty sa financovali zo všeobecného rozpočtu počas obdobia rokov 1995 až 2005 a zo siedmeho, ôsmeho a deviateho ERF. Skúmali sa dva základné druhy projektov:






  a) | 30 preskúmaných projektov, ktoré predstavujú približne 15 % z 560 mil. EUR, bolo financovaných prostredníctvom osobitných environmentálnych rozpočtových riadkov, predovšetkým z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo (pozri odseky 10 a 34). Projekty, ktoré sa z tohto rozpočtového riadku podporovali, boli relatívne malé (zvyčajne 1 až 2,5 mil. EUR) a vo všeobecnosti ich implementovali mimovládne organizácie na základe výzvy Komisie na predloženie návrhov projektov. Tieto finančné prostriedky sa neprideľujú v závislosti od krajiny, ale podľa toho, ktoré návrhy Komisia vyhodnotí ako najlepšie; |
| --- | --- | --- |

48.

Dvor audítorov preskúmal 65 projektov, ktoré predstavujú záväzky vo výške 560 mil. EUR v 16 krajinách. Projekty sa financovali zo všeobecného rozpočtu počas obdobia rokov 1995 až 2005 a zo siedmeho, ôsmeho a deviateho ERF. Skúmali sa dva základné druhy projektov:

a)

30 preskúmaných projektov, ktoré predstavujú približne 15 % z 560 mil. EUR, bolo financovaných prostredníctvom osobitných environmentálnych rozpočtových riadkov, predovšetkým z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo (pozri odseky 10 a 34). Projekty, ktoré sa z tohto rozpočtového riadku podporovali, boli relatívne malé (zvyčajne 1 až 2,5 mil. EUR) a vo všeobecnosti ich implementovali mimovládne organizácie na základe výzvy Komisie na predloženie návrhov projektov. Tieto finančné prostriedky sa neprideľujú v závislosti od krajiny, ale podľa toho, ktoré návrhy Komisia vyhodnotí ako najlepšie;

| b) | 34 preskúmaných projektov, ktoré predstavujú približne 80 % z 560 mil. EUR, bolo financovaných prostredníctvom bilaterálnej pomoci, ktorú Komisia poskytla krajinám v rámci ERF, a rozpočtových riadkov pre spoluprácu Ázie, Latinskej Ameriky a Stredomoria. Veľkosť týchto projektov sa značne líšila, ale v priemere bola v rozsahu od 10 do 15 mil. EUR. |
| --- | --- |

b)

34 preskúmaných projektov, ktoré predstavujú približne 80 % z 560 mil. EUR, bolo financovaných prostredníctvom bilaterálnej pomoci, ktorú Komisia poskytla krajinám v rámci ERF, a rozpočtových riadkov pre spoluprácu Ázie, Latinskej Ameriky a Stredomoria. Veľkosť týchto projektov sa značne líšila, ale v priemere bola v rozsahu od 10 do 15 mil. EUR.

Jedným skúmaným intervenčným opatrením bol navyše program rozpočtovej podpory, a nie tradičný projekt. Bol to program podpory odvetvovej politiky v oblasti čistenia odpadových vôd na Mauríciu (deviaty ERF, 29,8 mil. EUR). Z tohto je zrejmé obmedzené použitie takýchto programov v odvetví životného prostredia a prírodných zdrojov.

| 49. | Na posúdenie efektívnosti projektov sa použilo päť kritérií:






  a) | relevantnosť – či boli ciele projektu zamerané na potreby prijímateľskej krajiny; |
| --- | --- | --- |

49.

Na posúdenie efektívnosti projektov sa použilo päť kritérií:

a)

relevantnosť – či boli ciele projektu zamerané na potreby prijímateľskej krajiny;

| b) | výstupy – či projekty poskytli infraštruktúru, služby a zariadenia špecifikované pri plánovaní projektu; |
| --- | --- |

b)

výstupy – či projekty poskytli infraštruktúru, služby a zariadenia špecifikované pri plánovaní projektu;

| c) | výsledky – či projekt priniesol príjemcom plánované pozitívne zmeny; |
| --- | --- |

c)

výsledky – či projekt priniesol príjemcom plánované pozitívne zmeny;

| d) | dosah – či mal projekt pozitívny účinok aj mimo samého projektu; |
| --- | --- |

d)

dosah – či mal projekt pozitívny účinok aj mimo samého projektu;

| e) | trvalá udržateľnosť – či budú dosiahnuté výsledky projektu pretrvávať po skončení podpory Komisie. |
| --- | --- |

e)

trvalá udržateľnosť – či budú dosiahnuté výsledky projektu pretrvávať po skončení podpory Komisie.

| 50. | Celkové posúdenie každého z týchto piatich kritérií, ktoré vykonal Dvor audítorov, je uvedené v nasledujúcom grafe. V prílohe II je uvedená podrobná tabuľka, ktorá obsahuje posúdenie každého projektu, ktoré vykonal Dvor audítorov v súlade s týmito piatimi kritériami, a v prílohe III je uvedený popisný prehľad efektívnosti projektu podľa krajiny. Keďže v čase auditu neboli ukončené všetky projekty a definitívne rozhodnutie o dosahu a trvalej udržateľnosti možno prijať až po ich ukončení, posúdenie sa považuje iba za indikatívne. |
| --- | --- |

50.

Celkové posúdenie každého z týchto piatich kritérií, ktoré vykonal Dvor audítorov, je uvedené v nasledujúcom grafe. V prílohe II je uvedená podrobná tabuľka, ktorá obsahuje posúdenie každého projektu, ktoré vykonal Dvor audítorov v súlade s týmito piatimi kritériami, a v prílohe III je uvedený popisný prehľad efektívnosti projektu podľa krajiny. Keďže v čase auditu neboli ukončené všetky projekty a definitívne rozhodnutie o dosahu a trvalej udržateľnosti možno prijať až po ich ukončení, posúdenie sa považuje iba za indikatívne.

Image

| 51. | Na základe auditu sa dospelo k zisteniu, že všetky projekty boli prakticky, pokiaľ ide o potreby prijímateľských krajín, relevantné a často sa zaoberali aj globálnymi potrebami ochrany najmä vo vzťahu k ochrane lesov a biologickej rozmanitosti. Vzhľadom na neexistenciu komplexného posúdenia životného prostredia nebolo možné zistiť, či financované projekty zodpovedali potrebám príjemcov. Komisia však od roku 2005 systematicky zvyšuje používanie environmentálnych profilov krajiny (pozri odsek 33), ktoré majú poskytovať celkové posúdenie environmentálnych záležitostí v každej prijímateľskej krajine, čo by jej malo umožniť lepšie určiť, ktoré projekty majú najvyššiu prioritu. |
| --- | --- |

51.

Na základe auditu sa dospelo k zisteniu, že všetky projekty boli prakticky, pokiaľ ide o potreby prijímateľských krajín, relevantné a často sa zaoberali aj globálnymi potrebami ochrany najmä vo vzťahu k ochrane lesov a biologickej rozmanitosti. Vzhľadom na neexistenciu komplexného posúdenia životného prostredia nebolo možné zistiť, či financované projekty zodpovedali potrebám príjemcov. Komisia však od roku 2005 systematicky zvyšuje používanie environmentálnych profilov krajiny (pozri odsek 33), ktoré majú poskytovať celkové posúdenie environmentálnych záležitostí v každej prijímateľskej krajine, čo by jej malo umožniť lepšie určiť, ktoré projekty majú najvyššiu prioritu.

| 52. | V súlade s posúdením Dvora audítorov sa výstupy projektov dosiahli alebo je pravdepodobné, že sa úplne dosiahnu v 63 % projektov. V 37 % prípadov sa výstupy dosiahli iba čiastočne alebo je pravdepodobné, že sa dosiahnu iba čiastočne v priebehu časového rámca projektu. |
| --- | --- |

52.

V súlade s posúdením Dvora audítorov sa výstupy projektov dosiahli alebo je pravdepodobné, že sa úplne dosiahnu v 63 % projektov. V 37 % prípadov sa výstupy dosiahli iba čiastočne alebo je pravdepodobné, že sa dosiahnu iba čiastočne v priebehu časového rámca projektu.

| 53. | V 58 % projektov sa dosiahla väčšina výsledkov. V 21 % projektov sa dosiahli niektoré výsledky a v ďalších 21 % prípadov sa dosiahlo len málo výsledkov. Je zrejmé, že výsledky sa zvyčajne nedosiahnu vtedy, keď nevzniknú výstupy. |
| --- | --- |

53.

V 58 % projektov sa dosiahla väčšina výsledkov. V 21 % projektov sa dosiahli niektoré výsledky a v ďalších 21 % prípadov sa dosiahlo len málo výsledkov. Je zrejmé, že výsledky sa zvyčajne nedosiahnu vtedy, keď nevzniknú výstupy.

| 54. | V 42 % projektov sa dosah posúdil ako stredný až veľký alebo pravdepodobne stredný až veľký, zatiaľ čo v 58 % prípadov sa dosah posúdil ako malý. Keďže sa dosah vždy považuje za kľúčovú záležitosť, pre mnohé skúmané environmentálne projekty bol osobitne dôležitý, pretože tieto boli navrhnuté ako pilotné alebo predvádzacie projekty, ktoré sa mali následne opätovne zaviesť v iných regiónoch prijímateľských krajín. |
| --- | --- |

54.

V 42 % projektov sa dosah posúdil ako stredný až veľký alebo pravdepodobne stredný až veľký, zatiaľ čo v 58 % prípadov sa dosah posúdil ako malý. Keďže sa dosah vždy považuje za kľúčovú záležitosť, pre mnohé skúmané environmentálne projekty bol osobitne dôležitý, pretože tieto boli navrhnuté ako pilotné alebo predvádzacie projekty, ktoré sa mali následne opätovne zaviesť v iných regiónoch prijímateľských krajín.

| 55. | V 45 % projektov sa výhľady na trvalú udržateľnosť považovali za dobré, kým v 55 % prípadov sa považovali za obmedzené. Finančná životaschopnosť je osobitným kľúčovým aspektom trvalej udržateľnosti, pretože pokiaľ sa environmentálne projekty zameriavajú viac na ochranu ako na rozvoj, od prijímateľských krajín sa môže požadovať, aby po ukončení pomoci investora pokračovali v poskytovaní finančnej podpory na činnosti súvisiace s ochranou, čím sa vzdajú potenciálneho hospodárskeho prospechu. |
| --- | --- |

55.

V 45 % projektov sa výhľady na trvalú udržateľnosť považovali za dobré, kým v 55 % prípadov sa považovali za obmedzené. Finančná životaschopnosť je osobitným kľúčovým aspektom trvalej udržateľnosti, pretože pokiaľ sa environmentálne projekty zameriavajú viac na ochranu ako na rozvoj, od prijímateľských krajín sa môže požadovať, aby po ukončení pomoci investora pokračovali v poskytovaní finančnej podpory na činnosti súvisiace s ochranou, čím sa vzdajú potenciálneho hospodárskeho prospechu.

| 56. | Z týchto údajov možno odvodiť všeobecný trend, z ktorého vyplýva, že napriek tomu, že projekty sú takmer vždy relevantné, neprodukujú vždy všetky plánované výstupy. Plánované výsledky úplne dosahuje o niečo viac ako polovica projektov a o niečo menej ako polovica projektov má významný dosah mimo projektu a pravdepodobne preukážu trvalú udržateľnosť. Tieto rozdielne aspekty efektívnosti projektov sú znázornené v rámčeku 10 nižšie vo vzťahu k jednému z najdôležitejších projektov financovaných Komisiou.

  Rámček 10Znázornenie hodnotiacich kritérií – prípad regionálneho programu na ochranu a rozvoj lesných ekosystémov strednej Afriky (ECOFAC)Od roku 1992 zohráva Komisia vedúcu úlohu pri činnostiach súvisiacich so zahájením ochrany a trvalo udržateľného využívania lesných ekosystémov strednej Afriky, najmä prostredníctvom programu na ochranu a rozvoj lesných ekosystémov strednej Afriky (ECOFAC) (šiesty, siedmy, ôsmy a deviaty ERF; 72,45 mil. EUR).Program je vysoko relevantný, keďže pomáha pri ochrane dažďového pralesa, ktorý je svojou rozlohou druhým najväčším súvislým pralesom po Amazonskom pralese, a to na účely globálneho prospechu z ochrany biologickej rozmanitosti a aby sa zabránilo klimatickým zmenám. Na regionálnej a vnútroštátnej úrovni sa les považuje za dôležitý zdroj príjmov krajín strednej Afriky, jednak pokiaľ ide o priemyselné využívanie dreva, nedrevných lesných produktov, či diviny.Pokiaľ ide o výstupy, na základe programu ECOFAC sa zaviedla široká škála infraštruktúry (prístupové cesty, cesty, mosty, výskumné centrá, prijímacie centrá, turistické kempy, vyhliadky, letiská v buši, zariadenia pre lesných správcov a zamestnancov) na riadenie chránených oblastí.Pokiaľ ide o výsledky, prostredníctvom programu sa zvýšilo povedomie o potrebe ochrany lesných ekosystémov strednej Afriky a prispelo sa k vzniku, rozvoju a ochrane dôležitých chránených oblastí, ktoré sú rozhodujúce pre zachovanie jedinečnej biologickej rozmanitosti regiónu. Na základe programu sa takisto umožnilo vykonanie množstva vedeckých výskumov. Na druhej strane sa prírodné a kultúrne dedičstvo týchto chránených oblastí podporovalo rozvojom cestovného ruchu len obmedzene, a to z viacerých dôvodov (náklady leteckej dopravy, epidémie vírusu ebola, neúspech v súvislosti s navyknutím goríl na prítomnosť ľudí v rezervácii Lopé v Gabone, nedostatočná angažovanosť vnútroštátnych orgánov a nedostatočný záujem súkromných investorov).Program mal malý dosah mimo chránených oblastí. Program venoval malú pozornosť kľúčovým záležitostiam, akou je zákonná a nezákonná ťažba dreva a nezákonné poľovanie mimo chránených oblastí. Program iba v malom rozsahu prispel k znižovaniu chudoby medzi ľuďmi žijúcimi v lese, čiastočne preto, lebo sa neúspešne implementovali opatrenia na rozvoj vidieka.Chránené oblasti ešte nie sú finančne trvalo udržateľné a vo vysokej miere stále závisia od vonkajšieho financovania. Vzhľadom na to sa program ECOFAC od roku 1992 opakovane predlžoval. Program umožnil zriadiť sieť chránených oblastí strednej Afriky (RAPAC) spolu s inštitúciami a správnymi orgánmi zodpovednými za riadenie chránenej oblasti, ako je COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale). Bol to dobrý krok na zabezpečenie účasti vnútroštátnych orgánov, na čo však neboli vyčlenené finančné prostriedky. |
| --- | --- |

56.

Z týchto údajov možno odvodiť všeobecný trend, z ktorého vyplýva, že napriek tomu, že projekty sú takmer vždy relevantné, neprodukujú vždy všetky plánované výstupy. Plánované výsledky úplne dosahuje o niečo viac ako polovica projektov a o niečo menej ako polovica projektov má významný dosah mimo projektu a pravdepodobne preukážu trvalú udržateľnosť. Tieto rozdielne aspekty efektívnosti projektov sú znázornené v rámčeku 10 nižšie vo vzťahu k jednému z najdôležitejších projektov financovaných Komisiou.

Rámček 10Znázornenie hodnotiacich kritérií – prípad regionálneho programu na ochranu a rozvoj lesných ekosystémov strednej Afriky (ECOFAC)Od roku 1992 zohráva Komisia vedúcu úlohu pri činnostiach súvisiacich so zahájením ochrany a trvalo udržateľného využívania lesných ekosystémov strednej Afriky, najmä prostredníctvom programu na ochranu a rozvoj lesných ekosystémov strednej Afriky (ECOFAC) (šiesty, siedmy, ôsmy a deviaty ERF; 72,45 mil. EUR).Program je vysoko relevantný, keďže pomáha pri ochrane dažďového pralesa, ktorý je svojou rozlohou druhým najväčším súvislým pralesom po Amazonskom pralese, a to na účely globálneho prospechu z ochrany biologickej rozmanitosti a aby sa zabránilo klimatickým zmenám. Na regionálnej a vnútroštátnej úrovni sa les považuje za dôležitý zdroj príjmov krajín strednej Afriky, jednak pokiaľ ide o priemyselné využívanie dreva, nedrevných lesných produktov, či diviny.Pokiaľ ide o výstupy, na základe programu ECOFAC sa zaviedla široká škála infraštruktúry (prístupové cesty, cesty, mosty, výskumné centrá, prijímacie centrá, turistické kempy, vyhliadky, letiská v buši, zariadenia pre lesných správcov a zamestnancov) na riadenie chránených oblastí.Pokiaľ ide o výsledky, prostredníctvom programu sa zvýšilo povedomie o potrebe ochrany lesných ekosystémov strednej Afriky a prispelo sa k vzniku, rozvoju a ochrane dôležitých chránených oblastí, ktoré sú rozhodujúce pre zachovanie jedinečnej biologickej rozmanitosti regiónu. Na základe programu sa takisto umožnilo vykonanie množstva vedeckých výskumov. Na druhej strane sa prírodné a kultúrne dedičstvo týchto chránených oblastí podporovalo rozvojom cestovného ruchu len obmedzene, a to z viacerých dôvodov (náklady leteckej dopravy, epidémie vírusu ebola, neúspech v súvislosti s navyknutím goríl na prítomnosť ľudí v rezervácii Lopé v Gabone, nedostatočná angažovanosť vnútroštátnych orgánov a nedostatočný záujem súkromných investorov).Program mal malý dosah mimo chránených oblastí. Program venoval malú pozornosť kľúčovým záležitostiam, akou je zákonná a nezákonná ťažba dreva a nezákonné poľovanie mimo chránených oblastí. Program iba v malom rozsahu prispel k znižovaniu chudoby medzi ľuďmi žijúcimi v lese, čiastočne preto, lebo sa neúspešne implementovali opatrenia na rozvoj vidieka.Chránené oblasti ešte nie sú finančne trvalo udržateľné a vo vysokej miere stále závisia od vonkajšieho financovania. Vzhľadom na to sa program ECOFAC od roku 1992 opakovane predlžoval. Program umožnil zriadiť sieť chránených oblastí strednej Afriky (RAPAC) spolu s inštitúciami a správnymi orgánmi zodpovednými za riadenie chránenej oblasti, ako je COMIFAC (Conférence Ministérielle des Forêts d’Afrique Centrale). Bol to dobrý krok na zabezpečenie účasti vnútroštátnych orgánov, na čo však neboli vyčlenené finančné prostriedky.

Analýza faktorov vplývajúcich na efektívnosť environmentálnych projektov

| 57. | V tejto časti správy budeme identifikovať kľúčové faktory, ktoré ovplyvňovali efektívnosť projektov. Vychádzajúc z predpokladu, že rozvojová pomoc Komisie je založená na princípe partnerskej spolupráce s prijímateľskými krajinami, niektoré z identifikovaných problémov aspoň čiastočne pramenili z nedostatkov na strane prijímateľských krajín. Napriek tomu Komisia takisto v možnom rozsahu zodpovedá za riešenie takýchto záležitostí. |
| --- | --- |

57.

V tejto časti správy budeme identifikovať kľúčové faktory, ktoré ovplyvňovali efektívnosť projektov. Vychádzajúc z predpokladu, že rozvojová pomoc Komisie je založená na princípe partnerskej spolupráce s prijímateľskými krajinami, niektoré z identifikovaných problémov aspoň čiastočne pramenili z nedostatkov na strane prijímateľských krajín. Napriek tomu Komisia takisto v možnom rozsahu zodpovedá za riešenie takýchto záležitostí.

Príliš ambiciózne návrhy projektov

| 58. | Väčšie dvojstranné projekty spoločne navrhujú Komisia a vlády prijímateľských krajín s pomocou poradcov, Komisia následne zodpovedá za ich konečné hodnotenie, predtým ako sa prijme rozhodnutie o financovaní. Typicky malé projekty financované z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo navrhujú mimovládne organizácie, hoci za ich hodnotenie zodpovedá takisto Komisia. Približne v polovici všetkých týchto preskúmaných projektov sa zistilo, že ich návrhy boli priveľmi ambiciózne, a to najmä preto, že v priebehu príslušného časového rámca chceli dosiahnuť príliš veľa. V takýchto prípadoch projektov návrh niekedy dostatočne nezohľadňoval skutočnosť, že je potrebné venovať značný čas rokovaniam s miestnymi komunitami a zabezpečeniu ich aktívnej účasti, aby sa zaručila efektívnosť environmentálnych projektov. |
| --- | --- |

58.

Väčšie dvojstranné projekty spoločne navrhujú Komisia a vlády prijímateľských krajín s pomocou poradcov, Komisia následne zodpovedá za ich konečné hodnotenie, predtým ako sa prijme rozhodnutie o financovaní. Typicky malé projekty financované z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo navrhujú mimovládne organizácie, hoci za ich hodnotenie zodpovedá takisto Komisia. Približne v polovici všetkých týchto preskúmaných projektov sa zistilo, že ich návrhy boli priveľmi ambiciózne, a to najmä preto, že v priebehu príslušného časového rámca chceli dosiahnuť príliš veľa. V takýchto prípadoch projektov návrh niekedy dostatočne nezohľadňoval skutočnosť, že je potrebné venovať značný čas rokovaniam s miestnymi komunitami a zabezpečeniu ich aktívnej účasti, aby sa zaručila efektívnosť environmentálnych projektov.

| 59. | V súvislosti s rozpočtovým riadkom pre životné prostredie a lesné hospodárstvo sa požadovalo, aby sa projekty implementovali maximálne za 36 mesiacov a niekedy iba za 24 mesiacov, čo bolo v mnohých prípadoch nerealistické. Skutočnosť, že návrhy projektov predložené na financovanie súťažia s inými projektmi, vytvára riziko prílišnej ambicióznosti cieľov projektu, pretože je pravdepodobnejšie, že finančné prostriedky získa projekt, ktorý sľubuje viac. |
| --- | --- |

59.

V súvislosti s rozpočtovým riadkom pre životné prostredie a lesné hospodárstvo sa požadovalo, aby sa projekty implementovali maximálne za 36 mesiacov a niekedy iba za 24 mesiacov, čo bolo v mnohých prípadoch nerealistické. Skutočnosť, že návrhy projektov predložené na financovanie súťažia s inými projektmi, vytvára riziko prílišnej ambicióznosti cieľov projektu, pretože je pravdepodobnejšie, že finančné prostriedky získa projekt, ktorý sľubuje viac.

| 60. | Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách sa od roku 2002 požaduje, aby boli všetky zmluvy úplne uzavreté v rámci trojročnej lehoty od vzniku rozpočtových záväzkov na projekt. Toto predstavuje nové obmedzenie, ktorého prekonanie môže byť pri navrhovaní mnohých druhov environmentálnych projektov financovaných na základe dvojstrannej pomoci osobitne náročné. |
| --- | --- |

60.

Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách sa od roku 2002 požaduje, aby boli všetky zmluvy úplne uzavreté v rámci trojročnej lehoty od vzniku rozpočtových záväzkov na projekt. Toto predstavuje nové obmedzenie, ktorého prekonanie môže byť pri navrhovaní mnohých druhov environmentálnych projektov financovaných na základe dvojstrannej pomoci osobitne náročné.

| 61. | Implementácia mnohých environmentálnych projektov sa vykonáva v rozsiahlych a geograficky vzdialených oblastiach. Napriek tomu sa niekedy jeden projekt zbytočne zameriava na niekoľko regiónov, pričom by bolo lepšie zamerať sa na jeden región. V takýchto prípadoch môže príliš ambiciózny prístup vyplývať z nedostatočného zohľadnenia miestnych podmienok. V Indonézii sa pre priveľmi ambiciózny návrh musel zmenšiť geografický rozsah dvoch kontrolovaných projektov počas ich implementácie. |
| --- | --- |

61.

Implementácia mnohých environmentálnych projektov sa vykonáva v rozsiahlych a geograficky vzdialených oblastiach. Napriek tomu sa niekedy jeden projekt zbytočne zameriava na niekoľko regiónov, pričom by bolo lepšie zamerať sa na jeden región. V takýchto prípadoch môže príliš ambiciózny prístup vyplývať z nedostatočného zohľadnenia miestnych podmienok. V Indonézii sa pre priveľmi ambiciózny návrh musel zmenšiť geografický rozsah dvoch kontrolovaných projektov počas ich implementácie.

| 62. | Vonkajší poradcovia a mimovládne organizácie, ktoré zvyčajne vyhotovujú podrobné návrhy projektov, nemajú vždy podrobné znalosti o implementačných postupoch Komisie, ktoré sú, aj keď sú projekty implementované bez omeškania, relatívne dlhé. Podhodnotenie časového obdobia, ktoré je potrebné na uplatnenie týchto postupov, je ďalším dôvodom, prečo sú niektoré ciele projektov príliš ambiciózne. |
| --- | --- |

62.

Vonkajší poradcovia a mimovládne organizácie, ktoré zvyčajne vyhotovujú podrobné návrhy projektov, nemajú vždy podrobné znalosti o implementačných postupoch Komisie, ktoré sú, aj keď sú projekty implementované bez omeškania, relatívne dlhé. Podhodnotenie časového obdobia, ktoré je potrebné na uplatnenie týchto postupov, je ďalším dôvodom, prečo sú niektoré ciele projektov príliš ambiciózne.

| 63. | Od roku 2002 EuropeAid vynakladá značné úsilie na zlepšenie hodnotiacich postupov projektov prostredníctvom svojho úradu skupiny na podporu kvality (oQSG). Okrem týchto postupov preskúmania je v ústredí Komisie potrebné zabezpečiť, aby skupiny zamestnancov Komisie, ktoré majú dostatočné znalosti o životnom prostredí, miestnych podmienkach a postupoch Komisie, vynakladali dostatočné zdroje na oblasť hodnotenia projektov.

  Rámček 11Príklad návrhu projektu, ktorý je príliš ambicióznyÚlohou projektu správy prírodných lesov v Číne (16,9 mil. EUR) bolo zavedenie úplne nového prístupu riadenia lesného hospodárstva v Číne, ktorého súčasťou by bolo „spoluriadenie“ medzi obyvateľmi žijúcimi na území štátneho lesa a podnikmi, a to v priebehu päťročného časového rámca. Stále sa nedefinovalo, akým spôsobom by malo „spoluriadenie“ fungovať v čínskom kontexte. Projekt sa vzťahuje na tri provincie na juhozápade Číny (Sichian, Hunan, Hainan) a bude si vyžadovať intervenčné opatrenie v 6 krajoch, 11 okresoch a 58 obciach v týchto troch provinciách. Okrem hlavnej práce na spoluriadení pokrýva zložka projektu týkajúca sa zmierňovania chudoby najmenej 290 malých verejných infraštruktúrnych projektov v obciach. V každom kraji a okrese sa majú zriadiť nové inštitúcie, akými sú spoluriadiace výbory obce a okresu a jednotky mikrofinancovania. Okrem toho sa štátnej správe lesného hospodárstva poskytne značná podpora na budovanie inštitúcií na úrovni provincie a kraja, kde je nedostatočná kapacita na to, aby tieto inštitúcie zohrávali svoju úlohu v projekte. Prvých 18 mesiacov projektu bolo vzhľadom na zrušenie verejnej súťaže na technickú pomoc následne stratových. |
| --- | --- |

63.

Od roku 2002 EuropeAid vynakladá značné úsilie na zlepšenie hodnotiacich postupov projektov prostredníctvom svojho úradu skupiny na podporu kvality (oQSG). Okrem týchto postupov preskúmania je v ústredí Komisie potrebné zabezpečiť, aby skupiny zamestnancov Komisie, ktoré majú dostatočné znalosti o životnom prostredí, miestnych podmienkach a postupoch Komisie, vynakladali dostatočné zdroje na oblasť hodnotenia projektov.

Rámček 11Príklad návrhu projektu, ktorý je príliš ambicióznyÚlohou projektu správy prírodných lesov v Číne (16,9 mil. EUR) bolo zavedenie úplne nového prístupu riadenia lesného hospodárstva v Číne, ktorého súčasťou by bolo „spoluriadenie“ medzi obyvateľmi žijúcimi na území štátneho lesa a podnikmi, a to v priebehu päťročného časového rámca. Stále sa nedefinovalo, akým spôsobom by malo „spoluriadenie“ fungovať v čínskom kontexte. Projekt sa vzťahuje na tri provincie na juhozápade Číny (Sichian, Hunan, Hainan) a bude si vyžadovať intervenčné opatrenie v 6 krajoch, 11 okresoch a 58 obciach v týchto troch provinciách. Okrem hlavnej práce na spoluriadení pokrýva zložka projektu týkajúca sa zmierňovania chudoby najmenej 290 malých verejných infraštruktúrnych projektov v obciach. V každom kraji a okrese sa majú zriadiť nové inštitúcie, akými sú spoluriadiace výbory obce a okresu a jednotky mikrofinancovania. Okrem toho sa štátnej správe lesného hospodárstva poskytne značná podpora na budovanie inštitúcií na úrovni provincie a kraja, kde je nedostatočná kapacita na to, aby tieto inštitúcie zohrávali svoju úlohu v projekte. Prvých 18 mesiacov projektu bolo vzhľadom na zrušenie verejnej súťaže na technickú pomoc následne stratových.

Omeškania pri príprave a implementácii projektov

| 64. | Komisia má celkovú zodpovednosť za zriadenie procedurálneho rámca na prípravu a implementáciu projektov. Orgány prijímateľských krajín alebo mimovládne organizácie následne zvyčajne vykonávajú implementáciu projektov, ktoré podliehajú podrobným kontrolám na každom stupni oddelení Komisie. Nie sú to iba ciele projektov, ktoré sú často nerealistické, pretože nezohľadňujú čas, ktorý je potrebný na implementáciu projektov v súlade s postupmi Komisie. Mnoho preskúmaných projektov sa stretáva so značnými nepredpokladanými omeškaniami aj počas svojej prípravy a realizácie. Zistené problémy vo väčšine prípadov nepatrili medzi problémy osobitného druhu odvetvia životného prostredia, ale je pravdepodobné, že sa vyskytnú aj pri projektoch v ostatných odvetviach. Za tieto omeškania zodpovedá Komisia i orgány prijímateľských krajín (alebo mimovládne organizácie). |
| --- | --- |

64.

Komisia má celkovú zodpovednosť za zriadenie procedurálneho rámca na prípravu a implementáciu projektov. Orgány prijímateľských krajín alebo mimovládne organizácie následne zvyčajne vykonávajú implementáciu projektov, ktoré podliehajú podrobným kontrolám na každom stupni oddelení Komisie. Nie sú to iba ciele projektov, ktoré sú často nerealistické, pretože nezohľadňujú čas, ktorý je potrebný na implementáciu projektov v súlade s postupmi Komisie. Mnoho preskúmaných projektov sa stretáva so značnými nepredpokladanými omeškaniami aj počas svojej prípravy a realizácie. Zistené problémy vo väčšine prípadov nepatrili medzi problémy osobitného druhu odvetvia životného prostredia, ale je pravdepodobné, že sa vyskytnú aj pri projektoch v ostatných odvetviach. Za tieto omeškania zodpovedá Komisia i orgány prijímateľských krajín (alebo mimovládne organizácie).

| 65. | V prípravnej fáze projektu, ktorá trvá od identifikácie po jeho schválenie, sa často vyskytovali dlhé lehoty. Na rozdiel od fázy implementácie nie sú v prípravnej fáze stanovené obmedzenia týkajúce sa jej možného trvania. V prípade projektov financovaných z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo bola časová lehota, ktorú mala Komisia k dispozícii od vydania výzvy na predloženie návrhov projektov až po podpísanie udelenia zákazky, nadmieru dlhá. Vzhľadom na to sa, pokiaľ ide o výzvy na predloženie návrhov vydané v januári 2001, do druhej polovice roka 2002 nepodpísali zmluvy na financovanie týkajúce sa približne 50 % schválených projektov a zvyšných 50 % zmlúv sa nepodpísalo do druhej polovice roka 2003. Tieto omeškania mali niekedy za následok zníženie relevantnosti projektu, keďže od obdobia predloženia pôvodného návrhu došlo k zmene kontextu projektu (pozri rámček 12). |
| --- | --- |

65.

V prípravnej fáze projektu, ktorá trvá od identifikácie po jeho schválenie, sa často vyskytovali dlhé lehoty. Na rozdiel od fázy implementácie nie sú v prípravnej fáze stanovené obmedzenia týkajúce sa jej možného trvania. V prípade projektov financovaných z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo bola časová lehota, ktorú mala Komisia k dispozícii od vydania výzvy na predloženie návrhov projektov až po podpísanie udelenia zákazky, nadmieru dlhá. Vzhľadom na to sa, pokiaľ ide o výzvy na predloženie návrhov vydané v januári 2001, do druhej polovice roka 2002 nepodpísali zmluvy na financovanie týkajúce sa približne 50 % schválených projektov a zvyšných 50 % zmlúv sa nepodpísalo do druhej polovice roka 2003. Tieto omeškania mali niekedy za následok zníženie relevantnosti projektu, keďže od obdobia predloženia pôvodného návrhu došlo k zmene kontextu projektu (pozri rámček 12).

| 66. | Omeškania sa často vyskytovali v čase medzi schválením projektov a lehotou ich uvedenia do prevádzky. Medzi dve najčastejšie príčiny patrili omeškania pri prvotnom prevedení finančných prostriedkov a pri obstarávaní technickej pomoci projektu. Počas implementácie environmentálnych projektov, ktoré nepatrili medzi malé projekty financované z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, bolo potrebné značné množstvo rozličných (infraštruktúra, služby, zariadenie) zadávacích konaní, udelení zákaziek, ako aj príprava a schválenie plánov práce na dosiahnutie výstupov a výsledkov. To znamená, že pri týchto environmentálnych projektoch je na rozdiel od projektov v určitých iných odvetviach väčšia pravdepodobnosť, že dôjde k omeškaniu. Osobitný problém nastal vtedy, keď sa zariadenie, ktoré malo byť k dispozícii od počiatočného štádia projektu, a to na dosiahnutie výsledkov projektu i na to, aby zamestnanci prijímateľských krajín, ktoré so zariadením pracujú, mali dostatočný čas na školenie o technickej pomoci, dodalo až v závere projektu. V prípade integračného environmentálneho projektu provincie Liaoning v Číne sa napríklad zistilo, že zariadenia pre tri rôzne zložky, a to pre vodný zdroj, kvalitu ovzdušia a energiu, boli dodané takmer v závere projektu. |
| --- | --- |

66.

Omeškania sa často vyskytovali v čase medzi schválením projektov a lehotou ich uvedenia do prevádzky. Medzi dve najčastejšie príčiny patrili omeškania pri prvotnom prevedení finančných prostriedkov a pri obstarávaní technickej pomoci projektu. Počas implementácie environmentálnych projektov, ktoré nepatrili medzi malé projekty financované z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, bolo potrebné značné množstvo rozličných (infraštruktúra, služby, zariadenie) zadávacích konaní, udelení zákaziek, ako aj príprava a schválenie plánov práce na dosiahnutie výstupov a výsledkov. To znamená, že pri týchto environmentálnych projektoch je na rozdiel od projektov v určitých iných odvetviach väčšia pravdepodobnosť, že dôjde k omeškaniu. Osobitný problém nastal vtedy, keď sa zariadenie, ktoré malo byť k dispozícii od počiatočného štádia projektu, a to na dosiahnutie výsledkov projektu i na to, aby zamestnanci prijímateľských krajín, ktoré so zariadením pracujú, mali dostatočný čas na školenie o technickej pomoci, dodalo až v závere projektu. V prípade integračného environmentálneho projektu provincie Liaoning v Číne sa napríklad zistilo, že zariadenia pre tri rôzne zložky, a to pre vodný zdroj, kvalitu ovzdušia a energiu, boli dodané takmer v závere projektu.

| 67. | Pokiaľ ide o dva projekty v Brazílii, jeden v Guatemale a jeden v Maroku, ich implementácia sa omeškala preto, lebo bolo potrebné ich pozastavenie až do vyšetrenia finančných nezrovnalostí. Po vysvetlení nezrovnalostí sa projekty v Brazílii opätovne uviedli do prevádzky. V prípade Guatemaly a Maroka sa prijalo rozhodnutie o zrušení projektov.

  Rámček 12Príklady omeškaní, ktoré mali za následok zníženie relevantnosti projektovProjekt týkajúci sa zodpovednej spotreby a výroby kávy v Nikarague (1,2 mil. EUR) bol schválený až dva roky po jeho predložení. To viedlo k tomu, že kľúčové činnosti, akou je aj program týkajúci sa organickej kávy a otvorenie trhu, prijímatelia implementovali prostredníctvom iných finančných zdrojov.Podpora ekologicky trvalo udržateľného, sociálne rovného a hospodársky životaschopného hospodárenia s lesmi prostredníctvom implementácie projektu týkajúceho sa systémov na dôveryhodnú certifikáciu v Indonézii (0,9 mil. EUR) bol takisto schválený dva roky po jeho predložení, čo v spojení s plánovaním projektu, ktoré trvalo iba dva roky, viedlo k zmenšeniu počtu pôvodne predpokladaných piatich cieľových regiónov na tri.Trvalo udržateľný rozvoj projektu týkajúceho sa hospodárskeho koridoru v Cuiabá-Santarem v Brazílii (1,5 mil. EUR) bol takisto schválený dva roky po jeho predložení. Počas tohto obdobia sa v regióne, v ktorom sa mali projekty realizovať, zhoršila situácia, pokiaľ ide o konflikty záujmov a násilie, čo poznačilo činnosti mimovládnej organizácie, ktorá projekt implementovala. |
| --- | --- |

67.

Pokiaľ ide o dva projekty v Brazílii, jeden v Guatemale a jeden v Maroku, ich implementácia sa omeškala preto, lebo bolo potrebné ich pozastavenie až do vyšetrenia finančných nezrovnalostí. Po vysvetlení nezrovnalostí sa projekty v Brazílii opätovne uviedli do prevádzky. V prípade Guatemaly a Maroka sa prijalo rozhodnutie o zrušení projektov.

Rámček 12Príklady omeškaní, ktoré mali za následok zníženie relevantnosti projektovProjekt týkajúci sa zodpovednej spotreby a výroby kávy v Nikarague (1,2 mil. EUR) bol schválený až dva roky po jeho predložení. To viedlo k tomu, že kľúčové činnosti, akou je aj program týkajúci sa organickej kávy a otvorenie trhu, prijímatelia implementovali prostredníctvom iných finančných zdrojov.Podpora ekologicky trvalo udržateľného, sociálne rovného a hospodársky životaschopného hospodárenia s lesmi prostredníctvom implementácie projektu týkajúceho sa systémov na dôveryhodnú certifikáciu v Indonézii (0,9 mil. EUR) bol takisto schválený dva roky po jeho predložení, čo v spojení s plánovaním projektu, ktoré trvalo iba dva roky, viedlo k zmenšeniu počtu pôvodne predpokladaných piatich cieľových regiónov na tri.Trvalo udržateľný rozvoj projektu týkajúceho sa hospodárskeho koridoru v Cuiabá-Santarem v Brazílii (1,5 mil. EUR) bol takisto schválený dva roky po jeho predložení. Počas tohto obdobia sa v regióne, v ktorom sa mali projekty realizovať, zhoršila situácia, pokiaľ ide o konflikty záujmov a násilie, čo poznačilo činnosti mimovládnej organizácie, ktorá projekt implementovala.

Obmedzený pokrok v budovaní inštitucionálnej kapacity

| 68. | Ako už bolo uvedené (pozri odsek 34), budovanie inštitucionálnej kapacity je živou súčasťou každej rozvojovej spolupráce. Takúto pomoc osobitne potrebujú ministerstvá životného prostredia a iné inštitúcie v oblasti životného prostredia, ktoré sú často relatívne novými inštitúciami. Uvedené sa týka najmä krajín, v ktorých nedávna decentralizácia viedla k presunu viacerých právomocí v oblasti životného prostredia na regionálnu a miestnu úroveň. Pri projektoch, ktoré nemajú efektívnu podporu pri budovaní inštitúcií, sa znížili predpoklady na dosiahnutie trvalej udržateľnosti, aj keď tieto projekty dosahujú okamžité technické výsledky. |
| --- | --- |

68.

Ako už bolo uvedené (pozri odsek 34), budovanie inštitucionálnej kapacity je živou súčasťou každej rozvojovej spolupráce. Takúto pomoc osobitne potrebujú ministerstvá životného prostredia a iné inštitúcie v oblasti životného prostredia, ktoré sú často relatívne novými inštitúciami. Uvedené sa týka najmä krajín, v ktorých nedávna decentralizácia viedla k presunu viacerých právomocí v oblasti životného prostredia na regionálnu a miestnu úroveň. Pri projektoch, ktoré nemajú efektívnu podporu pri budovaní inštitúcií, sa znížili predpoklady na dosiahnutie trvalej udržateľnosti, aj keď tieto projekty dosahujú okamžité technické výsledky.

| 69. | Komisia počas poskytovania podpory pri budovaní inštitúcií nie vždy zabezpečila, aby sa prijímateľská krajina na vysokej úrovni zaviazala, že zabezpečí efektívnosť podpory. Pokiaľ ide o Botswanu, hlavný projekt, ktorého výška dosahuje 14 mil. EUR a ktorý sa vo veľkom rozsahu zameriava na budovanie inštitúcií v útvare pre voľne žijúcu zver a národné parky (Department of Wildlife and National Parks – DWNP), bol implementovaný bez dostatočnej spolupráce a angažovanosti Ministerstva pre voľne žijúcu zver, životné prostredie a cestovný ruch, ktorému DWNP podával správy (pozri rámček 13 nižšie). Hoci je pri budovaní inštitúcií najdôležitejšia technická pomoc, prostredníctvom nej sa vybudujú potrebné kapacity iba vtedy, ak inštitúcia prijímateľskej krajiny umožní zodpovedajúcim úradom na príslušnej hierarchickej úrovni, aby na tom spolupracovali. Uvedené v praxi často nenastáva, pretože typicky vysoká miera fluktuácie zamestnancov vedie k tomu, že prospech zo vzdelávania, vyplývajúci z poskytovania technickej pomoci, sa stráca v rámci organizácie. |
| --- | --- |

69.

Komisia počas poskytovania podpory pri budovaní inštitúcií nie vždy zabezpečila, aby sa prijímateľská krajina na vysokej úrovni zaviazala, že zabezpečí efektívnosť podpory. Pokiaľ ide o Botswanu, hlavný projekt, ktorého výška dosahuje 14 mil. EUR a ktorý sa vo veľkom rozsahu zameriava na budovanie inštitúcií v útvare pre voľne žijúcu zver a národné parky (Department of Wildlife and National Parks – DWNP), bol implementovaný bez dostatočnej spolupráce a angažovanosti Ministerstva pre voľne žijúcu zver, životné prostredie a cestovný ruch, ktorému DWNP podával správy (pozri rámček 13 nižšie). Hoci je pri budovaní inštitúcií najdôležitejšia technická pomoc, prostredníctvom nej sa vybudujú potrebné kapacity iba vtedy, ak inštitúcia prijímateľskej krajiny umožní zodpovedajúcim úradom na príslušnej hierarchickej úrovni, aby na tom spolupracovali. Uvedené v praxi často nenastáva, pretože typicky vysoká miera fluktuácie zamestnancov vedie k tomu, že prospech zo vzdelávania, vyplývajúci z poskytovania technickej pomoci, sa stráca v rámci organizácie.

| 70. | Za neprítomnosti adekvátneho miestneho personálu z prijímateľskej krajiny technická pomoc príliš často zohráva skôr výkonnú ako poradnú úlohu v snahe zabezpečiť dosiahnutie výsledkov projektu, avšak na úkor zabezpečenia trvalej udržateľnosti na dlhšie obdobie. Ďalším odklonom od problémov trvalej udržateľnosti je čas, ktorý je vysokokvalifikovaný personál technickej pomoci povinný venovať záležitostiam týkajúcim sa obstarávania a administratívy. Okrem toho sa pri projektoch často zistila jedna alebo viaceré zmeny v zložení technickej pomoci v priebehu realizácie zmluvy, na základe ktorej bol personál prijatý a ktorá bola uzavretá zvyčajne na tri až štyri roky.

  Rámček 13Príklad problémov, ktoré vplývajú na projekty na budovanie inštitúciíProgram na ochranu a riadenie voľne žijúcej zveri v rámci ôsmeho ERF v Botswane (14 mil. EUR) ilustruje mnohé problémy, ktoré sa vyskytujú v projektoch na budovanie inštitúcií. Určitý projekt v rámci siedmeho ERF financoval podporu odvetvia pre voľne žijúce zveri, ale vykonal málo pre riešenie záležitostí budovania inštitúcií. Projekt z ôsmeho ERF mal v úmysle tento nedostatok odstrániť. Nebolo jasné postavenie útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky, existovala však možnosť, že by mohol byť transformovaný na veľkú štátom riadenú organizáciu. Toto skomplikovalo prípravu projektu a jeho implementáciu. Vedúci skupiny technickej pomoci nepatril v rámci útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky medzi najvyššie postavených riadiacich zamestnancov, ale iba medzi stredne postavených riadiacich zamestnancov. Úrad, ktorý mu bol pridelený, nepatril medzi oficiálne úrady útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky. Namiesto toho útvar pre voľne žijúcu zver a národné parky pridelil ďalšieho zahraničného technického asistenta. Po jedenástich mesiacoch musel byť nahradený prvý vedúci skupiny technickej pomoci, nahradený bol však až o ďalších päť mesiacov. Vedúci skupiny technickej pomoci venuje väčšinu svojho času riadeniu projektu, čo v súvislosti s nákladmi nepredstavuje efektívne využitie jeho času. Kľúčovou časťou projektu mal byť audit riadenia útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky, ale uprostred implementácie projektu sa tak vzhľadom na neexistenciu podpory útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky a účasti ministerstva nestalo. Napriek tomu, že sa plánovalo aj vytvorenie pracovného miesta poradcu technickej pomoci, ktoré malo byť inštitucionálne silnejšie, toto pracovné miesto sa obsadilo až uprostred implementácie projektu. |
| --- | --- |

70.

Za neprítomnosti adekvátneho miestneho personálu z prijímateľskej krajiny technická pomoc príliš často zohráva skôr výkonnú ako poradnú úlohu v snahe zabezpečiť dosiahnutie výsledkov projektu, avšak na úkor zabezpečenia trvalej udržateľnosti na dlhšie obdobie. Ďalším odklonom od problémov trvalej udržateľnosti je čas, ktorý je vysokokvalifikovaný personál technickej pomoci povinný venovať záležitostiam týkajúcim sa obstarávania a administratívy. Okrem toho sa pri projektoch často zistila jedna alebo viaceré zmeny v zložení technickej pomoci v priebehu realizácie zmluvy, na základe ktorej bol personál prijatý a ktorá bola uzavretá zvyčajne na tri až štyri roky.

Rámček 13Príklad problémov, ktoré vplývajú na projekty na budovanie inštitúciíProgram na ochranu a riadenie voľne žijúcej zveri v rámci ôsmeho ERF v Botswane (14 mil. EUR) ilustruje mnohé problémy, ktoré sa vyskytujú v projektoch na budovanie inštitúcií. Určitý projekt v rámci siedmeho ERF financoval podporu odvetvia pre voľne žijúce zveri, ale vykonal málo pre riešenie záležitostí budovania inštitúcií. Projekt z ôsmeho ERF mal v úmysle tento nedostatok odstrániť. Nebolo jasné postavenie útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky, existovala však možnosť, že by mohol byť transformovaný na veľkú štátom riadenú organizáciu. Toto skomplikovalo prípravu projektu a jeho implementáciu. Vedúci skupiny technickej pomoci nepatril v rámci útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky medzi najvyššie postavených riadiacich zamestnancov, ale iba medzi stredne postavených riadiacich zamestnancov. Úrad, ktorý mu bol pridelený, nepatril medzi oficiálne úrady útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky. Namiesto toho útvar pre voľne žijúcu zver a národné parky pridelil ďalšieho zahraničného technického asistenta. Po jedenástich mesiacoch musel byť nahradený prvý vedúci skupiny technickej pomoci, nahradený bol však až o ďalších päť mesiacov. Vedúci skupiny technickej pomoci venuje väčšinu svojho času riadeniu projektu, čo v súvislosti s nákladmi nepredstavuje efektívne využitie jeho času. Kľúčovou časťou projektu mal byť audit riadenia útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky, ale uprostred implementácie projektu sa tak vzhľadom na neexistenciu podpory útvaru pre voľne žijúcu zver a národné parky a účasti ministerstva nestalo. Napriek tomu, že sa plánovalo aj vytvorenie pracovného miesta poradcu technickej pomoci, ktoré malo byť inštitucionálne silnejšie, toto pracovné miesto sa obsadilo až uprostred implementácie projektu.

Potreba viac sa zamerať na to, aby miestne komunity využívali prírodné zdroje trvalo udržateľným spôsobom

| 71. | Na zabezpečenie toho, aby environmentálne projekty dosiahli všetky ciele a stali sa trvalo udržateľnými, je kľúčovou požiadavka, aby sa na ich príprave a implementácii podieľali miestne komunity. Komisia stále zvyšuje pozornosť venovanú tomuto aspektu, čo je čiastočne výsledkom rozvojovej politiky stanovenej v roku 2000, ktorá sa zameriava na znižovanie chudoby. To si vyžaduje, aby sa okrem záležitostí ochrany bral väčší ohľad na rozvoj komunity. |
| --- | --- |

71.

Na zabezpečenie toho, aby environmentálne projekty dosiahli všetky ciele a stali sa trvalo udržateľnými, je kľúčovou požiadavka, aby sa na ich príprave a implementácii podieľali miestne komunity. Komisia stále zvyšuje pozornosť venovanú tomuto aspektu, čo je čiastočne výsledkom rozvojovej politiky stanovenej v roku 2000, ktorá sa zameriava na znižovanie chudoby. To si vyžaduje, aby sa okrem záležitostí ochrany bral väčší ohľad na rozvoj komunity.

| 72. | Najväčšou výzvou je však zosúladenie hospodárskych potrieb miestnych komunít s potrebou ochrany prírody. Projekty nevenovali dostatočnú pozornosť pomoci miestnym komunitám pri vytváraní príjmu z prírodných zdrojov trvalo udržateľným spôsobom. Vzhľadom na to je napríklad nezákonné poľovanie („pytliactvo“) neustále vážnou hrozbou pre výsledky, ktoré dosiahli projekty na ochranu a trvalú udržateľnosť životného prostredia. Uvedené platí aj pre oblasti, ktorým Komisia poskytovala podporu počas dlhého časového obdobia, akými sú napríklad Národný park Serengeti v Tanzánii a chránené oblasti v regióne strednej Afriky, financované prostredníctvom ECOFAC. Rozvoj cestovného ruchu je prostriedkom na zlepšenie regionálnych, ale aj národných príjmov. Projekt na ochranu voľne žijúcej zveri v rámci ôsmeho ERF v Botswane však iba v malom rozsahu pomohol rozvoju cestovného ruchu v Národnom parku Makgadikgadi, hoci sa takýto prístup odporúčal už skôr, a to v štúdii o cestovnom ruchu v Botswane v rámci šiesteho ERF. Prostredníctvom programu ECOFAC sa teda napriek úspechom dosiahnutým pri ochrane (pozri rámček 10) urobilo málo pre vyriešenie otázok týkajúcich sa cestovného ruchu. Toto zdôrazňuje potrebu, aby Komisia pokračovala v hľadaní spôsobov pomoci miestnym komunitám pri zriaďovaní alternatívnych zdrojov príjmov.

  Rámček 14Projekt, ktorý poukazuje na dôležitosť posúdenia potrieb miestnych komunít v environmentálnych projektochPilotný projekt s názvom Rozvoj modelu riadenia fauny v lesoch strednej Afriky v severovýchodnom Gabone bol navrhnutý tak, aby riešil problém pytliactva na obchodné účely v lesoch v povodí Konga. Projekt teda zahŕňal niekoľko opatrení, ktoré mali presadzovať jednotky boja proti pytliactvu. Navrhovatelia projektu si však nevšimli, že pytliačenie vykonávala takisto väčšia časť miestnych komunít. Vzhľadom na to projekt neurčil spôsoby, ako im pomôcť. Počas návštevy audítorského tímu zástupcovia jednej z miestnych rybárskych komunít pripustili, že má v lese päť poľovníckych postriežok, ktoré boli zničené jednotkami boja proti pytliactvu, a vysvetlili, že bol vystavený dileme reálneho poklesu množstva divej zveri a potrebe uspokojiť svoje krátkodobé potreby. |
| --- | --- |

72.

Najväčšou výzvou je však zosúladenie hospodárskych potrieb miestnych komunít s potrebou ochrany prírody. Projekty nevenovali dostatočnú pozornosť pomoci miestnym komunitám pri vytváraní príjmu z prírodných zdrojov trvalo udržateľným spôsobom. Vzhľadom na to je napríklad nezákonné poľovanie („pytliactvo“) neustále vážnou hrozbou pre výsledky, ktoré dosiahli projekty na ochranu a trvalú udržateľnosť životného prostredia. Uvedené platí aj pre oblasti, ktorým Komisia poskytovala podporu počas dlhého časového obdobia, akými sú napríklad Národný park Serengeti v Tanzánii a chránené oblasti v regióne strednej Afriky, financované prostredníctvom ECOFAC. Rozvoj cestovného ruchu je prostriedkom na zlepšenie regionálnych, ale aj národných príjmov. Projekt na ochranu voľne žijúcej zveri v rámci ôsmeho ERF v Botswane však iba v malom rozsahu pomohol rozvoju cestovného ruchu v Národnom parku Makgadikgadi, hoci sa takýto prístup odporúčal už skôr, a to v štúdii o cestovnom ruchu v Botswane v rámci šiesteho ERF. Prostredníctvom programu ECOFAC sa teda napriek úspechom dosiahnutým pri ochrane (pozri rámček 10) urobilo málo pre vyriešenie otázok týkajúcich sa cestovného ruchu. Toto zdôrazňuje potrebu, aby Komisia pokračovala v hľadaní spôsobov pomoci miestnym komunitám pri zriaďovaní alternatívnych zdrojov príjmov.

Rámček 14Projekt, ktorý poukazuje na dôležitosť posúdenia potrieb miestnych komunít v environmentálnych projektochPilotný projekt s názvom Rozvoj modelu riadenia fauny v lesoch strednej Afriky v severovýchodnom Gabone bol navrhnutý tak, aby riešil problém pytliactva na obchodné účely v lesoch v povodí Konga. Projekt teda zahŕňal niekoľko opatrení, ktoré mali presadzovať jednotky boja proti pytliactvu. Navrhovatelia projektu si však nevšimli, že pytliačenie vykonávala takisto väčšia časť miestnych komunít. Vzhľadom na to projekt neurčil spôsoby, ako im pomôcť. Počas návštevy audítorského tímu zástupcovia jednej z miestnych rybárskych komunít pripustili, že má v lese päť poľovníckych postriežok, ktoré boli zničené jednotkami boja proti pytliactvu, a vysvetlili, že bol vystavený dileme reálneho poklesu množstva divej zveri a potrebe uspokojiť svoje krátkodobé potreby.

Nedostatočný dosah projektov na politiku a právny rámec

| 73. | Bez jasnej a podpornej politiky a právneho rámca sú perspektívy, že projekty dosiahnu viac ako okamžité výstupy a výsledky a že získajú dlhodobú trvalú udržateľnosť a širší dosah, vo všeobecnosti znížené. Komisia nevenovala pri identifikácii projektov dostatočnú pozornosť tomu, či môže financovanie projektu slúžiť na zmeny rámca. |
| --- | --- |

73.

Bez jasnej a podpornej politiky a právneho rámca sú perspektívy, že projekty dosiahnu viac ako okamžité výstupy a výsledky a že získajú dlhodobú trvalú udržateľnosť a širší dosah, vo všeobecnosti znížené. Komisia nevenovala pri identifikácii projektov dostatočnú pozornosť tomu, či môže financovanie projektu slúžiť na zmeny rámca.

| 74. | Neúplný právny rámec, najmä pokiaľ ide o práva pozemkového vlastníctva prijímateľov projektov v miestnych komunitách, zdržiaval napríklad projekt lesného hospodárstva v Indonézii a Číne. V Botswane a Tanzánii bráni projektom pri dosahovaní úplného dosahu chýbajúca konečná právna úprava týkajúca sa vytvorenia oblastí riadenia prírodných zdrojov a voľne žijúcej zveri založených na komunite. V niekoľkých krajinách nedostatok zdrojov či odhodlania presadiť na ochranu voľne žijúcej zveri zákony proti pytliactvu oslabil trvalú udržateľnosť projektov po tom, ako boli tieto projekty ukončené. |
| --- | --- |

74.

Neúplný právny rámec, najmä pokiaľ ide o práva pozemkového vlastníctva prijímateľov projektov v miestnych komunitách, zdržiaval napríklad projekt lesného hospodárstva v Indonézii a Číne. V Botswane a Tanzánii bráni projektom pri dosahovaní úplného dosahu chýbajúca konečná právna úprava týkajúca sa vytvorenia oblastí riadenia prírodných zdrojov a voľne žijúcej zveri založených na komunite. V niekoľkých krajinách nedostatok zdrojov či odhodlania presadiť na ochranu voľne žijúcej zveri zákony proti pytliactvu oslabil trvalú udržateľnosť projektov po tom, ako boli tieto projekty ukončené.

| 75. | Jedným zo spôsobov, ako môže Komisia prostredníctvom projektov zaviesť zmeny do politiky a právneho rámca, je stanoviť podmienky financovania projektov. Tento prístup však nemožno uplatniť pri projektoch implementovaných mimovládnymi organizáciami a financovaných z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, pretože vlády prijímateľských krajín nie sú oprávnené. V niektorých prípadoch sa, pokiaľ ide o dvojstranné projekty financované Komisiou, od vlád prijímateľských krajín požaduje, aby prijali „sprievodné opatrenia“ za zriadenie vhodných politík. Takéto opatrenia sa však nie vždy definovali správne a Komisia ich nie vždy následne vykonala. |
| --- | --- |

75.

Jedným zo spôsobov, ako môže Komisia prostredníctvom projektov zaviesť zmeny do politiky a právneho rámca, je stanoviť podmienky financovania projektov. Tento prístup však nemožno uplatniť pri projektoch implementovaných mimovládnymi organizáciami a financovaných z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, pretože vlády prijímateľských krajín nie sú oprávnené. V niektorých prípadoch sa, pokiaľ ide o dvojstranné projekty financované Komisiou, od vlád prijímateľských krajín požaduje, aby prijali „sprievodné opatrenia“ za zriadenie vhodných politík. Takéto opatrenia sa však nie vždy definovali správne a Komisia ich nie vždy následne vykonala.

| 76. | Keďže sú aj na tieto relatívne rozsiahle dvojstranné projekty vyčlenené obmedzené finančné prostriedky, je omnoho ťažšie trvať na tom, aby sa sprievodné opatrenia naozaj prijali. Napríklad v Tanzánii mala Komisia v úmysle zabezpečiť, aby vláda vyčlenila viac príjmov získaných z poľovníckych povolení na pokrytie prevádzkových výdavkov prírodných rezervácií pre divú zver. Komisia však neriešila základný problém, ktorým je netransparentný spôsob udeľovania poľovníckych povolení, čo sa ešte viac skomplikovalo tým, že príslušný projekt dosahoval výšku iba 2 mil. EUR. V tejto súvislosti by začlenenie environmentálnej politiky a zmeny právneho rámca do rozsiahlej priamej rozpočtovej podpory bolo lepším spôsobom, ako pomôcť zriadiť potrebné rámce, v ktorých by mohli byť intervenčné opatrenia na úrovni projektov trvalo udržateľné a mali by dosah. |
| --- | --- |

76.

Keďže sú aj na tieto relatívne rozsiahle dvojstranné projekty vyčlenené obmedzené finančné prostriedky, je omnoho ťažšie trvať na tom, aby sa sprievodné opatrenia naozaj prijali. Napríklad v Tanzánii mala Komisia v úmysle zabezpečiť, aby vláda vyčlenila viac príjmov získaných z poľovníckych povolení na pokrytie prevádzkových výdavkov prírodných rezervácií pre divú zver. Komisia však neriešila základný problém, ktorým je netransparentný spôsob udeľovania poľovníckych povolení, čo sa ešte viac skomplikovalo tým, že príslušný projekt dosahoval výšku iba 2 mil. EUR. V tejto súvislosti by začlenenie environmentálnej politiky a zmeny právneho rámca do rozsiahlej priamej rozpočtovej podpory bolo lepším spôsobom, ako pomôcť zriadiť potrebné rámce, v ktorých by mohli byť intervenčné opatrenia na úrovni projektov trvalo udržateľné a mali by dosah.

| 77. | Šírenie výsledkov projektov a získaných poznatkov môže pri ovplyvňovaní politiky zohrať takisto kľúčovú úlohu. Vo všeobecnosti sa však v návrhu projektu nestanovujú jasné prístupy k šíreniu. Okrem toho príliš ambiciózne časové rámce a následné omeškania znížili rozsah, v ktorom technická pomoc a mimovládne organizácie šíria výsledky pred ukončením projektu. Dosah politiky je osobitne problematický, pokiaľ ide o rozpočtový riadok pre životné prostredie a lesné hospodárstvo. Kým jedným z hlavných cieľov rozpočtového riadku je podporovanie pilotných projektov, a to na účely prispenia k rozvoju prístupov novej politiky, Komisia tieto politiky v rozsiahlej miere implementovala prostredníctvom mimovládnych organizácií a nezriadila žiadny mechanizmus na zabezpečenie toho, aby boli vlády prijímateľských krajín o výsledkoch týchto projektov systematicky informované.

  Rámček 15Príklad dosahu a trvalej udržateľnosti projektu, ktoré sa znížili pre problémy s politikou a právnym rámcomKomisia financuje v Brazílii prostredníctvom programu politiky prírodných zdrojov (ďalej len „NRPP“) definovanie a implementáciu modelu integrovaného environmentálneho riadenia a jeho decentralizácie z ústrednej vládnej úrovne na štátnu a samosprávnu úroveň piatich štátov povodia Amazonky (16,7 mil. EUR). Projekt NRPP bol hlavným projektom financovaným v rámci pilotného programu pre dažďové pralesy (Rain Forest Pilot Programme – PPG7), ktorý bol zameraný na dosiahnutie spoločného cieľa, ktorým je kontrola a zmena spôsobu odlesňovania v povodí Amazonky.Pokiaľ ide o kontrolu odlesňovania, model environmentálneho riadenia bol menej efektívny, ako sa očakávalo. Spomedzi všetkých dôvodov sa za určujúci považuje ten, že na štátnej politickej úrovni sa nenašla politická vôľa. Nestále finančné prostriedky väčšiny štátov a samospráv a oprávnené hospodárske záujmy niektorých štátov a miestnych elít umožnili miestnym vládam akceptovať povolenia na ťažbu a rozširovanie poľnohospodárstva, výsledkom ktorých sú príjmy a zamestnanosť na úkor hospodárenia s lesmi. Vzhľadom na to mal model v niektorých štátoch malý dosah na verejnú politiku alebo sa v najhoršom prípade aplikoval ako výlučne reštriktívny nástroj. Ďalej bol použitý skôr na určenie oblastí pre ďalšie ekonomické rozširovanie ako na environmentálne riadenie. Štát Mato Grosso, v ktorom sa model rozvinul najlepšie, však v roku 2004 patril k štátom s najhoršou mierou odlesňovania.Na základe programu nebolo možné zaručiť, aby sa environmentálne záležitosti efektívne integrovali do ostatných štátnych odvetví, akým je poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, vzdelávanie, doprava atď. Toto predstavuje rozhodujúci aspekt, keďže program sa vykonáva v politickom a hospodárskom kontexte krátkodobých politík a priorít v prospech rozvoja, ktoré sa nezhodujú s trvalo udržateľným rozvojom. Slabá politika integrácie životného prostredia znamená, že štátne environmentálne agentúry sa musia príliš spoliehať na inštrukcie a kontrolné postupy. Toto je však značne sťažené nedostatkom finančných zdrojov a vyškolených zamestnancov, takže efektívne udeľovanie povolení a kontrola sa nerealizujú. |
| --- | --- |

77.

Šírenie výsledkov projektov a získaných poznatkov môže pri ovplyvňovaní politiky zohrať takisto kľúčovú úlohu. Vo všeobecnosti sa však v návrhu projektu nestanovujú jasné prístupy k šíreniu. Okrem toho príliš ambiciózne časové rámce a následné omeškania znížili rozsah, v ktorom technická pomoc a mimovládne organizácie šíria výsledky pred ukončením projektu. Dosah politiky je osobitne problematický, pokiaľ ide o rozpočtový riadok pre životné prostredie a lesné hospodárstvo. Kým jedným z hlavných cieľov rozpočtového riadku je podporovanie pilotných projektov, a to na účely prispenia k rozvoju prístupov novej politiky, Komisia tieto politiky v rozsiahlej miere implementovala prostredníctvom mimovládnych organizácií a nezriadila žiadny mechanizmus na zabezpečenie toho, aby boli vlády prijímateľských krajín o výsledkoch týchto projektov systematicky informované.

Rámček 15Príklad dosahu a trvalej udržateľnosti projektu, ktoré sa znížili pre problémy s politikou a právnym rámcomKomisia financuje v Brazílii prostredníctvom programu politiky prírodných zdrojov (ďalej len „NRPP“) definovanie a implementáciu modelu integrovaného environmentálneho riadenia a jeho decentralizácie z ústrednej vládnej úrovne na štátnu a samosprávnu úroveň piatich štátov povodia Amazonky (16,7 mil. EUR). Projekt NRPP bol hlavným projektom financovaným v rámci pilotného programu pre dažďové pralesy (Rain Forest Pilot Programme – PPG7), ktorý bol zameraný na dosiahnutie spoločného cieľa, ktorým je kontrola a zmena spôsobu odlesňovania v povodí Amazonky.Pokiaľ ide o kontrolu odlesňovania, model environmentálneho riadenia bol menej efektívny, ako sa očakávalo. Spomedzi všetkých dôvodov sa za určujúci považuje ten, že na štátnej politickej úrovni sa nenašla politická vôľa. Nestále finančné prostriedky väčšiny štátov a samospráv a oprávnené hospodárske záujmy niektorých štátov a miestnych elít umožnili miestnym vládam akceptovať povolenia na ťažbu a rozširovanie poľnohospodárstva, výsledkom ktorých sú príjmy a zamestnanosť na úkor hospodárenia s lesmi. Vzhľadom na to mal model v niektorých štátoch malý dosah na verejnú politiku alebo sa v najhoršom prípade aplikoval ako výlučne reštriktívny nástroj. Ďalej bol použitý skôr na určenie oblastí pre ďalšie ekonomické rozširovanie ako na environmentálne riadenie. Štát Mato Grosso, v ktorom sa model rozvinul najlepšie, však v roku 2004 patril k štátom s najhoršou mierou odlesňovania.Na základe programu nebolo možné zaručiť, aby sa environmentálne záležitosti efektívne integrovali do ostatných štátnych odvetví, akým je poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, vzdelávanie, doprava atď. Toto predstavuje rozhodujúci aspekt, keďže program sa vykonáva v politickom a hospodárskom kontexte krátkodobých politík a priorít v prospech rozvoja, ktoré sa nezhodujú s trvalo udržateľným rozvojom. Slabá politika integrácie životného prostredia znamená, že štátne environmentálne agentúry sa musia príliš spoliehať na inštrukcie a kontrolné postupy. Toto je však značne sťažené nedostatkom finančných zdrojov a vyškolených zamestnancov, takže efektívne udeľovanie povolení a kontrola sa nerealizujú.

Nerealistický prístup k finančnej životaschopnosti

| 78. | V projektoch Komisie v odvetví životného prostredia, tak ako aj v iných odvetviach, bol uvedený predpoklad, podľa ktorého mali byť tieto projekty najmä finančne trvalo udržateľné. Pokiaľ ide o projekty zamerané na vytváranie príjmov, uvedené sa považuje za cieľ, ktorý by mal byť reálne dosiahnuteľný. V skutočnosti, pokiaľ ide o projekty v oblasti čistenia odpadových vôd na Mauríciu a v Mwanze, druhom meste Tanzánie, vo vzťahu k tomuto cieľu sa vykonal pokrok a vodné tarify sa značne zvýšili na takú úroveň, aby pokrývali prevádzkové náklady a náklady na odpisy. Na druhej strane, pokiaľ ide o projekty týkajúce sa nakladania s pevným odpadom v regióne Tichomoria na Fidži a Tuvalu, tieto projekty sa stretli s ťažkosťami, keďže obyvateľstvo nebolo ochotné za službu platiť. |
| --- | --- |

78.

V projektoch Komisie v odvetví životného prostredia, tak ako aj v iných odvetviach, bol uvedený predpoklad, podľa ktorého mali byť tieto projekty najmä finančne trvalo udržateľné. Pokiaľ ide o projekty zamerané na vytváranie príjmov, uvedené sa považuje za cieľ, ktorý by mal byť reálne dosiahnuteľný. V skutočnosti, pokiaľ ide o projekty v oblasti čistenia odpadových vôd na Mauríciu a v Mwanze, druhom meste Tanzánie, vo vzťahu k tomuto cieľu sa vykonal pokrok a vodné tarify sa značne zvýšili na takú úroveň, aby pokrývali prevádzkové náklady a náklady na odpisy. Na druhej strane, pokiaľ ide o projekty týkajúce sa nakladania s pevným odpadom v regióne Tichomoria na Fidži a Tuvalu, tieto projekty sa stretli s ťažkosťami, keďže obyvateľstvo nebolo ochotné za službu platiť.

| 79. | Pokiaľ ide o projekty financované z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, podľa jedného z názorov sa navrhuje, aby tieto relatívne malé, často pilotné projekty získali ďalšie finančné prostriedky formou väčších projektov financovaných z ERF a rozpočtového riadku podľa geografického členenia. V praxi k tomu však dochádzalo iba zriedkavo, čo je čiastočne výsledkom toho, že Komisia nemala jasnú stratégiu na podporu následnej realizácie týchto menších pilotných projektov prostredníctvom väčších dvojstranných projektov. Na strane Komisie aj prijímateľských krajín v skutočnosti existovala tendencia považovať finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, za dôvod, aby sa na odvetvie životného prostredia nevyčlenili finančné prostriedky dvojstrannej pomoci. |
| --- | --- |

79.

Pokiaľ ide o projekty financované z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, podľa jedného z názorov sa navrhuje, aby tieto relatívne malé, často pilotné projekty získali ďalšie finančné prostriedky formou väčších projektov financovaných z ERF a rozpočtového riadku podľa geografického členenia. V praxi k tomu však dochádzalo iba zriedkavo, čo je čiastočne výsledkom toho, že Komisia nemala jasnú stratégiu na podporu následnej realizácie týchto menších pilotných projektov prostredníctvom väčších dvojstranných projektov. Na strane Komisie aj prijímateľských krajín v skutočnosti existovala tendencia považovať finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii v rámci rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, za dôvod, aby sa na odvetvie životného prostredia nevyčlenili finančné prostriedky dvojstrannej pomoci.

| 80. | Predpoklady finančnej životaschopnosti bez podpory vlády sú v mnohých prípadoch vo väčšine krajín veľmi obmedzené a v mnohých rozvojových krajinách štátne rozpočty nestačia na financovanie opatrení na ochranu. Aby vlády prijímateľských krajín presadili väčšie financovanie ochrany životného prostredia, Komisia a iní investori majú stanovený rozsah na väčšiu podporu výskumu a väčšie angažovanie sa v dialógu s prijímateľskými krajinami o ekonomických prínosoch ochrany životného prostredia a potrebe vyhnúť sa neudržateľnému čerpaniu bohatstva prírodných zdrojov. Mnoho vlád prijímateľských krajín však aspoň na krátke obdobie získava väčšie ekonomické prínosy z využívania prírodných zdrojov dostupných v chránených oblastiach. Počas auditu sa zistilo niekoľko takýchto prípadov, keď hrozilo, že sa znehodnotia výsledky projektov, ktoré boli dosiahnuté (pozri rámček 16 nižšie). |
| --- | --- |

80.

Predpoklady finančnej životaschopnosti bez podpory vlády sú v mnohých prípadoch vo väčšine krajín veľmi obmedzené a v mnohých rozvojových krajinách štátne rozpočty nestačia na financovanie opatrení na ochranu. Aby vlády prijímateľských krajín presadili väčšie financovanie ochrany životného prostredia, Komisia a iní investori majú stanovený rozsah na väčšiu podporu výskumu a väčšie angažovanie sa v dialógu s prijímateľskými krajinami o ekonomických prínosoch ochrany životného prostredia a potrebe vyhnúť sa neudržateľnému čerpaniu bohatstva prírodných zdrojov. Mnoho vlád prijímateľských krajín však aspoň na krátke obdobie získava väčšie ekonomické prínosy z využívania prírodných zdrojov dostupných v chránených oblastiach. Počas auditu sa zistilo niekoľko takýchto prípadov, keď hrozilo, že sa znehodnotia výsledky projektov, ktoré boli dosiahnuté (pozri rámček 16 nižšie).

| 81. | Súčasne by sa mali jasne určiť prínosy, ktoré má Európska únia z toho, že sa v rozvojových krajinách pokračuje v ochrane životného prostredia. Za týchto okolností by sa mala položiť otázka, či je tradičný prístup Komisie k rozvojovému projektu, v zmysle ktorého sa projekt financuje len niekoľko rokov a potom sa požaduje, aby sa stal finančne životaschopný, vhodný pre odvetvie životného prostredia. Ak by Komisia stanovila komplexnú stratégiu pre životné prostredie v kontexte rozvojovej pomoci (pozri odsek 11), mohli sa skôr zvážiť alternatívne prístupy poskytovania pomoci, ktorými sú:






  a) | dlhšie časové rámce v environmentálnych projektoch; |
| --- | --- | --- |

81.

Súčasne by sa mali jasne určiť prínosy, ktoré má Európska únia z toho, že sa v rozvojových krajinách pokračuje v ochrane životného prostredia. Za týchto okolností by sa mala položiť otázka, či je tradičný prístup Komisie k rozvojovému projektu, v zmysle ktorého sa projekt financuje len niekoľko rokov a potom sa požaduje, aby sa stal finančne životaschopný, vhodný pre odvetvie životného prostredia. Ak by Komisia stanovila komplexnú stratégiu pre životné prostredie v kontexte rozvojovej pomoci (pozri odsek 11), mohli sa skôr zvážiť alternatívne prístupy poskytovania pomoci, ktorými sú:

a)

dlhšie časové rámce v environmentálnych projektoch;

| b) | podporné programy odvetvovej politiky v odvetví životného prostredia a prírodných zdrojov; |
| --- | --- |

b)

podporné programy odvetvovej politiky v odvetví životného prostredia a prírodných zdrojov;

| c) | častejšie používanie trustových fondov; |
| --- | --- |

c)

častejšie používanie trustových fondov;

| d) | bližšia spolupráca s Globálnym fondom životného prostredia (ďalej len „GEF“), najväčším jednotným nástrojom, ktorý majú investori k dispozícii na riešenie environmentálnych problémov v rozvojových krajinách. Keďže Komisia v súčasnosti nie je členom GEF, a teda ho môže podporovať priamo, je vytvorený značný priestor na jeho rozsiahlejšie spolufinancovanie. |
| --- | --- |

d)

bližšia spolupráca s Globálnym fondom životného prostredia (ďalej len „GEF“), najväčším jednotným nástrojom, ktorý majú investori k dispozícii na riešenie environmentálnych problémov v rozvojových krajinách. Keďže Komisia v súčasnosti nie je členom GEF, a teda ho môže podporovať priamo, je vytvorený značný priestor na jeho rozsiahlejšie spolufinancovanie.

Rámček 16Hospodárske činnosti, pri ktorých existuje hrozba, že narušia efektívnosť projektovKomisia v Indonézii podporovala rozvoj trvalo udržateľného hospodárenia s lesmi v oblasti Berau na ostrove Kalimantan. Uhoľná spoločnosť v oblasti Berau (Berau Coal Company) však mala povolenie na 25 % oblasti, ktorá zahŕňa 16 z 18 financovaných dlhodobých výskumných plôch. Napriek tomu, že banské činnosti na účely ťažby uhlia boli oficiálne dočasne pozastavené minimálne do roku 2011, keď sa mal pôvodne ukončiť súčasný projekt, prieskumné činnosti vrstiev uhlia sa uskutočňovali aj počas kontroly Dvora audítorov v júni 2005. Efektívnosť financovania odvetvia lesného hospodárstva v Indonézii, ktoré vykonávala Komisia, sa nezákonnou ťažbou naďalej narúšala.V Číne sa napriek všeobecnému zákazu ťažby pokračovalo v odlesňovaní v dvoch (Hainan, Hunan) z troch provincií, ktoré boli začlenené do projektu prírodného lesa.V Tanzánii sa banské prieskumné činnosti uskutočňovali v rezervácii Kigosi pre divú zver, ktorá je jednou z rezervácií financovaných z ERF.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

Závery

| 82. | Komisia sa ešte musí dostatočne zaoberať environmentálnymi aspektmi rozvojovej spolupráce a musí stanoviť komplexnú environmentálnu stratégiu svojej rozvojovej spolupráce. Nová rozvojová politika, ktorá bola podpísaná v decembri 2005, poskytuje jasný základ rozvíjania takejto stratégie nielen preto, že uznáva dôležitosť integrácie problematiky životného prostredia do všetkých svojich rozvojových programov a projektov, ale aj preto, že podľa nej je životné prostredie prioritnou výdavkovou oblasťou. Bez jasnej stratégie, ktorá by pomohla uviesť do prevádzky prístup novej rozvojovej politiky k životnému prostrediu, je pravdepodobné, že jeho potenciálne prínosy budú narušené. |
| --- | --- |

82.

Komisia sa ešte musí dostatočne zaoberať environmentálnymi aspektmi rozvojovej spolupráce a musí stanoviť komplexnú environmentálnu stratégiu svojej rozvojovej spolupráce. Nová rozvojová politika, ktorá bola podpísaná v decembri 2005, poskytuje jasný základ rozvíjania takejto stratégie nielen preto, že uznáva dôležitosť integrácie problematiky životného prostredia do všetkých svojich rozvojových programov a projektov, ale aj preto, že podľa nej je životné prostredie prioritnou výdavkovou oblasťou. Bez jasnej stratégie, ktorá by pomohla uviesť do prevádzky prístup novej rozvojovej politiky k životnému prostrediu, je pravdepodobné, že jeho potenciálne prínosy budú narušené.

| 83. | V období rokov 2001 – 2005 Komisia zamerala svoju stratégiu predovšetkým na integráciu problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce. Implementácia tejto stratégie bola však pomalá a následne sa adekvátne nerealizovala a dôsledky stratégie v súvislosti s dodatočnými potrebami zamestnancov sa neriešili náležite. Napriek tomu, že školenia pre príslušných zamestnancov o integrácii problematiky životného prostredia sa začali v roku 2005, ich nedostatkom bolo, že neboli povinné pre kľúčových úradníkov. Príprava príručky o integrácii problematiky životného prostredia značne meškala a na konci roka 2005 sa ešte len dokončovala. Vo všeobecnosti by sa malo venovať viac pozornosti takisto monitorovaniu, hodnoteniu a podávaniu správ o environmentálnom výkone rozvojovej spolupráce Komisie. |
| --- | --- |

83.

V období rokov 2001 – 2005 Komisia zamerala svoju stratégiu predovšetkým na integráciu problematiky životného prostredia do rozvojovej spolupráce. Implementácia tejto stratégie bola však pomalá a následne sa adekvátne nerealizovala a dôsledky stratégie v súvislosti s dodatočnými potrebami zamestnancov sa neriešili náležite. Napriek tomu, že školenia pre príslušných zamestnancov o integrácii problematiky životného prostredia sa začali v roku 2005, ich nedostatkom bolo, že neboli povinné pre kľúčových úradníkov. Príprava príručky o integrácii problematiky životného prostredia značne meškala a na konci roka 2005 sa ešte len dokončovala. Vo všeobecnosti by sa malo venovať viac pozornosti takisto monitorovaniu, hodnoteniu a podávaniu správ o environmentálnom výkone rozvojovej spolupráce Komisie.

| 84. | Problematika životného prostredia sa do rozvojovej spolupráce Komisie dosiaľ neintegrovala čiastočne pre niektoré z týchto nedostatkov. V súčasných strategických dokumentoch krajiny (2001 – 2006) sa environmentálne záležitosti dostatočne neriešili napriek tomu, že Komisia vykonala rozsiahle opatrenia na zlepšenie environmentálnej analýzy pre ďalšiu generáciu strategických dokumentov krajiny, ktoré sa pripravujú v súčasnosti. V akej miere sa táto zlepšená analýza v skutočnosti premietne do nových strategických dokumentov krajiny, naďalej závisí od významu, ktorý Komisia aj prijímateľské krajiny prisúdia životnému prostrediu. Napriek tomu, že integrácia problematiky životného prostredia do priamej rozpočtovej pomoci je podstatnou výzvou pre všetkých investorov, Komisia vykonala málo na vyriešenie tejto dôležitej záležitosti. Na úrovni projektov sa pri integrácii problematiky životného prostredia zistil nedostatok systematických postupov, pričom neexistuje príručka, ktorá by jasne stanovila kľúčové postupy a ktorej dodržiavanie by bolo povinné. |
| --- | --- |

84.

Problematika životného prostredia sa do rozvojovej spolupráce Komisie dosiaľ neintegrovala čiastočne pre niektoré z týchto nedostatkov. V súčasných strategických dokumentoch krajiny (2001 – 2006) sa environmentálne záležitosti dostatočne neriešili napriek tomu, že Komisia vykonala rozsiahle opatrenia na zlepšenie environmentálnej analýzy pre ďalšiu generáciu strategických dokumentov krajiny, ktoré sa pripravujú v súčasnosti. V akej miere sa táto zlepšená analýza v skutočnosti premietne do nových strategických dokumentov krajiny, naďalej závisí od významu, ktorý Komisia aj prijímateľské krajiny prisúdia životnému prostrediu. Napriek tomu, že integrácia problematiky životného prostredia do priamej rozpočtovej pomoci je podstatnou výzvou pre všetkých investorov, Komisia vykonala málo na vyriešenie tejto dôležitej záležitosti. Na úrovni projektov sa pri integrácii problematiky životného prostredia zistil nedostatok systematických postupov, pričom neexistuje príručka, ktorá by jasne stanovila kľúčové postupy a ktorej dodržiavanie by bolo povinné.

| 85. | Zatiaľ čo financované environmentálne projekty boli relevantné, dosiahnuté výstupy a výsledky často nedosiahli ciele, hoci v niektorých prípadoch to tak bolo pre príliš ambiciózne návrhy projektov. Okrem problémov s návrhmi a implementáciou mal koncept projektu, a to aspoň pri posúdení nezávisle od ostatných nástrojov pomoci, inherentné ťažkosti v tom, že nemal významný reálny dosah, a takisto pri zabezpečovaní jeho finančnej životaschopnosti. To poukazuje na potrebu posúdiť možnosť používania iných nástrojov, aby sa tieto záležitosti riešili lepšie v kontexte celkovej environmentálnej stratégie. |
| --- | --- |

85.

Zatiaľ čo financované environmentálne projekty boli relevantné, dosiahnuté výstupy a výsledky často nedosiahli ciele, hoci v niektorých prípadoch to tak bolo pre príliš ambiciózne návrhy projektov. Okrem problémov s návrhmi a implementáciou mal koncept projektu, a to aspoň pri posúdení nezávisle od ostatných nástrojov pomoci, inherentné ťažkosti v tom, že nemal významný reálny dosah, a takisto pri zabezpečovaní jeho finančnej životaschopnosti. To poukazuje na potrebu posúdiť možnosť používania iných nástrojov, aby sa tieto záležitosti riešili lepšie v kontexte celkovej environmentálnej stratégie.

| 86. | Je potrebné, aby si Komisia objasnila, ako vysoko radí životné prostredie ako prioritu medzi rôznymi inými prioritami, ktoré je potrebné riešiť v oblasti rozvojovej spolupráce. Ak sa na životné prostredie hľadí ako na jeden z troch pilierov trvalo udržateľného rozvoja, je potrebné, aby sa Komisia usilovala zabezpečiť, aby sa táto politická priorita skutočne stala súčasťou environmentálnych programov a projektov v strategických dokumentoch krajiny, aby mala k dispozícii dostatočné odborné znalosti zo sféry životného prostredia a aby sa jasné postupy na integráciu problematiky životného prostredia jednak definovali a jednak dodržiavali. |
| --- | --- |

86.

Je potrebné, aby si Komisia objasnila, ako vysoko radí životné prostredie ako prioritu medzi rôznymi inými prioritami, ktoré je potrebné riešiť v oblasti rozvojovej spolupráce. Ak sa na životné prostredie hľadí ako na jeden z troch pilierov trvalo udržateľného rozvoja, je potrebné, aby sa Komisia usilovala zabezpečiť, aby sa táto politická priorita skutočne stala súčasťou environmentálnych programov a projektov v strategických dokumentoch krajiny, aby mala k dispozícii dostatočné odborné znalosti zo sféry životného prostredia a aby sa jasné postupy na integráciu problematiky životného prostredia jednak definovali a jednak dodržiavali.

Odporúčania

Stanovenie komplexnej stratégie pre životné prostredie a jej následná implementácia

| 87. | Komisia by mala stanoviť komplexnú stratégiu pre environmentálne aspekty svojej rozvojovej spolupráce, ktorá by bola založená na novom prístupe k environmentálnym záležitostiam, prijatom v rozvojovej politike na rok 2005. |
| --- | --- |

87.

Komisia by mala stanoviť komplexnú stratégiu pre environmentálne aspekty svojej rozvojovej spolupráce, ktorá by bola založená na novom prístupe k environmentálnym záležitostiam, prijatom v rozvojovej politike na rok 2005.

| 88. | Komisia by mala zriadiť nový prevádzkový rámec na implementáciu svojej environmentálnej stratégie a zabezpečiť jasné ukazovatele výkonu a koordinačné mechanizmy na jej implementáciu. |
| --- | --- |

88.

Komisia by mala zriadiť nový prevádzkový rámec na implementáciu svojej environmentálnej stratégie a zabezpečiť jasné ukazovatele výkonu a koordinačné mechanizmy na jej implementáciu.

| 89. | Komisia by mala preskúmať adekvátnosť svojej internej kapacity na implementáciu environmentálnej stratégie. |
| --- | --- |

89.

Komisia by mala preskúmať adekvátnosť svojej internej kapacity na implementáciu environmentálnej stratégie.

| 90. | Príručka o integrácii problematiky životného prostredia by mala byť dokončená a schválená tak rýchlo, ako je to možné, a mali by sa zaviesť vhodné mechanizmy na zabezpečenie systematickej implementácie postupov uvedených v príručke. |
| --- | --- |

90.

Príručka o integrácii problematiky životného prostredia by mala byť dokončená a schválená tak rýchlo, ako je to možné, a mali by sa zaviesť vhodné mechanizmy na zabezpečenie systematickej implementácie postupov uvedených v príručke.

| 91. | Školenia zohľadňujúce novú príručku by mali byť povinné pre všetkých kľúčových zamestnancov, a na tento účel by sa mali vyčleniť dostatočné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

91.

Školenia zohľadňujúce novú príručku by mali byť povinné pre všetkých kľúčových zamestnancov, a na tento účel by sa mali vyčleniť dostatočné finančné prostriedky.

| 92. | Komisia by mala zriadiť komplexný systém na preskúmanie svojho environmentálneho výkonu tým, že vykoná celkové hodnotenie, zlepší systémy hodnotenia jednotlivých projektov a bude lepšie využívať údaje zo svojho externého monitorovacieho systému. |
| --- | --- |

92.

Komisia by mala zriadiť komplexný systém na preskúmanie svojho environmentálneho výkonu tým, že vykoná celkové hodnotenie, zlepší systémy hodnotenia jednotlivých projektov a bude lepšie využívať údaje zo svojho externého monitorovacieho systému.

| 93. | Komisia by mala preskúmať svoj vnútorný systém podávania správ o financovaní na zabezpečenie zaznamenávania výdavkov súvisiacich so životným prostredím v rámci projektov, ktorých hlavným cieľom nie je životné prostredie. |
| --- | --- |

93.

Komisia by mala preskúmať svoj vnútorný systém podávania správ o financovaní na zabezpečenie zaznamenávania výdavkov súvisiacich so životným prostredím v rámci projektov, ktorých hlavným cieľom nie je životné prostredie.

Zlepšenie efektívnosti integrácie problematiky životného prostredia

| 94. | Komisia by mala zabezpečiť, aby sa analýzy a odporúčania súčasných strategických dokumentov krajiny systematicky a transparentne následne zohľadnili pri príprave nových strategických dokumentov krajiny. |
| --- | --- |

94.

Komisia by mala zabezpečiť, aby sa analýzy a odporúčania súčasných strategických dokumentov krajiny systematicky a transparentne následne zohľadnili pri príprave nových strategických dokumentov krajiny.

| 95. | Komisia by mala vynaložiť osobitné úsilie na lepšiu integráciu problematiky životného prostredia do svojej priamej rozpočtovej podpory najmä tým, že zabezpečí, aby sa vyhotovili strategické environmentálne hodnotenia, a bude hľadať príležitosti na začlenenie environmentálnych ukazovateľov. |
| --- | --- |

95.

Komisia by mala vynaložiť osobitné úsilie na lepšiu integráciu problematiky životného prostredia do svojej priamej rozpočtovej podpory najmä tým, že zabezpečí, aby sa vyhotovili strategické environmentálne hodnotenia, a bude hľadať príležitosti na začlenenie environmentálnych ukazovateľov.

| 96. | Mali by sa zriadiť osobitné postupy na zabezpečenie environmentálneho preskúmania všetkých projektov, ktoré by mali kontrolovať environmentálne koordinačné strediská v ústredí a špecializovaní zamestnanci úradu EuropeAid v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

96.

Mali by sa zriadiť osobitné postupy na zabezpečenie environmentálneho preskúmania všetkých projektov, ktoré by mali kontrolovať environmentálne koordinačné strediská v ústredí a špecializovaní zamestnanci úradu EuropeAid v oblasti životného prostredia.

| 97. | Mali by sa zaviesť osobitné kontroly, aby sa podľa potreby zabezpečilo vykonávanie hodnotení environmentálneho dosahu a aby sa ich odporúčania následne zohľadňovali v plánoch environmentálneho riadenia a zmluvných podmienkach. |
| --- | --- |

97.

Mali by sa zaviesť osobitné kontroly, aby sa podľa potreby zabezpečilo vykonávanie hodnotení environmentálneho dosahu a aby sa ich odporúčania následne zohľadňovali v plánoch environmentálneho riadenia a zmluvných podmienkach.

Zlepšenie efektívnosti environmentálnych projektov

| 98. | Komisia by mala prisúdiť väčší význam hodnoteniu návrhov environmentálnych projektov na mieste. |
| --- | --- |

98.

Komisia by mala prisúdiť väčší význam hodnoteniu návrhov environmentálnych projektov na mieste.

| 99. | Komisia by mala vykonať ďalšie opatrenia na určenie a odstránenie problémových miest z postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

99.

Komisia by mala vykonať ďalšie opatrenia na určenie a odstránenie problémových miest z postupov verejného obstarávania.

| 100. | Komisia by mala venovať väčšiu pozornosť pomoci miestnym komunitám, aby sa našli trvalo udržateľné spôsoby využívania prírodných zdrojov. |
| --- | --- |

100.

Komisia by mala venovať väčšiu pozornosť pomoci miestnym komunitám, aby sa našli trvalo udržateľné spôsoby využívania prírodných zdrojov.

| 101. | Vzhľadom na zväčšenie dosahu a zvýšenie trvalej udržateľnosti, vrátane budovania inštitucionálnej kapacity, by Komisia mala analyzovať efektívnosť odlišných nástrojov pomoci v odvetví životného prostredia. Ako alternatíva súčasného prístupu, podľa ktorého sa využívajú relatívne krátkodobé projekty, by sa malo zvážiť zvýšené využívanie podporných programov odvetvovej politiky, trustových fondov a spolufinancovanie s Globálnym fondom životného prostredia, ako aj financovanie tradičných projektov počas dlhšieho časového obdobia. |
| --- | --- |

101.

Vzhľadom na zväčšenie dosahu a zvýšenie trvalej udržateľnosti, vrátane budovania inštitucionálnej kapacity, by Komisia mala analyzovať efektívnosť odlišných nástrojov pomoci v odvetví životného prostredia. Ako alternatíva súčasného prístupu, podľa ktorého sa využívajú relatívne krátkodobé projekty, by sa malo zvážiť zvýšené využívanie podporných programov odvetvovej politiky, trustových fondov a spolufinancovanie s Globálnym fondom životného prostredia, ako aj financovanie tradičných projektov počas dlhšieho časového obdobia.

Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 15. júna 2006.

Za Dvor audítorov

Hubert WEBER

predseda

---

(1)  Pri riešení týchto kľúčových otázok audit zohľadnil usmernenia Medzinárodnej organizácie najvyšších kontrolných inštitúcií (INTOSAI) týkajúce sa environmentálneho auditu.

1

(2)  Pozornosť sa zameriava na lesné hospodárstvo predovšetkým z dôvodu, že Komisia má pre tropické a ostatné lesy vytvorený osobitný rozpočtový riadok (pozri odsek 10). Zatiaľ čo osobitné vodné zariadenie AKT – EÚ bolo zriadené v roku 2004, toto je naďalej v začiatočnom štádiu implementácie.

2

(3)  K zvyšným dvom pilierom patrí hospodársky blahobyt a sociálny rozvoj. Najčastejšie používanou definíciou trvalo udržateľného rozvoja je definícia, podľa ktorej sa pojmom trvalo udržateľný rozvoj označuje „rozvoj, ktorý zabezpečuje potreby súčasnosti bez toho, aby oslaboval schopnosť budúcich generácií na zabezpečenie ich vlastných potrieb“ (Bruntlandova správa o životnom prostredí a rozvoji, 1987).

3

(4)  V článku 177 Zmluvy o ES sa stanovuje, že trvalo udržateľný rozvoj je cieľom rozvojovej spolupráce.

4

(5)  Článok 32 Dohody o partnerstve z Cotonou, ktorá bola podpísaná dňa 23. júna 2000 (Ú. v. ES L 317, 15.12.2000).

5

(6)  Článok 5 nariadenia Rady (EHS) č. 443/92 z 25. februára 1992 o finančnej a technickej pomoci ázijským a latinskoamerickým rozvojovým krajinám a o hospodárskej spolupráci s nimi (Ú. v ES L 52, 27.2.1992, s. 1).

6

(7)  Príloha II k nariadeniu Rady (ES) č. 1488/96 z 23. júla 1996 o finančných a technických opatreniach (MEDA) sprevádzajúcich reformu hospodárskych a sociálnych štruktúr v rámci euro-stredomorského partnerstva (Ú. v. ES L 189, 30.7.1996, s. 1).

7

(8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2494/2000 zo 7. novembra 2000 o opatreniach na podporu ochrany a trvalo udržateľného hospodárenia s tropickými pralesmi a ostatnými lesmi v rozvojových krajinách (Ú. v. ES L 288, 15.11.2000, s. 6).

8

(9)  V pracovnom dokumente Komisie s názvom Návrh spoločného vyhlásenia Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike EÚ z 13. júla 2005 sa počítalo s „väčším zameraním sa na environmentálny aspekt udržateľného rozvoja jeho ,povýšením‘ z medzisektorovej oblasti... na výslovný cieľ pomoci EÚ, ktorým predstavujú tematické priority pomoci ES“.

9

(10)  Komisia v súlade s príslušnými nariadeniami z roku 2004 zorganizovala špecifickejšie hodnotenie rozpočtového riadku pre životné prostredie a tropické pralesy.

10

(11)  V roku 2002 Svetová banka zaviedla nový dvojdimenzionálny systém kódovania. Každý úver má priradené tematické i odvetvové kódy. Jedenásť tematických kódov predstavuje zámery a ciele činností banky a dvanásť odvetvových kódov určuje časti hospodárenia, ktoré majú z podpory banky priamy prospech. Riadenie životného prostredia a prírodných zdrojov je jednou z jedenástich tém.

11

(12)  Od konca roka 1990 rozvojové krajiny vyhotovujú dokumenty o stratégii znižovania chudoby, ktoré sú rámcom pre domáce politiky a programy, ako aj pre zahraničnú pomoc, a ich celkovým cieľom je znižovanie chudoby.

12

(13)  „Stav a vývoj environmentálnych priorít v stratégiách znižovania chudoby“: posúdenie päťdesiatich dokumentov o znižovaní chudoby. Dokument útvaru životného prostredia, Svetová banka, november 2003.

13

(14)  Výbor OECD pre rozvojovú pomoc. Usmernenia o pomoci a životnom prostredí. Číslo 2: Správne postupy pre environmentálne prieskumy krajiny a jej stratégie. Obmenou tohto pojmu, ktorý používa Komisia, je environmentálny profil krajiny (CEP).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2493/2000 zo 7. novembra 2000 o opatreniach na podporu plného začlenenia rozmeru životného prostredia do rozvojového procesu rozvojových krajín (Ú. v. ES L 288, 15.11.2000, s. 1).

15

(16)  Závery Rady k stratégii v oblasti integrácie problematiky životného prostredia do hospodárskej a rozvojovej spolupráce ES na presadenie udržateľného rozvoja, odsek 3.6 (8971/01).

16

(17)  Závery Rady k stratégii v oblasti integrácie problematiky životného prostredia do hospodárskej a rozvojovej spolupráce ES na presadenie udržateľného rozvoja, odsek 3.14 (8971/01).

17

(18)  Výbor OECD pre rozvojovú pomoc mal v čase vykonávania auditu k dispozícii pracovnú skupinu, ktorá sa zaoberala použitím strategických environmentálnych hodnotení v kontexte rozvojovej spolupráce.

18

(19)  Medzi tri predpokladané kategórie patrí: A – veľký environmentálny dosah, B – značné možné environmentálne riziká a možnosti, C – malý environmentálny dosah.

19

(20)  Smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40), zmenená a doplnená smernicou 97/11/ES z 3. marca 1997 (Ú. v. ES L 73, 14.3.1997, s. 5).

20

(21)  Článok 37 Štvrtého dohovoru AKT – EHS, podpísaného v Lomé 15. decembra 1989 (Ú. v. ES L 229, 17.8.1991).

21

(22)  Usmernenia Výboru OECD pre rozvojovú pomoc o pomoci a životnom prostredí č. 1: Správne postupy hodnotenia environmentálneho dosahu rozvojových projektov, Paríž 1992.

22

---

PRÍLOHA I

VÝBOR OECD PRE ROZVOJOVÚ POMOC – KLASIFIKÁCIA PROJEKTOV

| Kód DAC5 (1) | Kód CRS (2) | Opis | Klasifikácie/dodatočné poznámky o dosahu |
| --- | --- | --- | --- |
| 410 | | Všeobecná ochrana životného prostredia | Nie je špecifikované žiadne odvetvie. |
| | 41 010 | Environmentálna politika a administratívne riadenie | Environmentálna politika, zákony, nariadenia a hospodárske nástroje; administratívne inštitúcie a postupy, environmentálne plánovanie a plánovanie využívania pôdy a postupy prijímania rozhodnutí, semináre, rokovania; rôzne opatrenia na zachovanie a ochranu, ktoré sa neuvádzajú nižšie. |
| | 41 020 | Ochrana biosféry | Kontrola znečisťovania ovzdušia, ochrana ozónovej vrstvy, kontrola znečisťovania mora. |
| 41 030 | Biologická rozmanitosť | Vrátane prírodných rezervácií a činností v okolitých oblastiach; iné opatrenia na ochranu ohrozených alebo zraniteľných druhov a ich životného prostredia (napr. ochrana mokradí). |
| 41 040 | Ochrana lokalít | Platí pre jedinečné kultúrne pamiatky vrátane lokalít/objektov historickej, archeologickej, estetickej, vedeckej alebo vzdelanostnej hodnoty. |
| 41 050 | Predchádzanie povodniam/ich kontrola | Záplavy riek alebo mora; vrátane kontroly prenikania morskej vody a činností súvisiacich so zvyšovaním úrovne mora. |
| | 41 081 | Environmentálne vzdelávania/školenia | |
| 41 082 | Environmentálny výskum | Vrátane zriadenia databáz, súpisov/účtovných výkazov fyzických alebo prírodných zdrojov; environmentálne profily a štúdie o dosahu, ak nie je špecifikované žiadne odvetvie. |

Kód DAC5 (1)

Kód CRS (2)

Opis

Klasifikácie/dodatočné poznámky o dosahu

410

Všeobecná ochrana životného prostredia

Nie je špecifikované žiadne odvetvie.

41 010

Environmentálna politika a administratívne riadenie

Environmentálna politika, zákony, nariadenia a hospodárske nástroje; administratívne inštitúcie a postupy, environmentálne plánovanie a plánovanie využívania pôdy a postupy prijímania rozhodnutí, semináre, rokovania; rôzne opatrenia na zachovanie a ochranu, ktoré sa neuvádzajú nižšie.

41 020

Ochrana biosféry

Kontrola znečisťovania ovzdušia, ochrana ozónovej vrstvy, kontrola znečisťovania mora.

41 030

Biologická rozmanitosť

Vrátane prírodných rezervácií a činností v okolitých oblastiach; iné opatrenia na ochranu ohrozených alebo zraniteľných druhov a ich životného prostredia (napr. ochrana mokradí).

41 040

Ochrana lokalít

Platí pre jedinečné kultúrne pamiatky vrátane lokalít/objektov historickej, archeologickej, estetickej, vedeckej alebo vzdelanostnej hodnoty.

41 050

Predchádzanie povodniam/ich kontrola

Záplavy riek alebo mora; vrátane kontroly prenikania morskej vody a činností súvisiacich so zvyšovaním úrovne mora.

41 081

Environmentálne vzdelávania/školenia

41 082

Environmentálny výskum

Vrátane zriadenia databáz, súpisov/účtovných výkazov fyzických alebo prírodných zdrojov; environmentálne profily a štúdie o dosahu, ak nie je špecifikované žiadne odvetvie.

---

(1)  Kód výboru OECD pre rozvojovú spoluprácu.

(2)  Kód systému podávania správ o veriteľovi.

---

PRÍLOHA II

PRESKÚMANÉ ENVIRONMENTÁLNE PROJEKTY A POSÚDENIE ICH EFEKTÍVNOSTI

| | Relevantnosť | Výstup | Dosiahnuté výsledky | Dosah | Perspektívy udržateľnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krajina/región | Opis projektu | Zdroj financovania | Čiastka v eurách | Dátum začatia projektu | Dátum ukončenia projektu | áno/nie | áno/čiastočný/nie/neuvádza sa | všetky/väčšina/niektoré/málo/neuvádza sa | vysoký/stredný/nízky/žiadny/neuvádza sa | dobré/obmedzené/žiadne |
| Botswana | Siedmy ERF pre voľne žijúcu zver | ERF | 6 400 000 | 20. 12. 1993 | 30. 6. 2004 | áno | čiastočný | niektoré | nízky | obmedzené |
| Botswana | Ôsmy ERF pre voľne žijúcu zver | ERF | 14 000 000 | 6. 11. 2001 | 31. 12. 2007 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Botswana | Výskumné centrum Okavango | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 500 000 | 29. 12. 1999 | 28. 2. 2005 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Botswana | Siedmy ERF pre lesné hospodárstvo | ERF | 3 000 000 | 18. 12. 1992 | 30. 6. 2004 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Botswana | Ôsmy ERF pre lesné hospodárstvo | ERF | 2 000 000 | 25. 1. 2000 | 6. 3. 2002 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Brazília | Ekologické koridory | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 7 000 000 | 1. 5. 2002 | 1. 5. 2007 | áno | čiastočný | neuvádza sa | neuvádza sa | dobré |
| Brazília | Podprogram politiky prírodných zdrojov – NRPP | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 16 700 000 | 1. 7. 1995 | 30. 6. 2006 | áno | áno | väčšina | nízky | dobré |
| Brazília | Vyťažiteľné rezervy – RESEX, fáza II | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 7 000 000 | 22. 11. 2000 | 31. 7. 2007 | áno | čiastočný | niektoré | nízky | dobré |
| Brazília | Trvalo udržateľný rozvoj ekonomického koridoru Cuiabà-Santarem v strednej časti povodia Amazonky: porovnanie hospodárskeho rastu a rozsiahla ochrana lesa | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 497 295 | 17. 9. 2003 | 17. 9. 2006 | áno | čiastočný | niektoré | nízky | dobré |
| Brazília | Pilotné projekty – PD/A | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 4 000 000 | 20. 9. 1994 | 31. 12. 2003 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Brazília | Program riadeného výskumu, fáza II | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 5 000 000 | 29. 7. 1998 | 28. 2. 2003 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Región strednej Afriky | ECOFAC | ERF | 72 450 000 | 1992 | 1. 9. 2004 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Región strednej Afriky | Regionálny program týkajúci sa riadenia environmentálnych informácií (REIMP) | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 3 334 697 | 1. 3. 1998 | 7. 4. 2003 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Čína | Environmentálny program riadenia spolupráce | Rozp. riad. ALA | 13 000 000 | 11. 6. 1998 | 30. 9. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Čína | Integrovaný environmentálny program provincie Liaoning (LIEP) | Rozp. riad. ALA | 37 000 000 | 11. 6. 1998 | 30. 6. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Čína | Program správy prírodného lesa | Rozp. riad. ALA | 16 900 000 | 6. 11. 2001 | 31. 10. 2006 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Čína | Energeticko-environmentálny program | Rozp. riad. ALA | 20 000 000 | 3. 4. 2002 | 31. 3. 2007 | áno | čiastočný | neuvádza sa | neuvádza sa | obmedzené |
| Fidži | Environmentálny program | ERF | 8 500 000 | 31. 12. 2002 | 31. 12. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Gabon | Zlepšenie chránených lokalít | ERF | 4 700 000 | 31. 12. 2001 | 31. 12. 2006 | áno | áno | väčšina | stredný | obmedzené |
| Gabon | Vidiecky lov a ochrana | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 400 000 | 25. 9. 2003 | 25. 9. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | obmedzené |
| Gabon | Regionálna podpora pre národné školy vodného a lesného hospodárstva | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 4 410 000 | 1. 12. 2002 | 31. 12. 2006 | áno | čiastočný | neuvádza sa | nízky | obmedzené |
| Gabon | Ochrana a zlepšenie stavu hlavných druhov | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 696 537 | 27. 2. 2003 | 26. 2. 2006 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Guatemala | Ochrana a regionálne riadenie pobrežných zdrojov Honduraského zálivu | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 120 415 | 1. 2. 2003 | 31. 1. 2006 | áno | čiastočný | niektoré | nízky | obmedzené |
| Guatemala | Regionálny projekt živobytia chudobných v lese: certifikácia a rozvoj trhu pre trvalo udržateľné lesné hospodárstvo Strednej Ameriky | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 2 221 846 | 15. 3. 2003 | 15. 3. 2006 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Honduras | Trvalo udržateľné spoluriadenie biosféry Tawahka Asangni a biosféry južnej časti Rio Platano | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 623 838 | 1. 1. 2005 | 1. 1. 2008 | áno | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | dobré |
| Honduras | Rozvoj a trvalo udržateľné riadenie v údoliach rieky na Hondurase (program Forcuencas) | Rozp. riad. ALA | 34 000 000 | 1. 7. 2004 | 1. 7. 2010 | áno | čiastočný | neuvádza sa | neuvádza sa | dobré |
| Honduras | Ochrana biosféry tropického dažďového pralesa Tawahka Asangni | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 861 445 | 27. 4. 1999 | 31. 12. 2003 | áno | áno | väčšina | vysoký | dobré |
| Indonézia | Zlepšenie riadenia lesných zdrojov a znižovanie nezákonnej ťažby dreva a spoločný obchod za plnej účasti občianskej spoločnosti v severovýchodnej Ázii (EIA/Telapak) | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 2 000 000 | 1. 4. 2005 | 31. 3. 2008 | áno | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | dobré |
| Indonézia | Ochrana ekologicky trvalo udržateľného, sociálne rovného a hospodársky životaschopného hospodárenia s lesmi v Indonézii na základe implementácie systémov na dôveryhodnú certifikáciu | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 924 648 | 1. 3. 2004 | 28. 2. 2006 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Indonézia | Rozvojový program Leuser | Rozp. riad. ALA | 27 670 327 | 1. 5. 1995 | 1. 11. 2004 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Indonézia | Projekt riadenia ochrany proti požiarom v pralesoch južnej Sumatry | Rozp. riad. ALA | 8 500 000 | 20. 12. 2001 | 20. 12. 2006 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Indonézia | Podporný projekt ES – Indonézia FLEGT (FLEGT) | Rozp. riad. ALA | 15 000 000 | 30. 3. 2005 | 30. 3. 2013 | áno | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | dobré |
| Indonézia | Projekt správy lesov v Berau | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 7 926 767 | 1. 4. 1996 | 1. 3. 2002 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Indonézia | Prekleňovací lesnícky projekt v Berau (BFBP) | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 697 986 | 1. 9. 2002 | 30. 6. 2004 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Indonézia | Plánovanie participačného využitia pôdy pre trvalo udržateľnú správu lesných zdrojov na Taminbarských ostrovoch vo východnej Indonézii (Tanimbar) | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 991 905 | 1. 11. 2002 | 31. 10. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | obmedzené |
| Indonézia | Participačné riadenie prírodných zdrojov v Berau a Bulungan (PMNRBB) | Rozp. riad. ALA | 17 000 000 | 27. 3. 2003 | 21. 12. 2010 | áno | čiastočný | neuvádza sa | neuvádza sa | obmedzené |
| Indonézia | Reakčné centrum pre nezákonnú ťažbu (ILRC) | Rozp. riad. ALA | 2 000 000 | 1. 4. 2001 | 1. 2. 2006 | áno | áno | niektoré | nízky | obmedzené |
| Mali | Boj proti naplaveninám | ERF | 7 359 099 | 21. 1. 1994 | 30. 9. 2001 | áno | áno | väčšina | vysoký | dobré |
| Mali | Boj proti rozširovaniu púští | ERF | 14 000 000 | 22. 5. 2001 | 31. 12. 2006 | áno | áno | niektoré | stredný | obmedzené |
| Mali | Medzinárodné riadenie zdrojov (AGIR) | ERF | 2 000 000 | 1. 7. 2000 | 31. 12. 2005 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Maurícius | Podporný program odvetvovej politiky týkajúci sa odpadových vôd | ERF | 29 800 000 | 26. 1. 2004 | 31. 12. 2009 | áno | áno | niektoré | stredný | dobré |
| Maurícius | Čistička odpadových vôd na ostrove St Martins | ERF | 16 700 000 | 15. 4. 1999 | 1. 1. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Maurícius | Rodrigues proti erózii | ERF | 4 000 000 | 15. 3. 1999 | 30. 6. 2004 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Maurícius | Regionálny environmentálny vzdelávací program | ERF | 2 000 000 | 2. 5. 2000 | 31. 12. 2005 | áno | čiastočný | neuvádza sa | neuvádza sa | obmedzené |
| Maurícius | Podpora regionálnych environmentálnych programov | ERF | 11 000 000 | 8. 7. 1993 | 31. 12. 2003 | áno | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Maroko | Ochrana biologickej rozmanitosti vodných zdrojov povodia Moulouya | LIFE – tretie krajiny | 169 423 | 11. 11. 2002 | 31. 12. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Maroko | Pilotný projekt týkajúci sa stratégií boja proti rozširovaniu púští v suchých oblastiach s priamou účasťou miestnych agro-pastierskych komunít severnej Afriky (Maroko a Tunisko) | MEDA – SMAP | 3 446 678 | 2. 9. 2002 | 1. 4. 2007 | áno | áno | väčšina | vysoký | dobré |
| Maroko | Zlepšenie kvality mestského ovzdušia v Tetouan | MEDA – SMAP | 2 020 745 | 21. 12. 2001 | 30. 9. 2005 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Maroko | Ochrana a participačné riadenie lesného ekosystému Rif (Gefrif) | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 950 000 | 1. 6. 1998 | 30. 9. 2001 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Maroko | Vytvorenie informačného centra o životnom prostredí pre mestá Meckhnes a Fez | LIFE – tretie krajiny | 320 000 | 24. 11. 1999 | 30. 6. 2003 | nie | čiastočný | málo | nízky | obmedzené |
| Nikaragua | Káva: príklad zodpovednej produkcie a spotreby | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 221 620 | 1. 5. 2003 | 20. 4. 2006 | áno | čiastočný | niektoré | stredný | dobré |
| Tichomorský región | Trvalo udržateľné riadenie lokalít globálne dôležitých pre biologickú rozmanitosť Tichomoria | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 293 032 | 6. 9. 2003 | 6. 9. 2007 | áno | áno | neuvádza sa | neuvádza sa | obmedzené |
| Tichomorský región | Znižovanie náchylnosti tichomorských štátov AKT | ERF | 7 000 000 | 1. 4. 2002 | 31. 3. 2006 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Tichomorský región | Tichomorská environmentálna informačná sieť (PEIN) | ERF | 1 120 000 | 1. 6. 2000 | 31. 12. 2003 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Tichomorský región | Iniciatíva Koralové záhrady (CGI) | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 543 040 | 29. 7. 2003 | 29. 7. 2005 | áno | áno | väčšina | nízky | obmedzené |
| Tanzánia | Budovanie úloh a iniciatív komunity v ekosystéme | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 2 070 025 | 28. 12. 2004 | 31. 3. 2010 | áno | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | dobré |
| Tanzánia | Projekt riadenia ekosystému Mahale | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 1 758 723 | 28. 5. 2003 | 28. 5. 2008 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Tanzánia | Projekt národného parku Serengeti | ERF | 8 605 620 | 2. 2. 1994 | 30. 6. 2002 | áno | áno | väčšina | stredný | dobré |
| Tanzánia | Biologická ochrana a trvalo udržateľné riadenie prírodného systému Mount Meru, Tanzánia | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 815 360 | 31. 12. 1999 | 30. 11. 2003 | áno | áno | väčšina | vysoký | dobré |
| Tanzánia | Rekonštrukcia kanalizačného systému v Mwanze | ERF | 5 500 000 | 5. 12. 2000 | 31. 12. 2004 | áno | áno | málo | nízky | dobré |
| Tanzánia | Osobitný program pre postihnuté utečenecké oblasti. Siedmy ERF | ERF | 19 295 768 | 5. 9. 1997 | 31. 8. 2003 | áno | áno | niektoré | nízky | obmedzené |
| Tanzánia | Podpora rezervácie pre divú zver v Tanzánii | ERF | 1 980 000 | 20. 2. 2004 | 30. 6. 2009 | áno | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | obmedzené |
| Tanzánia | Projekt ochrany čierneho nosorožca v rezervácii Selous | Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp. | 565 188 | 1. 6. 2000 | 31. 5. 2003 | áno | čiastočný | niektoré | nízky | obmedzené |
| Tanzánia | Program regionálnych centier týkajúci sa dodávania vody | ERF | 33 660 000 | 6. 6. 2003 | 1. 12. 2007 | áno | neuvádza sa | neuvádza sa | neuvádza sa | dobré |
| Tuvalu | Rozvojový podporný program (DSP) | ERF | 5 865 135 | 9. 2. 2000 | 31. 12. 2004 | áno | áno | niektoré | nízky | obmedzené |
| | | | 560 087 162 | | | | | | | |

Relevantnosť

Výstup

Dosiahnuté výsledky

Dosah

Perspektívy udržateľnosti

Krajina/región

Opis projektu

Zdroj financovania

Čiastka v eurách

Dátum začatia projektu

Dátum ukončenia projektu

áno/nie

áno/čiastočný/nie/neuvádza sa

všetky/väčšina/niektoré/málo/neuvádza sa

vysoký/stredný/nízky/žiadny/neuvádza sa

dobré/obmedzené/žiadne

Botswana

Siedmy ERF pre voľne žijúcu zver

ERF

6 400 000

20. 12. 1993

30. 6. 2004

áno

čiastočný

niektoré

nízky

obmedzené

Botswana

Ôsmy ERF pre voľne žijúcu zver

ERF

14 000 000

6. 11. 2001

31. 12. 2007

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Botswana

Výskumné centrum Okavango

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 500 000

29. 12. 1999

28. 2. 2005

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Botswana

Siedmy ERF pre lesné hospodárstvo

ERF

3 000 000

18. 12. 1992

30. 6. 2004

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Botswana

Ôsmy ERF pre lesné hospodárstvo

ERF

2 000 000

25. 1. 2000

6. 3. 2002

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Brazília

Ekologické koridory

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

7 000 000

1. 5. 2002

1. 5. 2007

áno

čiastočný

neuvádza sa

neuvádza sa

dobré

Brazília

Podprogram politiky prírodných zdrojov – NRPP

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

16 700 000

1. 7. 1995

30. 6. 2006

áno

áno

väčšina

nízky

dobré

Brazília

Vyťažiteľné rezervy – RESEX, fáza II

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

7 000 000

22. 11. 2000

31. 7. 2007

áno

čiastočný

niektoré

nízky

dobré

Brazília

Trvalo udržateľný rozvoj ekonomického koridoru Cuiabà-Santarem v strednej časti povodia Amazonky: porovnanie hospodárskeho rastu a rozsiahla ochrana lesa

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 497 295

17. 9. 2003

17. 9. 2006

áno

čiastočný

niektoré

nízky

dobré

Brazília

Pilotné projekty – PD/A

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

4 000 000

20. 9. 1994

31. 12. 2003

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Brazília

Program riadeného výskumu, fáza II

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

5 000 000

29. 7. 1998

28. 2. 2003

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Región strednej Afriky

ECOFAC

ERF

72 450 000

1992

1. 9. 2004

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Región strednej Afriky

Regionálny program týkajúci sa riadenia environmentálnych informácií (REIMP)

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

3 334 697

1. 3. 1998

7. 4. 2003

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Čína

Environmentálny program riadenia spolupráce

Rozp. riad. ALA

13 000 000

11. 6. 1998

30. 9. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Čína

Integrovaný environmentálny program provincie Liaoning (LIEP)

Rozp. riad. ALA

37 000 000

11. 6. 1998

30. 6. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Čína

Program správy prírodného lesa

Rozp. riad. ALA

16 900 000

6. 11. 2001

31. 10. 2006

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Čína

Energeticko-environmentálny program

Rozp. riad. ALA

20 000 000

3. 4. 2002

31. 3. 2007

áno

čiastočný

neuvádza sa

neuvádza sa

obmedzené

Fidži

Environmentálny program

ERF

8 500 000

31. 12. 2002

31. 12. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Gabon

Zlepšenie chránených lokalít

ERF

4 700 000

31. 12. 2001

31. 12. 2006

áno

áno

väčšina

stredný

obmedzené

Gabon

Vidiecky lov a ochrana

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 400 000

25. 9. 2003

25. 9. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

obmedzené

Gabon

Regionálna podpora pre národné školy vodného a lesného hospodárstva

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

4 410 000

1. 12. 2002

31. 12. 2006

áno

čiastočný

neuvádza sa

nízky

obmedzené

Gabon

Ochrana a zlepšenie stavu hlavných druhov

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 696 537

27. 2. 2003

26. 2. 2006

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Guatemala

Ochrana a regionálne riadenie pobrežných zdrojov Honduraského zálivu

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 120 415

1. 2. 2003

31. 1. 2006

áno

čiastočný

niektoré

nízky

obmedzené

Guatemala

Regionálny projekt živobytia chudobných v lese: certifikácia a rozvoj trhu pre trvalo udržateľné lesné hospodárstvo Strednej Ameriky

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

2 221 846

15. 3. 2003

15. 3. 2006

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Honduras

Trvalo udržateľné spoluriadenie biosféry Tawahka Asangni a biosféry južnej časti Rio Platano

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 623 838

1. 1. 2005

1. 1. 2008

áno

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

dobré

Honduras

Rozvoj a trvalo udržateľné riadenie v údoliach rieky na Hondurase (program Forcuencas)

Rozp. riad. ALA

34 000 000

1. 7. 2004

1. 7. 2010

áno

čiastočný

neuvádza sa

neuvádza sa

dobré

Honduras

Ochrana biosféry tropického dažďového pralesa Tawahka Asangni

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

861 445

27. 4. 1999

31. 12. 2003

áno

áno

väčšina

vysoký

dobré

Indonézia

Zlepšenie riadenia lesných zdrojov a znižovanie nezákonnej ťažby dreva a spoločný obchod za plnej účasti občianskej spoločnosti v severovýchodnej Ázii (EIA/Telapak)

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

2 000 000

1. 4. 2005

31. 3. 2008

áno

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

dobré

Indonézia

Ochrana ekologicky trvalo udržateľného, sociálne rovného a hospodársky životaschopného hospodárenia s lesmi v Indonézii na základe implementácie systémov na dôveryhodnú certifikáciu

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

924 648

1. 3. 2004

28. 2. 2006

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Indonézia

Rozvojový program Leuser

Rozp. riad. ALA

27 670 327

1. 5. 1995

1. 11. 2004

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Indonézia

Projekt riadenia ochrany proti požiarom v pralesoch južnej Sumatry

Rozp. riad. ALA

8 500 000

20. 12. 2001

20. 12. 2006

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Indonézia

Podporný projekt ES – Indonézia FLEGT (FLEGT)

Rozp. riad. ALA

15 000 000

30. 3. 2005

30. 3. 2013

áno

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

dobré

Indonézia

Projekt správy lesov v Berau

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

7 926 767

1. 4. 1996

1. 3. 2002

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Indonézia

Prekleňovací lesnícky projekt v Berau (BFBP)

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

697 986

1. 9. 2002

30. 6. 2004

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Indonézia

Plánovanie participačného využitia pôdy pre trvalo udržateľnú správu lesných zdrojov na Taminbarských ostrovoch vo východnej Indonézii (Tanimbar)

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

991 905

1. 11. 2002

31. 10. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

obmedzené

Indonézia

Participačné riadenie prírodných zdrojov v Berau a Bulungan (PMNRBB)

Rozp. riad. ALA

17 000 000

27. 3. 2003

21. 12. 2010

áno

čiastočný

neuvádza sa

neuvádza sa

obmedzené

Indonézia

Reakčné centrum pre nezákonnú ťažbu (ILRC)

Rozp. riad. ALA

2 000 000

1. 4. 2001

1. 2. 2006

áno

áno

niektoré

nízky

obmedzené

Mali

Boj proti naplaveninám

ERF

7 359 099

21. 1. 1994

30. 9. 2001

áno

áno

väčšina

vysoký

dobré

Mali

Boj proti rozširovaniu púští

ERF

14 000 000

22. 5. 2001

31. 12. 2006

áno

áno

niektoré

stredný

obmedzené

Mali

Medzinárodné riadenie zdrojov (AGIR)

ERF

2 000 000

1. 7. 2000

31. 12. 2005

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Maurícius

Podporný program odvetvovej politiky týkajúci sa odpadových vôd

ERF

29 800 000

26. 1. 2004

31. 12. 2009

áno

áno

niektoré

stredný

dobré

Maurícius

Čistička odpadových vôd na ostrove St Martins

ERF

16 700 000

15. 4. 1999

1. 1. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Maurícius

Rodrigues proti erózii

ERF

4 000 000

15. 3. 1999

30. 6. 2004

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Maurícius

Regionálny environmentálny vzdelávací program

ERF

2 000 000

2. 5. 2000

31. 12. 2005

áno

čiastočný

neuvádza sa

neuvádza sa

obmedzené

Maurícius

Podpora regionálnych environmentálnych programov

ERF

11 000 000

8. 7. 1993

31. 12. 2003

áno

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Maroko

Ochrana biologickej rozmanitosti vodných zdrojov povodia Moulouya

LIFE – tretie krajiny

169 423

11. 11. 2002

31. 12. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Maroko

Pilotný projekt týkajúci sa stratégií boja proti rozširovaniu púští v suchých oblastiach s priamou účasťou miestnych agro-pastierskych komunít severnej Afriky (Maroko a Tunisko)

MEDA – SMAP

3 446 678

2. 9. 2002

1. 4. 2007

áno

áno

väčšina

vysoký

dobré

Maroko

Zlepšenie kvality mestského ovzdušia v Tetouan

MEDA – SMAP

2 020 745

21. 12. 2001

30. 9. 2005

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Maroko

Ochrana a participačné riadenie lesného ekosystému Rif (Gefrif)

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 950 000

1. 6. 1998

30. 9. 2001

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Maroko

Vytvorenie informačného centra o životnom prostredí pre mestá Meckhnes a Fez

LIFE – tretie krajiny

320 000

24. 11. 1999

30. 6. 2003

nie

čiastočný

málo

nízky

obmedzené

Nikaragua

Káva: príklad zodpovednej produkcie a spotreby

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 221 620

1. 5. 2003

20. 4. 2006

áno

čiastočný

niektoré

stredný

dobré

Tichomorský región

Trvalo udržateľné riadenie lokalít globálne dôležitých pre biologickú rozmanitosť Tichomoria

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 293 032

6. 9. 2003

6. 9. 2007

áno

áno

neuvádza sa

neuvádza sa

obmedzené

Tichomorský región

Znižovanie náchylnosti tichomorských štátov AKT

ERF

7 000 000

1. 4. 2002

31. 3. 2006

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Tichomorský región

Tichomorská environmentálna informačná sieť (PEIN)

ERF

1 120 000

1. 6. 2000

31. 12. 2003

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Tichomorský región

Iniciatíva Koralové záhrady (CGI)

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

543 040

29. 7. 2003

29. 7. 2005

áno

áno

väčšina

nízky

obmedzené

Tanzánia

Budovanie úloh a iniciatív komunity v ekosystéme

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

2 070 025

28. 12. 2004

31. 3. 2010

áno

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

dobré

Tanzánia

Projekt riadenia ekosystému Mahale

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

1 758 723

28. 5. 2003

28. 5. 2008

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Tanzánia

Projekt národného parku Serengeti

ERF

8 605 620

2. 2. 1994

30. 6. 2002

áno

áno

väčšina

stredný

dobré

Tanzánia

Biologická ochrana a trvalo udržateľné riadenie prírodného systému Mount Meru, Tanzánia

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

815 360

31. 12. 1999

30. 11. 2003

áno

áno

väčšina

vysoký

dobré

Tanzánia

Rekonštrukcia kanalizačného systému v Mwanze

ERF

5 500 000

5. 12. 2000

31. 12. 2004

áno

áno

málo

nízky

dobré

Tanzánia

Osobitný program pre postihnuté utečenecké oblasti. Siedmy ERF

ERF

19 295 768

5. 9. 1997

31. 8. 2003

áno

áno

niektoré

nízky

obmedzené

Tanzánia

Podpora rezervácie pre divú zver v Tanzánii

ERF

1 980 000

20. 2. 2004

30. 6. 2009

áno

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

obmedzené

Tanzánia

Projekt ochrany čierneho nosorožca v rezervácii Selous

Rozp. riadok pre živ. prost. a lesn. hosp.

565 188

1. 6. 2000

31. 5. 2003

áno

čiastočný

niektoré

nízky

obmedzené

Tanzánia

Program regionálnych centier týkajúci sa dodávania vody

ERF

33 660 000

6. 6. 2003

1. 12. 2007

áno

neuvádza sa

neuvádza sa

neuvádza sa

dobré

Tuvalu

Rozvojový podporný program (DSP)

ERF

5 865 135

9. 2. 2000

31. 12. 2004

áno

áno

niektoré

nízky

obmedzené

560 087 162

---

PRÍLOHA III

PREHĽAD EFEKTÍVNOSTI PROJEKTOV

Táto príloha má za cieľ poskytnúť čitateľovi základné informácie o individuálnych projektoch v oblasti životného prostredia, ktoré boli kontrolované v každej krajine alebo regióne navštívenom počas auditu Dvora audítorov. Jej cieľom však nie je vyvodiť záver o celkovej efektívnosti projektov v oblasti životného prostredia v konkrétnej krajine.

| 1. | V Botswane nebolo životné prostredie v rámci deviateho ERF prioritným odvetvím, ale v rámci predchádzajúcich európskych rozvojových fondov boli na túto oblasť vyčlenené značné finančné prostriedky. Aj keď sa Komisia v rámci ôsmeho EFR vo zvýšenej miere snažila zameriavať na budovanie inštitúcií v odvetví životného prostredia, dosiaľ dosiahnuté výsledky boli veľmi obmedzené. Ôsmy projekt v oblasti lesného hospodárstva (2 mil. EUR) bol ukončený po priebežnom preskúmaní, a to najmä pre nedostatočnú angažovanosť orgánov prijímateľských krajín na zlepšovaní riadiacich postupov a zavedení novej politiky v oblasti lesného hospodárstva. V čase auditu dosiahol útvar pre voľne žijúcu zver a národné parky (Department of Wildlife and National parks – DWNP) málo v rámci projektu budovania hlavných inštitúcií (14. mil. EUR, ôsmy ERF) najmä pre nedostatočnú angažovanosť prijímateľov. Aj keď prostredníctvom projektu dochádza k zlepšeniu riadenia prírodných zdrojov založeného na komunite tým, že sa riešia vzťahy medzi chudobou a životným prostredím, projekt sa jasne nezameriava na prínos, ktorý prinesie cestovný ruch. |
| --- | --- |

1.

V Botswane nebolo životné prostredie v rámci deviateho ERF prioritným odvetvím, ale v rámci predchádzajúcich európskych rozvojových fondov boli na túto oblasť vyčlenené značné finančné prostriedky. Aj keď sa Komisia v rámci ôsmeho EFR vo zvýšenej miere snažila zameriavať na budovanie inštitúcií v odvetví životného prostredia, dosiaľ dosiahnuté výsledky boli veľmi obmedzené. Ôsmy projekt v oblasti lesného hospodárstva (2 mil. EUR) bol ukončený po priebežnom preskúmaní, a to najmä pre nedostatočnú angažovanosť orgánov prijímateľských krajín na zlepšovaní riadiacich postupov a zavedení novej politiky v oblasti lesného hospodárstva. V čase auditu dosiahol útvar pre voľne žijúcu zver a národné parky (Department of Wildlife and National parks – DWNP) málo v rámci projektu budovania hlavných inštitúcií (14. mil. EUR, ôsmy ERF) najmä pre nedostatočnú angažovanosť prijímateľov. Aj keď prostredníctvom projektu dochádza k zlepšeniu riadenia prírodných zdrojov založeného na komunite tým, že sa riešia vzťahy medzi chudobou a životným prostredím, projekt sa jasne nezameriava na prínos, ktorý prinesie cestovný ruch.

| 2. | V Brazílii je životné prostredie prioritnou oblasťou spolupráce v strategickom dokumente krajiny na obdobie rokov 2001 – 2006, najmä pokiaľ ide o podporu úsilia, ktoré Brazília vynakladá na ochranu a trvalo udržateľný rozvoj amazonského pralesa. Európska únia je druhým najväčším investorom pilotného programu dažďového pralesa (Rain Forest Pilot Programme – PPG7) (1). Prostredníctvom projektu PPG7 sa brazílskej vláde pomohlo pri definovaní nových environmentálnych politík a posilňovaní príslušných inštitúcií a občianskej spoločnosti. Tento projekt prispel takisto k vytvoreniu chránených oblastí, zriadeniu, vyznačeniu a legalizácii 22 mil. ha miestnej pôdy a zavedeniu vyťažiteľných rezerv. Nové prístupy vo vzťahu k protipožiarnej ochrane, agrolesníctvu, ekologicko-environmentálnemu deleniu na zóny a plánom integrovaného riadenia životného prostredia boli pilotné a v oblasti rozvoja prírodných zdrojov sa zaviedlo asi 160 pilotných projektov. Napriek týmto hodnotným príspevkom sa nedosiahol cieľ týkajúci sa odlesnenia povodia Amazonky. |
| --- | --- |

2.

V Brazílii je životné prostredie prioritnou oblasťou spolupráce v strategickom dokumente krajiny na obdobie rokov 2001 – 2006, najmä pokiaľ ide o podporu úsilia, ktoré Brazília vynakladá na ochranu a trvalo udržateľný rozvoj amazonského pralesa. Európska únia je druhým najväčším investorom pilotného programu dažďového pralesa (Rain Forest Pilot Programme – PPG7) (1). Prostredníctvom projektu PPG7 sa brazílskej vláde pomohlo pri definovaní nových environmentálnych politík a posilňovaní príslušných inštitúcií a občianskej spoločnosti. Tento projekt prispel takisto k vytvoreniu chránených oblastí, zriadeniu, vyznačeniu a legalizácii 22 mil. ha miestnej pôdy a zavedeniu vyťažiteľných rezerv. Nové prístupy vo vzťahu k protipožiarnej ochrane, agrolesníctvu, ekologicko-environmentálnemu deleniu na zóny a plánom integrovaného riadenia životného prostredia boli pilotné a v oblasti rozvoja prírodných zdrojov sa zaviedlo asi 160 pilotných projektov. Napriek týmto hodnotným príspevkom sa nedosiahol cieľ týkajúci sa odlesnenia povodia Amazonky.

| 3. | Pri prebiehajúcom programe politiky prírodných zdrojov (ďalej len „NRPP“) a projekte vyťažiteľných rezerv (Extractive Reserves project – Resex) je vzhľadom na pomalú realizáciu nepravdepodobné, že sa v predpokladanom časovom rámci dosiahnu všetky ciele. Efektívnosť rozvinutých nástrojov environmentálneho riadenia bude závisieť od politickej vôle na ich implementáciu. Štrukturálne nedostatky v environmentálnych agentúrach štátov vzbudzujú pochybnosť o trvalej udržateľnosti činností NRPP v niektorých štátoch bez dodatočného financovania. Projekt Resex čiastočne prišiel o svoje postavenie vzoru pre „produktívnu ochranu“, a to pre omeškania a zmeny podmienok. Nezabezpečila sa trvalá udržateľnosť vyťažiteľných rezerv, keďže tieto sú závislé od kaučuku a brazílskych orechov, a v súvislosti s projektom Resex sa nepodarilo brazílske orgány presvedčiť, aby zaviedli nové finančné transferové systémy na odmeňovanie osôb vykonávajúcich ťažbu za environmentálne služby, ktoré poskytujú. Pri ukončených pilotných projektoch a programe pre riadený výskum, ďalšie fázy – financované inými investormi – bolo potrebné skonsolidovať výsledky a zabezpečiť trvalú udržateľnosť. Väčšina pilotných projektov nebola trvalo udržateľná pre krátke obdobie implementácie (3 roky) a nedostatočne rozvinuté komerčné zložky. Výsledky programu pre riadený výskum sa napriek svojej relevantnosti všeobecne neimplementovali, takže ich prínos pre PPG7 bol obmedzený. |
| --- | --- |

3.

Pri prebiehajúcom programe politiky prírodných zdrojov (ďalej len „NRPP“) a projekte vyťažiteľných rezerv (Extractive Reserves project – Resex) je vzhľadom na pomalú realizáciu nepravdepodobné, že sa v predpokladanom časovom rámci dosiahnu všetky ciele. Efektívnosť rozvinutých nástrojov environmentálneho riadenia bude závisieť od politickej vôle na ich implementáciu. Štrukturálne nedostatky v environmentálnych agentúrach štátov vzbudzujú pochybnosť o trvalej udržateľnosti činností NRPP v niektorých štátoch bez dodatočného financovania. Projekt Resex čiastočne prišiel o svoje postavenie vzoru pre „produktívnu ochranu“, a to pre omeškania a zmeny podmienok. Nezabezpečila sa trvalá udržateľnosť vyťažiteľných rezerv, keďže tieto sú závislé od kaučuku a brazílskych orechov, a v súvislosti s projektom Resex sa nepodarilo brazílske orgány presvedčiť, aby zaviedli nové finančné transferové systémy na odmeňovanie osôb vykonávajúcich ťažbu za environmentálne služby, ktoré poskytujú. Pri ukončených pilotných projektoch a programe pre riadený výskum, ďalšie fázy – financované inými investormi – bolo potrebné skonsolidovať výsledky a zabezpečiť trvalú udržateľnosť. Väčšina pilotných projektov nebola trvalo udržateľná pre krátke obdobie implementácie (3 roky) a nedostatočne rozvinuté komerčné zložky. Výsledky programu pre riadený výskum sa napriek svojej relevantnosti všeobecne neimplementovali, takže ich prínos pre PPG7 bol obmedzený.

| 4. | Strategický dokument krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006 má v Číne životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj ako jednu zo svojich prioritných oblastí spolupráce čiastočne z toho dôvodu, že súčasná miera hospodárskeho rastu Číny v čoraz väčšej miere prispieva k skleníkovým plynom a ku klimatickým zmenám. Výsledky štyroch hlavných programov, ktoré sú v štádiu implementácie alebo boli ukončené nedávno, sa odlišujú. Integrovaný environmentálny program Liaoning bol vo všeobecnosti účinný pri zlepšovaní životného prostredia až na zložku územného plánovania. V rámci programu spolupráce v oblasti environmentálneho riadenia sa podarilo vybudovať určitú všeobecnú kapacitu budovania vo verejnom sektore, ale pri zvyšovaní environmentálneho povedomia a angažovanosti v priemysle došlo iba k malému pokroku. Je pravdepodobné, že novší program správy prírodného lesa nedosiahne svoje veľmi ambiciózne ciele. Energeticko-environmentálny program sa stále nachádza v začiatočnom štádiu a začínal s ťažkosťami. Perspektívy trvalej udržateľnosti sú dobré, keďže Čína sa dôrazne angažuje v oblasti zlepšovania ochrany životného prostredia a má k dispozícii inštitucionálnu a finančnú kapacitu na opätovné zavedenie úspešných pilotných projektov. |
| --- | --- |

4.

Strategický dokument krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006 má v Číne životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj ako jednu zo svojich prioritných oblastí spolupráce čiastočne z toho dôvodu, že súčasná miera hospodárskeho rastu Číny v čoraz väčšej miere prispieva k skleníkovým plynom a ku klimatickým zmenám. Výsledky štyroch hlavných programov, ktoré sú v štádiu implementácie alebo boli ukončené nedávno, sa odlišujú. Integrovaný environmentálny program Liaoning bol vo všeobecnosti účinný pri zlepšovaní životného prostredia až na zložku územného plánovania. V rámci programu spolupráce v oblasti environmentálneho riadenia sa podarilo vybudovať určitú všeobecnú kapacitu budovania vo verejnom sektore, ale pri zvyšovaní environmentálneho povedomia a angažovanosti v priemysle došlo iba k malému pokroku. Je pravdepodobné, že novší program správy prírodného lesa nedosiahne svoje veľmi ambiciózne ciele. Energeticko-environmentálny program sa stále nachádza v začiatočnom štádiu a začínal s ťažkosťami. Perspektívy trvalej udržateľnosti sú dobré, keďže Čína sa dôrazne angažuje v oblasti zlepšovania ochrany životného prostredia a má k dispozícii inštitucionálnu a finančnú kapacitu na opätovné zavedenie úspešných pilotných projektov.

| 5. | V stredoafrickom regióne sa v súlade s regionálnou stratégiou (siedmy, ôsmy a deviaty ERF) považuje životné prostredie a riadenie prírodných zdrojov za prioritnú oblasť spolupráce, to však neplatí v prípade dvoch kontrolovaných krajín, Konga (Brazzaville) a Gabonu. Regionálny projekt riadenia informácií o lesnom hospodárstve (Regional project for management of forestry information – PRGIE) sa vzhľadom na svoje slabé výsledky ukončil predčasne. V projekte týkajúcom sa kľúčových druhov (Key Species project) v Gabone sa zatiaľ nepodarilo privyknúť gorily na prítomnosť ľudí a aktivity v oblasti cestovného ruchu sa majú ešte len začať. Ďalšie kontrolované projekty boli efektívnejšie. Vzhľadom na obnovu výskumnej stanice v Makokou (PSVAP 2) bolo umožnené jej opätovné otvorenie. Zdá sa, že vďaka projektu vidieckeho lovu dochádza k obmedzeniu pytliactva. Hlavný regionálny program ECOFAC zvýšil povedomie o potrebe ochrany rovníkových pralesov a prispel k záchrane dôležitých chránených oblastí, a takisto zaviedol operatívne štruktúry. Nedostatočná finančná životaschopnosť chránených oblastí však znamená, že program ECOFAC, ktorý sa začal v roku 1992, sa v súčasnosti nachádza vo svojej štvrtej fáze. Musí riešiť problémy z predchádzajúcich fáz, najmä malý úspech opatrení na rozvoj vidieka, potrebu využívať potenciál cestovného ruchu, pytliactvo, zákonnú a nezákonnú ťažbu mimo chránených oblastí a potrebu väčšej angažovanosti vnútroštátnych orgánov. Trvalá udržateľnosť projektu vidieckeho poľovania nie je takisto zabezpečená, keďže závisí od financovania mobilných hliadok, zapojenia vnútroštátnych orgánov a ponuky hospodárskych alternatív miestnemu obyvateľstvu, ktoré sa zúčastňuje na komerčnom love. |
| --- | --- |

5.

V stredoafrickom regióne sa v súlade s regionálnou stratégiou (siedmy, ôsmy a deviaty ERF) považuje životné prostredie a riadenie prírodných zdrojov za prioritnú oblasť spolupráce, to však neplatí v prípade dvoch kontrolovaných krajín, Konga (Brazzaville) a Gabonu. Regionálny projekt riadenia informácií o lesnom hospodárstve (Regional project for management of forestry information – PRGIE) sa vzhľadom na svoje slabé výsledky ukončil predčasne. V projekte týkajúcom sa kľúčových druhov (Key Species project) v Gabone sa zatiaľ nepodarilo privyknúť gorily na prítomnosť ľudí a aktivity v oblasti cestovného ruchu sa majú ešte len začať. Ďalšie kontrolované projekty boli efektívnejšie. Vzhľadom na obnovu výskumnej stanice v Makokou (PSVAP 2) bolo umožnené jej opätovné otvorenie. Zdá sa, že vďaka projektu vidieckeho lovu dochádza k obmedzeniu pytliactva. Hlavný regionálny program ECOFAC zvýšil povedomie o potrebe ochrany rovníkových pralesov a prispel k záchrane dôležitých chránených oblastí, a takisto zaviedol operatívne štruktúry. Nedostatočná finančná životaschopnosť chránených oblastí však znamená, že program ECOFAC, ktorý sa začal v roku 1992, sa v súčasnosti nachádza vo svojej štvrtej fáze. Musí riešiť problémy z predchádzajúcich fáz, najmä malý úspech opatrení na rozvoj vidieka, potrebu využívať potenciál cestovného ruchu, pytliactvo, zákonnú a nezákonnú ťažbu mimo chránených oblastí a potrebu väčšej angažovanosti vnútroštátnych orgánov. Trvalá udržateľnosť projektu vidieckeho poľovania nie je takisto zabezpečená, keďže závisí od financovania mobilných hliadok, zapojenia vnútroštátnych orgánov a ponuky hospodárskych alternatív miestnemu obyvateľstvu, ktoré sa zúčastňuje na komerčnom love.

| 6. | V Strednej Amerike je prioritnou oblasťou spolupráce v dokumente o stratégii regiónu na obdobie rokov 2002 – 2006 zníženie citlivosti regiónu a zlepšenie životného prostredia, pretože tento región je veľmi náchylný na živelné pohromy. V súvislosti s týmito tromi kontrolovanými krajinami je trvalo udržateľné riadenie prírodných zdrojov, najmä pokiaľ ide o vodu a pôdu, prioritnou oblasťou spolupráce v Hondurase, zatiaľ čo v Nikarague a Guatemale to prioritou nie je. Dve najinovačnejšie činnosti v rámci projektu zodpovednej spotreby a výroby kávy v Nikarague (program pestovania kávy v tieni a otvorenie trhu v Španielsku) nedosiahli významné výsledky. Na Hondurase mal projekt týkajúci sa trvalo udržateľného riadenia rezervácie Tawahka Asangni výrazný dosah na ochranu rezervácie a zlepšenie podmienok miestnych komunít. Dlhodobé riadenie rezervácie však čelí problémom, ktoré presahujú kapacitné možnosti mimovládnej organizácie, ktorá zabezpečuje implementáciu, a trojročného projektu. Mnohé ukončené činnosti nie sú trvalo udržateľné bez zabezpečenia dodatočnej technickej alebo finančnej pomoci (2). Projekt regionálneho riadenia a pobrežných zdrojov si bude takisto vyžadovať ďalšiu podporu na konsolidáciu výsledkov a uzavretie rozpracovaných činností. |
| --- | --- |

6.

V Strednej Amerike je prioritnou oblasťou spolupráce v dokumente o stratégii regiónu na obdobie rokov 2002 – 2006 zníženie citlivosti regiónu a zlepšenie životného prostredia, pretože tento región je veľmi náchylný na živelné pohromy. V súvislosti s týmito tromi kontrolovanými krajinami je trvalo udržateľné riadenie prírodných zdrojov, najmä pokiaľ ide o vodu a pôdu, prioritnou oblasťou spolupráce v Hondurase, zatiaľ čo v Nikarague a Guatemale to prioritou nie je. Dve najinovačnejšie činnosti v rámci projektu zodpovednej spotreby a výroby kávy v Nikarague (program pestovania kávy v tieni a otvorenie trhu v Španielsku) nedosiahli významné výsledky. Na Hondurase mal projekt týkajúci sa trvalo udržateľného riadenia rezervácie Tawahka Asangni výrazný dosah na ochranu rezervácie a zlepšenie podmienok miestnych komunít. Dlhodobé riadenie rezervácie však čelí problémom, ktoré presahujú kapacitné možnosti mimovládnej organizácie, ktorá zabezpečuje implementáciu, a trojročného projektu. Mnohé ukončené činnosti nie sú trvalo udržateľné bez zabezpečenia dodatočnej technickej alebo finančnej pomoci (2). Projekt regionálneho riadenia a pobrežných zdrojov si bude takisto vyžadovať ďalšiu podporu na konsolidáciu výsledkov a uzavretie rozpracovaných činností.

| 7. | Na základe strategického dokumentu krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006 sa v Indonézii stanovilo riadenie prírodných zdrojov, najmä pokiaľ ide o pralesy, vodu a životné prostredie vidieka, za jednu z prioritných oblastí spolupráce. Napriek svojej relevantnosti sú dosah projektov a perspektívy trvalej udržateľnosti v mnohých prípadoch neisté alebo pochybné, keďže celkový tlak na životné prostredie, najmä na zdroje pralesa, pretrváva a v uplynulých rokoch došlo ešte k jeho zvýšeniu, pretože došlo k nárastu obyvateľstva a zákonnej i nezákonnej ťažbe na komerčné účely, a nie je isté, či vláda bude mať k dispozícii finančné prostriedky, aby sa pokračovalo v činnostiach. Ekosystém v národnom parku Leuser je ohrozený nezákonnou ťažbou dreva a plánmi na výstavbu ciest a budú potrebné stále ochranné opatrenia. Trvalá udržateľnosť pralesov v Berau je pochybná vzhľadom na problémy týkajúce sa vlastníckych práv miestnych obyvateľov, pokračujúcu nezákonnú ťažbu dreva a preto, že oblasť je ohrozená možnými činnosťami súvisiacimi s ťažbou uhlia, ktoré povolili orgány. Rozvoj v iných oblastiach však môže mať pozitívny vplyv na trvalú udržateľnosť, napr. posledné projekty sa pokúšajú zvýšiť vlastnícku zodpovednosť miestnych obyvateľov a účasť mimovládnej organizácie a iných predstaviteľov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

7.

Na základe strategického dokumentu krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006 sa v Indonézii stanovilo riadenie prírodných zdrojov, najmä pokiaľ ide o pralesy, vodu a životné prostredie vidieka, za jednu z prioritných oblastí spolupráce. Napriek svojej relevantnosti sú dosah projektov a perspektívy trvalej udržateľnosti v mnohých prípadoch neisté alebo pochybné, keďže celkový tlak na životné prostredie, najmä na zdroje pralesa, pretrváva a v uplynulých rokoch došlo ešte k jeho zvýšeniu, pretože došlo k nárastu obyvateľstva a zákonnej i nezákonnej ťažbe na komerčné účely, a nie je isté, či vláda bude mať k dispozícii finančné prostriedky, aby sa pokračovalo v činnostiach. Ekosystém v národnom parku Leuser je ohrozený nezákonnou ťažbou dreva a plánmi na výstavbu ciest a budú potrebné stále ochranné opatrenia. Trvalá udržateľnosť pralesov v Berau je pochybná vzhľadom na problémy týkajúce sa vlastníckych práv miestnych obyvateľov, pokračujúcu nezákonnú ťažbu dreva a preto, že oblasť je ohrozená možnými činnosťami súvisiacimi s ťažbou uhlia, ktoré povolili orgány. Rozvoj v iných oblastiach však môže mať pozitívny vplyv na trvalú udržateľnosť, napr. posledné projekty sa pokúšajú zvýšiť vlastnícku zodpovednosť miestnych obyvateľov a účasť mimovládnej organizácie a iných predstaviteľov občianskej spoločnosti.

| 8. | Pokiaľ ide o Mali, životné prostredie nebolo prioritným odvetvím podľa ôsmeho a deviateho ERF. Napriek tomu však boli podľa siedmeho a ôsmeho ERF vyčlenené značné finančné prostriedky na projekt boja proti rozširovaniu púští, ktorý dosiahol pozitívne výsledky napriek tomu, že jeho trvalú udržateľnosť môžu stále negatívne ohrozovať klimatické zmeny. Pokiaľ ide o projekt AGIR, miestne obyvateľstvo rovnako prijalo koncepty projektu a environmentálne činnosti sa začlenili do plánov rozvoja komunity na obdobie rokov 2005 – 2009. Stále však nie je jasné, či projekt prispel k trvalej zmene správania miestneho obyvateľstva a trvalá udržateľnosť závisí od vôle miestnych orgánov „osvojiť si“ zmeny, ktoré projekt navrhuje. |
| --- | --- |

8.

Pokiaľ ide o Mali, životné prostredie nebolo prioritným odvetvím podľa ôsmeho a deviateho ERF. Napriek tomu však boli podľa siedmeho a ôsmeho ERF vyčlenené značné finančné prostriedky na projekt boja proti rozširovaniu púští, ktorý dosiahol pozitívne výsledky napriek tomu, že jeho trvalú udržateľnosť môžu stále negatívne ohrozovať klimatické zmeny. Pokiaľ ide o projekt AGIR, miestne obyvateľstvo rovnako prijalo koncepty projektu a environmentálne činnosti sa začlenili do plánov rozvoja komunity na obdobie rokov 2005 – 2009. Stále však nie je jasné, či projekt prispel k trvalej zmene správania miestneho obyvateľstva a trvalá udržateľnosť závisí od vôle miestnych orgánov „osvojiť si“ zmeny, ktoré projekt navrhuje.

| 9. | Na Mauríciu bolo životné prostredie prioritným odvetvím v ôsmom a deviatom ERF. Pomoc priniesla celkove dobré výsledky, najmä pokiaľ ide o budovanie hlavnej čističky odpadových vôd v rámci ôsmeho ERF, po ktorej nasledovala podpora odvetvovej politiky v rámci deviateho ERF. Skúmané regionálne environmentálne projekty týkajúce sa Indického oceánu boli vo všeobecnosti problematickejšie. Regionálny environmentálny projekt siedmeho ERF priniesol málo okamžitých výsledkov z rozpočtu, ktorého výška dosahovala 11 mil. EUR, ale niektoré štúdie sa následne použili pre regionálny program v rámci deviateho ERF. V súvislosti s ôsmym regionálnym pilotným programom, ktorý sa týka environmentálneho vzdelávania, treba vyčkať, či pilotný študijný plán, ktorý projekt zriaďuje, prijmú všetky národné ministerstvá školstva. |
| --- | --- |

9.

Na Mauríciu bolo životné prostredie prioritným odvetvím v ôsmom a deviatom ERF. Pomoc priniesla celkove dobré výsledky, najmä pokiaľ ide o budovanie hlavnej čističky odpadových vôd v rámci ôsmeho ERF, po ktorej nasledovala podpora odvetvovej politiky v rámci deviateho ERF. Skúmané regionálne environmentálne projekty týkajúce sa Indického oceánu boli vo všeobecnosti problematickejšie. Regionálny environmentálny projekt siedmeho ERF priniesol málo okamžitých výsledkov z rozpočtu, ktorého výška dosahovala 11 mil. EUR, ale niektoré štúdie sa následne použili pre regionálny program v rámci deviateho ERF. V súvislosti s ôsmym regionálnym pilotným programom, ktorý sa týka environmentálneho vzdelávania, treba vyčkať, či pilotný študijný plán, ktorý projekt zriaďuje, prijmú všetky národné ministerstvá školstva.

| 10. | V Maroku nie je životné prostredie v strategickom dokumente krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006 prioritnou oblasťou spolupráce, hoci predpokladá niektoré opatrenia na ochranu životného prostredia, najmä podporu odvetviu vodného hospodárstva prostredníctvom dotácie úrokových sadzieb Európskou investičnou bankou. Výsledky environmentálnych projektov sa odlišujú a nie vždy je zabezpečená ich trvalá udržateľnosť. Napríklad výsledky projektu Gefrif boli vo všeobecnosti pozitívne, ale participačný prístup v nasledujúcich fázach nezaručoval vlastnícku zodpovednosť a účasť miestnej komunity. Výsledkom projektu zlepšenia kvality mestského ovzdušia v Tetouane bola diagnostická štúdia na zníženie emisií do ovzdušia v oblasti a zriadenie množstva staníc na určenie vzorky kvality ovzdušia a na Univerzite v Tetouane sa má zriadiť laboratórium. Na projekte, ktorý sa týkal boja proti rozširovaniu púští, spolupracovala celá miestna komunita a projekt dosiahol povzbudzujúce výsledky. Výsledky a trvalá udržateľnosť ukončeného projektu s názvom Maison de l'Environnement (Dom životného prostredia) boli veľmi obmedzené, pretože sa vybudovala dlhodobá spolupráca na účely ochrany životného prostredia vo Fes a Mekhnés. |
| --- | --- |

10.

V Maroku nie je životné prostredie v strategickom dokumente krajiny na obdobie rokov 2002 – 2006 prioritnou oblasťou spolupráce, hoci predpokladá niektoré opatrenia na ochranu životného prostredia, najmä podporu odvetviu vodného hospodárstva prostredníctvom dotácie úrokových sadzieb Európskou investičnou bankou. Výsledky environmentálnych projektov sa odlišujú a nie vždy je zabezpečená ich trvalá udržateľnosť. Napríklad výsledky projektu Gefrif boli vo všeobecnosti pozitívne, ale participačný prístup v nasledujúcich fázach nezaručoval vlastnícku zodpovednosť a účasť miestnej komunity. Výsledkom projektu zlepšenia kvality mestského ovzdušia v Tetouane bola diagnostická štúdia na zníženie emisií do ovzdušia v oblasti a zriadenie množstva staníc na určenie vzorky kvality ovzdušia a na Univerzite v Tetouane sa má zriadiť laboratórium. Na projekte, ktorý sa týkal boja proti rozširovaniu púští, spolupracovala celá miestna komunita a projekt dosiahol povzbudzujúce výsledky. Výsledky a trvalá udržateľnosť ukončeného projektu s názvom Maison de l'Environnement (Dom životného prostredia) boli veľmi obmedzené, pretože sa vybudovala dlhodobá spolupráca na účely ochrany životného prostredia vo Fes a Mekhnés.

| 11. | Pokiaľ ide o región Tichomoria, životné prostredie bolo prioritnou oblasťou podľa ôsmeho a deviateho ERF. V troch kontrolovaných krajinách, na Fidži, v Kiribati a Tuvalu, patrilo životné prostredie takisto do prioritnej oblasti podľa ôsmeho ERF, nie však podľa deviateho ERF. Preskúmané environmentálne projekty poskytli krajinám a regiónu škálu infraštruktúrnych a technologických prínosov. Nedosiahli sa však všetky očakávané výsledky. Kampaň na zvýšenie environmentálneho povedomia, týkajúca sa skládky odpadu vybudovanej v Naboro, ktorej cieľom je zvýšenie recyklácie a prijatie nových poplatkov za zaobchádzanie s odpadom, ešte neprebehla. V snahe dosiahnuť prínosy pre životné prostredie z ambiciózneho projektu na zníženie náchylnosti je potrebný ďalší čas na praktické využitie získaných informácií. Systém na likvidáciu pevného odpadu v Tuvalu sa stále prevádzkuje na minimalistickej úrovni a tí, ktorí nechcú platiť ročné poplatky za likvidáciu odpadu, sa naďalej zbavujú svojho odpadu akokoľvek. Perspektívy trvalej udržateľnosti Tichomoria sú relatívne dobré, keďže regionálne organizácie sú na účely poskytovania ďalšej podpory dobre rozmiestnené. Trvalá udržateľnosť však bude naďalej závisieť od väčšej účasti komunity a vlastníckej zodpovednosti. |
| --- | --- |

11.

Pokiaľ ide o región Tichomoria, životné prostredie bolo prioritnou oblasťou podľa ôsmeho a deviateho ERF. V troch kontrolovaných krajinách, na Fidži, v Kiribati a Tuvalu, patrilo životné prostredie takisto do prioritnej oblasti podľa ôsmeho ERF, nie však podľa deviateho ERF. Preskúmané environmentálne projekty poskytli krajinám a regiónu škálu infraštruktúrnych a technologických prínosov. Nedosiahli sa však všetky očakávané výsledky. Kampaň na zvýšenie environmentálneho povedomia, týkajúca sa skládky odpadu vybudovanej v Naboro, ktorej cieľom je zvýšenie recyklácie a prijatie nových poplatkov za zaobchádzanie s odpadom, ešte neprebehla. V snahe dosiahnuť prínosy pre životné prostredie z ambiciózneho projektu na zníženie náchylnosti je potrebný ďalší čas na praktické využitie získaných informácií. Systém na likvidáciu pevného odpadu v Tuvalu sa stále prevádzkuje na minimalistickej úrovni a tí, ktorí nechcú platiť ročné poplatky za likvidáciu odpadu, sa naďalej zbavujú svojho odpadu akokoľvek. Perspektívy trvalej udržateľnosti Tichomoria sú relatívne dobré, keďže regionálne organizácie sú na účely poskytovania ďalšej podpory dobre rozmiestnené. Trvalá udržateľnosť však bude naďalej závisieť od väčšej účasti komunity a vlastníckej zodpovednosti.

| 12. | V Tanzánii sa značné finančné prostriedky vyčlenili na odvetvie životného prostredia v siedmom a ôsmom ERF, v deviatom ERF sa však toto odvetvie už nepovažuje za prioritné. Projekt v siedmom ERF pre národný park Serengeti prispel k finančnej trvalej udržateľnosti parku. Pri hlavnom environmentálnom projekte financovanom z osobitného programu pre oblasti postihnuté utečencami v rámci siedmeho ERF, t. j. projektu podpory severozápadných rezervácií pre divú zver, takisto financovaného v rámci deviateho ERF, sa s obmedzeným rozpočtom dosiahli dobré výsledky v zmysle zlepšenia infraštruktúry a riadenia. Veľmi malý pokrok sa však dosiaľ dosiahol pri vytváraní oblastí riadenia voľne žijúcej zveri, založených na komunite, a to pre nedostatočné zapojenie úradu pre voľne žijúcu zver. Komisia musí ešte podrobne riešiť citlivé záležitosti riadenia týkajúce sa netransparentného udeľovania poľovníckych povolení, čo by umožnilo dosiahnutie trvalej udržateľnosti, ak sa tento problém bude riešiť náležite. Rovnaké otázky týkajúce sa riadenia je potrebné nastoliť vo vzťahu k ochrane rezervácie pre divú zver Selous, aby sa zabezpečila ochrana ohrozeného čierneho nosorožca. Projekt týkajúci sa kanalizácie v Mwanze neznížil mieru znečistenia vody vtekajúcej do Viktóriinho jazera na normy, ktoré sa požadujú, aj keď situácia sa možno zlepší po realizácii príslušných projektov. |
| --- | --- |

12.

V Tanzánii sa značné finančné prostriedky vyčlenili na odvetvie životného prostredia v siedmom a ôsmom ERF, v deviatom ERF sa však toto odvetvie už nepovažuje za prioritné. Projekt v siedmom ERF pre národný park Serengeti prispel k finančnej trvalej udržateľnosti parku. Pri hlavnom environmentálnom projekte financovanom z osobitného programu pre oblasti postihnuté utečencami v rámci siedmeho ERF, t. j. projektu podpory severozápadných rezervácií pre divú zver, takisto financovaného v rámci deviateho ERF, sa s obmedzeným rozpočtom dosiahli dobré výsledky v zmysle zlepšenia infraštruktúry a riadenia. Veľmi malý pokrok sa však dosiaľ dosiahol pri vytváraní oblastí riadenia voľne žijúcej zveri, založených na komunite, a to pre nedostatočné zapojenie úradu pre voľne žijúcu zver. Komisia musí ešte podrobne riešiť citlivé záležitosti riadenia týkajúce sa netransparentného udeľovania poľovníckych povolení, čo by umožnilo dosiahnutie trvalej udržateľnosti, ak sa tento problém bude riešiť náležite. Rovnaké otázky týkajúce sa riadenia je potrebné nastoliť vo vzťahu k ochrane rezervácie pre divú zver Selous, aby sa zabezpečila ochrana ohrozeného čierneho nosorožca. Projekt týkajúci sa kanalizácie v Mwanze neznížil mieru znečistenia vody vtekajúcej do Viktóriinho jazera na normy, ktoré sa požadujú, aj keď situácia sa možno zlepší po realizácii príslušných projektov.

---

(1)  Tento program bol vytvorený v roku 1990 na samite priemyselných krajín „skupiny sedem“ (G-7) ako reakcia na vzrastajúce obavy v súvislosti s rapídnym odlesňovaním v povodí Amazonky. Brazílska vláda tento program uviedla do činnosti v roku 1992 na Samite Zeme, ktorý sa konal v Riu de Janeiro.

(2)  Ďalším projektom financovaným z rozpočtového riadku pre životné prostredie a lesné hospodárstvo je vykonávanie činností v rezervácii Tawahka Asangni.

---

ODPOVEDE KOMISIE

ZHRNUTIE

| III. | Po podpísaní európskeho konsenzu o rozvoji v decembri 2005, ktorý pripisuje environmentálnym aspektom rozvojovej politiky väčší význam, Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju.
  Komisia vytvorí medziútvarovú riadiacu skupinu pre životné prostredie v rozvoji, ktorá zabezpečí riadenie a lepšiu koordináciu. Pri stanovovaní priorít používania obmedzených zdrojov by sa mal dôraz klásť na budovanie kapacít neodborných zamestnancov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a dostupnosť odbornej podpory na požiadanie na tento účel počas identifikácie a formulácie. Návrh príručky pre environmentálnu integráciu je takmer dokončený. Jednotlivé časti sa už používajú, tieto časti sa vo veľkej miere prekonzultovali. Od novembra 2004 do konca roka 2005 sa vyškolilo približne 350 pracovníkov riaditeľstiev a delegácií. Komisia súhlasí s potrebou ďalšieho posilnenia vedomostí a zvažuje možnosť zaviesť povinné kurzy pre kľúčových zamestnancov.
  Monitorovacie a hodnotiace systémy sú už dobre vypracované, Komisia však preskúma spôsoby na zlepšenie rozširovania najlepšej praxe pri hodnotení na úrovni projektov. |
| --- | --- |

III.

Po podpísaní európskeho konsenzu o rozvoji v decembri 2005, ktorý pripisuje environmentálnym aspektom rozvojovej politiky väčší význam, Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju.

Komisia vytvorí medziútvarovú riadiacu skupinu pre životné prostredie v rozvoji, ktorá zabezpečí riadenie a lepšiu koordináciu. Pri stanovovaní priorít používania obmedzených zdrojov by sa mal dôraz klásť na budovanie kapacít neodborných zamestnancov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a dostupnosť odbornej podpory na požiadanie na tento účel počas identifikácie a formulácie. Návrh príručky pre environmentálnu integráciu je takmer dokončený. Jednotlivé časti sa už používajú, tieto časti sa vo veľkej miere prekonzultovali. Od novembra 2004 do konca roka 2005 sa vyškolilo približne 350 pracovníkov riaditeľstiev a delegácií. Komisia súhlasí s potrebou ďalšieho posilnenia vedomostí a zvažuje možnosť zaviesť povinné kurzy pre kľúčových zamestnancov.

Monitorovacie a hodnotiace systémy sú už dobre vypracované, Komisia však preskúma spôsoby na zlepšenie rozširovania najlepšej praxe pri hodnotení na úrovni projektov.

| IV. | Komisia systematicky pripravovala environmentálne profily krajín (EPK) s cieľom lepšieho začlenenia životného prostredia do nasledujúcej generácie strategických dokumentov pre krajiny (CSP) (2007 – 2013). Vplyv týchto EPK na nové CSP však v konečnom dôsledku závisí od priorít partnerských krajín, ktoré kladú na environmentálne otázky.
  Celková rozpočtová podpora (CRP) si vyžaduje široký politický dialóg o rozvojových stratégiách partnerov a zameriava sa na zníženie chudoby, makroekonomickú stabilitu a lepšie riadenie verejných financií podľa zákonných ustanovení a záväzkov (ako je článok 61.2 dohody z Cotonou). Komisia sa bude snažiť o environmentálnu integráciu na úrovni politického dialógu, kedykoľvek to má význam. V prípade sektorovej rozpočtovej podpory (SRP) možno osobitné environmentálne záujmy sektora vziať do úvahy prostredníctvom sektorového politického dialógu, ako aj samotného navrhovania programu. Uvažuje sa aj o SRP zameranej na životné prostredie. Komisia zohľadňuje environmentálne hľadisko pri súčasnej revízii manuálov pre rozpočet a podporu sektorovej politiky.
  Environmentálny skríning projektov možno ďalej zlepšiť. Inventár hodnotení environmentálneho vplyvu vykonaných pri rozvojových projektoch sa vytvoril, bude sa dopĺňať a pravidelne aktualizovať. |
| --- | --- |

IV.

Komisia systematicky pripravovala environmentálne profily krajín (EPK) s cieľom lepšieho začlenenia životného prostredia do nasledujúcej generácie strategických dokumentov pre krajiny (CSP) (2007 – 2013). Vplyv týchto EPK na nové CSP však v konečnom dôsledku závisí od priorít partnerských krajín, ktoré kladú na environmentálne otázky.

Celková rozpočtová podpora (CRP) si vyžaduje široký politický dialóg o rozvojových stratégiách partnerov a zameriava sa na zníženie chudoby, makroekonomickú stabilitu a lepšie riadenie verejných financií podľa zákonných ustanovení a záväzkov (ako je článok 61.2 dohody z Cotonou). Komisia sa bude snažiť o environmentálnu integráciu na úrovni politického dialógu, kedykoľvek to má význam. V prípade sektorovej rozpočtovej podpory (SRP) možno osobitné environmentálne záujmy sektora vziať do úvahy prostredníctvom sektorového politického dialógu, ako aj samotného navrhovania programu. Uvažuje sa aj o SRP zameranej na životné prostredie. Komisia zohľadňuje environmentálne hľadisko pri súčasnej revízii manuálov pre rozpočet a podporu sektorovej politiky.

Environmentálny skríning projektov možno ďalej zlepšiť. Inventár hodnotení environmentálneho vplyvu vykonaných pri rozvojových projektoch sa vytvoril, bude sa dopĺňať a pravidelne aktualizovať.

| V. | Komisia vzhľadom na náročný kontext rozvojovej spolupráce považuje projekty za primerane účinné. Treba zobrať do úvahy veľké množstvo faktorov, ktoré pôsobia počas implementácie (vrátane politickej nestability a problémov s presadzovaním práva), často mimo kontroly projektu, ktoré ovplyvňujú možnosť dosiahnuť zamýšľané výsledky a priniesť očakávaný vplyv.
  Väčšina environmentálnych intervencií sa snažila o zosúladenie cieľov zachovania životného prostredia a miestnych potrieb rozvoja podporou trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov a iných činností prinášajúcich zisky (ako je ekoturizmus) a o posilnenie miestnych správ poverených ochranou životného prostredia.
  Komisia sa snaží zlepšiť postupy posudzovania projektov, ako aj urýchliť postupy výberu a riadenia projektov. Posledná revízia postupov pri výzvach na predkladanie návrhov je súčasťou tohto úsilia.
  Finančná udržateľnosť je komplexnou výzvou spoločnou pre väčšinu rozvojových projektov a ešte väčšou pre projekty, ktoré sa na prvom mieste zameriavajú na environmentálne zlepšenia. Pokračujúci presun smerom k novým spôsobom poskytovania pomoci odlišným od klasického projektového prístupu (široké sektorové prístupy, programy podpory sektorovej politiky) sa okrem iného zdôvodňuje obavou o dlhodobú udržateľnosť činností. |
| --- | --- |

V.

Komisia vzhľadom na náročný kontext rozvojovej spolupráce považuje projekty za primerane účinné. Treba zobrať do úvahy veľké množstvo faktorov, ktoré pôsobia počas implementácie (vrátane politickej nestability a problémov s presadzovaním práva), často mimo kontroly projektu, ktoré ovplyvňujú možnosť dosiahnuť zamýšľané výsledky a priniesť očakávaný vplyv.

Väčšina environmentálnych intervencií sa snažila o zosúladenie cieľov zachovania životného prostredia a miestnych potrieb rozvoja podporou trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov a iných činností prinášajúcich zisky (ako je ekoturizmus) a o posilnenie miestnych správ poverených ochranou životného prostredia.

Komisia sa snaží zlepšiť postupy posudzovania projektov, ako aj urýchliť postupy výberu a riadenia projektov. Posledná revízia postupov pri výzvach na predkladanie návrhov je súčasťou tohto úsilia.

Finančná udržateľnosť je komplexnou výzvou spoločnou pre väčšinu rozvojových projektov a ešte väčšou pre projekty, ktoré sa na prvom mieste zameriavajú na environmentálne zlepšenia. Pokračujúci presun smerom k novým spôsobom poskytovania pomoci odlišným od klasického projektového prístupu (široké sektorové prístupy, programy podpory sektorovej politiky) sa okrem iného zdôvodňuje obavou o dlhodobú udržateľnosť činností.

| VI. | Odpovede Komisie k podrobným odporúčaniam Dvora audítorov sa uvádzajú v odsekoch 88 až 101. |
| --- | --- |

VI.

Odpovede Komisie k podrobným odporúčaniam Dvora audítorov sa uvádzajú v odsekoch 88 až 101.

STRATÉGIA KOMISIE PRE ENVIRONMENTÁLNE ASPEKTY JEJ ROZVOJOVEJ POMOCI

| 9. – 13. | Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju zohľadnením nedávneho politického vývoja, ako je nová rozvojová politika, stratégia trvalo udržateľného rozvoja a tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné riadenie prírodných zdrojov vrátane energie (ENRTP).
  Nový konsenzus rozvojovej politiky z roku 2005 ponúka príležitosti na komplexnejší prístup, keďže životné prostredie a prírodné zdroje zahŕňa ako možný sektor na poskytovanie pomoci, a je prvou spoločnou stratégiou členských štátov a Parlamentu. ENRTP má širší rozsah pôsobnosti ako jeho predchodca s trochu väčšou rozpočtovou obálkou a okrem identifikácie priorít pre environmentálne opatrenia obsahuje aj špecifické ciele na podporu zohľadňovania v geografických nástrojoch. Príprava (environmentálnych profilov krajiny) EPK by mala byť tiež významným krokom vpred pri presadzovaní, aby sa primeraná časť finančných prostriedkov vynaložila na sektory životného prostredia a prírodných zdrojov na základe dialógu s partnerskými krajinami. Nová stratégia tiež kladie dôraz na implementáciu strategických environmentálnych hodnotení (SEA) v súlade s vyhlásením rozvojovej politiky vrátane stanovovania kritérií a predkladania správ.
  Koherencia medzi geografickými a tematickými nástrojmi bola doteraz nedostatočná. Situácia sa však zlepší, keď sa zavedú nové nástroje pre rozvojovú spoluprácu. Tieto kladú dôraz na subsidiaritu a komplementaritu tematických programov ku geografickým programom.
  Pokiaľ ide o odlišný stupeň financovania environmentálneho sektora v krajinách uvedených Dvorom audítorov v odseku 13, rozvojová spolupráca Spoločenstva sa riadi zásadami partnerstva a vlastníctva v záujme prijímajúcich krajín. To znamená, že priority mechanizmov geografickej spolupráce sa dohodnú konzultačným postupom, pri ktorom prijímajúci partner môže venovať väčšie úsilie sociálnym sektorom, ako je zdravotníctvo a školstvo. Komisia bude však naďalej pracovať na zvyšovaní povedomia o environmentálnych záležitostiach vo svojich bilaterálnych vzťahoch s partnerskými krajinami. Osobitnými nariadeniami na podporu environmentálnej integrácie v rozvojových krajinách (2493/2000) a podporu ochrany prírody a trvalo udržateľnej správy lesov v rozvojových krajinách (2494/2000) sa poskytol finančný rámec 93 mil. EUR a 249 mil. EUR v období rokov 2000 – 2006. |
| --- | --- |

9. – 13.

Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju zohľadnením nedávneho politického vývoja, ako je nová rozvojová politika, stratégia trvalo udržateľného rozvoja a tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné riadenie prírodných zdrojov vrátane energie (ENRTP).

Nový konsenzus rozvojovej politiky z roku 2005 ponúka príležitosti na komplexnejší prístup, keďže životné prostredie a prírodné zdroje zahŕňa ako možný sektor na poskytovanie pomoci, a je prvou spoločnou stratégiou členských štátov a Parlamentu. ENRTP má širší rozsah pôsobnosti ako jeho predchodca s trochu väčšou rozpočtovou obálkou a okrem identifikácie priorít pre environmentálne opatrenia obsahuje aj špecifické ciele na podporu zohľadňovania v geografických nástrojoch. Príprava (environmentálnych profilov krajiny) EPK by mala byť tiež významným krokom vpred pri presadzovaní, aby sa primeraná časť finančných prostriedkov vynaložila na sektory životného prostredia a prírodných zdrojov na základe dialógu s partnerskými krajinami. Nová stratégia tiež kladie dôraz na implementáciu strategických environmentálnych hodnotení (SEA) v súlade s vyhlásením rozvojovej politiky vrátane stanovovania kritérií a predkladania správ.

Koherencia medzi geografickými a tematickými nástrojmi bola doteraz nedostatočná. Situácia sa však zlepší, keď sa zavedú nové nástroje pre rozvojovú spoluprácu. Tieto kladú dôraz na subsidiaritu a komplementaritu tematických programov ku geografickým programom.

Pokiaľ ide o odlišný stupeň financovania environmentálneho sektora v krajinách uvedených Dvorom audítorov v odseku 13, rozvojová spolupráca Spoločenstva sa riadi zásadami partnerstva a vlastníctva v záujme prijímajúcich krajín. To znamená, že priority mechanizmov geografickej spolupráce sa dohodnú konzultačným postupom, pri ktorom prijímajúci partner môže venovať väčšie úsilie sociálnym sektorom, ako je zdravotníctvo a školstvo. Komisia bude však naďalej pracovať na zvyšovaní povedomia o environmentálnych záležitostiach vo svojich bilaterálnych vzťahoch s partnerskými krajinami. Osobitnými nariadeniami na podporu environmentálnej integrácie v rozvojových krajinách (2493/2000) a podporu ochrany prírody a trvalo udržateľnej správy lesov v rozvojových krajinách (2494/2000) sa poskytol finančný rámec 93 mil. EUR a 249 mil. EUR v období rokov 2000 – 2006.

| 15. – 16. | Komisia zamýšľa vytvoriť medziútvarovú riadiacu skupinu pre životné prostredie v rozvoji s cieľom zabezpečiť systematickejšie celkové pokračovanie spoločného operačného rámca a predkladania správ. To bude doplnením existujúcich medziútvarových koordinačných mechanizmov, ktoré už prispievajú k implementácii rôznych aspektov stratégie zohľadňovania životného prostredia. To zahŕňa skupiny pre krajiny, ktoré sledujú geografické programovanie, a tiež príslušné regionálne oddelenia GR ENV a medziútvarovú skupinu pre podporu kvality (iQSG), ktorá vykonáva kontrolu kvality stratégie pomoci pre krajinu a regióny vrátane primeranej implementácie stratégie environmentálneho zohľadňovania. Navyše existuje medziútvarová koordinácia na kontrolu hlavných činností oddelenia pomoci a na programovanie a implementáciu tematických rozpočtových línií. |
| --- | --- |

15. – 16.

Komisia zamýšľa vytvoriť medziútvarovú riadiacu skupinu pre životné prostredie v rozvoji s cieľom zabezpečiť systematickejšie celkové pokračovanie spoločného operačného rámca a predkladania správ. To bude doplnením existujúcich medziútvarových koordinačných mechanizmov, ktoré už prispievajú k implementácii rôznych aspektov stratégie zohľadňovania životného prostredia. To zahŕňa skupiny pre krajiny, ktoré sledujú geografické programovanie, a tiež príslušné regionálne oddelenia GR ENV a medziútvarovú skupinu pre podporu kvality (iQSG), ktorá vykonáva kontrolu kvality stratégie pomoci pre krajinu a regióny vrátane primeranej implementácie stratégie environmentálneho zohľadňovania. Navyše existuje medziútvarová koordinácia na kontrolu hlavných činností oddelenia pomoci a na programovanie a implementáciu tematických rozpočtových línií.

| 17. | Kritériá výkonu sa zamerali na aspekty programovania. Medzi ne patrí množstvo a kvalita úplných CEP a ako sa odrazia v CSP. Komisia pracuje na komplexnom súbore kritérií výkonu. |
| --- | --- |

17.

Kritériá výkonu sa zamerali na aspekty programovania. Medzi ne patrí množstvo a kvalita úplných CEP a ako sa odrazia v CSP. Komisia pracuje na komplexnom súbore kritérií výkonu.

| 18. | Jedným z cieľov reformy vonkajšej pomoci bolo posilnenie ľudských zdrojov, ktoré vonkajšiu pomoc riadia. Hoci sa dosiahol pokrok, stále sú pod priemerom európskych darcov.
  Komisia urobila kroky na organizáciu svojich útvarov takým spôsobom, aby sa vyrovnal problém nedostatočných zdrojov a otázky spojené so zamestnaneckými zdrojmi prehodnotili v ročnej politickej stratégii.
  Hlavné osoby sa identifikovali na všetkých zainteresovaných hlavných generálnych riaditeľstvách. Sieť korešpondentov pre životné prostredie sa vytvorila v rámci GR RELEX. Oddelenia pre krajiny na GR ENV zohrávajú významnú úlohu pri podpore GR RELEX pri zvyšovaní profilu environmentálnych otázok pri príprave CSP. Krátkodobú environmentálnu expertízu poskytlo oddelenie pomoci pre životné prostredie (pozri odseky 19 až 22).
  Po prevedení zodpovednosti za riadenie vonkajšej pomoci sa vytvoril koordinačný orgán pre environmentálne záležitosti vo väčšine delegácií EK, hoci za túto záležitosť nemôže zodpovedať jediná osoba.
  Tematická expertíza EuropeAid sa prepracovala v marci 2005 s cieľom poskytnúť efektívnym spôsobom podporu dobrej kvality pre delegácie. |
| --- | --- |

18.

Jedným z cieľov reformy vonkajšej pomoci bolo posilnenie ľudských zdrojov, ktoré vonkajšiu pomoc riadia. Hoci sa dosiahol pokrok, stále sú pod priemerom európskych darcov.

Komisia urobila kroky na organizáciu svojich útvarov takým spôsobom, aby sa vyrovnal problém nedostatočných zdrojov a otázky spojené so zamestnaneckými zdrojmi prehodnotili v ročnej politickej stratégii.

Hlavné osoby sa identifikovali na všetkých zainteresovaných hlavných generálnych riaditeľstvách. Sieť korešpondentov pre životné prostredie sa vytvorila v rámci GR RELEX. Oddelenia pre krajiny na GR ENV zohrávajú významnú úlohu pri podpore GR RELEX pri zvyšovaní profilu environmentálnych otázok pri príprave CSP. Krátkodobú environmentálnu expertízu poskytlo oddelenie pomoci pre životné prostredie (pozri odseky 19 až 22).

Po prevedení zodpovednosti za riadenie vonkajšej pomoci sa vytvoril koordinačný orgán pre environmentálne záležitosti vo väčšine delegácií EK, hoci za túto záležitosť nemôže zodpovedať jediná osoba.

Tematická expertíza EuropeAid sa prepracovala v marci 2005 s cieľom poskytnúť efektívnym spôsobom podporu dobrej kvality pre delegácie.

| 19. – 22. | Do začatia výkonu programovania pre nový cyklus spolupráce (2007 – 2013) bolo oddelenie pomoci opäť v činnosti, poskytovalo školenia a poradenstvo pre pracovníkov oddelení. Napriek jeho návrhu štatútu vo fáze programovania sa často odvolávalo na environmentálny manuál vrátane jeho formulárov pre zadávacie podmienky pre environmentálne profily krajín a rôzne nástroje posudzovania. Oddelenie pomoci spracovalo viac ako 160 žiadostí o poradenstvo v roku 2005, väčšinu z nich zameraných na otázky programovania.
  Oneskorené ukončenie environmentálneho manuálu v roku 2005 sa vysvetľuje potrebou zamerať sa prostredníctvom (účinných, efektívnych) spôsobov na integráciu environmentálneho rozmeru do nových foriem poskytovania pomoci, ktoré, ako uznáva Dvor audítorov, predstavujú výzvu, ktorú sa väčšina darcov snaží presadiť. V OECD-DAC sa zároveň pracuje na nástrojoch environmentálneho hodnotenia pre politiky, programy a (hlavné) plány.
  Od novembra 2004 do konca roka 2005 sa približne 350 zamestnancov EK zúčastnilo na environmentálnych vzdelávacích kurzoch na riaditeľstvách a v delegáciách. |
| --- | --- |

19. – 22.

Do začatia výkonu programovania pre nový cyklus spolupráce (2007 – 2013) bolo oddelenie pomoci opäť v činnosti, poskytovalo školenia a poradenstvo pre pracovníkov oddelení. Napriek jeho návrhu štatútu vo fáze programovania sa často odvolávalo na environmentálny manuál vrátane jeho formulárov pre zadávacie podmienky pre environmentálne profily krajín a rôzne nástroje posudzovania. Oddelenie pomoci spracovalo viac ako 160 žiadostí o poradenstvo v roku 2005, väčšinu z nich zameraných na otázky programovania.

Oneskorené ukončenie environmentálneho manuálu v roku 2005 sa vysvetľuje potrebou zamerať sa prostredníctvom (účinných, efektívnych) spôsobov na integráciu environmentálneho rozmeru do nových foriem poskytovania pomoci, ktoré, ako uznáva Dvor audítorov, predstavujú výzvu, ktorú sa väčšina darcov snaží presadiť. V OECD-DAC sa zároveň pracuje na nástrojoch environmentálneho hodnotenia pre politiky, programy a (hlavné) plány.

Od novembra 2004 do konca roka 2005 sa približne 350 zamestnancov EK zúčastnilo na environmentálnych vzdelávacích kurzoch na riaditeľstvách a v delegáciách.

| 23. | Väčšina z 11 tematických sietí koordinovaných EuropeAid sa vo svojej predchádzajúcej forme zrušila pri reorganizácii EuropeAid v roku 2005. Spoločný prístup k ich obnoveniu sa vypracoval na začiatku roka 2006 a zohľadňuje okolnosti vyplývajúce z presunu zodpovedností za riadenie pomoci na delegácie a z reorganizácie EuropeAid. To viedlo k zhromaždeniu sektorových expertíz, predtým umiestnených na rôznych geografických riaditeľstvách, do novovytvorených tematických jednotiek navrhnutých na zvýšenie kvality činností. Nový prístup k tematickým sieťam zdôrazňuje presun na delegácie. Na tomto základe sa zrealizovalo množstvo činností tematickej siete. To obsahuje konzultáciu hlavných osôb zodpovedných za životné prostredie v delegáciách k navrhovanej environmentálnej príručke. |
| --- | --- |

23.

Väčšina z 11 tematických sietí koordinovaných EuropeAid sa vo svojej predchádzajúcej forme zrušila pri reorganizácii EuropeAid v roku 2005. Spoločný prístup k ich obnoveniu sa vypracoval na začiatku roka 2006 a zohľadňuje okolnosti vyplývajúce z presunu zodpovedností za riadenie pomoci na delegácie a z reorganizácie EuropeAid. To viedlo k zhromaždeniu sektorových expertíz, predtým umiestnených na rôznych geografických riaditeľstvách, do novovytvorených tematických jednotiek navrhnutých na zvýšenie kvality činností. Nový prístup k tematickým sieťam zdôrazňuje presun na delegácie. Na tomto základe sa zrealizovalo množstvo činností tematickej siete. To obsahuje konzultáciu hlavných osôb zodpovedných za životné prostredie v delegáciách k navrhovanej environmentálnej príručke.

| 24. | Komisia kládla prioritu na vykonanie celkového hodnotenia nariadení pre životné prostredie a tropické lesy v rokoch 2003 – 2004, ako sa predpokladalo v právnom základe dvoch programov. Vzorka projektov pre externú fázu environmentálnej časti hodnotenia pokryla 35 projektov v 16 krajinách. |
| --- | --- |

24.

Komisia kládla prioritu na vykonanie celkového hodnotenia nariadení pre životné prostredie a tropické lesy v rokoch 2003 – 2004, ako sa predpokladalo v právnom základe dvoch programov. Vzorka projektov pre externú fázu environmentálnej časti hodnotenia pokryla 35 projektov v 16 krajinách.

| 25. – 26. | Komisia začala vytvárať databázy, ktoré poskytnú inventár všetkých hodnotení projektov, ktoré možno vyhľadávať a prehliadať pomocou kľúčových slov, vrátane „životného prostredia“. To umožní systematickejšie hodnotenie výsledkov.
  Správy z monitorovania zameraného na výsledky (ROM) sa považujú za stručné dokumenty zamerané na hlavné súčasti projektu, prvotne sa považujú za nástroj podpory okamžitých rozhodnutí správy projektov. |
| --- | --- |

25. – 26.

Komisia začala vytvárať databázy, ktoré poskytnú inventár všetkých hodnotení projektov, ktoré možno vyhľadávať a prehliadať pomocou kľúčových slov, vrátane „životného prostredia“. To umožní systematickejšie hodnotenie výsledkov.

Správy z monitorovania zameraného na výsledky (ROM) sa považujú za stručné dokumenty zamerané na hlavné súčasti projektu, prvotne sa považujú za nástroj podpory okamžitých rozhodnutí správy projektov.

| 27. | „Systém tvorcov politiky“ DAC, používaný Komisiou, umožňuje podávanie správ o životnom prostredí podľa smerníc DAC. Komisia medzičasom predložila DAC správu o týchto „Rio tvorcoch politiky“ za roky 2003 a 2004.
  Ako uznal Dvor audítorov, systém predkladania správ DAC neumožňuje, aby rozsiahle predkladanie správ spĺňalo podrobné požiadavky (ktoré sa stále vyvíjajú) na základe environmentálnych dohovorov, najmä na výšku výdavkov na činnosti pri podpore jednotlivých cieľov MEA. Komisia sa usiluje o dosiahnutie stáleho zlepšenia, pokiaľ ide o správnosť informácií, podporou najefektívnejšieho využívania dostupných nástrojov na predkladanie správ a informačných systémov. |
| --- | --- |

27.

„Systém tvorcov politiky“ DAC, používaný Komisiou, umožňuje podávanie správ o životnom prostredí podľa smerníc DAC. Komisia medzičasom predložila DAC správu o týchto „Rio tvorcoch politiky“ za roky 2003 a 2004.

Ako uznal Dvor audítorov, systém predkladania správ DAC neumožňuje, aby rozsiahle predkladanie správ spĺňalo podrobné požiadavky (ktoré sa stále vyvíjajú) na základe environmentálnych dohovorov, najmä na výšku výdavkov na činnosti pri podpore jednotlivých cieľov MEA. Komisia sa usiluje o dosiahnutie stáleho zlepšenia, pokiaľ ide o správnosť informácií, podporou najefektívnejšieho využívania dostupných nástrojov na predkladanie správ a informačných systémov.

POSÚDENIE EFEKTÍVNOSTI INTEGRÁCIE PROBLEMATIKY ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA KOMISIE

| 29. – 35. | Hoci sa dosiahlo zlepšenie, pokrok v „zohľadňovaní“ životného prostredia pri programovaní jednotlivých krajín nebol taký rýchly, ako mohol byť. Zo 60 preskúmaných krajín v roku 2002 však do konca roka 2005 iba 2 krajiny nemali vôbec žiadnu formu CEP. Podľa Komisie malo 19 krajín primerane prijateľné CEP, 24 krátky CEP (menej ako 10 strán), 4 sa zahrnuli do regionálneho CEP a v 11 sa CEP pripravovala alebo plánovala. Hoci tieto CEP by neprispeli k environmentálnemu „zohľadňovaniu“ v prvej generácii CSP (2001 – 2007), predstavovali by dobré východisko pre zohľadnenie životného prostredia v nasledujúcej generácii CSP.
  Prijatie CSP/RSP sa pripravuje, existujú medziútvarové mechanizmy Komisie na monitorovanie primeranej integrácie odporúčaní CEP do nástrojov geografickej spolupráce. Medziútvarová skupina pre podporu kvality, ktorá monitoruje stratégie pomoci krajinám a regionálne stratégie pomoci, má za cieľ zabezpečiť koherenciu a súlad. Napriek tomu pokrok v tejto oblasti závisí aj od priorít, ktoré partnerské krajiny dali týmto otázkam.
  V nezávislom priebežnom hodnotení nariadenia (ES) č. 2493/2000, začatého Komisiou, sa odporúčalo, aby sa kládol dôraz aj na „zohľadňovanie“ v programovacom cykle po roku 2006. Toto odporúčanie by sa malo zohľadniť v novom programe. Viac priestoru sa dá vytvoreniu celkového zosúladeného prístupu k budovaniu kapacít v rozvojových krajinách.
  Možnosť úradníkov z prijímajúcich krajín zúčastniť sa na odbornej príprave poskytovanej oddelením pomoci (pozri odsek 22) v delegáciách prispieva k budovaniu kapacít a zvýšeniu povedomia o environmentálnom „zohľadňovaní“ aj v týchto krajinách (pozri odsek 34).
  Očakáva sa, že postup prípravy CEP, ktorý sa založil na širokej konzultácii, do ktorej sa zapojilo veľké množstvo zainteresovaných subjektov v prijímateľských krajinách, prispeje efektívnym spôsobom k zvýšeniu environmentálneho povedomia a kapacity „zohľadňovania“.
  Pokiaľ ide o odbornú prípravu na riaditeľstvách (pozri odsek 35), až 70 zamestnancov z programovacích GR sa zúčastnilo na pravidelných alebo ad hoc školeniach, ktoré sa konali v Bruseli v novembri 2004 a boli zamerané na otázky programovania. Vzťahuje sa aj na odpoveď k odseku 22.
  Pokiaľ ide o postupy skúmania environmentálnych aspektov CSP, aktívna sieť environmentálnych korešpondentov existuje na GR RELEX, väčšina z nich pracuje na geografických riaditeľstvách, tým sa umožňuje pochopenie tak environmentálnych záležitostí, ako aj špecifík krajiny.
  Vyššia koordinácia medzi hlavnými GR pomôže zlepšiť súčasnú úroveň kontroly CSP/RSP zabezpečením synergií a vhodnej deľby zodpovedností. |
| --- | --- |

29. – 35.

Hoci sa dosiahlo zlepšenie, pokrok v „zohľadňovaní“ životného prostredia pri programovaní jednotlivých krajín nebol taký rýchly, ako mohol byť. Zo 60 preskúmaných krajín v roku 2002 však do konca roka 2005 iba 2 krajiny nemali vôbec žiadnu formu CEP. Podľa Komisie malo 19 krajín primerane prijateľné CEP, 24 krátky CEP (menej ako 10 strán), 4 sa zahrnuli do regionálneho CEP a v 11 sa CEP pripravovala alebo plánovala. Hoci tieto CEP by neprispeli k environmentálnemu „zohľadňovaniu“ v prvej generácii CSP (2001 – 2007), predstavovali by dobré východisko pre zohľadnenie životného prostredia v nasledujúcej generácii CSP.

Prijatie CSP/RSP sa pripravuje, existujú medziútvarové mechanizmy Komisie na monitorovanie primeranej integrácie odporúčaní CEP do nástrojov geografickej spolupráce. Medziútvarová skupina pre podporu kvality, ktorá monitoruje stratégie pomoci krajinám a regionálne stratégie pomoci, má za cieľ zabezpečiť koherenciu a súlad. Napriek tomu pokrok v tejto oblasti závisí aj od priorít, ktoré partnerské krajiny dali týmto otázkam.

V nezávislom priebežnom hodnotení nariadenia (ES) č. 2493/2000, začatého Komisiou, sa odporúčalo, aby sa kládol dôraz aj na „zohľadňovanie“ v programovacom cykle po roku 2006. Toto odporúčanie by sa malo zohľadniť v novom programe. Viac priestoru sa dá vytvoreniu celkového zosúladeného prístupu k budovaniu kapacít v rozvojových krajinách.

Možnosť úradníkov z prijímajúcich krajín zúčastniť sa na odbornej príprave poskytovanej oddelením pomoci (pozri odsek 22) v delegáciách prispieva k budovaniu kapacít a zvýšeniu povedomia o environmentálnom „zohľadňovaní“ aj v týchto krajinách (pozri odsek 34).

Očakáva sa, že postup prípravy CEP, ktorý sa založil na širokej konzultácii, do ktorej sa zapojilo veľké množstvo zainteresovaných subjektov v prijímateľských krajinách, prispeje efektívnym spôsobom k zvýšeniu environmentálneho povedomia a kapacity „zohľadňovania“.

Pokiaľ ide o odbornú prípravu na riaditeľstvách (pozri odsek 35), až 70 zamestnancov z programovacích GR sa zúčastnilo na pravidelných alebo ad hoc školeniach, ktoré sa konali v Bruseli v novembri 2004 a boli zamerané na otázky programovania. Vzťahuje sa aj na odpoveď k odseku 22.

Pokiaľ ide o postupy skúmania environmentálnych aspektov CSP, aktívna sieť environmentálnych korešpondentov existuje na GR RELEX, väčšina z nich pracuje na geografických riaditeľstvách, tým sa umožňuje pochopenie tak environmentálnych záležitostí, ako aj špecifík krajiny.

Vyššia koordinácia medzi hlavnými GR pomôže zlepšiť súčasnú úroveň kontroly CSP/RSP zabezpečením synergií a vhodnej deľby zodpovedností.

| 36. – 38. | Celková rozpočtová podpora (CRP) si vyžaduje široký politický dialóg o rozvojových stratégiách partnerov a zameriava sa na zníženie chudoby, makroekonomickú stabilitu a lepšie riadenie verejných financií podľa zákonných ustanovení a záväzkov (ako je článok 61.2 dohody z Cotonou). Environmentálne otázky vo všeobecnosti nespadajú do podmienok oprávnenosti a platobných podmienok programov GBS, mali by sa však hodnotiť v rámci širšieho politického dialógu.
  V osobitnom prípade Tanzánie (rámček 5) má vlastná stratégia na zníženie chudoby krajiny silný environmentálny prvok. Rámec hodnotenia výkonu pre úhradu označuje implementáciu činností spojených so životným prostredím za jeden z prvkov, ktoré Komisia berie do úvahy pri hodnotení implementácie stratégie krajiny na zníženie chudoby.
  V prípade rozpočtovej podpory pre environmentálne citlivé sektory (sektorová rozpočtová podpora) sa osobitné environmentálne záujmy môžu zohľadniť prostredníctvom sektorového politického dialógu, ako aj samého návrhu programu. Môže sa uvažovať aj o SBS zameranej na životné prostredie.
  Strategické environmentálne hodnotenia (SEA) sú cenným nástrojom, Komisia sa bude snažiť o zvýšenie ich používania na úrovni politického dialógu, kedykoľvek to má význam.
  Komisia zohľadňuje environmentálny aspekt pri prebiehajúcej aktualizácii manuálov pre rozpočet a sektorovú politickú podporu. V týchto manuáloch a príručke pre životné prostredie zosúladí spôsob, akým sa zamerať na vzťah medzi environmentálnymi otázkami a rozpočtovou podporou. |
| --- | --- |

36. – 38.

Celková rozpočtová podpora (CRP) si vyžaduje široký politický dialóg o rozvojových stratégiách partnerov a zameriava sa na zníženie chudoby, makroekonomickú stabilitu a lepšie riadenie verejných financií podľa zákonných ustanovení a záväzkov (ako je článok 61.2 dohody z Cotonou). Environmentálne otázky vo všeobecnosti nespadajú do podmienok oprávnenosti a platobných podmienok programov GBS, mali by sa však hodnotiť v rámci širšieho politického dialógu.

V osobitnom prípade Tanzánie (rámček 5) má vlastná stratégia na zníženie chudoby krajiny silný environmentálny prvok. Rámec hodnotenia výkonu pre úhradu označuje implementáciu činností spojených so životným prostredím za jeden z prvkov, ktoré Komisia berie do úvahy pri hodnotení implementácie stratégie krajiny na zníženie chudoby.

V prípade rozpočtovej podpory pre environmentálne citlivé sektory (sektorová rozpočtová podpora) sa osobitné environmentálne záujmy môžu zohľadniť prostredníctvom sektorového politického dialógu, ako aj samého návrhu programu. Môže sa uvažovať aj o SBS zameranej na životné prostredie.

Strategické environmentálne hodnotenia (SEA) sú cenným nástrojom, Komisia sa bude snažiť o zvýšenie ich používania na úrovni politického dialógu, kedykoľvek to má význam.

Komisia zohľadňuje environmentálny aspekt pri prebiehajúcej aktualizácii manuálov pre rozpočet a sektorovú politickú podporu. V týchto manuáloch a príručke pre životné prostredie zosúladí spôsob, akým sa zamerať na vzťah medzi environmentálnymi otázkami a rozpočtovou podporou.

| 39. – 46. | Environmentálny skríning projektov možno ďalej zlepšiť. Environmentálnou príručkou sa poskytne primerané usmernenie a úplnejšie údaje pre postup skríningu.
  Odkaz na životné prostredie medzi (obmedzeným) množstvom iných krížových otázok v štandardnom projektovom formulári inak sám osebe nebráni vhodnému zohľadneniu environmentálnych aspektov v návrhu projektu.
  Pokiaľ ide o zamestnancov pridelených na podporu environmentálnej integrácie, pozrite odpoveď na odsek 18. Pri stanovovaní priorít pre využívanie obmedzených zdrojov by sa mal klásť dôraz na budovanie kapacít neodborných pracovníkov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a na poskytovanie odbornej podpory na požiadanie počas identifikácie a formulácie.
  Pokiaľ ide o informácie o EIA, v novembri 2005 sa vytvoril prvý, ale nie úplný, inventár hodnotení vplyvu najmä v sektore dopravy s podporou oddelenia pomoci pre životné prostredie EK. Doplní sa a bude sa pravidelne aktualizovať, aby sa príslušné informácie mohli na požiadanie sprístupniť zamestnancom EK a širšej verejnosti.
  Delegácia v Nikaragui, uvedená v rámčeku 6, je regionálnou delegáciou pre šesť krajín so zamestnancami v Nikaragui, Guatemale, Kostarike a Paname. |
| --- | --- |

39. – 46.

Environmentálny skríning projektov možno ďalej zlepšiť. Environmentálnou príručkou sa poskytne primerané usmernenie a úplnejšie údaje pre postup skríningu.

Odkaz na životné prostredie medzi (obmedzeným) množstvom iných krížových otázok v štandardnom projektovom formulári inak sám osebe nebráni vhodnému zohľadneniu environmentálnych aspektov v návrhu projektu.

Pokiaľ ide o zamestnancov pridelených na podporu environmentálnej integrácie, pozrite odpoveď na odsek 18. Pri stanovovaní priorít pre využívanie obmedzených zdrojov by sa mal klásť dôraz na budovanie kapacít neodborných pracovníkov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a na poskytovanie odbornej podpory na požiadanie počas identifikácie a formulácie.

Pokiaľ ide o informácie o EIA, v novembri 2005 sa vytvoril prvý, ale nie úplný, inventár hodnotení vplyvu najmä v sektore dopravy s podporou oddelenia pomoci pre životné prostredie EK. Doplní sa a bude sa pravidelne aktualizovať, aby sa príslušné informácie mohli na požiadanie sprístupniť zamestnancom EK a širšej verejnosti.

Delegácia v Nikaragui, uvedená v rámčeku 6, je regionálnou delegáciou pre šesť krajín so zamestnancami v Nikaragui, Guatemale, Kostarike a Paname.

POSÚDENIE EFEKTÍVNOSTI ENVIRONMENTÁLNYCH PROJEKTOV A FAKTOROV VPLÝVAJÚCICH NA EFEKTÍVNOSŤ

| 50. – 56. | Komisia vzhľadom na náročný kontext rozvojovej spolupráce považuje projekty za primerane účinné. Treba zobrať do úvahy veľké množstvo faktorov, ktoré pôsobia počas implementácie (vrátane politickej nestability a problémov s presadzovaním práva), často mimo kontroly projektu, ktoré ovplyvňujú možnosť dosiahnuť zamýšľané výsledky.
  Finančná udržateľnosť je komplexnou výzvou spoločnou pre väčšinu rozvojových projektov a ešte väčšou pre projekty, ktoré sa zameriavajú na environmentálne zlepšenia na prvom mieste. Väčšina environmentálnych intervencií podporených EK sa v skutočnosti snažila o zosúladenie cieľov zachovania životného prostredia a miestnych potrieb rozvoja podporou trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov miestnymi komunitami a inými činnosťami prinášajúcimi príjmy (ako ekoturizmus) na posilnenie miestnych správ poverených ochranou životného prostredia. Ekonomické zisky, ktoré možno získať týmito činnosťami, stále spĺňajú to, čo sa požaduje na zaistenie dlhodobej finančnej životaschopnosti úsilia o zachovanie životného prostredia, čo bráni správnemu hodnoteniu rozsahu miestnych a globálnych environmentálnych služieb, ktoré poskytuje oblasť zachovania životného prostredia.
  Komisia v priebehu posledných rokov urobila kroky na zlepšenie efektívnosti a trvalej udržateľnosti projektov, naďalej bude pozorne monitorovať výkon financovaných projektov s cieľom dosiahnuť ďalšie zlepšenie.

  Rámček 10. Komisia sa domnieva, že ekoturizmus sa rozvinul, hoci existuje priestor na ďalší rozvoj. Veľa sa urobilo na vyriešenie problému nezákonného lovu v chránených oblastiach intervencie, ako aj v ochranných pásmach. Nedostatočné výsledky niektorých rozvojových opatrení sú spôsobené skôr nedostatkom skúseností alebo modelu pri tomto druhu ľudského a fyzického prostredia charakterizovaného veľmi nízkym stupňom kapacity. Program ECOFAC spolupracoval s rôznymi skupinami antropologistov špecializovaných na tieto prostredia s cieľom pokúsiť sa vyriešiť tieto problémy. |
| --- | --- |

50. – 56.

Komisia vzhľadom na náročný kontext rozvojovej spolupráce považuje projekty za primerane účinné. Treba zobrať do úvahy veľké množstvo faktorov, ktoré pôsobia počas implementácie (vrátane politickej nestability a problémov s presadzovaním práva), často mimo kontroly projektu, ktoré ovplyvňujú možnosť dosiahnuť zamýšľané výsledky.

Finančná udržateľnosť je komplexnou výzvou spoločnou pre väčšinu rozvojových projektov a ešte väčšou pre projekty, ktoré sa zameriavajú na environmentálne zlepšenia na prvom mieste. Väčšina environmentálnych intervencií podporených EK sa v skutočnosti snažila o zosúladenie cieľov zachovania životného prostredia a miestnych potrieb rozvoja podporou trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov miestnymi komunitami a inými činnosťami prinášajúcimi príjmy (ako ekoturizmus) na posilnenie miestnych správ poverených ochranou životného prostredia. Ekonomické zisky, ktoré možno získať týmito činnosťami, stále spĺňajú to, čo sa požaduje na zaistenie dlhodobej finančnej životaschopnosti úsilia o zachovanie životného prostredia, čo bráni správnemu hodnoteniu rozsahu miestnych a globálnych environmentálnych služieb, ktoré poskytuje oblasť zachovania životného prostredia.

Komisia v priebehu posledných rokov urobila kroky na zlepšenie efektívnosti a trvalej udržateľnosti projektov, naďalej bude pozorne monitorovať výkon financovaných projektov s cieľom dosiahnuť ďalšie zlepšenie.

Rámček 10. Komisia sa domnieva, že ekoturizmus sa rozvinul, hoci existuje priestor na ďalší rozvoj. Veľa sa urobilo na vyriešenie problému nezákonného lovu v chránených oblastiach intervencie, ako aj v ochranných pásmach. Nedostatočné výsledky niektorých rozvojových opatrení sú spôsobené skôr nedostatkom skúseností alebo modelu pri tomto druhu ľudského a fyzického prostredia charakterizovaného veľmi nízkym stupňom kapacity. Program ECOFAC spolupracoval s rôznymi skupinami antropologistov špecializovaných na tieto prostredia s cieľom pokúsiť sa vyriešiť tieto problémy.

| 58. – 59. | Komisia sa snaží o zlepšenie postupov posudzovania projektov (pozri odsek 63). To by malo umožniť identifikáciu príliš náročných prístupov alebo nesúlad medzi cieľmi projektu a prostriedkami, vrátane dĺžky trvania projektu, v počiatočnej fáze. Posúdenia delegácií sú rozhodujúce. Kvalita logického rámca a existencia vhodných objektívne overiteľných ukazovateľov sú tiež významnými prvkami. Zapojenie miestnych komunít je podmienkou výberu projektu a toto hľadisko sa dôkladne zhodnotí pri hodnotení návrhu.
  Komisia sa snaží o urýchlenie postupov výberu a riadenia projektov. Posledná revízia postupov pri výzvach na prekladanie návrhov je súčasťou tohto úsilia. Prenesenie zodpovednosti za implementáciu na delegácie značne prispeje k zlepšeniu situácie.
  Ciele projektov v životnom prostredí, a najmä v lesníctve, nemožno dosiahnuť v krátkom čase. Maximálna dĺžka trvania projektov financovaných z rozpočtovej línie pre životné prostredie a lesy sa teraz stanovila na 60 mesiacov. |
| --- | --- |

58. – 59.

Komisia sa snaží o zlepšenie postupov posudzovania projektov (pozri odsek 63). To by malo umožniť identifikáciu príliš náročných prístupov alebo nesúlad medzi cieľmi projektu a prostriedkami, vrátane dĺžky trvania projektu, v počiatočnej fáze. Posúdenia delegácií sú rozhodujúce. Kvalita logického rámca a existencia vhodných objektívne overiteľných ukazovateľov sú tiež významnými prvkami. Zapojenie miestnych komunít je podmienkou výberu projektu a toto hľadisko sa dôkladne zhodnotí pri hodnotení návrhu.

Komisia sa snaží o urýchlenie postupov výberu a riadenia projektov. Posledná revízia postupov pri výzvach na prekladanie návrhov je súčasťou tohto úsilia. Prenesenie zodpovednosti za implementáciu na delegácie značne prispeje k zlepšeniu situácie.

Ciele projektov v životnom prostredí, a najmä v lesníctve, nemožno dosiahnuť v krátkom čase. Maximálna dĺžka trvania projektov financovaných z rozpočtovej línie pre životné prostredie a lesy sa teraz stanovila na 60 mesiacov.

| 60. | Pravidlom d + 3 uvedeným v článku 166 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa totiž zavádza do riadenia vonkajšej pomoci časové obmedzenie v tom zmysle, že individuálne zmluvy a dohovory (okrem auditu a hodnotenia), ktorými sa uskutočňujú dohovory o financovaní, sa musia uzatvoriť najneskôr do troch rokov od dátumu rozpočtového záväzku (tzv. lehota n + 1 je zahrnutá v lehote d + 3). Dôsledky tohto pravidla sa prvýkrát budú pociťovať v tomto roku, pričom nariadenie o rozpočtových pravidlách nadobudlo účinnosť 1. januára 2003. Uvedené pravidlo sa niekedy pokladá za príčinu určitých problémov v riadení vonkajšej pomoci. Komisia navrhla zmenu a doplnenie článku 166 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorým sa lehota na kontrahovanie predĺžila až na päť rokov v prípade niektorých dlhodobých alebo viacfázových projektov. |
| --- | --- |

60.

Pravidlom d + 3 uvedeným v článku 166 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa totiž zavádza do riadenia vonkajšej pomoci časové obmedzenie v tom zmysle, že individuálne zmluvy a dohovory (okrem auditu a hodnotenia), ktorými sa uskutočňujú dohovory o financovaní, sa musia uzatvoriť najneskôr do troch rokov od dátumu rozpočtového záväzku (tzv. lehota n + 1 je zahrnutá v lehote d + 3). Dôsledky tohto pravidla sa prvýkrát budú pociťovať v tomto roku, pričom nariadenie o rozpočtových pravidlách nadobudlo účinnosť 1. januára 2003. Uvedené pravidlo sa niekedy pokladá za príčinu určitých problémov v riadení vonkajšej pomoci. Komisia navrhla zmenu a doplnenie článku 166 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorým sa lehota na kontrahovanie predĺžila až na päť rokov v prípade niektorých dlhodobých alebo viacfázových projektov.

| 61. | Rozsah pôsobnosti projektu sa posudzuje na základe jednotlivých prípadov so zreteľom na faktory špecifické pre projekt a vyplývajúce zo súvislostí. V niektorých prípadoch sa viacregionálny rozsah zameriava na zvýšenie potenciálu vplyvu vo väčšom rozsahu. |
| --- | --- |

61.

Rozsah pôsobnosti projektu sa posudzuje na základe jednotlivých prípadov so zreteľom na faktory špecifické pre projekt a vyplývajúce zo súvislostí. V niektorých prípadoch sa viacregionálny rozsah zameriava na zvýšenie potenciálu vplyvu vo väčšom rozsahu.

| 62. | Komisia súhlasí, že mimovládne organizácie a externí konzultanti potrebujú lepšie poznatky o postupoch EK. Regionálne semináre sa organizujú na tento účel. Okrem toho sa usiluje o zjednodušenie a harmonizáciu postupov EK. |
| --- | --- |

62.

Komisia súhlasí, že mimovládne organizácie a externí konzultanti potrebujú lepšie poznatky o postupoch EK. Regionálne semináre sa organizujú na tento účel. Okrem toho sa usiluje o zjednodušenie a harmonizáciu postupov EK.

| 63. | Komisia si je vedomá, že súčasná situácia v oblasti by sa mohla vhodne zvážiť pri posudzovaní projektov. V súlade s tým nová „praktická príručka o kontraktačných postupoch pre vonkajšie činnosti ES“, platná od februára 2006, dáva v porovnaní s minulosťou väčšiu váhu stanoviskám delegácií EK pri posudzovaní návrhov projektov.

  Rámček 11. Projekt správy prírodných lesov (NFMP) sa môže zdať príliš náročný z hľadiska obsiahnutia priveľmi širokej oblasti, ako aj zacielenia ústredných úrovní vlády v politickom kontexte; nemalo by sa naň však pozerať oddelene. NFMP sa zameriava na podporu širšieho sektorového programu pod ústrednou vládou, cieľom programu ochrany prírodných lesov (NFPP) je zlepšenie systémov správy lesov v celej krajine. NFPP je preto jeden zo súborov doplnkových intervencií vykonaných na základe NFPP na zlepšenie správy lesov v Číne a má podporu NFPP, tak aby mohol byť účinný v širšej oblasti a v politickom kontexte. |
| --- | --- |

63.

Komisia si je vedomá, že súčasná situácia v oblasti by sa mohla vhodne zvážiť pri posudzovaní projektov. V súlade s tým nová „praktická príručka o kontraktačných postupoch pre vonkajšie činnosti ES“, platná od februára 2006, dáva v porovnaní s minulosťou väčšiu váhu stanoviskám delegácií EK pri posudzovaní návrhov projektov.

Rámček 11. Projekt správy prírodných lesov (NFMP) sa môže zdať príliš náročný z hľadiska obsiahnutia priveľmi širokej oblasti, ako aj zacielenia ústredných úrovní vlády v politickom kontexte; nemalo by sa naň však pozerať oddelene. NFMP sa zameriava na podporu širšieho sektorového programu pod ústrednou vládou, cieľom programu ochrany prírodných lesov (NFPP) je zlepšenie systémov správy lesov v celej krajine. NFPP je preto jeden zo súborov doplnkových intervencií vykonaných na základe NFPP na zlepšenie správy lesov v Číne a má podporu NFPP, tak aby mohol byť účinný v širšej oblasti a v politickom kontexte.

| 64. – 65. | Komisia sa v snahe o zlepšenie efektívnosti postupov na prípravu projektov snaží zabezpečiť, aby sa štúdie realizovateľnosti a návrh projektov vykonali v súlade so štandardmi vysokej kvality a zásadami vlastníctva. Potreba vykonania hodnotenia environmentálneho vplyvu ex ante v tomto ohľade, do ktorého sa zapoja zainteresované strany, môže ovplyvniť trvanie prípravnej fázy.
  Pokiaľ ide o postupy pri výzvach na predkladanie návrhov na základe tematických programov, Komisia súhlasí, že vznikli oneskorenia medzi otvorením výzvy a podpisom druhej série zmlúv. Malo by sa však vziať do úvahy, že výzva na predkladanie návrhov na rok 2001 bola jednou z prvých výziev Komisie na základe tematických programov vonkajšej pomoci. Ako sa už uviedlo, Komisia sa odvtedy snaží urýchliť postupy výberu a riadenia projektov, čo prinieslo podstatné zlepšenie už pri nasledujúcej výzve v roku 2003. Postupy pri výzve na predkladanie návrhov a príprave kontraktu by už nemali byť dlhšie ako jeden rok. |
| --- | --- |

64. – 65.

Komisia sa v snahe o zlepšenie efektívnosti postupov na prípravu projektov snaží zabezpečiť, aby sa štúdie realizovateľnosti a návrh projektov vykonali v súlade so štandardmi vysokej kvality a zásadami vlastníctva. Potreba vykonania hodnotenia environmentálneho vplyvu ex ante v tomto ohľade, do ktorého sa zapoja zainteresované strany, môže ovplyvniť trvanie prípravnej fázy.

Pokiaľ ide o postupy pri výzvach na predkladanie návrhov na základe tematických programov, Komisia súhlasí, že vznikli oneskorenia medzi otvorením výzvy a podpisom druhej série zmlúv. Malo by sa však vziať do úvahy, že výzva na predkladanie návrhov na rok 2001 bola jednou z prvých výziev Komisie na základe tematických programov vonkajšej pomoci. Ako sa už uviedlo, Komisia sa odvtedy snaží urýchliť postupy výberu a riadenia projektov, čo prinieslo podstatné zlepšenie už pri nasledujúcej výzve v roku 2003. Postupy pri výzve na predkladanie návrhov a príprave kontraktu by už nemali byť dlhšie ako jeden rok.

| 66. | Postupy a pravidlá verejného obstarávania EK sú prispôsobené tak, aby sa zabezpečila najvyššia úroveň transparentnosti a spravodlivosti a umožnil dozor a kontrola používania verejných prostriedkov. Komisia súhlasí, že existuje možnosť zjednodušenia postupov na účely urýchlenia a zefektívnenia poskytovania pomoci, v tomto zmysle navrhla zmeny a doplnenia rozpočtových pravidiel. EuropeAid už vykonala prvú revíziu postupov na základe súčasného rozpočtu, revízia nadobudla účinnosť vo februári tohto roku (pozri novú praktickú príručku).

  Rámček 12. Komisia sa domnieva, že napriek oneskoreniu, ktoré vzniklo medzi predložením návrhu a jeho schválením, projekt v Brazílii zostal relevantný, keďže problémy a potreby, ktoré sa musia riešiť a ktoré sú opísané v návrhu, pretrvávali aj pri začatí projektu. Oneskoreniam v schválení projektu sa treba vyhnúť, ako je to len možné. |
| --- | --- |

66.

Postupy a pravidlá verejného obstarávania EK sú prispôsobené tak, aby sa zabezpečila najvyššia úroveň transparentnosti a spravodlivosti a umožnil dozor a kontrola používania verejných prostriedkov. Komisia súhlasí, že existuje možnosť zjednodušenia postupov na účely urýchlenia a zefektívnenia poskytovania pomoci, v tomto zmysle navrhla zmeny a doplnenia rozpočtových pravidiel. EuropeAid už vykonala prvú revíziu postupov na základe súčasného rozpočtu, revízia nadobudla účinnosť vo februári tohto roku (pozri novú praktickú príručku).

Rámček 12. Komisia sa domnieva, že napriek oneskoreniu, ktoré vzniklo medzi predložením návrhu a jeho schválením, projekt v Brazílii zostal relevantný, keďže problémy a potreby, ktoré sa musia riešiť a ktoré sú opísané v návrhu, pretrvávali aj pri začatí projektu. Oneskoreniam v schválení projektu sa treba vyhnúť, ako je to len možné.

| 68. | Komisia súhlasí so stanoviskom Dvora audítorov k rozhodujúcemu významu budovania kapacít v partnerských krajinách. Tento cieľ sa v skutočnosti stále sledoval v rámci spolupráce EK, hoci môže byť ťažké zabezpečiť kvalitatívne a kvantitatívne hodnotenie jeho výsledkov. Činnosti budovania kapacít mali často miestne zameranie (oblasť zásahu projektu) a zamerali sa na úroveň miestnej samosprávy spoločne s občianskou spoločnosťou. Prvok budovania kapacity cielený na ústredné správy sa častejšie zahrnul od väčších operácií financovaných na základe geografických programov. Aby však práca pri budovaní kapacít a inštitucionálnej podpore bola úplne efektívna, vyžaduje sa vlastníctvo a záväzok zo strany prijímajúcich inštitúcií. |
| --- | --- |

68.

Komisia súhlasí so stanoviskom Dvora audítorov k rozhodujúcemu významu budovania kapacít v partnerských krajinách. Tento cieľ sa v skutočnosti stále sledoval v rámci spolupráce EK, hoci môže byť ťažké zabezpečiť kvalitatívne a kvantitatívne hodnotenie jeho výsledkov. Činnosti budovania kapacít mali často miestne zameranie (oblasť zásahu projektu) a zamerali sa na úroveň miestnej samosprávy spoločne s občianskou spoločnosťou. Prvok budovania kapacity cielený na ústredné správy sa častejšie zahrnul od väčších operácií financovaných na základe geografických programov. Aby však práca pri budovaní kapacít a inštitucionálnej podpore bola úplne efektívna, vyžaduje sa vlastníctvo a záväzok zo strany prijímajúcich inštitúcií.

| 69. | Pri identifikácii a navrhovaní intervencií na základe geografických programov sa EK vždy snaží zabezpečiť politický záväzok na najvyššej úrovni prijímateľskej krajiny. V prijímateľských krajinách/regiónoch sa však environmentálnym problémom prikladá celkove nedostatočná váha v porovnaní s inými politickými prioritami, aj preto takýto záväzok v praxi nie je vždy taký pevný a silný, ako sa deklaroval, a nepremietne sa vždy do primeranej úrovne spolupráce a podpory druhej strany na operačnej úrovni. |
| --- | --- |

69.

Pri identifikácii a navrhovaní intervencií na základe geografických programov sa EK vždy snaží zabezpečiť politický záväzok na najvyššej úrovni prijímateľskej krajiny. V prijímateľských krajinách/regiónoch sa však environmentálnym problémom prikladá celkove nedostatočná váha v porovnaní s inými politickými prioritami, aj preto takýto záväzok v praxi nie je vždy taký pevný a silný, ako sa deklaroval, a nepremietne sa vždy do primeranej úrovne spolupráce a podpory druhej strany na operačnej úrovni.

| 70. | Situácia navodená Dvorom audítorov v tomto odseku vychádza priamo z okolností už opísaných (odsek 69), ako aj z nedostatočných poznatkov o postupoch EK uvedených v odpovedi na odsek 62. Komisia kladie zvýšený dôraz na vlastníctvo a zodpovednosť partnerských správ, keď prichádza k riadeniu činností, v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pokračujúci presun smerom k novým spôsobom poskytovania pomoci odlišným od klasického projektového prístupu (široké sektorové prístupy, programy politickej podpory) sa zdôvodňuje okrem iného aj zjavnou obavou o dlhodobú udržateľnosť činností. Komisia si je vedomá problémov spojených s obratom zamestnancov, pocítila negatívne dôsledky takýchto zmien v projektoch/programoch, najmä tých, ktoré sa implementujú v najvzdialenejších oblastiach. Tento problém však nespadá do politického dialógu, ktorý EK môže viesť s prijímateľskými krajinami. |
| --- | --- |

70.

Situácia navodená Dvorom audítorov v tomto odseku vychádza priamo z okolností už opísaných (odsek 69), ako aj z nedostatočných poznatkov o postupoch EK uvedených v odpovedi na odsek 62. Komisia kladie zvýšený dôraz na vlastníctvo a zodpovednosť partnerských správ, keď prichádza k riadeniu činností, v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pokračujúci presun smerom k novým spôsobom poskytovania pomoci odlišným od klasického projektového prístupu (široké sektorové prístupy, programy politickej podpory) sa zdôvodňuje okrem iného aj zjavnou obavou o dlhodobú udržateľnosť činností. Komisia si je vedomá problémov spojených s obratom zamestnancov, pocítila negatívne dôsledky takýchto zmien v projektoch/programoch, najmä tých, ktoré sa implementujú v najvzdialenejších oblastiach. Tento problém však nespadá do politického dialógu, ktorý EK môže viesť s prijímateľskými krajinami.

| 72. | Komisia stále venuje pri návrhu projektu/programu pozornosť potrebe zlepšiť miestne živobytie ako rozhodujúcej podmienke pre dlhodobú udržateľnosť snáh o zachovanie životného prostredia a v súlade s dosiahnutím cieľov na zníženie chudoby. Možnosti tvorby príjmu v chránených oblastiach a ich okolí sú však celkove obmedzené a nedostatočné na pokrytie dlhodobých potrieb miestneho rozvoja a ochrany životného prostredia. Pozrite odpovede Komisie na odseky 50 až 56.
  Pokrok podporený prostriedkami rozvojovej pomoci EK v tejto oblasti zostáva tiež a v rozhodujúcej miere citlivý na vplyv vývoja v dôsledku národných a medzinárodných politík v iných oblastiach, preto má zabezpečenie politickej koherencie pri rozvoji rozhodujúci význam.
  Podstatná časť práce vykonanej programom ECOFAC sa vo všetkých rokoch intervencie zamerala na cestovný ruch a všeobecnejšie na otázky tvorby príjmu (lovné oblasti v strednej Afrike, problémy cestovného ruchu v Brazzaville v Kongu, Gabone, Rovníkovej Guinei, Svätom Tomáši). Všetky existujúce ekoturistické zariadenia v oblasti intervencie ECOFAC sa vytvorili programom. |
| --- | --- |

72.

Komisia stále venuje pri návrhu projektu/programu pozornosť potrebe zlepšiť miestne živobytie ako rozhodujúcej podmienke pre dlhodobú udržateľnosť snáh o zachovanie životného prostredia a v súlade s dosiahnutím cieľov na zníženie chudoby. Možnosti tvorby príjmu v chránených oblastiach a ich okolí sú však celkove obmedzené a nedostatočné na pokrytie dlhodobých potrieb miestneho rozvoja a ochrany životného prostredia. Pozrite odpovede Komisie na odseky 50 až 56.

Pokrok podporený prostriedkami rozvojovej pomoci EK v tejto oblasti zostáva tiež a v rozhodujúcej miere citlivý na vplyv vývoja v dôsledku národných a medzinárodných politík v iných oblastiach, preto má zabezpečenie politickej koherencie pri rozvoji rozhodujúci význam.

Podstatná časť práce vykonanej programom ECOFAC sa vo všetkých rokoch intervencie zamerala na cestovný ruch a všeobecnejšie na otázky tvorby príjmu (lovné oblasti v strednej Afrike, problémy cestovného ruchu v Brazzaville v Kongu, Gabone, Rovníkovej Guinei, Svätom Tomáši). Všetky existujúce ekoturistické zariadenia v oblasti intervencie ECOFAC sa vytvorili programom.

| 73. – 74. | Projektový prístup poskytuje obmedzené možnosti na hodnotenie širších environmentálnych stratégií a programov partnerských krajín spoločne s rozvojovými partnermi a zistenie vplyvu politík nespadajúcich do environmentálneho sektora na životné prostredie. Environmentálne profily krajín, ktoré sa teraz vykonávajú v rámci prípravy stratégie rozvoja krajiny, sú však určené na identifikáciu týchto nedostatkov, aby sa mohli vziať do úvahy pri návrhu činností pomoci. |
| --- | --- |

73. – 74.

Projektový prístup poskytuje obmedzené možnosti na hodnotenie širších environmentálnych stratégií a programov partnerských krajín spoločne s rozvojovými partnermi a zistenie vplyvu politík nespadajúcich do environmentálneho sektora na životné prostredie. Environmentálne profily krajín, ktoré sa teraz vykonávajú v rámci prípravy stratégie rozvoja krajiny, sú však určené na identifikáciu týchto nedostatkov, aby sa mohli vziať do úvahy pri návrhu činností pomoci.

| 75. | Od roku 2001 ústredné vlády nie sú oprávnené ako žiadatelia alebo partneri pri výzve na predloženie návrhov v rámci rozpočtovej línie pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, preto nemôžu získať grant. Môžu sa však zapojiť do projektov najmä ako spoločníci. Hoci to je zriedkavé, takéto zapojenie by sa malo v prípade potreby podporiť, aby sa zaručila udržateľnosť výsledkov projektu na politickej úrovni. |
| --- | --- |

75.

Od roku 2001 ústredné vlády nie sú oprávnené ako žiadatelia alebo partneri pri výzve na predloženie návrhov v rámci rozpočtovej línie pre životné prostredie a lesné hospodárstvo, preto nemôžu získať grant. Môžu sa však zapojiť do projektov najmä ako spoločníci. Hoci to je zriedkavé, takéto zapojenie by sa malo v prípade potreby podporiť, aby sa zaručila udržateľnosť výsledkov projektu na politickej úrovni.

| 76. | Pokiaľ ide o úlohu priamej rozpočtovej podpory, pozrite odpovede na odseky 36 až 38. |
| --- | --- |

76.

Pokiaľ ide o úlohu priamej rozpočtovej podpory, pozrite odpovede na odseky 36 až 38.

| 77. | Viac úsilia by sa malo vynaložiť na lepšie rozšírenie výsledkov a ponaučení získaných z projektov programov pre životné prostredie a lesné hospodárstvo. Pri hodnotení návrhu by sa časť rozpočtu mala vyčleniť na rozšírenie a udržateľnosť výsledkov po ukončení činností. V poslednom roku realizácie projektu by sa mal pripraviť jasný plán na rozšírenie výsledkov a budúce činnosti. Očakáva sa tiež, že na základe prenosu zodpovednosti vlády v prijímateľských krajinách budú lepšie informované o výsledkoch projektov.

  Rámček 15. Koncepcia PPG7 je zložitá od prvopočiatku. V roku 1992 Brazíliu ako hostiteľa konferencie Organizácie Spojených národov pre životné prostredie a rozvoj presvedčilo sedem hlavných hospodárskych veľmocí, aby súhlasila s PPG7. V tom štádiu však informovanie o naliehavosti environmentálnej ochrany v Amazónii nebolo v krajine rozšírené, neexistovali ani vhodné štruktúry a rozpočty v zúčastnených krajinách.
  Program náležite prispel k vytvoreniu ministerstva životného prostredia a sekretariátov životného prostredia v zainteresovaných štátoch. Vykonali sa mnohé vzdelávacie činnosti, ktoré nie vždy priniesli plný úžitok v dôsledku obratu zamestnancov.
  Ďalším komplikujúcim faktorom sú rozsiahle kultúrne a legislatívne rozdiely medzi rôznymi štátmi v amazonskom regióne. Napríklad Rondônia bola jediným štátom, v ktorom sa ekologické a hospodárske zónovanie (EHZ) prijalo ako zákon. V iných štátoch neexistovala oficiálna politika na podporu EHZ.
  Skúsenosťami sa potvrdilo, že opatrenia „príkazov a kontrol“ sa nemôžu implementovať efektívnym spôsobom. Štát je v oblasti prakticky neprítomný. Okrem toho na kontrolu 5 miliónov kilometrov štvorcových amazonského lesa, podstatne viac ako približne 4 milióny kilometrov štvorcových v súčasnej EÚ, by bola značná prítomnosť štátu potrebná. Tento nedostatok sa postupne rieši leteckým a satelitným monitorovaním.
  Napriek snahám ministerstva životného prostredia v tomto smere zostáva stále ťažké zaviesť environmentálne politiky ako horizontálne problémy, ktoré sa týkajú aj ostatných ministerstiev, najmä z dôvodu politického tlaku vytvárať hospodársky rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

77.

Viac úsilia by sa malo vynaložiť na lepšie rozšírenie výsledkov a ponaučení získaných z projektov programov pre životné prostredie a lesné hospodárstvo. Pri hodnotení návrhu by sa časť rozpočtu mala vyčleniť na rozšírenie a udržateľnosť výsledkov po ukončení činností. V poslednom roku realizácie projektu by sa mal pripraviť jasný plán na rozšírenie výsledkov a budúce činnosti. Očakáva sa tiež, že na základe prenosu zodpovednosti vlády v prijímateľských krajinách budú lepšie informované o výsledkoch projektov.

Rámček 15. Koncepcia PPG7 je zložitá od prvopočiatku. V roku 1992 Brazíliu ako hostiteľa konferencie Organizácie Spojených národov pre životné prostredie a rozvoj presvedčilo sedem hlavných hospodárskych veľmocí, aby súhlasila s PPG7. V tom štádiu však informovanie o naliehavosti environmentálnej ochrany v Amazónii nebolo v krajine rozšírené, neexistovali ani vhodné štruktúry a rozpočty v zúčastnených krajinách.

Program náležite prispel k vytvoreniu ministerstva životného prostredia a sekretariátov životného prostredia v zainteresovaných štátoch. Vykonali sa mnohé vzdelávacie činnosti, ktoré nie vždy priniesli plný úžitok v dôsledku obratu zamestnancov.

Ďalším komplikujúcim faktorom sú rozsiahle kultúrne a legislatívne rozdiely medzi rôznymi štátmi v amazonskom regióne. Napríklad Rondônia bola jediným štátom, v ktorom sa ekologické a hospodárske zónovanie (EHZ) prijalo ako zákon. V iných štátoch neexistovala oficiálna politika na podporu EHZ.

Skúsenosťami sa potvrdilo, že opatrenia „príkazov a kontrol“ sa nemôžu implementovať efektívnym spôsobom. Štát je v oblasti prakticky neprítomný. Okrem toho na kontrolu 5 miliónov kilometrov štvorcových amazonského lesa, podstatne viac ako približne 4 milióny kilometrov štvorcových v súčasnej EÚ, by bola značná prítomnosť štátu potrebná. Tento nedostatok sa postupne rieši leteckým a satelitným monitorovaním.

Napriek snahám ministerstva životného prostredia v tomto smere zostáva stále ťažké zaviesť environmentálne politiky ako horizontálne problémy, ktoré sa týkajú aj ostatných ministerstiev, najmä z dôvodu politického tlaku vytvárať hospodársky rast a zamestnanosť.

| 78. | Pokiaľ ide o finančnú udržateľnosť projektov v environmentálnom sektore (t. j. ochrana, zachovanie, valorizácia) pozrite odpovede na odseky 50 až 56 a 72. |
| --- | --- |

78.

Pokiaľ ide o finančnú udržateľnosť projektov v environmentálnom sektore (t. j. ochrana, zachovanie, valorizácia) pozrite odpovede na odseky 50 až 56 a 72.

| 79. | Komisia si je vedomá problému a zohľadňuje ho pri príprave nového tematického programu na roky 2007 – 2013, ktorý kladie dôraz na subsidiaritu a komplementaritu tematického programu k geografickým programom. |
| --- | --- |

79.

Komisia si je vedomá problému a zohľadňuje ho pri príprave nového tematického programu na roky 2007 – 2013, ktorý kladie dôraz na subsidiaritu a komplementaritu tematického programu k geografickým programom.

| 80. | Komisia úplne súhlasí s týmto pozorovaním Dvora audítorov. Opätovne sa dá odkaz nájsť v odpovediach na odseky 50 až 56 a 72. Komisia prikladá význam zabezpečeniu politického súladu rozvoja, aby sa zabránilo opatreniam, ktoré by mohli byť silným podnetom pre krátkodobý hospodársky prospech, čím sa ohrozí úsilie o spoluprácu pri zachovávaní životného prostredia a vyhliadky na udržateľnosť.
  Vzhľadom na nezákonnú ťažbu (rámček 16), ktorá je často kľúčovým faktorom ohrozujúcim životaschopnosť niektorých projektov financovaných EK, Komisia spustila akčný plán presadzovania právnych predpisov lesného hospodárstva, riadenia a obchodovania (FLEGT) (KOM/2003/251, konečné znenie). Tento akčný plán je významným krokom správnym smerom k zameraniu sa na environmentálne problémy globálnejším a komplexnejším spôsobom pri zohľadnení základných a často prehliadnutých vplyvov modelov obchodu na zachovanie životného prostredia. |
| --- | --- |

80.

Komisia úplne súhlasí s týmto pozorovaním Dvora audítorov. Opätovne sa dá odkaz nájsť v odpovediach na odseky 50 až 56 a 72. Komisia prikladá význam zabezpečeniu politického súladu rozvoja, aby sa zabránilo opatreniam, ktoré by mohli byť silným podnetom pre krátkodobý hospodársky prospech, čím sa ohrozí úsilie o spoluprácu pri zachovávaní životného prostredia a vyhliadky na udržateľnosť.

Vzhľadom na nezákonnú ťažbu (rámček 16), ktorá je často kľúčovým faktorom ohrozujúcim životaschopnosť niektorých projektov financovaných EK, Komisia spustila akčný plán presadzovania právnych predpisov lesného hospodárstva, riadenia a obchodovania (FLEGT) (KOM/2003/251, konečné znenie). Tento akčný plán je významným krokom správnym smerom k zameraniu sa na environmentálne problémy globálnejším a komplexnejším spôsobom pri zohľadnení základných a často prehliadnutých vplyvov modelov obchodu na zachovanie životného prostredia.

| 81. | a) | Komisia sa usiluje o zlepšenie postupov posudzovania projektov, ktoré by okrem iného zaručili súlad medzi cieľmi a dĺžkou trvania projektu. |
| --- | --- | --- |

81.

a)

Komisia sa usiluje o zlepšenie postupov posudzovania projektov, ktoré by okrem iného zaručili súlad medzi cieľmi a dĺžkou trvania projektu.

| b) | Pozrite odpovede na odseky 36 až 38. |
| --- | --- |

b)

Pozrite odpovede na odseky 36 až 38.

| c) a d) | Komisia v súčasnosti opätovne hodnotí svoju podporu prostredníctvom poručníckych fondov a globálnych iniciatív, osobitný záujem venuje otázkam viditeľnosti, overovania a predkladania správ. |
| --- | --- |

c) a d)

Komisia v súčasnosti opätovne hodnotí svoju podporu prostredníctvom poručníckych fondov a globálnych iniciatív, osobitný záujem venuje otázkam viditeľnosti, overovania a predkladania správ.

Rámček 16. Na všetky prírodné lesné oblasti v Číne sa vzťahuje kvóta na ťažbu, ktorou sa kvantifikuje množstvo dreva, ktoré možno vyrúbať na: i) použitie ako palivové drevo a ii) obnovu domov. V oblastiach projektu správy prírodných lesov (NFMP) sa uplatňuje toto: v provincii Sichuan je absolútny zákaz ťažby; v provinciách Hunan a Hainan nie. Lesy v Hunane a Hainane sa ničili počas desaťročí, nahradili/nahrádzajú sa bambusom (Hunan) a gumovníkom (Hainan), z ktorých sa legálne ťaží drevo a guma. Oblasti vysadené bambusom a gumovníkom sú v kolektívnom vlastníctve a ohraničujú prirodzené lesné spoločenstvá. Predložila sa správa o tom, že poľnohospodári zasahujú do oblastí prírodných lesov pri ťažbe v ich kolektívne vlastnených lesoch. Delegácia EK v Číne nemá poznatky o nezákonnej ťažbe dreva, ktoré sa používa na komerčné účely v drevárskom priemysle. Komerčná ťažba v Hunane a Hainane nemá vplyv na účinnosť NFMP. Pokiaľ ide o využívanie prírodných lesov vidieckym obyvateľstvom, je práve úlohou NFMP rozpracovať modely trvalo udržateľného využívania.

Komisia v Indonézii podporila projekt správy lesov v Berau (BFMP), ktorým sa zaviedla trvalo udržateľná správa lesov, projekt pomohol pri ochrane medzinárodne významných pozemkov pre výskum STREK, pôvodne vytvorených s asistenciou CIRAD, Francúzsko.

Ohrozenie ťažbou uhlia pretrváva. Plánovaný nový projekt, participačné plánovanie prírodných zdrojov v Berau a Bulugane poskytne rámec na integrované využívanie pôdy, ktoré je potrebné, aby okresné zhromaždenia uskutočnili informované výbery medzi konkurujúcimi si využitiami pôdy.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

| 82. | Po podpísaní európskeho konsenzu o rozvoji, ktorý pripisuje environmentálnym aspektom rozvojovej politiky väčší význam, Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju. |
| --- | --- |

82.

Po podpísaní európskeho konsenzu o rozvoji, ktorý pripisuje environmentálnym aspektom rozvojovej politiky väčší význam, Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju.

| 83. | Pri stanovovaní priorít pri využívaní obmedzených zdrojov by sa mal dôraz klásť na budovanie kapacít neodborných zamestnancov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a na požiadanie zdostupnenie odbornej podpory na tento účel počas identifikácie a formulácie.
  Návrh manuálu pre environmentálnu integráciu je takmer dokončený. Jednotlivé časti sa už používajú, tieto časti sa vo veľkej miere prekonzultovali. Od novembra 2004 do konca roka 2005 sa vyškolilo približne 350 pracovníkov riaditeľstiev a delegácií. Komisia súhlasí s potrebou ďalšieho posilnenia vedomostí a zvažuje možnosť zaviesť povinné kurzy pre kľúčových zamestnancov.
  Monitorovacie a hodnotiace systémy sú už dobre vypracované, Komisia však preskúma spôsoby na zlepšenie rozširovania najlepšej praxe pri hodnotení na úrovni projektov. |
| --- | --- |

83.

Pri stanovovaní priorít pri využívaní obmedzených zdrojov by sa mal dôraz klásť na budovanie kapacít neodborných zamestnancov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a na požiadanie zdostupnenie odbornej podpory na tento účel počas identifikácie a formulácie.

Návrh manuálu pre environmentálnu integráciu je takmer dokončený. Jednotlivé časti sa už používajú, tieto časti sa vo veľkej miere prekonzultovali. Od novembra 2004 do konca roka 2005 sa vyškolilo približne 350 pracovníkov riaditeľstiev a delegácií. Komisia súhlasí s potrebou ďalšieho posilnenia vedomostí a zvažuje možnosť zaviesť povinné kurzy pre kľúčových zamestnancov.

Monitorovacie a hodnotiace systémy sú už dobre vypracované, Komisia však preskúma spôsoby na zlepšenie rozširovania najlepšej praxe pri hodnotení na úrovni projektov.

| 84. | Komisia systematicky pripravovala environmentálne profily krajín (EPK) s cieľom lepšieho začlenenia životného prostredia do nasledujúcej generácie strategických dokumentov pre krajiny (CSP) (2007 – 2013). Vplyv týchto EPK na nové CSP však v konečnom dôsledku závisí od priorít partnerských krajín, ktoré kladú na environmentálne otázky.
  Celková rozpočtová podpora (CRP) si vyžaduje široký politický dialóg o rozvojových stratégiách partnerov a zameriava sa na zníženie chudoby, makroekonomickú stabilitu a lepšie riadenie verejných financií podľa zákonných ustanovení a záväzkov (ako je článok 61.2 dohody z Cotonou). Komisia sa bude snažiť o environmentálnu integráciu na úrovni politického dialógu, kedykoľvek to má význam. V prípade sektorovej rozpočtovej podpory (SRP) možno osobitné environmentálne záujmy sektora vziať do úvahy prostredníctvom sektorového politického dialógu, ako aj samého navrhovania programu. Uvažuje sa aj o SRP zameranej na životné prostredie. Komisia zohľadňuje environmentálne hľadisko pri súčasnej revízii manuálov pre rozpočet a podporu sektorovej politiky. |
| --- | --- |

84.

Komisia systematicky pripravovala environmentálne profily krajín (EPK) s cieľom lepšieho začlenenia životného prostredia do nasledujúcej generácie strategických dokumentov pre krajiny (CSP) (2007 – 2013). Vplyv týchto EPK na nové CSP však v konečnom dôsledku závisí od priorít partnerských krajín, ktoré kladú na environmentálne otázky.

Celková rozpočtová podpora (CRP) si vyžaduje široký politický dialóg o rozvojových stratégiách partnerov a zameriava sa na zníženie chudoby, makroekonomickú stabilitu a lepšie riadenie verejných financií podľa zákonných ustanovení a záväzkov (ako je článok 61.2 dohody z Cotonou). Komisia sa bude snažiť o environmentálnu integráciu na úrovni politického dialógu, kedykoľvek to má význam. V prípade sektorovej rozpočtovej podpory (SRP) možno osobitné environmentálne záujmy sektora vziať do úvahy prostredníctvom sektorového politického dialógu, ako aj samého navrhovania programu. Uvažuje sa aj o SRP zameranej na životné prostredie. Komisia zohľadňuje environmentálne hľadisko pri súčasnej revízii manuálov pre rozpočet a podporu sektorovej politiky.

| 85. | Vzhľadom na náročný kontext rozvojovej spolupráce Komisia považuje projekty za primerane účinné. Treba zobrať do úvahy veľké množstvo faktorov, ktoré pôsobia počas implementácie (vrátane politickej nestability a problémov s presadzovaním práva), často mimo kontroly projektu, ktoré ovplyvňujú možnosť dosiahnuť zamýšľané výsledky a priniesť očakávaný vplyv. Komisia sa snaží zlepšiť postupy posudzovania projektov.
  Komisia kladie čoraz väčší dôraz na vlastníctvo a zodpovednosť partnerských správ pri riadení činností aj v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pokračujúci presun smerom k novým spôsobom poskytovania pomoci odlišným od klasického projektového prístupu (široké sektorové prístupy, programy podpory sektorovej politiky) sa okrem iného zdôvodňuje obavou o dlhodobú udržateľnosť činností. |
| --- | --- |

85.

Vzhľadom na náročný kontext rozvojovej spolupráce Komisia považuje projekty za primerane účinné. Treba zobrať do úvahy veľké množstvo faktorov, ktoré pôsobia počas implementácie (vrátane politickej nestability a problémov s presadzovaním práva), často mimo kontroly projektu, ktoré ovplyvňujú možnosť dosiahnuť zamýšľané výsledky a priniesť očakávaný vplyv. Komisia sa snaží zlepšiť postupy posudzovania projektov.

Komisia kladie čoraz väčší dôraz na vlastníctvo a zodpovednosť partnerských správ pri riadení činností aj v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Pokračujúci presun smerom k novým spôsobom poskytovania pomoci odlišným od klasického projektového prístupu (široké sektorové prístupy, programy podpory sektorovej politiky) sa okrem iného zdôvodňuje obavou o dlhodobú udržateľnosť činností.

| 86. | Rozvojová spolupráca Spoločenstva sa riadi zásadami partnerstva a vlastníctva v záujme prijímajúcich krajín. To znamená, že priority mechanizmov geografickej spolupráce sa odsúhlasia na základe konzultačného postupu, v ktorom prijímajúce partnerské krajiny môžu venovať viac úsilia sociálnym sektorom, ako je zdravotníctvo a školstvo. Komisia však bude naďalej pracovať na zvýšení povedomia o environmentálnych záležitostiach vo svojich bilaterálnych vzťahoch s partnerskými krajinami. Komisia sústredí svoje úsilie na optimalizáciu využívania obmedzených zdrojov. V tomto ohľade EuropeAid prepracovala tematickú expertízu v marci 2005 s cieľom poskytovať kvalitnú podporu efektívnym spôsobom. |
| --- | --- |

86.

Rozvojová spolupráca Spoločenstva sa riadi zásadami partnerstva a vlastníctva v záujme prijímajúcich krajín. To znamená, že priority mechanizmov geografickej spolupráce sa odsúhlasia na základe konzultačného postupu, v ktorom prijímajúce partnerské krajiny môžu venovať viac úsilia sociálnym sektorom, ako je zdravotníctvo a školstvo. Komisia však bude naďalej pracovať na zvýšení povedomia o environmentálnych záležitostiach vo svojich bilaterálnych vzťahoch s partnerskými krajinami. Komisia sústredí svoje úsilie na optimalizáciu využívania obmedzených zdrojov. V tomto ohľade EuropeAid prepracovala tematickú expertízu v marci 2005 s cieľom poskytovať kvalitnú podporu efektívnym spôsobom.

| 87. | Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju zohľadnením nedávneho politického vývoja, ako je nová rozvojová politika, stratégia trvalo udržateľného rozvoja a tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné riadenie prírodných zdrojov a energie (ENRTP). |
| --- | --- |

87.

Komisia zreviduje a zaktualizuje stratégiu environmentálnej integrácie z roku 2001 a zjednotí ju zohľadnením nedávneho politického vývoja, ako je nová rozvojová politika, stratégia trvalo udržateľného rozvoja a tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné riadenie prírodných zdrojov a energie (ENRTP).

| 88. | Komisia vytvorí medziútvarovú riadiacu skupinu pre životné prostredie v rozvoji, ktorá zabezpečí riadenie a lepšiu koordináciu.
  Ďalšia synergia sa dosiahne vytvorením observatória pre životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj, ktoré založí Spoločné výskumné stredisko ES na podporu programovania a implementácie rozvojovej politiky EK. |
| --- | --- |

88.

Komisia vytvorí medziútvarovú riadiacu skupinu pre životné prostredie v rozvoji, ktorá zabezpečí riadenie a lepšiu koordináciu.

Ďalšia synergia sa dosiahne vytvorením observatória pre životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj, ktoré založí Spoločné výskumné stredisko ES na podporu programovania a implementácie rozvojovej politiky EK.

| 89. | Pri stanovovaní priorít pri využívaní obmedzených zdrojov by sa mal dôraz klásť na budovanie kapacít neodborných zamestnancov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a na zdostupnenie odbornej podpory na požiadanie na tento účel počas identifikácie a formulácie. |
| --- | --- |

89.

Pri stanovovaní priorít pri využívaní obmedzených zdrojov by sa mal dôraz klásť na budovanie kapacít neodborných zamestnancov, ktorí sa zaoberajú základnými postupmi environmentálnej integrácie (skríning), a na zdostupnenie odbornej podpory na požiadanie na tento účel počas identifikácie a formulácie.

| 90. | Schválenie príručky pre environmentálnu integráciu sa očakáva v roku 2006 a príručka sa zašle príslušným útvarom EK v Bruseli a delegáciám. Súlad sa overí v rámci kontrol skupiny pre kontrolu kvality vo fázach identifikácie a formulácie činností. |
| --- | --- |

90.

Schválenie príručky pre environmentálnu integráciu sa očakáva v roku 2006 a príručka sa zašle príslušným útvarom EK v Bruseli a delegáciám. Súlad sa overí v rámci kontrol skupiny pre kontrolu kvality vo fázach identifikácie a formulácie činností.

| 91. | Komisia súhlasí s potrebou ďalšieho posilnenia vedomostí a zváži možnosť povinných tematických kurzov pre kľúčových zamestnancov. Toto rozhodnutie sa musí prijať súčasne s rozhodnutím o pridelení potrebného rozpočtu na tieto kurzy. Komisia sa bude touto záležitosťou zaoberať v roku 2006. |
| --- | --- |

91.

Komisia súhlasí s potrebou ďalšieho posilnenia vedomostí a zváži možnosť povinných tematických kurzov pre kľúčových zamestnancov. Toto rozhodnutie sa musí prijať súčasne s rozhodnutím o pridelení potrebného rozpočtu na tieto kurzy. Komisia sa bude touto záležitosťou zaoberať v roku 2006.

| 92. | Komisia zváži vykonanie celkového hodnotenia v tejto fáze a možnosť lepšieho využívania údajov z monitorovacieho systému na zlepšenie výkonu.
  Komisia začala vytvárať databázu, ktorá poskytne inventár všetkých hodnotení projektov, ktoré možno vyhľadávať a prehliadať pomocou kľúčových slov, vrátane „životného prostredia“. To umožní systematickejšie hodnotenie výsledkov. |
| --- | --- |

92.

Komisia zváži vykonanie celkového hodnotenia v tejto fáze a možnosť lepšieho využívania údajov z monitorovacieho systému na zlepšenie výkonu.

Komisia začala vytvárať databázu, ktorá poskytne inventár všetkých hodnotení projektov, ktoré možno vyhľadávať a prehliadať pomocou kľúčových slov, vrátane „životného prostredia“. To umožní systematickejšie hodnotenie výsledkov.

| 93. | Komisia si je vedomá, že treba vynaložiť ďalšie úsilie na zlepšenie jej kapacity poskytovať čo najpresnejšie informácie o environmentálnych výdavkoch. Existuje však limit na jej dosiahnutie najmä so zreteľom na možnosť identifikácie nákladov spojených so životným prostredím na základe neenvironmentálnych projektov. |
| --- | --- |

93.

Komisia si je vedomá, že treba vynaložiť ďalšie úsilie na zlepšenie jej kapacity poskytovať čo najpresnejšie informácie o environmentálnych výdavkoch. Existuje však limit na jej dosiahnutie najmä so zreteľom na možnosť identifikácie nákladov spojených so životným prostredím na základe neenvironmentálnych projektov.

| 94. | Programovacie usmernenia pre nasledujúcu generáciu CSP výslovne vyžadujú analýzu environmentálnej situácie založenej na environmentálnom profile krajiny (EPK) a identifikujú možné oblasti intervencie (buď integrované v ústredných sektoroch, alebo životné prostredie/prírodné zdroje ako špecifický sektor). |
| --- | --- |

94.

Programovacie usmernenia pre nasledujúcu generáciu CSP výslovne vyžadujú analýzu environmentálnej situácie založenej na environmentálnom profile krajiny (EPK) a identifikujú možné oblasti intervencie (buď integrované v ústredných sektoroch, alebo životné prostredie/prírodné zdroje ako špecifický sektor).

| 95. | Aktualizáciou príslušných príručiek, ktorej ukončenie sa očakáva v roku 2006, Komisia vynaloží osobitné úsilie na lepšie začlenenie životného prostredia do činností priamej rozpočtovej podpory prostredníctvom dialógu o stratégiách zníženia chudoby, ktoré sprevádzajú GBS, a keď to má význam, prostredníctvom sektorového politického dialógu a navrhnutia jednotlivých SBS (podmienky oprávnenosti a platobné podmienky).
  SEA vládnych politík sa podporí, keď sa to hodí, najmä vo vzťahu k širokým sektorovým prístupom/sektorovej rozpočtovej podpore zameranej na environmentálne citlivejšie sektory. |
| --- | --- |

95.

Aktualizáciou príslušných príručiek, ktorej ukončenie sa očakáva v roku 2006, Komisia vynaloží osobitné úsilie na lepšie začlenenie životného prostredia do činností priamej rozpočtovej podpory prostredníctvom dialógu o stratégiách zníženia chudoby, ktoré sprevádzajú GBS, a keď to má význam, prostredníctvom sektorového politického dialógu a navrhnutia jednotlivých SBS (podmienky oprávnenosti a platobné podmienky).

SEA vládnych politík sa podporí, keď sa to hodí, najmä vo vzťahu k širokým sektorovým prístupom/sektorovej rozpočtovej podpore zameranej na environmentálne citlivejšie sektory.

| 96. | Postupy skríningu sa stanovia v environmentálnej príručke. Ich uplatňovanie sa bude monitorovať ako súčasť kontrol podpory (QSG) kvality pri identifikácii a formulácii. Komisia preverí možnosť poveriť delegácie EK väčšou úlohou v tejto oblasti spôsobom, ktorý je v súlade so súčasnou a možnou budúcou dostupnosťou kvalifikovaných ľudských zdrojov, pričom vezme do úvahy potrebu neodporovať pokračujúcemu úsiliu zameranému na zjednodušenie postupov. Dôraz sa bude klásť na budovanie kapacity neodborných zamestnancov, ktorí vykonajú skríning, a na sprístupnenie odbornej podpory na požiadanie. |
| --- | --- |

96.

Postupy skríningu sa stanovia v environmentálnej príručke. Ich uplatňovanie sa bude monitorovať ako súčasť kontrol podpory (QSG) kvality pri identifikácii a formulácii. Komisia preverí možnosť poveriť delegácie EK väčšou úlohou v tejto oblasti spôsobom, ktorý je v súlade so súčasnou a možnou budúcou dostupnosťou kvalifikovaných ľudských zdrojov, pričom vezme do úvahy potrebu neodporovať pokračujúcemu úsiliu zameranému na zjednodušenie postupov. Dôraz sa bude klásť na budovanie kapacity neodborných zamestnancov, ktorí vykonajú skríning, a na sprístupnenie odbornej podpory na požiadanie.

| 97. | Väčšina týchto kontrol sa vykoná ako súčasť QSG vo fáze formulovania, pri ktorej sa berie do úvahy kvalita a súlad navrhovanej činnosti vrátane kvality a úplnosti všetkých predbežných štúdií a opatrení obsiahnutých v návrhu finančných dohôd. |
| --- | --- |

97.

Väčšina týchto kontrol sa vykoná ako súčasť QSG vo fáze formulovania, pri ktorej sa berie do úvahy kvalita a súlad navrhovanej činnosti vrátane kvality a úplnosti všetkých predbežných štúdií a opatrení obsiahnutých v návrhu finančných dohôd.

| 98. | Komisia si je vedomá, že súčasná situácia v oblasti by sa mala náležite zvážiť pri posudzovaní. V súlade s týmto nová „praktická príručka pre kontraktačné postupy pri vonkajších opatreniach EK“, platná od februára 2006, dáva v porovnaní s minulosťou väčšiu váhu stanoviskám delegácií EK pri posudzovaní návrhov projektov. |
| --- | --- |

98.

Komisia si je vedomá, že súčasná situácia v oblasti by sa mala náležite zvážiť pri posudzovaní. V súlade s týmto nová „praktická príručka pre kontraktačné postupy pri vonkajších opatreniach EK“, platná od februára 2006, dáva v porovnaní s minulosťou väčšiu váhu stanoviskám delegácií EK pri posudzovaní návrhov projektov.

| 99. | Komisia súhlasí s tým, že existuje priestor na zjednodušenie postupov s cieľom urýchliť a zefektívniť poskytovanie pomoci pri zaručení transparentnosti a spravodlivosti. Komisia navrhla zmeny a doplnenia nariadenia o rozpočtových pravidlách v tomto smere. Prvú revíziu postupov na základe súčasného nariadenia už vykonala EuropeAid, a tá nadobudla účinnosť vo februári tohto roku (pozri novú praktickú príručku). |
| --- | --- |

99.

Komisia súhlasí s tým, že existuje priestor na zjednodušenie postupov s cieľom urýchliť a zefektívniť poskytovanie pomoci pri zaručení transparentnosti a spravodlivosti. Komisia navrhla zmeny a doplnenia nariadenia o rozpočtových pravidlách v tomto smere. Prvú revíziu postupov na základe súčasného nariadenia už vykonala EuropeAid, a tá nadobudla účinnosť vo februári tohto roku (pozri novú praktickú príručku).

| 100. | Pripravovaný tematický program pre životné prostredie a prírodné zdroje vrátane energie podnieti miestne komunity, aby riadili zdroje trvalo udržateľným spôsobom, a podporí začlenenie týchto opatrení do geografických programov. |
| --- | --- |

100.

Pripravovaný tematický program pre životné prostredie a prírodné zdroje vrátane energie podnieti miestne komunity, aby riadili zdroje trvalo udržateľným spôsobom, a podporí začlenenie týchto opatrení do geografických programov.

| 101. | Komisia zváži vykonanie štúdie o dostupných možnostiach foriem pomoci v environmentálnom sektore ako súčasť jej revidovanej environmentálnej stratégie, čerpajúc z vlastných skúseností a skúseností ostatných darcov, a so zreteľom na existujúce procedurálne a zákonné obmedzenia. |
| --- | --- |

101.

Komisia zváži vykonanie štúdie o dostupných možnostiach foriem pomoci v environmentálnom sektore ako súčasť jej revidovanej environmentálnej stratégie, čerpajúc z vlastných skúseností a skúseností ostatných darcov, a so zreteľom na existujúce procedurálne a zákonné obmedzenia.

---