# Euroopa Liidu C 282/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 282 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide20. november 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 282

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide20. november 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2006/C 282/1 | Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta. Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme? koos komisjoni vastustega | 1 |
| 2006/C 282/2 | Eriaruanne nr 8/2006: Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus koos komisjoni vastustega | 32 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2006/C 282/1

Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta. Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme? koos komisjoni vastustega

1

2006/C 282/2

Eriaruanne nr 8/2006: Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus koos komisjoni vastustega

32

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 20.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/1

---

ERIARUANNE nr 7/2006

maaelu arendamise kohta

Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme?

koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 282/01)

SISUKORD

Mõistete ja lühendite sõnastik

| I–VII | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VII

| 1–15 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–15

| 1–3 | Taustteave |
| --- | --- |

1–3

| 4–10 | Maaelu arengusse tehtavate investeeringute kirjeldus |
| --- | --- |

4–10

| 4–5 | Õiguslik alus |
| --- | --- |

4–5

| 6–8 | Eesmärgid |
| --- | --- |

6–8

| 9–10 | Rakendamine |
| --- | --- |

9–10

| 11–15 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

11–15

| 11–13 | Auditeerimisküsimused |
| --- | --- |

11–13

| 14–15 | Auditi lähenemisviis |
| --- | --- |

14–15

| 16–63 | MÄRKUSED |
| --- | --- |

16–63

| 16–28 | 1. auditeerimisküsimus: kas ELil on selge strateegia ja järjepidev lähenemisviis maaelu arendamise poliitikale ja kas need on liikmesriikide kavades piisava selgusega määratletud? |
| --- | --- |

16–28

| 16–18 | Strateegia selgus |
| --- | --- |

16–18

| 19–28 | Järjepidev lähenemisviis maaelu arengule |
| --- | --- |

19–28

| 29–39 | 2. auditeerimisküsimus: kas projektid on ELi-poolseks rahastamiseks välja valitud maapiirkondade vajadustega kõige paremini arvestavate kriteeriumite põhjal? |
| --- | --- |

29–39

| 29–34 | Tingimused ja valikumenetlused |
| --- | --- |

29–34

| 35–39 | Tühimõju |
| --- | --- |

35–39

| 40–52 | 3. auditeerimisküsimus: kas maapiirkondade projektid on ellu viidud ning kas neil on olnud mõju? |
| --- | --- |

40–52

| 40–46 | Projektide asukoht |
| --- | --- |

40–46

| 47–52 | Kohapeal teostatud kontrolli käigus läbi vaadatud projektide tulemused ja mõju |
| --- | --- |

47–52

| 53–63 | 4. auditeerimisküsimus: kas väljundi, tulemuste ja mõju seire ja hindamine on toimunud nõuetekohaselt? |
| --- | --- |

53–63

| 53–63 | Seire- ja hindamissüsteemi üldine raamistik ja rakendamine |
| --- | --- |

53–63

| 64–69 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

64–69

I lisa. Liikmeriikides auditeeritud projektide nimekiri

II lisa. Maapiirkondade määratlused – auditis kasutatud võrdlusuuringud

III lisa. Näited läbivaadatud projektide tulemuste ja mõju kohta

Komisjoni vastused

MÕISTETE JA LÜHENDITE SÕNASTIKMÕISTED






  Abisaaja

| Abisaaja | ELi väljamakse lõppvastuvõtja. |
| --- | --- |
| Mõju | Pikemalt lahtiseletatult tähendab see mõiste sotsiaalmajanduslikke tagajärgi, mis on vaadeldavad teatud ajavahemiku jooksul pärast sekkumise lõpuleviimist ning mis mõjutavad kas sekkumise otseseid adressaate või sekkumise piiridest väljapoole jäävaid kaudseid adressaate, kes võivad olla võitjad või kaotajad. |
| NUTS | Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (Nomenclature of Statistical Territorial Units), ELi ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus, milles iga liikmesriik on jaotatud hierarhiliselt territoriaalüksusteks (tähistatakse järgmiselt: NUTS 1, 2 3 ja LAU 1 ja 2), lähtudes riiklikest haldusüksustest. |
| Leader | Struktuurifondidest rahastatav algatus, mis on kavandatud maaelus osalejate abistamiseks. |
| Väljund | See, mis on toodetud või saavutatud sekkumiseks eraldatud vahendite abil (näiteks taluniku ostetud talumajapidamisseadmed, külas ehitatud teed). |
| Tulemus | Kohesed muutused otseste adressaatide jaoks, mis tekkivad nende sekkumises osalemise ajal või sekkumise lõppedes (näiteks juurdepääsu paranemine teatud alale tee ehitamise tõttu, tõhusam tootmine talumajapidamises). |
| Linnapiirkond | Geograafiline piirkond, millel ei ole maapiirkonnale iseloomulikke tunnuseid. On olemas erinevad linna- ja maapiirkondadeks liigitamise alused, näiteks võidakse seda teha rahvastiku tiheduse põhjal. |

ELi väljamakse lõppvastuvõtja.

Mõju

Pikemalt lahtiseletatult tähendab see mõiste sotsiaalmajanduslikke tagajärgi, mis on vaadeldavad teatud ajavahemiku jooksul pärast sekkumise lõpuleviimist ning mis mõjutavad kas sekkumise otseseid adressaate või sekkumise piiridest väljapoole jäävaid kaudseid adressaate, kes võivad olla võitjad või kaotajad.

NUTS

Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (Nomenclature of Statistical Territorial Units), ELi ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus, milles iga liikmesriik on jaotatud hierarhiliselt territoriaalüksusteks (tähistatakse järgmiselt: NUTS 1, 2 3 ja LAU 1 ja 2), lähtudes riiklikest haldusüksustest.

Leader

Struktuurifondidest rahastatav algatus, mis on kavandatud maaelus osalejate abistamiseks.

Väljund

See, mis on toodetud või saavutatud sekkumiseks eraldatud vahendite abil (näiteks taluniku ostetud talumajapidamisseadmed, külas ehitatud teed).

Tulemus

Kohesed muutused otseste adressaatide jaoks, mis tekkivad nende sekkumises osalemise ajal või sekkumise lõppedes (näiteks juurdepääsu paranemine teatud alale tee ehitamise tõttu, tõhusam tootmine talumajapidamises).

Linnapiirkond

Geograafiline piirkond, millel ei ole maapiirkonnale iseloomulikke tunnuseid. On olemas erinevad linna- ja maapiirkondadeks liigitamise alused, näiteks võidakse seda teha rahvastiku tiheduse põhjal.

| CAP | Ühine põllumajanduspoliitika |
| --- | --- |
| DG AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat |
| EAGGF | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond |
| ESPON | Euroopa ruumilise planeerimise seirevõrgustik |
| SKT | Sisemajanduse kogutoodang |
| LAU | Kohalik haldusüksus |
| VSP | Vähem soodne piirkond |
| OECD | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon |
| TK | Tegevuskava |
| MA | Maaelu areng |
| MAK | Maaelu arengukava |
| SWOT | Tugevad ja nõrgad küljed, võimalused, ohud (SWOT-analüüs). |

CAP

Ühine põllumajanduspoliitika

DG AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat

EAGGF

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond

ESPON

Euroopa ruumilise planeerimise seirevõrgustik

SKT

Sisemajanduse kogutoodang

LAU

Kohalik haldusüksus

VSP

Vähem soodne piirkond

OECD

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon

TK

Tegevuskava

MA

Maaelu areng

MAK

Maaelu arengukava

SWOT

Tugevad ja nõrgad küljed, võimalused, ohud (SWOT-analüüs).

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Maapiirkondadel tuleb vastu seista sellistele olulistele väljakutsetele nagu rahvastiku vähenemine ja majanduslike võimaluste vähesus. Aastatel 2000–2006 on EL toetanud maaelu arengut enam kui 60 miljardi euroga. Umbes 40 % sellest eelarvest on investeeritud maaelu arengusse. Investeeringud hõlmavad paljusid projekte, mille juhtimise ja elluviimisega tegelevad komisjon ja liikmesriigid ühiselt (vt punktid 1–10). |
| --- | --- |

I.

Maapiirkondadel tuleb vastu seista sellistele olulistele väljakutsetele nagu rahvastiku vähenemine ja majanduslike võimaluste vähesus. Aastatel 2000–2006 on EL toetanud maaelu arengut enam kui 60 miljardi euroga. Umbes 40 % sellest eelarvest on investeeritud maaelu arengusse. Investeeringud hõlmavad paljusid projekte, mille juhtimise ja elluviimisega tegelevad komisjon ja liikmesriigid ühiselt (vt punktid 1–10).

| II. | Käesolevas aruandes käsitletakse märkusi, mida kontrollikoja audit tegi maaelu arengusse investeerimise kohta. Auditi abil otsiti vastust järgmisele üldisele küsimusele: millisel määral aitavad investeerimismeetmete väljundid tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme? (vt punktid 3 ja 11–15). |
| --- | --- |

II.

Käesolevas aruandes käsitletakse märkusi, mida kontrollikoja audit tegi maaelu arengusse investeerimise kohta. Auditi abil otsiti vastust järgmisele üldisele küsimusele: millisel määral aitavad investeerimismeetmete väljundid tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme? (vt punktid 3 ja 11–15).

| III. | Maaelu arengut käsitleva määruse paindlikkus (laialivalguvad eesmärgid, prioriteetide puudumine) ja selge strateegia puudumine liikmesriikide kavades on loonud olukorra, kus jääb ebaselgeks, milliseid eesmärke fondidega toetatakse. Liikmesriikide kavades keskendutakse üldjuhul põllumajandussektorile ega arvestata piisavalt toetatava geograafilise piirkonna tunnuseid (vt punktid 16–28). |
| --- | --- |

III.

Maaelu arengut käsitleva määruse paindlikkus (laialivalguvad eesmärgid, prioriteetide puudumine) ja selge strateegia puudumine liikmesriikide kavades on loonud olukorra, kus jääb ebaselgeks, milliseid eesmärke fondidega toetatakse. Liikmesriikide kavades keskendutakse üldjuhul põllumajandussektorile ega arvestata piisavalt toetatava geograafilise piirkonna tunnuseid (vt punktid 16–28).

| IV. | Puuduvad tõhusad tingimused ja valikumenetlused fondide vahendite suunamiseks kõige rohkem abi vajavatesse geograafilistesse piirkondadesse ja abisaajatele (vt punktid 29–34). Tõhusa suunamise puudumine tekitab ka abi tõhusust vähendava tühimõju efekti suurenemise ohu (vt punktid 35–39). |
| --- | --- |

IV.

Puuduvad tõhusad tingimused ja valikumenetlused fondide vahendite suunamiseks kõige rohkem abi vajavatesse geograafilistesse piirkondadesse ja abisaajatele (vt punktid 29–34). Tõhusa suunamise puudumine tekitab ka abi tõhusust vähendava tühimõju efekti suurenemise ohu (vt punktid 35–39).

| V. | Suur osa kulutustest on tehtud sellistes piirkondades, kus maaelu ei ole ülekaalus. Eelmise programmitöö perioodiga võrreldes on maapiirkondadesse investeerimist toetatud palju väiksemas ulatuses (vt punktid 40–46). |
| --- | --- |

V.

Suur osa kulutustest on tehtud sellistes piirkondades, kus maaelu ei ole ülekaalus. Eelmise programmitöö perioodiga võrreldes on maapiirkondadesse investeerimist toetatud palju väiksemas ulatuses (vt punktid 40–46).

| VI. | Projektide toimet ei olnud alati võimalik kindlaks teha, kui see aga oli võimalik, näitasid tulemused, et projektide tõhususe suurendamise võtmeteguriteks olid koostoime teiste projektidega ning projektide suunatus maapiirkondadele (vt punktid 47–52). Puudusi leiti seire- ja hindamissüsteemi rakendamises (vt punktid 53–63). |
| --- | --- |

VI.

Projektide toimet ei olnud alati võimalik kindlaks teha, kui see aga oli võimalik, näitasid tulemused, et projektide tõhususe suurendamise võtmeteguriteks olid koostoime teiste projektidega ning projektide suunatus maapiirkondadele (vt punktid 47–52). Puudusi leiti seire- ja hindamissüsteemi rakendamises (vt punktid 53–63).

| VII. | Üldiselt leiab kontrollikoda, et investeerimise tõhusust ei olnud võimalik hinnata. Eesmärgid on liiga laialivalguvad ning puuduvad poliitika rakendamise strateegiad. Maaelu arengu poliitika kahe põhieesmärgi järgimine ei toimu tasakaalustatult. Et seda saavutada, peaks komisjon püüdma koos liikmesriikidega poliitikat tõhustada. Selle protsessi oluliste elementidena tuleks eesmärgid selgemaks muuta ning töötada välja tõhusa suunamise põhimõtted (vt punktid 64–69). |
| --- | --- |

VII.

Üldiselt leiab kontrollikoda, et investeerimise tõhusust ei olnud võimalik hinnata. Eesmärgid on liiga laialivalguvad ning puuduvad poliitika rakendamise strateegiad. Maaelu arengu poliitika kahe põhieesmärgi järgimine ei toimu tasakaalustatult. Et seda saavutada, peaks komisjon püüdma koos liikmesriikidega poliitikat tõhustada. Selle protsessi oluliste elementidena tuleks eesmärgid selgemaks muuta ning töötada välja tõhusa suunamise põhimõtted (vt punktid 64–69).

SISSEJUHATUS

Taustteave

| 1. | ELi eelarves on maaelu arengut peetud majanduslikult väga oluliseks. Aastaid 2000–2006 hõlmaval programmitöö perioodil on EL seda toetanud rohkem kui 60 miljardi euroga. Aastate 2007–2013 programmitöö perioodil kavatsetakse nimetatud valdkonna eelarvet suurendada peaaegu 70 miljardi euroni. Sellele võib lisada veel mitu miljardit eurot, mis saadakse “modulatsiooni” arvelt, rahasummade ülekandmisest põllumajandusettevõtete otsetoetustest maaelu arengusse (1). |
| --- | --- |

1.

ELi eelarves on maaelu arengut peetud majanduslikult väga oluliseks. Aastaid 2000–2006 hõlmaval programmitöö perioodil on EL seda toetanud rohkem kui 60 miljardi euroga. Aastate 2007–2013 programmitöö perioodil kavatsetakse nimetatud valdkonna eelarvet suurendada peaaegu 70 miljardi euroni. Sellele võib lisada veel mitu miljardit eurot, mis saadakse “modulatsiooni” arvelt, rahasummade ülekandmisest põllumajandusettevõtete otsetoetustest maaelu arengusse (1).

| 2. | Maapiirkonnad hõlmavad suure osa ELi territooriumist ja rahvastikust. Võrreldes linnapiirkondadega on maapiirkondades SKT inimese kohta keskmiselt ühe kolmandiku võrra väiksem, rahvastiku tihedus on kümme korda väiksem ja tööhõive põllumajandussektoris kümme korda suurem. Maapiirkonnad asuvad üldiselt kaugematel äärealadel, neis on vähem infrastruktuuri ja põhiteenuseid ning neil tuleb toime tulla selliste suurte probleemidega nagu rahvastiku vähenemine ja majanduslike võimaluste vähesus. |
| --- | --- |

2.

Maapiirkonnad hõlmavad suure osa ELi territooriumist ja rahvastikust. Võrreldes linnapiirkondadega on maapiirkondades SKT inimese kohta keskmiselt ühe kolmandiku võrra väiksem, rahvastiku tihedus on kümme korda väiksem ja tööhõive põllumajandussektoris kümme korda suurem. Maapiirkonnad asuvad üldiselt kaugematel äärealadel, neis on vähem infrastruktuuri ja põhiteenuseid ning neil tuleb toime tulla selliste suurte probleemidega nagu rahvastiku vähenemine ja majanduslike võimaluste vähesus.

| 3. | Käesolevas eriaruandes esitatakse märkused maaelu arengut käsitleva määruse (2) järgmiste meetmete kohta: “investeerimine põllumajandusettevõtetesse”, “põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parendamine” ja “maapiirkondade kohandamise ja arengu edendamine”. Need meetmed hõlmavad kasutada olevast eelarvest umbes 40 %. Nimetatud meetmetest on võimalik rahastada paljusid erinevaid projekte, mida käesoleva auditi raames nimetatakse maaelu arengusse investeerimise projektideks. Muid olulisi maaelu arendamise meetmeid, nagu põllumajanduse keskkonnameetmed, vähem soodsate piirkondade meetmed ja metsamajandusmeetmed, mille eesmärgiks on samuti maapiirkondade probleemide lahendamine, on käsitletud eelmistes aruannetes (3). |
| --- | --- |

3.

Käesolevas eriaruandes esitatakse märkused maaelu arengut käsitleva määruse (2) järgmiste meetmete kohta: “investeerimine põllumajandusettevõtetesse”, “põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parendamine” ja “maapiirkondade kohandamise ja arengu edendamine”. Need meetmed hõlmavad kasutada olevast eelarvest umbes 40 %. Nimetatud meetmetest on võimalik rahastada paljusid erinevaid projekte, mida käesoleva auditi raames nimetatakse maaelu arengusse investeerimise projektideks. Muid olulisi maaelu arendamise meetmeid, nagu põllumajanduse keskkonnameetmed, vähem soodsate piirkondade meetmed ja metsamajandusmeetmed, mille eesmärgiks on samuti maapiirkondade probleemide lahendamine, on käsitletud eelmistes aruannetes (3).

Maaelu arengusse tehtavate investeeringute kirjeldus

Õiguslik alus

| 4. | Enne 2000. aastat kuulusid investeerimismeetmed struktuurifondide alla ning nende eesmärgid ja tingimused olid sätestatud erimäärustega. Põllumajandusettevõtetesse investeerimise ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamise meetmete abil toetati põllumajandussektorit terves ELis; maapiirkondade kohandamise ja arengu meetmetega püüti aga lahendada nimetatud piirkondade teatud konkreetseid probleeme. |
| --- | --- |

4.

Enne 2000. aastat kuulusid investeerimismeetmed struktuurifondide alla ning nende eesmärgid ja tingimused olid sätestatud erimäärustega. Põllumajandusettevõtetesse investeerimise ning põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamise meetmete abil toetati põllumajandussektorit terves ELis; maapiirkondade kohandamise ja arengu meetmetega püüti aga lahendada nimetatud piirkondade teatud konkreetseid probleeme.

| 5. | Alates 2000. aastast sai maaelu arengust ühise põllumajanduspoliitika teine sammas (4) Selleks kombineeriti ühe määruse raames investeerimismeetmed paljude teiste meetmetega. Säilitati struktuurifondide eesmärgid, poliitikasse integreeriti ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid. Kehtestati vaid mõned tingimused ning sellest ajast alates rakendatakse kõiki meetmeid terves ELis. Tulemuseks on detsentraliseeritud poliitika, mis annab liikmesriikidele palju erinevaid valikuvõimalusi oma riiklike või piirkondlike prioriteetide rahastamiseks. |
| --- | --- |

5.

Alates 2000. aastast sai maaelu arengust ühise põllumajanduspoliitika teine sammas (4) Selleks kombineeriti ühe määruse raames investeerimismeetmed paljude teiste meetmetega. Säilitati struktuurifondide eesmärgid, poliitikasse integreeriti ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid. Kehtestati vaid mõned tingimused ning sellest ajast alates rakendatakse kõiki meetmeid terves ELis. Tulemuseks on detsentraliseeritud poliitika, mis annab liikmesriikidele palju erinevaid valikuvõimalusi oma riiklike või piirkondlike prioriteetide rahastamiseks.

Eesmärgid

| 6. | Määruses on sätestatud kaks üldtasandi eesmärki, esimene neist on seotud põllumajandussektoriga ja selle ülesanneteks on kokkuvõtvalt põllumajanduse konkurentsivõime tugevdamine ja säästev maakasutus. Teine hõlmab mahajäänud või muude struktuuriliste probleemidega piirkondade strukturaalset kohandamist. Tabelis 1 on esitatud nende eesmärkide kõik üksikasjad. |
| --- | --- |

6.

Määruses on sätestatud kaks üldtasandi eesmärki, esimene neist on seotud põllumajandussektoriga ja selle ülesanneteks on kokkuvõtvalt põllumajanduse konkurentsivõime tugevdamine ja säästev maakasutus. Teine hõlmab mahajäänud või muude struktuuriliste probleemidega piirkondade strukturaalset kohandamist. Tabelis 1 on esitatud nende eesmärkide kõik üksikasjad.

Tabel 1

Maaelu arengut käsitlevas määruses maaelu arengusse investeerimise meetmetele sätestatud eesmärgid

| ÜLDISED EESMÄRGID KÕIKIDELE MAAELU ARENDAMISE MEETMETELE (5) |
| --- |
| Maaelu arendamise meetmed:






  — | kaasnevad ühise põllumajanduspoliitika teiste rahastamisvahenditega ja täiendavad neid, toetades järgmiste eesmärkide saavutamist:






  a) | põllumajanduse tootlikkuse suurendamine tehnilise progressi edendamise ja põllumajandustootmise ratsionaalse arengu ning tootmistegurite, eriti tööjõu, optimaalse kasutamise tagamise abil; |

ÜLDISED EESMÄRGID KÕIKIDELE MAAELU ARENDAMISE MEETMETELE (5)

Maaelu arendamise meetmed:

—

kaasnevad ühise põllumajanduspoliitika teiste rahastamisvahenditega ja täiendavad neid, toetades järgmiste eesmärkide saavutamist:

a)

põllumajanduse tootlikkuse suurendamine tehnilise progressi edendamise ja põllumajandustootmise ratsionaalse arengu ning tootmistegurite, eriti tööjõu, optimaalse kasutamise tagamise abil;

| b) | põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale õiglase elatusstandardi tagamine, eeskätt põllumajandusega tegelevate inimeste töötasu suurendamise abil; |
| --- | --- |

b)

põllumajanduses hõivatud rahvastikuosale õiglase elatusstandardi tagamine, eeskätt põllumajandusega tegelevate inimeste töötasu suurendamise abil;

| c) | turgude stabiliseerimine; |
| --- | --- |

c)

turgude stabiliseerimine;

| d) | tarnete kättesaadavuse tagamine; |
| --- | --- |

d)

tarnete kättesaadavuse tagamine;

| e) | tagamine, et tarned toimetatakse tarbijateni mõistliku hinna eest, |
| --- | --- |

e)

tagamine, et tarned toimetatakse tarbijateni mõistliku hinna eest,

| — | on ühendatud meetmetega, mis on ette nähtud arengus maha jäänud piirkondade arengu ja struktuuride kohandamise edendamiseks, ning kaasnevad meetmetega, millest toetatakse asjaomaste regioonide struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset ümberkorraldamist, kusjuures võetakse arvesse järgmisi erieesmärke: üldise harmoneeritud arengu edendamiseks peab ühendus välja töötama ja ellu viima meetmed, mis on suunatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele. Ühendus peab eeskätt püüdma vähendada suuri erinevusi regioonide arengutasemetes ning kõige ebasoodsamas olukorras olevate regioonide ja saarte, sealhulgas ka maapiirkondade mahajäämust. |
| --- | --- |

—

on ühendatud meetmetega, mis on ette nähtud arengus maha jäänud piirkondade arengu ja struktuuride kohandamise edendamiseks, ning kaasnevad meetmetega, millest toetatakse asjaomaste regioonide struktuurilisi raskusi kogevate piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset ümberkorraldamist, kusjuures võetakse arvesse järgmisi erieesmärke: üldise harmoneeritud arengu edendamiseks peab ühendus välja töötama ja ellu viima meetmed, mis on suunatud majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisele. Ühendus peab eeskätt püüdma vähendada suuri erinevusi regioonide arengutasemetes ning kõige ebasoodsamas olukorras olevate regioonide ja saarte, sealhulgas ka maapiirkondade mahajäämust.

MAAELU ARENGUSSE INVESTEERIMISE MEETMETE ERIEESMÄRGID (6)

Investeerimine põllumajandus-ettevõtetesse

Põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise parandamine

Artikkel 33

| 1. | Tootmiskulude vähendamine |
| --- | --- |

1.

Tootmiskulude vähendamine

| 2. | Tootmise täiustamine ja ümberkorraldamine |
| --- | --- |

2.

Tootmise täiustamine ja ümberkorraldamine

| 3. | Kvaliteedi parandamine |
| --- | --- |

3.

Kvaliteedi parandamine

| 4. | Looduskeskkonna säilitamine ning hügieenitingimuste ja loomade heaolu parandamine |
| --- | --- |

4.

Looduskeskkonna säilitamine ning hügieenitingimuste ja loomade heaolu parandamine

| 5. | Põllumajandusliku tegevuse mitmekesistamise edendamine |
| --- | --- |

5.

Põllumajandusliku tegevuse mitmekesistamise edendamine

| 1. | Tootmise suunamine vastavalt prognoositavatele turusuundumustele ja põllumajandussaaduste jaoks uute väljundite loomise toetamine |
| --- | --- |

1.

Tootmise suunamine vastavalt prognoositavatele turusuundumustele ja põllumajandussaaduste jaoks uute väljundite loomise toetamine

| 2. | Turukanalite või tootmisprotseduuride täiustamine või ratsionaliseerimine |
| --- | --- |

2.

Turukanalite või tootmisprotseduuride täiustamine või ratsionaliseerimine

| 3. | Toodete tutvustamise ja ettevalmistamise täiustamine või kõrvaltoodete või jäätmete parema kasutamise või kõrvaldamise propageerimine |
| --- | --- |

3.

Toodete tutvustamise ja ettevalmistamise täiustamine või kõrvaltoodete või jäätmete parema kasutamise või kõrvaldamise propageerimine

| 4. | Uue tehnoloogia rakendamine |
| --- | --- |

4.

Uue tehnoloogia rakendamine

| 5. | Uuenduslike investeeringute toetamine |
| --- | --- |

5.

Uuenduslike investeeringute toetamine

| 6. | Kvaliteedi parandamine ja selle järelevalve |
| --- | --- |

6.

Kvaliteedi parandamine ja selle järelevalve

| 7. | Tervishoiutingimuste parandamine ja nende täitmise järelevalve |
| --- | --- |

7.

Tervishoiutingimuste parandamine ja nende täitmise järelevalve

| 8. | Keskkonna kaitsmine |
| --- | --- |

8.

Keskkonna kaitsmine

Erieesmärke ei ole esitatud

| 7. | Määrusega sätestatakse ka kahe investeerimismeetme erieesmärgid, mis on samuti esitatud tabelis 1. Investeerimine põllumajandusettevõtetesse aitab kaasa põllumajandussissetulekute suurenemisele, samuti elamis-, töötamis- ja tootmistingimuste parandamisele. Investeeringud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parendamisse aitavad suurendada konkurentsivõimet ja lisavad toodetele väärtust. |
| --- | --- |

7.

Määrusega sätestatakse ka kahe investeerimismeetme erieesmärgid, mis on samuti esitatud tabelis 1. Investeerimine põllumajandusettevõtetesse aitab kaasa põllumajandussissetulekute suurenemisele, samuti elamis-, töötamis- ja tootmistingimuste parandamisele. Investeeringud põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parendamisse aitavad suurendada konkurentsivõimet ja lisavad toodetele väärtust.

| 8. | Investeeringuid maapiirkondade kohandamise ja arendamise edendamisse teatakse üldiselt määruse vastava artikli numbri järgi: see on artikkel 33. Artiklis on sätestatud, et toetatakse põllumajandustootmisega ja selle ümberkorraldamisega seotud meetmeid ning maapiirkondades toimuvaid tegevusi, mis ei kuulu teiste meetmete reguleerimisalasse. Esitatakse ka loetelu taanetest (millele käesolevas aruandes viidatakse samuti kui meetmetele), mille üksikasju ja erieesmärke ei selgitata. Järelikult sobivad need meetmed paljude erinevate projektide toetamiseks. |
| --- | --- |

8.

Investeeringuid maapiirkondade kohandamise ja arendamise edendamisse teatakse üldiselt määruse vastava artikli numbri järgi: see on artikkel 33. Artiklis on sätestatud, et toetatakse põllumajandustootmisega ja selle ümberkorraldamisega seotud meetmeid ning maapiirkondades toimuvaid tegevusi, mis ei kuulu teiste meetmete reguleerimisalasse. Esitatakse ka loetelu taanetest (millele käesolevas aruandes viidatakse samuti kui meetmetele), mille üksikasju ja erieesmärke ei selgitata. Järelikult sobivad need meetmed paljude erinevate projektide toetamiseks.

Rakendamine

| 9. | Komisjon ja liikmesriigid juhivad ja rakendavad maaelu arengu investeerimismeetmeid ühiselt. Praktilises tegevuses tähendab see seda, et liikmesriigid töötavad välja strateegia ja oma kavade abikõlblikkuse tingimused, kiidavad heaks projektid ja kontrollivad neid, maksavad abisaajatele ja annavad aru komisjonile. Komisjon vastutab selle eest, et kavad, nende rakendamine ja aruandlus vastavad õigusnormidele. |
| --- | --- |

9.

Komisjon ja liikmesriigid juhivad ja rakendavad maaelu arengu investeerimismeetmeid ühiselt. Praktilises tegevuses tähendab see seda, et liikmesriigid töötavad välja strateegia ja oma kavade abikõlblikkuse tingimused, kiidavad heaks projektid ja kontrollivad neid, maksavad abisaajatele ja annavad aru komisjonile. Komisjon vastutab selle eest, et kavad, nende rakendamine ja aruandlus vastavad õigusnormidele.

| 10. | Võimalikud abisaajad (põllumajandustootjad, töötlemis- ja turustusettevõtted, kohalikud ametiasutused) esitavad abitaotluse asjaomase liikmesriigi rakendusasutusele. Kui projekt vastab nõuetele (abikõlblikkuse tingimused, kättesaadav eelarve ja vahel ka projektide järjestamise ja valiku kriteeriumid), kiidetakse see heaks ja abisaaja võib projekti ellu viia. Projekti elluviimisel taotleb abisaaja hüvitist liikmesriigi makseasutuselt. Makseasutus esitab komisjonile teatud ajavahemike järel taotluse tehtud kulutuste hüvitamiseks. |
| --- | --- |

10.

Võimalikud abisaajad (põllumajandustootjad, töötlemis- ja turustusettevõtted, kohalikud ametiasutused) esitavad abitaotluse asjaomase liikmesriigi rakendusasutusele. Kui projekt vastab nõuetele (abikõlblikkuse tingimused, kättesaadav eelarve ja vahel ka projektide järjestamise ja valiku kriteeriumid), kiidetakse see heaks ja abisaaja võib projekti ellu viia. Projekti elluviimisel taotleb abisaaja hüvitist liikmesriigi makseasutuselt. Makseasutus esitab komisjonile teatud ajavahemike järel taotluse tehtud kulutuste hüvitamiseks.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Auditeerimisküsimused

| 11. | Kontrollikoda otsustas läbi viia tõhususele keskenduva tulemusauditi programmitöö perioodi 2000–2006 kohta. Tõhususe põhimõte on seotud sätestatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamisega. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda otsustas läbi viia tõhususele keskenduva tulemusauditi programmitöö perioodi 2000–2006 kohta. Tõhususe põhimõte on seotud sätestatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamisega.

| 12. | Auditi põhielementideks olid kavandamine, rakendamine, saavutatud väljund ning seire ja hindamine. Joonis 1 annab ülevaate nimetatud elementidest ja nendevahelistest seostest: |
| --- | --- |

12.

Auditi põhielementideks olid kavandamine, rakendamine, saavutatud väljund ning seire ja hindamine. Joonis 1 annab ülevaate nimetatud elementidest ja nendevahelistest seostest:

Image

| 13. | Auditi eesmärk oli välja selgitada maapiirkodade arengusse investeerimise meetmete tõhusus maapiirkondade probleemide lahendamisel. Selleks esitati eespool loetletud neljale põhielemendile toetudes järgmised küsimused:






  a) | Kas ELil on selge strateegia ja järjepidev lähenemisviis maaelu arendamise poliitikale ja kas need on liikmesriikide kavades piisava selgusega määratletud? |
| --- | --- | --- |

13.

Auditi eesmärk oli välja selgitada maapiirkodade arengusse investeerimise meetmete tõhusus maapiirkondade probleemide lahendamisel. Selleks esitati eespool loetletud neljale põhielemendile toetudes järgmised küsimused:

a)

Kas ELil on selge strateegia ja järjepidev lähenemisviis maaelu arendamise poliitikale ja kas need on liikmesriikide kavades piisava selgusega määratletud?

| b) | Kas ELi finantseeritud projektide valimisel kasutatakse kriteeriume, mis vastavad kõige paremini maapiirkondade vajadustele? |
| --- | --- |

b)

Kas ELi finantseeritud projektide valimisel kasutatakse kriteeriume, mis vastavad kõige paremini maapiirkondade vajadustele?

| c) | Kas projektid on maapiirkondades ellu viidud ja kas neil on olnud mõju? |
| --- | --- |

c)

Kas projektid on maapiirkondades ellu viidud ja kas neil on olnud mõju?

| d) | Kas väljundi, tulemuste ja mõju seire ning hindamine on toimunud nõuetekohaselt? |
| --- | --- |

d)

Kas väljundi, tulemuste ja mõju seire ning hindamine on toimunud nõuetekohaselt?

Auditi lähenemisviis

| 14. | Auditeerimine toimus 2005. aasta jaanuarist detsembrini ja sisaldas auditeerimistõendite kogumist järgmistest allikatest:






  a) | õigusliku aluse analüüs, poliitikadokumendid, teadusuuringud, programmitöö dokumendid ning seire ja hindamise aruanded; |
| --- | --- | --- |

14.

Auditeerimine toimus 2005. aasta jaanuarist detsembrini ja sisaldas auditeerimistõendite kogumist järgmistest allikatest:

a)

õigusliku aluse analüüs, poliitikadokumendid, teadusuuringud, programmitöö dokumendid ning seire ja hindamise aruanded;

| b) | juhusliku valimi uurimine, mis sisaldas aastate 2000–2006 programmitöö perioodist 300 EAGGFi projekti, kusjuures peaeesmärk oli esindava ülevaate saamine investeeringute asukohast ja asjaomaste piirkondade sotsiaal-majanduslikest probleemidest; |
| --- | --- |

b)

juhusliku valimi uurimine, mis sisaldas aastate 2000–2006 programmitöö perioodist 300 EAGGFi projekti, kusjuures peaeesmärk oli esindava ülevaate saamine investeeringute asukohast ja asjaomaste piirkondade sotsiaal-majanduslikest probleemidest;

| c) | üheksa auditeerimiskülastust liikmesriikidesse, mis olid 300 projektist koosneva valimi raames teinud kõige rohkem väljamakseid. Kokku auditeeriti 31 projekti, keskendudes finantsiliselt kõige olulisematele meetmetele. I lisas on esitatud loetelu nendest projektidest ja asjaomastest meetmetest. 31 projekti väljavalimisel hinnati kriitiliselt nende kuulumist erinevatesse maaelu valdkondadesse. Eesmärk oli ka leida näiteid heade tegutsemistavade kohta. |
| --- | --- |

c)

üheksa auditeerimiskülastust liikmesriikidesse, mis olid 300 projektist koosneva valimi raames teinud kõige rohkem väljamakseid. Kokku auditeeriti 31 projekti, keskendudes finantsiliselt kõige olulisematele meetmetele. I lisas on esitatud loetelu nendest projektidest ja asjaomastest meetmetest. 31 projekti väljavalimisel hinnati kriitiliselt nende kuulumist erinevatesse maaelu valdkondadesse. Eesmärk oli ka leida näiteid heade tegutsemistavade kohta.

| 15. | Juhuslikus valimis esindatuse määra põhjal valiti kohapeal kontrollimiseks välja järgmised liikmesriigid ja regioonid. Väljaspool eesmärgi 1 regioone (7): Prantsusmaa (riiklik maaelu arengukava), Saksamaa (Niedersachsen), Itaalia (Emilia Romagna), Madalmaad (riiklik maaelu arengukava) ja Hispaania (Kataloonia). Eesmärgi 1 regioonides Saksamaa (Brandenburg), Itaalia (Campania), Portugal (Lisboa Vale do Tejo) ja Hispaania (riiklik tegevuskava). Külastused toimusid 2005. aasta juunist oktoobrini. |
| --- | --- |

15.

Juhuslikus valimis esindatuse määra põhjal valiti kohapeal kontrollimiseks välja järgmised liikmesriigid ja regioonid. Väljaspool eesmärgi 1 regioone (7): Prantsusmaa (riiklik maaelu arengukava), Saksamaa (Niedersachsen), Itaalia (Emilia Romagna), Madalmaad (riiklik maaelu arengukava) ja Hispaania (Kataloonia). Eesmärgi 1 regioonides Saksamaa (Brandenburg), Itaalia (Campania), Portugal (Lisboa Vale do Tejo) ja Hispaania (riiklik tegevuskava). Külastused toimusid 2005. aasta juunist oktoobrini.

MÄRKUSED

1. auditeerimisküsimus: kas ELil on selge strateegia ja järjepidev lähenemisviis maaelu arendamise poliitikale ja kas need on liikmesriikide kavades piisava selgusega määratletud?

Strateegia selgus

1. märkusMääruse paindlikkus (laialivalguvad eesmärgid, prioriteetide puudumine) ja selge strateegia puudumine liikmesriikide kavades on loonud olukorra, kus on ebaselge, milliseid eesmärke on fondidest toetatud.

| 16. | Maapiirkondade arengut käsitlevas määruses on eesmärgiks seatud ühelt poolt ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide toetamine ja teiselt poolt majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine (vt punkt 6). Nende eesmärkide saavutamiseks on määruses ette nähtud mitmeid meetmeid. Neist mõnede jaoks on sätestatud erieesmärgid, teiste jaoks aga mitte (vt tabel 1). Nimetatud meetmed on segu põllumajanduse konkurentsivõime suurendamisest, keskkonna parandamisest ja maapiirkondade toetamisest. Määruses ei ole sätestatud, millised meetmed milliseid eesmärke peaksid toetama, ega ka seda, millises ulatuses tuleks eesmärgid täita. |
| --- | --- |

16.

Maapiirkondade arengut käsitlevas määruses on eesmärgiks seatud ühelt poolt ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide toetamine ja teiselt poolt majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine (vt punkt 6). Nende eesmärkide saavutamiseks on määruses ette nähtud mitmeid meetmeid. Neist mõnede jaoks on sätestatud erieesmärgid, teiste jaoks aga mitte (vt tabel 1). Nimetatud meetmed on segu põllumajanduse konkurentsivõime suurendamisest, keskkonna parandamisest ja maapiirkondade toetamisest. Määruses ei ole sätestatud, millised meetmed milliseid eesmärke peaksid toetama, ega ka seda, millises ulatuses tuleks eesmärgid täita.

| 17. | Investeerimismeetmed on määruses paindlikult määratletud ja toetuse saamine eeldab vaid väheste tingimuste täitmist. Ka võib nende meetmetega toetada kõiki üldiseid eesmärke. |
| --- | --- |

17.

Investeerimismeetmed on määruses paindlikult määratletud ja toetuse saamine eeldab vaid väheste tingimuste täitmist. Ka võib nende meetmetega toetada kõiki üldiseid eesmärke.

| 18. | Liikmesriikide kavade läbivaatamisel leidis kontrollikoda, et üheksa kava puhul puudus selge strateegia. Mõnes kavas olid eesmärgid selgelt määratlemata ja puudus teave selle kohta, millisel määral konkreetne meede aitab seda täita. Teistes kavades olid eesmärgid küll kindlaks määratud, kuid kasutati teiseks otstarbeks ette nähtud meetmeid. Seetõttu olid poliitika otsused läbipaistmatud: ei olnud selge, kui palju raha mingi eesmärgi saavutamiseks kasutati. 1. tekstiväljas on esitatud sellist olukorda selgitavad näited.

  1. selgitusSama meedet kasutatakse erinevate eesmärkide saavutamiseksHispaania eesmärgi 1 piirkondade põllumajanduse struktuuri parandamise kava üks meede on investeerimine põllumajandusettevõtetesse. Kavas on sätestatud põllumajandusest saadavate sissetulekute suurendamise ning elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamise eesmärk. Auditeerimisel leiti, et tegelikult oli meedet olenevalt investeerimiskohast kasutatud erinevate eesmärkide saavutamiseks. Tootliku põllumajanduse piirkondades toetati sellest meetmest põllumajandusliku konkurentsivõime suurendamist. Mäestikupiirkondades kasutati seda aga sageli väikeste ja mittekonkurentsivõimeliste talumajapidamiste toetamiseks, et stabiliseerida maarahvastikku. Kavas ei ole nende erinevate eesmärkide jaoks erivahendeid ette nähtud. Nimetatud kahe eesmärgi puhul ei ole kavas määratletud neid erieesmärke, mida antud meetme abil saavutada püütakse; ka puudub kontroll selle üle, kui palju raha on kulutatud kummagi eesmärgi saavutamiseks või erinevat tüüpi piirkondades.EAGGFi toetusest Portugali kavale “Lisboa e Vale do Tejo” eraldati 70 % veevarude haldamise ja ümberkruntimise meetmele. Eesmärk on kavas määratletud järgmiselt: “arendada tänapäevast ja konkurentsivõimelist põllumajandust, mis on maapiirkondade arengu põhielement”. Auditeerimisel aga selgus, et meetmest toetatakse niisutusvõrgustike tänapäevastamist viljakates piirkondades ja ümberkruntimise tõttu loodavaid uusi niisutusvõrgustikke ning kehva põllumajandusstruktuuriga piirkondade infrastruktuuri (väga väikesed krundid, iganenud niisutussüsteemid). Meetmel on kaks erinevat eesmärki: suurendada parima tootlikkusega piirkondade konkurentsivõimet ja ergutada põllumajandustootmisega seotud tegevusi piirkondades, mida ohustab mahajätmine. Kavas ei ole sätestatud, kui suur osa meetmest saadavast toetusest peaks minema ühe või teise eesmärgi saavutamiseks. Tihedalt asustatud piirkonnas ellu viidav üksikprojekt on saanud 29 % EAGGFi poolt kavale eraldatud kogutoetusest.Ebaselged eesmärgidÜldiselt mõeldakse ümberkruntimise all kruntide ümberkorraldamist eesmärgiga parandada talumajapidamise struktuuri ja seeläbi muuta see majanduslikult elujõulisemaks. Hollandi maaelu arengukavas on sellele artikli 33 taande meetmele eraldatud kõige rohkem vahendeid. Üksikasjaliku kirjelduse puudumine maaelu arengut käsitlevas määruses võimaldab Madalmaadel kasutada seda taanet ka selleks, et riik saaks osta maad looduse arendamiseks. Komisjoni poolt heaks kiidetud maaelu arengukavast nähtub, et selle taande kohaselt eraldatud summast soovitakse 87 miljoni euroga toetada jätkusuutliku põllumajanduse eesmärki ja 16 miljoni euroga looduse ja maastikuga seotud eesmärki. Ent kontrollikoja audit tõestas, et tegelikult oli 86 % rahalistest vahenditest kasutatud peamiselt looduse arendamise eesmärgil ja vaid 14 % jäeti jätkusuutliku põllumajanduse jaoks. Määruse paindlikkus võimaldab sellise olukorra tekkimist. Tulemuseks on poliitika, millest ei selgu, millise eesmärgi toetamiseks on üks või teine rahaline vahend ette nähtud. |
| --- | --- |

18.

Liikmesriikide kavade läbivaatamisel leidis kontrollikoda, et üheksa kava puhul puudus selge strateegia. Mõnes kavas olid eesmärgid selgelt määratlemata ja puudus teave selle kohta, millisel määral konkreetne meede aitab seda täita. Teistes kavades olid eesmärgid küll kindlaks määratud, kuid kasutati teiseks otstarbeks ette nähtud meetmeid. Seetõttu olid poliitika otsused läbipaistmatud: ei olnud selge, kui palju raha mingi eesmärgi saavutamiseks kasutati. 1. tekstiväljas on esitatud sellist olukorda selgitavad näited.

1. selgitusSama meedet kasutatakse erinevate eesmärkide saavutamiseksHispaania eesmärgi 1 piirkondade põllumajanduse struktuuri parandamise kava üks meede on investeerimine põllumajandusettevõtetesse. Kavas on sätestatud põllumajandusest saadavate sissetulekute suurendamise ning elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamise eesmärk. Auditeerimisel leiti, et tegelikult oli meedet olenevalt investeerimiskohast kasutatud erinevate eesmärkide saavutamiseks. Tootliku põllumajanduse piirkondades toetati sellest meetmest põllumajandusliku konkurentsivõime suurendamist. Mäestikupiirkondades kasutati seda aga sageli väikeste ja mittekonkurentsivõimeliste talumajapidamiste toetamiseks, et stabiliseerida maarahvastikku. Kavas ei ole nende erinevate eesmärkide jaoks erivahendeid ette nähtud. Nimetatud kahe eesmärgi puhul ei ole kavas määratletud neid erieesmärke, mida antud meetme abil saavutada püütakse; ka puudub kontroll selle üle, kui palju raha on kulutatud kummagi eesmärgi saavutamiseks või erinevat tüüpi piirkondades.EAGGFi toetusest Portugali kavale “Lisboa e Vale do Tejo” eraldati 70 % veevarude haldamise ja ümberkruntimise meetmele. Eesmärk on kavas määratletud järgmiselt: “arendada tänapäevast ja konkurentsivõimelist põllumajandust, mis on maapiirkondade arengu põhielement”. Auditeerimisel aga selgus, et meetmest toetatakse niisutusvõrgustike tänapäevastamist viljakates piirkondades ja ümberkruntimise tõttu loodavaid uusi niisutusvõrgustikke ning kehva põllumajandusstruktuuriga piirkondade infrastruktuuri (väga väikesed krundid, iganenud niisutussüsteemid). Meetmel on kaks erinevat eesmärki: suurendada parima tootlikkusega piirkondade konkurentsivõimet ja ergutada põllumajandustootmisega seotud tegevusi piirkondades, mida ohustab mahajätmine. Kavas ei ole sätestatud, kui suur osa meetmest saadavast toetusest peaks minema ühe või teise eesmärgi saavutamiseks. Tihedalt asustatud piirkonnas ellu viidav üksikprojekt on saanud 29 % EAGGFi poolt kavale eraldatud kogutoetusest.Ebaselged eesmärgidÜldiselt mõeldakse ümberkruntimise all kruntide ümberkorraldamist eesmärgiga parandada talumajapidamise struktuuri ja seeläbi muuta see majanduslikult elujõulisemaks. Hollandi maaelu arengukavas on sellele artikli 33 taande meetmele eraldatud kõige rohkem vahendeid. Üksikasjaliku kirjelduse puudumine maaelu arengut käsitlevas määruses võimaldab Madalmaadel kasutada seda taanet ka selleks, et riik saaks osta maad looduse arendamiseks. Komisjoni poolt heaks kiidetud maaelu arengukavast nähtub, et selle taande kohaselt eraldatud summast soovitakse 87 miljoni euroga toetada jätkusuutliku põllumajanduse eesmärki ja 16 miljoni euroga looduse ja maastikuga seotud eesmärki. Ent kontrollikoja audit tõestas, et tegelikult oli 86 % rahalistest vahenditest kasutatud peamiselt looduse arendamise eesmärgil ja vaid 14 % jäeti jätkusuutliku põllumajanduse jaoks. Määruse paindlikkus võimaldab sellise olukorra tekkimist. Tulemuseks on poliitika, millest ei selgu, millise eesmärgi toetamiseks on üks või teine rahaline vahend ette nähtud.

Järjepidev lähenemisviis maaelu arengule

2. märkusLiikmesriikide kavades keskendutakse üldjuhul põllumajandussektorile ega arvestata piisavalt toetatava geograafilise piirkonna tunnuseid.

| 19. | Liikmesriikide tasandil on asutamislepingu artiklites 33, 158 ja 160 sätestatud üldeesmärkidest lähtudes tuvastatud kaks vajadust. Kõigepealt, vajadus kõrvaldada struktuurilised nõrkused, vähendada ebavõrdsust maa- ja linnapiirkondade sissetulekute vahel ning töötuse määra maapiirkondades, parandada primaarsektori konkurentsivõimet ja edendada suuremate majanduslike võimaluste loomist maapiirkondades. Teiseks, kuna majanduslike võimaluste vähesus ohustab paljudes kohtades maarahvastiku elujõulisust ja aktiivsust, on vaja säilitada maarahvastiku elujõulisus, toetada uusi tegevusi ja lihtsustada teenuste osutamist maapiirkondades. Lisaks tuleb liikmesriikidel tegeleda suure hulga väljakutsetega, nagu paranenud teadlikkus tootekvaliteedi, loomade heaolu ja keskkonnaaspektide osas. |
| --- | --- |

19.

Liikmesriikide tasandil on asutamislepingu artiklites 33, 158 ja 160 sätestatud üldeesmärkidest lähtudes tuvastatud kaks vajadust. Kõigepealt, vajadus kõrvaldada struktuurilised nõrkused, vähendada ebavõrdsust maa- ja linnapiirkondade sissetulekute vahel ning töötuse määra maapiirkondades, parandada primaarsektori konkurentsivõimet ja edendada suuremate majanduslike võimaluste loomist maapiirkondades. Teiseks, kuna majanduslike võimaluste vähesus ohustab paljudes kohtades maarahvastiku elujõulisust ja aktiivsust, on vaja säilitada maarahvastiku elujõulisus, toetada uusi tegevusi ja lihtsustada teenuste osutamist maapiirkondades. Lisaks tuleb liikmesriikidel tegeleda suure hulga väljakutsetega, nagu paranenud teadlikkus tootekvaliteedi, loomade heaolu ja keskkonnaaspektide osas.

| 20. | Nende ulatuslike vajadustega tegelemiseks on maapiirkondade jaoks välja töötatud mitmed territoriaalse lähenemisviisi kontseptsioonid. Nende lähenemisviiside puhul keskendutakse geograafilisele piirkonnale, põhinedes sotsiaalmajanduslikule analüüsile ja strateegiale, milles on selgelt välja toodud maaelu arengu erinevad aspektid ning nende üksikasjalikud seosed muude piirkonnas toimuvate sekkumistega. Lisaks on nende lähenemisviis integreeritud: see on mitmesektoriline ja sellesse on kaasatud kõik kõnesoleva piirkonna osalejad ja ressursid. See annab nii ühe kava raames kui asjakohase tsooni erinevate kavade vahel võimalikult suure koostoime. |
| --- | --- |

20.

Nende ulatuslike vajadustega tegelemiseks on maapiirkondade jaoks välja töötatud mitmed territoriaalse lähenemisviisi kontseptsioonid. Nende lähenemisviiside puhul keskendutakse geograafilisele piirkonnale, põhinedes sotsiaalmajanduslikule analüüsile ja strateegiale, milles on selgelt välja toodud maaelu arengu erinevad aspektid ning nende üksikasjalikud seosed muude piirkonnas toimuvate sekkumistega. Lisaks on nende lähenemisviis integreeritud: see on mitmesektoriline ja sellesse on kaasatud kõik kõnesoleva piirkonna osalejad ja ressursid. See annab nii ühe kava raames kui asjakohase tsooni erinevate kavade vahel võimalikult suure koostoime.

| 21. | Komisjoni algatusel maaelu arengu kohta koostatud sõltumatutes hinnangutes soovitatakse territoriaalset lähenemisviisi (8). Komisjon järeldab oma kolmandas aruandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, et paljud maapiirkondade probleemid on oma olemuselt territoriaalsed (9). |
| --- | --- |

21.

Komisjoni algatusel maaelu arengu kohta koostatud sõltumatutes hinnangutes soovitatakse territoriaalset lähenemisviisi (8). Komisjon järeldab oma kolmandas aruandes majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, et paljud maapiirkondade probleemid on oma olemuselt territoriaalsed (9).

| 22. | Kaks Euroopa maaelu arengu alast konverentsi, mis peeti Corkis (1996) ja Salzburgis (2003), kinnitasid territoriaalse lähenemisviisi olulisust. Corkis rõhutati, et “maaelu arengu poliitika mõiste peab olema multidistsiplinaarne ning selle rakendamine peab hõlmama mitut valdkonda ja olema selge territoriaalse mõõtmega” (10). Salzburgis otsustati, et “maaelu arengu poliitika peab maapiirkondades teenima laiemaid ühiskondlikke vajadusi ja toetama ühtekuuluvust” (11). |
| --- | --- |

22.

Kaks Euroopa maaelu arengu alast konverentsi, mis peeti Corkis (1996) ja Salzburgis (2003), kinnitasid territoriaalse lähenemisviisi olulisust. Corkis rõhutati, et “maaelu arengu poliitika mõiste peab olema multidistsiplinaarne ning selle rakendamine peab hõlmama mitut valdkonda ja olema selge territoriaalse mõõtmega” (10). Salzburgis otsustati, et “maaelu arengu poliitika peab maapiirkondades teenima laiemaid ühiskondlikke vajadusi ja toetama ühtekuuluvust” (11).

| 23. | Seda lähenemisviisi soovitatakse ka paljudes kättesaadavates maaelu arengut käsitlevates teadusuuringutes. Tuntud uurimisinstituudid ja uurijad, sealhulgas ka OECD (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) ja ESPON (Euroopa ruumilise planeerimise seirevõrgustik) on oma uuringutes järeldanud, et territoriaalne lähenemisviis on sektoripõhisest lähenemisviisist tõhusam. |
| --- | --- |

23.

Seda lähenemisviisi soovitatakse ka paljudes kättesaadavates maaelu arengut käsitlevates teadusuuringutes. Tuntud uurimisinstituudid ja uurijad, sealhulgas ka OECD (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon) ja ESPON (Euroopa ruumilise planeerimise seirevõrgustik) on oma uuringutes järeldanud, et territoriaalne lähenemisviis on sektoripõhisest lähenemisviisist tõhusam.

| 24. | Teiseks lähenemisviisiks on traditsiooniline põllumajandusele suunatud ehk “sektoripõhine” lähenemisviis, milles keskendutakse üksnes ühele sektorile ega võeta arvesse toetatava geograafilise piirkonna tunnuseid. Kontrollikoda leidis, et liikmeriikide kavades on enamasti kasutatud seda lähenemisviisi. Kavade sellised põhielemendid, nagu näiteks erieesmärgid, SWOT-analüüs, olukorra kirjeldus ja meetmed, on kõik suunatud üksnes põllumajandussektorile. Kavad ei võimalda tõhusat ruumilist suunamist, kuna vajalikud elemendid kas puuduvad või on puudulikud (12). |
| --- | --- |

24.

Teiseks lähenemisviisiks on traditsiooniline põllumajandusele suunatud ehk “sektoripõhine” lähenemisviis, milles keskendutakse üksnes ühele sektorile ega võeta arvesse toetatava geograafilise piirkonna tunnuseid. Kontrollikoda leidis, et liikmeriikide kavades on enamasti kasutatud seda lähenemisviisi. Kavade sellised põhielemendid, nagu näiteks erieesmärgid, SWOT-analüüs, olukorra kirjeldus ja meetmed, on kõik suunatud üksnes põllumajandussektorile. Kavad ei võimalda tõhusat ruumilist suunamist, kuna vajalikud elemendid kas puuduvad või on puudulikud (12).

| 25. | Komisjon tunnistab, et uuendamist ja mitmekesistamist on vaja ergutada ka väljaspool traditsioonilisi põllumajandusettevõtteid (13). Kontrollikoja analüüs käesoleval programmitöö perioodil maaelu arengule tehtud kulutuste kohta aga näitab, et peaaegu 90 % maaelu arenguga seotud kulutuste hüvitisi on makstud põllumajandussektorile. |
| --- | --- |

25.

Komisjon tunnistab, et uuendamist ja mitmekesistamist on vaja ergutada ka väljaspool traditsioonilisi põllumajandusettevõtteid (13). Kontrollikoja analüüs käesoleval programmitöö perioodil maaelu arengule tehtud kulutuste kohta aga näitab, et peaaegu 90 % maaelu arenguga seotud kulutuste hüvitisi on makstud põllumajandussektorile.

| 26. | Selline tugev keskendumine põllumajandusele ohustab määruses sätestatud territoriaalse tasakaalustamatuse vähendamise üldise eesmärgi saavutamist. Seda ohtu aitaks leevendada territoriaalse ja sektoripõhise lähenemisviisi asjakohane segu. Näide territoriaalse ja sektoripõhise lähenemisviisi eduka integreerimise kohta leiti Campaniast (2. selgitus). See tõestab, et territoriaalse lähenemisviisi kohaldamine ELi maaelu arengu poliitika abil on võimalik.

  2. selgitusOsalise territoriaalse lähenemisviisi elemendid Itaalia kavas Campania jaoksCampania kava sisaldab järgmisi territoriaalse lähenemisviisi elemente:





  — | territooriumi asjakohane kirjeldus ja hinnang. Kavas on eraldi välja toodud kaks suurt erinevate probleemidega ala: intensiivse põllumajandustegevusega piirkonnad ja “maapiirkonnad”. Viimaste määratlemiseks on kasutatud erinevaid kriteeriume: seal on keskmine rahvastiku tihedus 127 inimest/km2 (nendest piirkondadest väljapoole jäävatel aladel 1 239 inimest/km2) ja tööhõive põllumajanduses on 22 % (regiooni muudes osades 6 %). |
| --- | --- | --- |

26.

Selline tugev keskendumine põllumajandusele ohustab määruses sätestatud territoriaalse tasakaalustamatuse vähendamise üldise eesmärgi saavutamist. Seda ohtu aitaks leevendada territoriaalse ja sektoripõhise lähenemisviisi asjakohane segu. Näide territoriaalse ja sektoripõhise lähenemisviisi eduka integreerimise kohta leiti Campaniast (2. selgitus). See tõestab, et territoriaalse lähenemisviisi kohaldamine ELi maaelu arengu poliitika abil on võimalik.

2. selgitusOsalise territoriaalse lähenemisviisi elemendid Itaalia kavas Campania jaoksCampania kava sisaldab järgmisi territoriaalse lähenemisviisi elemente:





  —

territooriumi asjakohane kirjeldus ja hinnang. Kavas on eraldi välja toodud kaks suurt erinevate probleemidega ala: intensiivse põllumajandustegevusega piirkonnad ja “maapiirkonnad”. Viimaste määratlemiseks on kasutatud erinevaid kriteeriume: seal on keskmine rahvastiku tihedus 127 inimest/km2 (nendest piirkondadest väljapoole jäävatel aladel 1 239 inimest/km2) ja tööhõive põllumajanduses on 22 % (regiooni muudes osades 6 %).

| — | meetmed, mille puhul seda lähenemisviisi põllumajandustoodete sektoris kohaldatakse, on suunatud majanduslikult elujõuliste põllumajandusettevõtete ja töötlevate ettevõtete toetamisele. Nendele on eraldatud 23 % EAGGFi toetusest. Esmatähtsaks peetakse investeerimist piirkondadesse, mis on eriti sobivad kõnesolevate põllumajandustoodete tootmiseks. Eriti eelistatakse mäestikupiirkondi. |
| --- | --- |

—

meetmed, mille puhul seda lähenemisviisi põllumajandustoodete sektoris kohaldatakse, on suunatud majanduslikult elujõuliste põllumajandusettevõtete ja töötlevate ettevõtete toetamisele. Nendele on eraldatud 23 % EAGGFi toetusest. Esmatähtsaks peetakse investeerimist piirkondadesse, mis on eriti sobivad kõnesolevate põllumajandustoodete tootmiseks. Eriti eelistatakse mäestikupiirkondi.

| — | neli artikli 33 meedet, millega püütakse lahendada põhiteenuste puudumisega seotud probleeme ning edendada uusi tegevusi, saavad EAGGFi rahast 24 % ning neid rakendatakse üksnes maapiirkondades. |
| --- | --- |

—

neli artikli 33 meedet, millega püütakse lahendada põhiteenuste puudumisega seotud probleeme ning edendada uusi tegevusi, saavad EAGGFi rahast 24 % ning neid rakendatakse üksnes maapiirkondades.

| — | esmatähtsaks peetakse maapiirkondades elluviidavaid projekte, mille abil püütakse rahuldada nimetatud piirkondade vajadusi ja luua koostoimet teiste investeeringutega antud piirkonnas. |
| --- | --- |

—

esmatähtsaks peetakse maapiirkondades elluviidavaid projekte, mille abil püütakse rahuldada nimetatud piirkondade vajadusi ja luua koostoimet teiste investeeringutega antud piirkonnas.

| 27. | Uus 2007. aastal jõustuv maaelu arengut käsitlev määrus võimaldab liikmesriikidel ka edaspidi kasutada põhiliselt sektoripõhist lähenemisviisi, mille puhul keskendutakse esmajoones põllumajandussektorile. Puuduvad territoriaalsed eesmärgid, mis oleksid suunatud paremini tasakaalustatud arengule, vähendades nii ELi kui liikmesriigi või piirkonna tasandil suuri erinevusi ja aidates vältida territoriaalset tasakaalustamatust. |
| --- | --- |

27.

Uus 2007. aastal jõustuv maaelu arengut käsitlev määrus võimaldab liikmesriikidel ka edaspidi kasutada põhiliselt sektoripõhist lähenemisviisi, mille puhul keskendutakse esmajoones põllumajandussektorile. Puuduvad territoriaalsed eesmärgid, mis oleksid suunatud paremini tasakaalustatud arengule, vähendades nii ELi kui liikmesriigi või piirkonna tasandil suuri erinevusi ja aidates vältida territoriaalset tasakaalustamatust.

| 28. | Territoriaalset lähenemisviisi kasutatakse üksnes Leader-programmi raames, mis kaasati vastavalt uuele määrusele, ning ka teatavad meetmed omavad mõningaid selle lähenemisviisi elemente, kuna need hõlmavad mitut valdkonda. Ent kättesaadavad rahalised vahendid on piiratud (ühendusepoolne väiksem toetusmäär EL15 riikidele on 5 % ja uutele liikmesriikidele 2,5 %, mitut valdkonda hõlmavate meetmete puhul on see 10 %). Komisjoni kõige ambitsioonikamaid ettepanekuid kärbiti (mitut valdkonda hõlmavate meetmete puhul 15 protsendilt 10-le) või lükati need tagasi (näiteks Leaderile 3 % maaelu arengu eelarvest eraldamine). See näitab, et praktilises tegevuses ei soovita sektoripõhist lähenemisviisi territoriaalse lähenemisviisi vastu vahetada. |
| --- | --- |

28.

Territoriaalset lähenemisviisi kasutatakse üksnes Leader-programmi raames, mis kaasati vastavalt uuele määrusele, ning ka teatavad meetmed omavad mõningaid selle lähenemisviisi elemente, kuna need hõlmavad mitut valdkonda. Ent kättesaadavad rahalised vahendid on piiratud (ühendusepoolne väiksem toetusmäär EL15 riikidele on 5 % ja uutele liikmesriikidele 2,5 %, mitut valdkonda hõlmavate meetmete puhul on see 10 %). Komisjoni kõige ambitsioonikamaid ettepanekuid kärbiti (mitut valdkonda hõlmavate meetmete puhul 15 protsendilt 10-le) või lükati need tagasi (näiteks Leaderile 3 % maaelu arengu eelarvest eraldamine). See näitab, et praktilises tegevuses ei soovita sektoripõhist lähenemisviisi territoriaalse lähenemisviisi vastu vahetada.

2. auditeerimisküsimus: kas projektid on ELi-poolseks rahastamiseks välja valitud maapiirkondade vajadustega kõige paremini arvestavate kriteeriumite põhjal?

Tingimused ja valikumenetlused

3. märkusPuuduvad tõhusad kõlblikkustingimused ja valikumenetlused, mille abil oleks võimalik suunata fondide vahendid kõige rohkem abi vajavatesse geograafilistesse piirkondadesse ja abisaajatele.

| 29. | Nii konsolideeritud asutamislepingus kui ka maaelu arengut käsitlevas määruses kasutatakse mõistet “maapiirkonnad”. Artikli 33 pealkiri on “Maapiirkondade kohandamise ja arengu edendamine”. Kuid määruses ei määratleta maapiirkonda ega kohustata liikmesriikidel kehtestada tingimusi, millele see peab vastama (nt nende maaelu arendamise programmides). Kontrollikoda leidis, et auditeeritud liikmesriikide kavadest kolmes puudus maapiirkondade määratlus, viies oli määratlus olemas, kuid seda ei kohaldatud, ning üksnes ühes kavas (Campania) oli esitatud maapiirkonna määratlust ka tegelikkuses kohaldatud. |
| --- | --- |

29.

Nii konsolideeritud asutamislepingus kui ka maaelu arengut käsitlevas määruses kasutatakse mõistet “maapiirkonnad”. Artikli 33 pealkiri on “Maapiirkondade kohandamise ja arengu edendamine”. Kuid määruses ei määratleta maapiirkonda ega kohustata liikmesriikidel kehtestada tingimusi, millele see peab vastama (nt nende maaelu arendamise programmides). Kontrollikoda leidis, et auditeeritud liikmesriikide kavadest kolmes puudus maapiirkondade määratlus, viies oli määratlus olemas, kuid seda ei kohaldatud, ning üksnes ühes kavas (Campania) oli esitatud maapiirkonna määratlust ka tegelikkuses kohaldatud.

| 30. | Ka ei nõuta määruses liikmesriikidelt oma kavades sisalduvate meetmete kohandamist maapiirkondade vajadustega. Selleks oleks vaja tuvastada kõige suuremate vajadustega piirkonnad ning siis eraldada rahalisi vahendeid maapiirkondadele nende vajaduste astme järgi (erieelarved, diferentseeritud abi määrad, piiravad meetmed teatud piirkondadele jms). |
| --- | --- |

30.

Ka ei nõuta määruses liikmesriikidelt oma kavades sisalduvate meetmete kohandamist maapiirkondade vajadustega. Selleks oleks vaja tuvastada kõige suuremate vajadustega piirkonnad ning siis eraldada rahalisi vahendeid maapiirkondadele nende vajaduste astme järgi (erieelarved, diferentseeritud abi määrad, piiravad meetmed teatud piirkondadele jms).

| 31. | Üldiselt ei ole liikmesriigid seda oma kavades teinud. Peaaegu kõiki meetmeid kohaldatakse kogu kavaga hõlmatud territooriumil, maapiirkondade vajaduste erinevaid tasemeid arvestamata. |
| --- | --- |

31.

Üldiselt ei ole liikmesriigid seda oma kavades teinud. Peaaegu kõiki meetmeid kohaldatakse kogu kavaga hõlmatud territooriumil, maapiirkondade vajaduste erinevaid tasemeid arvestamata.

| 32. | Tingimustele vastavatest projektidest mõnedes on maapiirkondade vajadusi käsitletud paremini kui teistes. Näiteks kui üks investeerimisprojekt loob maapiirkonnas rohkem töökohti kui teine, ja kui eeldada, et kõige muu osas on need kaks projekti võrdsed, siis tuleb eelistada esimest projekti. Ka on kättesaadavad rahalised vahendid piiratud. Tõhususe suurendamiseks peaksid rahalised vahendid olema prioritiseeritud vajadustele vastavalt. |
| --- | --- |

32.

Tingimustele vastavatest projektidest mõnedes on maapiirkondade vajadusi käsitletud paremini kui teistes. Näiteks kui üks investeerimisprojekt loob maapiirkonnas rohkem töökohti kui teine, ja kui eeldada, et kõige muu osas on need kaks projekti võrdsed, siis tuleb eelistada esimest projekti. Ka on kättesaadavad rahalised vahendid piiratud. Tõhususe suurendamiseks peaksid rahalised vahendid olema prioritiseeritud vajadustele vastavalt.

| 33. | Kontrollikoja auditi käigus leiti, et maapiirkondade vajadustele kõige paremini vastavate projektide valimiseks ei kohalda liikmesriigid üldjuhul tõhusaid menetlusi. Paljud liikmesriigid valivad projekte põhimõtte kohaselt “kes ees, see mees”. Teised liikmesriigid on koostanud pingerea koostamise menetluse, mida aga ei kohaldata või mis põhineb osaliselt ebaolulistel kriteeriumitel. Üksnes ühes üheksast läbivaadatud kavast oli kohaldatud tõhusaid menetlusi. Näiteid selle kohta on esitatud 3. tekstiväljas.

  3. selgitusNäited pingerea koostamise ja valikukriteeriumite ebatõhusa kohaldamise kohtaJärgnevalt näiteid kriteeriumite kohta, mis ei ole olulised maapiirkondade vajaduste rahuldamisel.





  — | Kataloonias valitakse töötlemis- ja turustamismeetmete elluviimiseks kavandatud projektide asukohad selle järgi, millal abisaaja viimati toetust sai. See kriteerium aitab pigem abisaajate arvu suurendada kui valida välja projekte, mis rahuldavad kõige paremini maaelu vajadusi. Sama meetme puhul ei viita Prantsusmaal investeerimiskohale ükski valikukriteerium. |
| --- | --- | --- |

33.

Kontrollikoja auditi käigus leiti, et maapiirkondade vajadustele kõige paremini vastavate projektide valimiseks ei kohalda liikmesriigid üldjuhul tõhusaid menetlusi. Paljud liikmesriigid valivad projekte põhimõtte kohaselt “kes ees, see mees”. Teised liikmesriigid on koostanud pingerea koostamise menetluse, mida aga ei kohaldata või mis põhineb osaliselt ebaolulistel kriteeriumitel. Üksnes ühes üheksast läbivaadatud kavast oli kohaldatud tõhusaid menetlusi. Näiteid selle kohta on esitatud 3. tekstiväljas.

3. selgitusNäited pingerea koostamise ja valikukriteeriumite ebatõhusa kohaldamise kohtaJärgnevalt näiteid kriteeriumite kohta, mis ei ole olulised maapiirkondade vajaduste rahuldamisel.





  —

Kataloonias valitakse töötlemis- ja turustamismeetmete elluviimiseks kavandatud projektide asukohad selle järgi, millal abisaaja viimati toetust sai. See kriteerium aitab pigem abisaajate arvu suurendada kui valida välja projekte, mis rahuldavad kõige paremini maaelu vajadusi. Sama meetme puhul ei viita Prantsusmaal investeerimiskohale ükski valikukriteerium.

| — | Kui Niedersachenis valiti regiooni “küla uuendamise kava” jaoks välja küla, võeti selle maalähedust arvesse üksnes ühe kriteeriumi puhul viiest. Üks valikukriteerium oli kommuuni finantsolukord: kommuunil pidi olema piisavalt finantseerimisvõimsust, et kavandatud tegevused kiiresti ja tõhusalt ellu viia. See muutis aga antud meetme linnakommuunide vajadustele paremini vastavaks, võrreldes maakommuunide vajadustega, sest viimaste finantsolukord on tavaliselt halvem. |
| --- | --- |

—

Kui Niedersachenis valiti regiooni “küla uuendamise kava” jaoks välja küla, võeti selle maalähedust arvesse üksnes ühe kriteeriumi puhul viiest. Üks valikukriteerium oli kommuuni finantsolukord: kommuunil pidi olema piisavalt finantseerimisvõimsust, et kavandatud tegevused kiiresti ja tõhusalt ellu viia. See muutis aga antud meetme linnakommuunide vajadustele paremini vastavaks, võrreldes maakommuunide vajadustega, sest viimaste finantsolukord on tavaliselt halvem.

| 34. | Auditeerimisel leiti, et on oht, et paremini teavitatud, paremini organiseeritud ja rikkamad abisaajad pääsevad ELi fondidele kergemini ligi. Investeerimismeetmete puhul teevad ettepaneku projekti rahastamiseks eraisikud ja kohalikud omavalitsused, kes peavad osa investeeringust kaasrahastama. Leiti näiteid selle kohta, et abi said pigem majanduslikult tugevad abisaajad ja piirkonnad kui ehtsad maapiirkonnad. 3. ja 4. tekstiväljas on kirjeldatud juhtumeid, kus piirkondlik tasakaalustamatus pigem kasvas kui kahanes.

  4. selgitusAbi koondumine tugevamate era- ja avaliku sektori abisaajate kätesseEmilia Romagnas on toetatud üksnes selliseid põllumajandusettevõtteid, mille minimaalne tulu aasta tööühiku kohta on vähem soodsates piirkondades umbes 10 000 eurot ja mitte vähem soodsates piirkondades umbes 15 000 eurot. 50 % talumajapidamiste tulu on väiksem kui 5 000 eurot. Üldiselt on need väikesed talumajapidamised. 12 % piirkonna suurimatest talumajapidamistest (üle 20 ha) on saanud 41 % toetusest.Artikli 33 taane “põllumajanduses kasutatava vee majandamine” on finantsiliselt kõige olulisem meede Hispaania 1. eesmärgi regioonide põllumajandusstruktuuride parandamise kavas. Enamik selle meetme kaudu eraldatud vahenditest (76 %) kasutati olemasolevate niisutusvõrgustike nüüdisajastamiseks. Niisutatavad alad hõlmavad umbes 12 % eesmärgi 1 regioonide kogupindalast ning on tihedamalt asustatud ja konkurentsivõimelisemad kui mitteniisutatavad alad. Inimesed on nendele aladele elama asunud seepärast, et niisutatavad alad on keskmiselt kuus korda tootlikumad kui mitteniisutatavad alad. Seetõttu ongi tekkinud olukord, et enamik rahalistest vahenditest on koondatud 12 % territooriumist, mis on kõige soodsamas olukorras. Vaid väike osa abist (umbes 20 %) rakendati väheneva rahvaarvuga piirkondades (vähem kui 38,5 inimest/km2). |
| --- | --- |

34.

Auditeerimisel leiti, et on oht, et paremini teavitatud, paremini organiseeritud ja rikkamad abisaajad pääsevad ELi fondidele kergemini ligi. Investeerimismeetmete puhul teevad ettepaneku projekti rahastamiseks eraisikud ja kohalikud omavalitsused, kes peavad osa investeeringust kaasrahastama. Leiti näiteid selle kohta, et abi said pigem majanduslikult tugevad abisaajad ja piirkonnad kui ehtsad maapiirkonnad. 3. ja 4. tekstiväljas on kirjeldatud juhtumeid, kus piirkondlik tasakaalustamatus pigem kasvas kui kahanes.

4. selgitusAbi koondumine tugevamate era- ja avaliku sektori abisaajate kätesseEmilia Romagnas on toetatud üksnes selliseid põllumajandusettevõtteid, mille minimaalne tulu aasta tööühiku kohta on vähem soodsates piirkondades umbes 10 000 eurot ja mitte vähem soodsates piirkondades umbes 15 000 eurot. 50 % talumajapidamiste tulu on väiksem kui 5 000 eurot. Üldiselt on need väikesed talumajapidamised. 12 % piirkonna suurimatest talumajapidamistest (üle 20 ha) on saanud 41 % toetusest.Artikli 33 taane “põllumajanduses kasutatava vee majandamine” on finantsiliselt kõige olulisem meede Hispaania 1. eesmärgi regioonide põllumajandusstruktuuride parandamise kavas. Enamik selle meetme kaudu eraldatud vahenditest (76 %) kasutati olemasolevate niisutusvõrgustike nüüdisajastamiseks. Niisutatavad alad hõlmavad umbes 12 % eesmärgi 1 regioonide kogupindalast ning on tihedamalt asustatud ja konkurentsivõimelisemad kui mitteniisutatavad alad. Inimesed on nendele aladele elama asunud seepärast, et niisutatavad alad on keskmiselt kuus korda tootlikumad kui mitteniisutatavad alad. Seetõttu ongi tekkinud olukord, et enamik rahalistest vahenditest on koondatud 12 % territooriumist, mis on kõige soodsamas olukorras. Vaid väike osa abist (umbes 20 %) rakendati väheneva rahvaarvuga piirkondades (vähem kui 38,5 inimest/km2).

Tühimõju

4. märkusTõhusa suunamise puudumine tekitab ka tühimõju efekti suurenemise ohu, mis vähendab abi tõhust.

| 35. | Tühimõju tekib siis, kui investeering oleks tehtud ka ilma toetuseta. Soovitud mõju, milleks võib olla ettevõtte majanduskasv või loodud töökohad, oleks sellisel juhul tekkinud igal juhul. Investeerimise toetamine on kõige tõhusam siis, kui muidu oleks investeering jäänud tegemata ja soovitud toime oleks jäänud saavutamata. Teatud tühimõju taset tuleb pidada vältimatuks, kuna abisaajad peavad olema valmis end investeerimisprojektidega siduma. |
| --- | --- |

35.

Tühimõju tekib siis, kui investeering oleks tehtud ka ilma toetuseta. Soovitud mõju, milleks võib olla ettevõtte majanduskasv või loodud töökohad, oleks sellisel juhul tekkinud igal juhul. Investeerimise toetamine on kõige tõhusam siis, kui muidu oleks investeering jäänud tegemata ja soovitud toime oleks jäänud saavutamata. Teatud tühimõju taset tuleb pidada vältimatuks, kuna abisaajad peavad olema valmis end investeerimisprojektidega siduma.

| 36. | Komisjon tunnistab, et tühimõju on olemas (14). Seda kinnitas ka kontrollikoja audit ning mõned näited leidude kohta on esitatud tekstiväljas 5. Ka on sõltumatutes hinnanguaruannetes teatatud kõrgest tühimõju tasemest.

  5. selgitusNäited tühimõju kohtaKülastati kahte põllumajandustootjat Emilia Romagnas, kes said oma projektide rahastamiseks toetust põllumajandusettevõtetesse investeerimise meetme kaudu. Mõlemad põllumajandustootjad kinnitasid, et kui neile avalikku toetust ei oleks antud, oleksid nad kõnesoleva investeeringu ikkagi teinud. Ka oli mõlemal põllumajandustootjal piisavalt rahalisi vahendeid täiendavate investeeringute tegemiseks (ei olnud ELi poolt kaasrahastatud) sellistes summades, mis ühel juhul ületasid toetatava projekti viiekordselt ja teisel juhul oli investeeringu suurus võrdne poolega toetatavast projektist.Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamise meetme puhul ei kohaldatud Kataloonias kuni 2005. aastani prioriseerimise kriteeriume ning kõiki abikõlblikke taotlusi kaasrahastati. Kuna ei olnud piisavalt rahalisi vahendeid, et teha seda maaelu arengu poliitikas ette nähtud avaliku sektori kaasrahastamise määra kohaselt, vähendati nimetatud määra oluliselt, nii et see oli keskmiselt 15 %. See suurendas tühimõju tõenäosust – abisaajad pidid ise rahastama 85 %. ELi poolt kaasarahastatud projekti lõpetamisele järgnevate aastate raamatupidamise aastaaruannete kontrollimine näitas, et kahes kolmest külastatud ettevõttest oli tehtud täiendavaid investeeringuid summades, mis ületasid ELi poolt kaasrahastatud investeeringuid. |
| --- | --- |

36.

Komisjon tunnistab, et tühimõju on olemas (14). Seda kinnitas ka kontrollikoja audit ning mõned näited leidude kohta on esitatud tekstiväljas 5. Ka on sõltumatutes hinnanguaruannetes teatatud kõrgest tühimõju tasemest.

5. selgitusNäited tühimõju kohtaKülastati kahte põllumajandustootjat Emilia Romagnas, kes said oma projektide rahastamiseks toetust põllumajandusettevõtetesse investeerimise meetme kaudu. Mõlemad põllumajandustootjad kinnitasid, et kui neile avalikku toetust ei oleks antud, oleksid nad kõnesoleva investeeringu ikkagi teinud. Ka oli mõlemal põllumajandustootjal piisavalt rahalisi vahendeid täiendavate investeeringute tegemiseks (ei olnud ELi poolt kaasrahastatud) sellistes summades, mis ühel juhul ületasid toetatava projekti viiekordselt ja teisel juhul oli investeeringu suurus võrdne poolega toetatavast projektist.Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamise meetme puhul ei kohaldatud Kataloonias kuni 2005. aastani prioriseerimise kriteeriume ning kõiki abikõlblikke taotlusi kaasrahastati. Kuna ei olnud piisavalt rahalisi vahendeid, et teha seda maaelu arengu poliitikas ette nähtud avaliku sektori kaasrahastamise määra kohaselt, vähendati nimetatud määra oluliselt, nii et see oli keskmiselt 15 %. See suurendas tühimõju tõenäosust – abisaajad pidid ise rahastama 85 %. ELi poolt kaasarahastatud projekti lõpetamisele järgnevate aastate raamatupidamise aastaaruannete kontrollimine näitas, et kahes kolmest külastatud ettevõttest oli tehtud täiendavaid investeeringuid summades, mis ületasid ELi poolt kaasrahastatud investeeringuid.

| 37. | Tühimõju ohu vähendamiseks on vaja paremat suunamist. Lisaks on komisjon jätnud tähelepanuta või pööranud liiga vähe tähelepanu tühimõju ennustavate tegurite väljaselgitamisele. Näiteks on leitud, et üldiselt on tühimõju suurem suurte ettevõtete investeeringutes ning väiksem keskkonnasõbralikes investeeringutes. Neid tegureid tuleks järelikult abi suunamisel arvestada. |
| --- | --- |

37.

Tühimõju ohu vähendamiseks on vaja paremat suunamist. Lisaks on komisjon jätnud tähelepanuta või pööranud liiga vähe tähelepanu tühimõju ennustavate tegurite väljaselgitamisele. Näiteks on leitud, et üldiselt on tühimõju suurem suurte ettevõtete investeeringutes ning väiksem keskkonnasõbralikes investeeringutes. Neid tegureid tuleks järelikult abi suunamisel arvestada.

| 38. | On olemas seos ühelt poolt ettevõtte elujõulisuse ja investeerimise jätkusuutlikkuse vahel ja teiselt poolt tühimõju vahel. Kontrollikoda arvab, et komisjon on liigselt keskendunud jätkusuutlikkusele, nõustudes liiga kergesti tühimõju suure ohuga. |
| --- | --- |

38.

On olemas seos ühelt poolt ettevõtte elujõulisuse ja investeerimise jätkusuutlikkuse vahel ja teiselt poolt tühimõju vahel. Kontrollikoda arvab, et komisjon on liigselt keskendunud jätkusuutlikkusele, nõustudes liiga kergesti tühimõju suure ohuga.

| 39. | Seda illustreerib olukord, mis tekkis Belgias Flandersi piirkonnas põllumajandusettevõtetesse investeerimisel, kus peaaegu pooled põllumajandusettevõtted jäeti majandusliku elujõulisuse tingimuse tõttu toetuse saajate hulgast välja. Selle tingimuse rakendamisega nõuti, et sissetulek ühe täiskohaga töötaja kohta oleks vähemalt 21 577 eurot. Kava hindajad järeldasid, et selle tingimuse tõttu jäeti kõrvale toetust vajavad põllumajandusettevõtted, mille puhul tühimõju efekt oli väiksem. |
| --- | --- |

39.

Seda illustreerib olukord, mis tekkis Belgias Flandersi piirkonnas põllumajandusettevõtetesse investeerimisel, kus peaaegu pooled põllumajandusettevõtted jäeti majandusliku elujõulisuse tingimuse tõttu toetuse saajate hulgast välja. Selle tingimuse rakendamisega nõuti, et sissetulek ühe täiskohaga töötaja kohta oleks vähemalt 21 577 eurot. Kava hindajad järeldasid, et selle tingimuse tõttu jäeti kõrvale toetust vajavad põllumajandusettevõtted, mille puhul tühimõju efekt oli väiksem.

3. auditeerimisküsimus: kas maapiirkondade projektid on ellu viidud ning kas neil on olnud mõju?

Projektide asukoht

5. märkusSuur osa kulutusi on tehtud piirkondades, kus maaelu ei ole ülekaalus, vähendades seeläbi maapiirkondade jaoks kättesaadavaid summasid.

| 40. | Komisjonil on vähe teavet maaelu arengusse investeerimise tulemuste ja mõju asukohtade kohta (vaata lisaks lõiget 61). Kontrollikoda koostas esindava valimi 300 EAGGFi projektist ja liigitas nende asukohad maaläheduse kategooriate järgi. Selleks kasutati nelja sõltumatut võrdlusuuringut, mis olid kättesaadavatest parimad ning mille andmete põhjal sai kõik ELi territooriumil olevad piirkonnad liigitada linna- ja maapiirkondadeks. Kasutati järgmisi võrdlusuuringuid (täpsemad üksikasjad on esitatud II lisas):






  a) | kas nimetatud ala oli liigitatud maapiirkonnaks eelmisel programmitöö perioodil (1994–1999). Tol perioodil rakendati artikli 33 meetmeid eesmärgi 1 piirkondadest väljaspool üksnes teatud aladel, mida nimetati eesmärgi 5b piirkondadeks ja mis pidid vastama teatud maaläheduse kriteeriumitele ning olema komisjoni poolt heaks kiidetud; |
| --- | --- | --- |

40.

Komisjonil on vähe teavet maaelu arengusse investeerimise tulemuste ja mõju asukohtade kohta (vaata lisaks lõiget 61). Kontrollikoda koostas esindava valimi 300 EAGGFi projektist ja liigitas nende asukohad maaläheduse kategooriate järgi. Selleks kasutati nelja sõltumatut võrdlusuuringut, mis olid kättesaadavatest parimad ning mille andmete põhjal sai kõik ELi territooriumil olevad piirkonnad liigitada linna- ja maapiirkondadeks. Kasutati järgmisi võrdlusuuringuid (täpsemad üksikasjad on esitatud II lisas):

a)

kas nimetatud ala oli liigitatud maapiirkonnaks eelmisel programmitöö perioodil (1994–1999). Tol perioodil rakendati artikli 33 meetmeid eesmärgi 1 piirkondadest väljaspool üksnes teatud aladel, mida nimetati eesmärgi 5b piirkondadeks ja mis pidid vastama teatud maaläheduse kriteeriumitele ning olema komisjoni poolt heaks kiidetud;

| b) | NUTS 3 ala klassifikatsioon ESPONi liigituses, mis töötati välja komisjoni ja liikmesriikide poolt ühiselt juhitava ESPONi kava osana; |
| --- | --- |

b)

NUTS 3 ala klassifikatsioon ESPONi liigituses, mis töötati välja komisjoni ja liikmesriikide poolt ühiselt juhitava ESPONi kava osana;

| c) | NUTS 3 ala suhteline maalähedus riikliku statistika jaoks kättesaadavaks muudetud määratluste kohaselt; |
| --- | --- |

c)

NUTS 3 ala suhteline maalähedus riikliku statistika jaoks kättesaadavaks muudetud määratluste kohaselt;

| d) | NUTS 3 ala klassifikatsioon OECD liigituses, mis põhineb rahvastiku tihedusel ja mida 1994. aastast alates kohaldatakse üldiselt rahvusvahelises analüüsis. |
| --- | --- |

d)

NUTS 3 ala klassifikatsioon OECD liigituses, mis põhineb rahvastiku tihedusel ja mida 1994. aastast alates kohaldatakse üldiselt rahvusvahelises analüüsis.

| 41. | Tabelis 2 esitatud analüüsi tulemused näitavad, kuidas on 300 investeeringut iga võrdlusuuringu puhul liigitatud. On näha, et eesmärgi 1 regioonidest väljaspool (sõltuvalt kasutatud tüpoloogiast) on 29 (OECD) kuni 55 (endise eesmärgi 5b liigitus) protsenti tehtud kulutustest maapiirkondadest väljaspool. Eesmärgi 1 piirkondade puhul paikneb 9 (OECD) kuni 22 (riiklik määratlus) protsenti maaelu arendamise toetustest maapiirkondadest väljaspool. |
| --- | --- |

41.

Tabelis 2 esitatud analüüsi tulemused näitavad, kuidas on 300 investeeringut iga võrdlusuuringu puhul liigitatud. On näha, et eesmärgi 1 regioonidest väljaspool (sõltuvalt kasutatud tüpoloogiast) on 29 (OECD) kuni 55 (endise eesmärgi 5b liigitus) protsenti tehtud kulutustest maapiirkondadest väljaspool. Eesmärgi 1 piirkondade puhul paikneb 9 (OECD) kuni 22 (riiklik määratlus) protsenti maaelu arendamise toetustest maapiirkondadest väljaspool.

Tabel 2

Maaelu arengusse tehtavate investeeringute asukoht 300st EAGGFi projektist koosnevas esindavas valimis

| Rahvastiku valim | Endine eesmärk 5b | ESPONi liigitus | Riiklik määratlus | OECD liigitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ei | jah | linna | vahepealne | maa | linna | vahepealne | maa | linna | vahepealne | maa |
| Regioonid väljaspool eesmärki 1 | 55 % | 45 % | 47 % | 29 % | 25 % | 44 % | 7 % | 49 % | 29 % | 38 % | 33 % |
| Eesmärgi 1 regioonid | puudub | puudub | 21 % | 53 % | 26 % | 22 % | 2 % | 76 % | 9 % | 43 % | 48 % |

Rahvastiku valim

Endine eesmärk 5b

ESPONi liigitus

Riiklik määratlus

OECD liigitus

ei

jah

linna

vahepealne

maa

linna

vahepealne

maa

linna

vahepealne

maa

Regioonid väljaspool eesmärki 1

55 %

45 %

47 %

29 %

25 %

44 %

7 %

49 %

29 %

38 %

33 %

Eesmärgi 1 regioonid

puudub

puudub

21 %

53 %

26 %

22 %

2 %

76 %

9 %

43 %

48 %

| 42. | Võrreldes eelmise programmitöö perioodiga (1994–1999) langes maaelu arengusse investeerimise toetamine (endine eesmärk 5b) maapiirkondades 50 % võrra absoluutses arvestuses (umbes 1 500 miljonit eurot) ja 70 % võrra suhtelises arvestuses (15). Seda vaatamata maaelu arengu eelarve olulisele suurenemisele. See näitab, et maapiirkondade prioritiseerimata jätmine, mida määrus võimaldab, on vähendanud nende piirkondade jaoks kättesaadavaid rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

42.

Võrreldes eelmise programmitöö perioodiga (1994–1999) langes maaelu arengusse investeerimise toetamine (endine eesmärk 5b) maapiirkondades 50 % võrra absoluutses arvestuses (umbes 1 500 miljonit eurot) ja 70 % võrra suhtelises arvestuses (15). Seda vaatamata maaelu arengu eelarve olulisele suurenemisele. See näitab, et maapiirkondade prioritiseerimata jätmine, mida määrus võimaldab, on vähendanud nende piirkondade jaoks kättesaadavaid rahalisi vahendeid.

| 43. | Ka analüüsiti nende 300 projekti puhul rahvastiku tihedust. Allpool toodud tabelis on näidatud investeerimispiirkonna keskmine rahvastiku tihedus mõlema rahvastiku valimi puhul (LAU 2 on madalaim haldustasand, näiteks kommuun; NUTS 3 on suurem haldusüksus, näiteks provints). Kõikide auditeeritud investeerimismeetmete puhul oli nii LAU 2 kui NUTS 3 alade keskmine rahvastiku tihedus Euroopa keskmisest suurem – 120 inimest/km2. Eesmärgi 1 regioonide arvnäitajaid tuleb võrrelda eesmärgi 1 alade keskmise rahvastiku tihedusega, mis on 81 inimest/km2. |
| --- | --- |

43.

Ka analüüsiti nende 300 projekti puhul rahvastiku tihedust. Allpool toodud tabelis on näidatud investeerimispiirkonna keskmine rahvastiku tihedus mõlema rahvastiku valimi puhul (LAU 2 on madalaim haldustasand, näiteks kommuun; NUTS 3 on suurem haldusüksus, näiteks provints). Kõikide auditeeritud investeerimismeetmete puhul oli nii LAU 2 kui NUTS 3 alade keskmine rahvastiku tihedus Euroopa keskmisest suurem – 120 inimest/km2. Eesmärgi 1 regioonide arvnäitajaid tuleb võrrelda eesmärgi 1 alade keskmise rahvastiku tihedusega, mis on 81 inimest/km2.

Tabel 3

Rahvastiku keskmine tihedus maaelu arengusse investeerimise asukohtades 300st EAGGFi projektist koosnevas esindavas valimis

| Rahvastiku valim | Rahvastiku tihedus investeeringu asukohas (inimest/km2) |
| --- | --- |
| LAU 2 | NUTS 3 |
| Regioonid väljaspool eesmärki 1 | 259 | 242 |
| Eesmärgi 1 regioonid | 237 | 246 |

Rahvastiku valim

Rahvastiku tihedus investeeringu asukohas (inimest/km2)

LAU 2

NUTS 3

Regioonid väljaspool eesmärki 1

259

242

Eesmärgi 1 regioonid

237

246

| 44. | Selle analüüsi olulisus tuleneb rahvastiku tiheduse ja majandustulemuste vahelisest korrelatsioonist. Mida suurem on rahvastiku tihedus, seda suurem on SKT inimese kohta. Tabeli 3 tulemused näitavad, et LAU 2 ja NUTS 3 piirkondades, mille SKT inimese kohta on ELi keskmisest suurem, investeeritakse maaelu arengusse keskmiselt. |
| --- | --- |

44.

Selle analüüsi olulisus tuleneb rahvastiku tiheduse ja majandustulemuste vahelisest korrelatsioonist. Mida suurem on rahvastiku tihedus, seda suurem on SKT inimese kohta. Tabeli 3 tulemused näitavad, et LAU 2 ja NUTS 3 piirkondades, mille SKT inimese kohta on ELi keskmisest suurem, investeeritakse maaelu arengusse keskmiselt.

| 45. | ESPONi liigituse üheks tunnuseks on see, et nimetatud liigituses linnapiirkondadena määratletud alade SKT on kõige suurem, st need on rikkamad alad. Seega näitavad valimi tulemused, et suure osa läbivaadatud meetmete puhul (47 % regioonides väljaspool eesmärki 1 ja 21 % eesmärgi 1 regioonides) on kulutused tehtud kõige suurema SKTga piirkondades, mis on vastuolus territoriaalse tasakaalustamatuse vähendamise eesmärgiga (vt punkt 6). |
| --- | --- |

45.

ESPONi liigituse üheks tunnuseks on see, et nimetatud liigituses linnapiirkondadena määratletud alade SKT on kõige suurem, st need on rikkamad alad. Seega näitavad valimi tulemused, et suure osa läbivaadatud meetmete puhul (47 % regioonides väljaspool eesmärki 1 ja 21 % eesmärgi 1 regioonides) on kulutused tehtud kõige suurema SKTga piirkondades, mis on vastuolus territoriaalse tasakaalustamatuse vähendamise eesmärgiga (vt punkt 6).

| 46. | Tulemused on eriti olulised eesmärgi 1 regioonides, mis on üldjuhul ELi vaesemad piirkonnad. Rahvastiku keskmine tihedus (vaata tabelit 3) investeeringu asukohas on väga sarnane eesmärgiga 1 hõlmatud ja sellest väljapoole jäävates regioonides. See näitab, et investeeringud on koondunud eesmärgi 1 kõige rikkamatesse osadesse. |
| --- | --- |

46.

Tulemused on eriti olulised eesmärgi 1 regioonides, mis on üldjuhul ELi vaesemad piirkonnad. Rahvastiku keskmine tihedus (vaata tabelit 3) investeeringu asukohas on väga sarnane eesmärgiga 1 hõlmatud ja sellest väljapoole jäävates regioonides. See näitab, et investeeringud on koondunud eesmärgi 1 kõige rikkamatesse osadesse.

Kohapeal teostatud kontrolli käigus läbi vaadatud projektide tulemused ja mõju

6. märkusAlati ei olnud võimalik kindlaks määrata projektide mõju, kuid kui seda oli võimalik teha, olid projektide tõhususe suurendamise võtmeteguriteks koostoime teiste projektidega ning projektide paigutatus maapiirkondadesse.

| 47. | Auditi käigus külastatud liikmesriikides vaadati läbi 31 projekti, nende analüüsimisel püüti vastust leida ka järgmisele küsimusele: “Millised olid projektide tulemused ja millised peamised muutujad on olnud tulemuste kindlaks määramise aluseks?” Järgmisel leheküljel olevad fotod annavad ülevaate neljast auditeeritud projektist. III lisas on esitatud nende projektide üksikasjalikum kirjeldus, mis illustreerib alljärgnevaid punkte. Allpool esitatud tulemusi ei saa ekstrapoleerida, kuna valim koostati kriitilise hindamise põhjal ning eesmärgiks oli ka näidete esitamine heade tegutsemistavade kohta. |
| --- | --- |

47.

Auditi käigus külastatud liikmesriikides vaadati läbi 31 projekti, nende analüüsimisel püüti vastust leida ka järgmisele küsimusele: “Millised olid projektide tulemused ja millised peamised muutujad on olnud tulemuste kindlaks määramise aluseks?” Järgmisel leheküljel olevad fotod annavad ülevaate neljast auditeeritud projektist. III lisas on esitatud nende projektide üksikasjalikum kirjeldus, mis illustreerib alljärgnevaid punkte. Allpool esitatud tulemusi ei saa ekstrapoleerida, kuna valim koostati kriitilise hindamise põhjal ning eesmärgiks oli ka näidete esitamine heade tegutsemistavade kohta.

Punkt 1: toimet (tulemusi ja mõju) ei ole alati võimalik kindlaks määrata

| 48. | 10 läbivaadatud projekti puhul olid tulemused ja mõju selgelt tuvastatavad. 15 projekti (16) puhul leiti tõendeid küll teatud osalise toime kohta, mitte aga kogu kavandatud toime kohta. Ülejäänud kuue projekti (17) puhul oli toime väike või seda ei leitud. Liikmesriigid ei tegelenud üldjuhul selle teabe kogumisega, sest pidasid seda hindajate ülesandeks. |
| --- | --- |

48.

10 läbivaadatud projekti puhul olid tulemused ja mõju selgelt tuvastatavad. 15 projekti (16) puhul leiti tõendeid küll teatud osalise toime kohta, mitte aga kogu kavandatud toime kohta. Ülejäänud kuue projekti (17) puhul oli toime väike või seda ei leitud. Liikmesriigid ei tegelenud üldjuhul selle teabe kogumisega, sest pidasid seda hindajate ülesandeks.

Punkt 2: Koostoime suurendab projektide tõhusust

| 49. | 20 läbi vaadatud projekti puhul leiti selge koostoime efekt. See tähendab, et projekte ei rakendatud eraldatult, vaid need olid seotud teiste projektidega. Tavaliselt moodustasid sellised projektid osa laiemast mõistest, näiteks kohalikust (st küla või turismi) arengustrateegiast. Ülejäänud 11 projekti (18) puhul koostoime efekti ei leitud. Kontrollikoda järeldas, et eraldatud projektidel, mis ei olnud teiste projektidega seotud, oli väiksem mõju ja need olid vähem tõhusad. |
| --- | --- |

49.

20 läbi vaadatud projekti puhul leiti selge koostoime efekt. See tähendab, et projekte ei rakendatud eraldatult, vaid need olid seotud teiste projektidega. Tavaliselt moodustasid sellised projektid osa laiemast mõistest, näiteks kohalikust (st küla või turismi) arengustrateegiast. Ülejäänud 11 projekti (18) puhul koostoime efekti ei leitud. Kontrollikoda järeldas, et eraldatud projektidel, mis ei olnud teiste projektidega seotud, oli väiksem mõju ja need olid vähem tõhusad.

| 50. | Liikmesriigid ei nõua alati, et projektid oleksid osa laiemast mõistest või kohalikust arengukavast. Neil juhtudel, eriti artikli 33 meetmete puhul, võiks abi mõjusust suurendada tõhus suunamine. |
| --- | --- |

50.

Liikmesriigid ei nõua alati, et projektid oleksid osa laiemast mõistest või kohalikust arengukavast. Neil juhtudel, eriti artikli 33 meetmete puhul, võiks abi mõjusust suurendada tõhus suunamine.

Punkt 3: paiknemine ja mõju maapiirkondades

| 51. | Kõikide läbivaadatud projektide puhul saavutati põhitoime investeeringu vahetus läheduses. Üksnes 7 projektil (19) oli mõju ka laiemal territooriumil. |
| --- | --- |

51.

Kõikide läbivaadatud projektide puhul saavutati põhitoime investeeringu vahetus läheduses. Üksnes 7 projektil (19) oli mõju ka laiemal territooriumil.

| 52. | 19 läbivaadatud projekti tulemused ja mõju toetasid soodsalt maapiirkondade arengut. Ent ülejäänud 12 projekti puhul sellist soodsat toimet ei leitud: 6 juhul puudus toime täiesti või oli väike (vt punkt 48) ja 6 juhtumi (20) puhul oli tegemist linna- või mittemaapiirkonnaga. Sellel on oluliselt väiksem mõju maaelu arengule ning seega ei ole see tõhus maaelu probleemide lahendamise viis. |
| --- | --- |

52.

19 läbivaadatud projekti tulemused ja mõju toetasid soodsalt maapiirkondade arengut. Ent ülejäänud 12 projekti puhul sellist soodsat toimet ei leitud: 6 juhul puudus toime täiesti või oli väike (vt punkt 48) ja 6 juhtumi (20) puhul oli tegemist linna- või mittemaapiirkonnaga. Sellel on oluliselt väiksem mõju maaelu arengule ning seega ei ole see tõhus maaelu probleemide lahendamise viis.

| Foto 1




  Projekt nr 15, vaatetorni ehitamine Brandenburgis. | Foto 2




  Projekt nr 11, põllumajandusmaa ostmine riigi poolt Madalmaades. |
| --- | --- |

Foto 1

Image

Projekt nr 15, vaatetorni ehitamine Brandenburgis.

Foto 2

Image

Projekt nr 11, põllumajandusmaa ostmine riigi poolt Madalmaades.

| Foto 3




  Projekt nr 19, Kirchwahlingeni küla keskuse nüüdisajastamine Niedersachsenis. | Foto 4




  Projekt nr 22, vana betoonist akvedukti nüüdisajastamine maa-aluse torustiku ja pumpade abil Hispaanias. |
| --- | --- |

Foto 3

Image

Projekt nr 19, Kirchwahlingeni küla keskuse nüüdisajastamine Niedersachsenis.

Foto 4

Image

Projekt nr 22, vana betoonist akvedukti nüüdisajastamine maa-aluse torustiku ja pumpade abil Hispaanias.

4. auditeerimisküsimus: kas väljundi, tulemuste ja mõju seire ja hindamine on toimunud nõuetekohaselt?

Seire- ja hindamissüsteemi üldine raamistik ja rakendamine

7. märkusKomisjoni ja liikmesriikide seire- ja hindamissüsteemi rakendamine ei anna piisavat ja usaldusväärset teavet maaelu arengusse tehtavate investeeringute väljundite, tulemuste ja mõju kohta.

| 53. | Seire- ja hindamissüsteemide väljatöötamine on sätestatud õiguslikus aluses, näiteks nähakse seal ette tegevuseesmärkide ja prognoositava mõju kaasamine maaelu arengukavadesse, mille koguselised näitajad tuleb seire- ja hindamisprognoosides võimaluse korral välja tuua. |
| --- | --- |

53.

Seire- ja hindamissüsteemide väljatöötamine on sätestatud õiguslikus aluses, näiteks nähakse seal ette tegevuseesmärkide ja prognoositava mõju kaasamine maaelu arengukavadesse, mille koguselised näitajad tuleb seire- ja hindamisprognoosides võimaluse korral välja tuua.

| 54. | Seire osas nõutakse õiguslikus aluses liikmesriikidelt iga-aastaste eduaruannete esitamist komisjonile, kus tuleb näidata, millist edu iga meetme puhul sellele seatud eesmärkide suhtes on saavutatud. Selleks tuleb kasutada nii suures ulatuses kui võimalik ühiseid, komisjoni suunistega kindlaks määratud näitajaid. Ühiste näitajate kohta liikmesriikidelt saadud teabe põhjal koostab komisjon perioodiliselt koondaruandeid. |
| --- | --- |

54.

Seire osas nõutakse õiguslikus aluses liikmesriikidelt iga-aastaste eduaruannete esitamist komisjonile, kus tuleb näidata, millist edu iga meetme puhul sellele seatud eesmärkide suhtes on saavutatud. Selleks tuleb kasutada nii suures ulatuses kui võimalik ühiseid, komisjoni suunistega kindlaks määratud näitajaid. Ühiste näitajate kohta liikmesriikidelt saadud teabe põhjal koostab komisjon perioodiliselt koondaruandeid.

| 55. | Viiakse läbi kolme liiki hindamist: eelhindamine (kava planeerimise astmel), vahehindamine (mitte hiljem kui 31. detsembril 2003. aastal, vajaduse korral ajakohastatakse kaks aastat hiljem) ja järelhindamine (31. detsembriks 2008). Komisjon on hindajatega kokku leppinud kokkuvõtvate aruannete koostamise osas, mis sisaldavad liikmesriikidelt eelmise programmitöö perioodi järelhindamiste (mis olid kättesaadavad 2003. aastal) ja käesoleva perioodi vahehindamiste kohta saadud teavet. |
| --- | --- |

55.

Viiakse läbi kolme liiki hindamist: eelhindamine (kava planeerimise astmel), vahehindamine (mitte hiljem kui 31. detsembril 2003. aastal, vajaduse korral ajakohastatakse kaks aastat hiljem) ja järelhindamine (31. detsembriks 2008). Komisjon on hindajatega kokku leppinud kokkuvõtvate aruannete koostamise osas, mis sisaldavad liikmesriikidelt eelmise programmitöö perioodi järelhindamiste (mis olid kättesaadavad 2003. aastal) ja käesoleva perioodi vahehindamiste kohta saadud teavet.

| 56. | Võttes arvesse, et komisjon on teinud ettepaneku mõningaste muudatuste tegemiseks uuel programmitöö perioodil, et praegusi puudusi parandada, leiab kontrollikoda, et seire- ja hindamissüsteemi üldine raamistik on üldiselt piisav. |
| --- | --- |

56.

Võttes arvesse, et komisjon on teinud ettepaneku mõningaste muudatuste tegemiseks uuel programmitöö perioodil, et praegusi puudusi parandada, leiab kontrollikoda, et seire- ja hindamissüsteemi üldine raamistik on üldiselt piisav.

| 57. | Kontrollikoda analüüsis, kuidas komisjon ning liikmesriigid seire- ja hindamissüsteemi rakendavad. Kontrollikoda leidis, et komisjoni ja liikmesriikide maaelu arengusse investeerimise väljundi, tulemuste ja mõju seire ja hindamine ei olnud piisav. See tähendab, et neil ei olnud investeerimismeetmete juhtimiseks piisavalt teavet. |
| --- | --- |

57.

Kontrollikoda analüüsis, kuidas komisjon ning liikmesriigid seire- ja hindamissüsteemi rakendavad. Kontrollikoda leidis, et komisjoni ja liikmesriikide maaelu arengusse investeerimise väljundi, tulemuste ja mõju seire ja hindamine ei olnud piisav. See tähendab, et neil ei olnud investeerimismeetmete juhtimiseks piisavalt teavet.

| 58. | Leiti järgmised puudused:






  a) | projektide ja meetmete eesmärgid, näitajad ja sihtülesanded on liikmesriikide kavades üldiselt ebapiisavalt määratletud; |
| --- | --- | --- |

58.

Leiti järgmised puudused:

a)

projektide ja meetmete eesmärgid, näitajad ja sihtülesanded on liikmesriikide kavades üldiselt ebapiisavalt määratletud;

| b) | kui näitajad on piisava põhjalikkusega määratletud, ei kogu paljud liikmesriigid andmeid projekti tulemuste kohta ega esita neid oma aruannetes, isegi kui see oleks võimalik; |
| --- | --- |

b)

kui näitajad on piisava põhjalikkusega määratletud, ei kogu paljud liikmesriigid andmeid projekti tulemuste kohta ega esita neid oma aruannetes, isegi kui see oleks võimalik;

| c) | kui andmed on aruandes esitatud, ei ole paljudel juhtudel väljundi, tulemuste ja mõju näitajad usaldusväärsed. ELi saavutusi on liialdatud riikliku kaasrahastamise väljajätmise ja tulemuste topeltesitamise teel. Lisaks põhinesid andmed planeeritud arvnäitajatel või prognoosidel ning üldiselt ei olnud riiklikud ametiasutused nende tegelikkusele vastavust kontrollinud; |
| --- | --- |

c)

kui andmed on aruandes esitatud, ei ole paljudel juhtudel väljundi, tulemuste ja mõju näitajad usaldusväärsed. ELi saavutusi on liialdatud riikliku kaasrahastamise väljajätmise ja tulemuste topeltesitamise teel. Lisaks põhinesid andmed planeeritud arvnäitajatel või prognoosidel ning üldiselt ei olnud riiklikud ametiasutused nende tegelikkusele vastavust kontrollinud;

| d) | komisjon soovib, et andmed põhineksid kohustustel, mitte väljamaksetel, seega puudub otsene seos väljamakstud summadega ja järelikult ka lõpparuandlusega. See tähendab, et arvud ei näita tegelikult tehtut ning et väljundite ja tulemuste kohta esitatakse aruanded kas liiga vara või esineb neis liialdusi (st kui projektid tühistatakse); |
| --- | --- |

d)

komisjon soovib, et andmed põhineksid kohustustel, mitte väljamaksetel, seega puudub otsene seos väljamakstud summadega ja järelikult ka lõpparuandlusega. See tähendab, et arvud ei näita tegelikult tehtut ning et väljundite ja tulemuste kohta esitatakse aruanded kas liiga vara või esineb neis liialdusi (st kui projektid tühistatakse);

| e) | artikli 33 puhul ei ole komisjon sätestanud asjakohaseid ühisnäitajaid väljundi kohta, sest tegemist on paljude erinevat liiki projektidega. Aruannetes ei näidata, mida tegelikult rahastatakse. |
| --- | --- |

e)

artikli 33 puhul ei ole komisjon sätestanud asjakohaseid ühisnäitajaid väljundi kohta, sest tegemist on paljude erinevat liiki projektidega. Aruannetes ei näidata, mida tegelikult rahastatakse.

| 59. | Need puudused mõjutasid omakorda liikmesriikide iga-aastaseid eduaruandeid, milles esitatakse andmeid. Nende aruannete ühisnäitajate põhjal koostab komisjon ELi maaelu arengu seireandmete koondaruande, mis esitatakse põllumajandusnõukogule. Viimane aastaid 2001–2003 hõlmav aruanne koostati 2005. aasta mais ja selles keskendutakse rahastamisele ning esitatakse vähesel määral seireandmeid väljundite ja tulemuste kohta. Aruanne ei ole veel lõpetatud, sest eesmärgi 1 regioonide andmed ei olnud kättesaadavad. Seda ei saa võrrelda 2000. aastaga, kuna komisjon muutis näitajaid 2001. aastal ja 2000. aasta ajakohastatud arvud on üksnes osaliselt kättesaadavad. |
| --- | --- |

59.

Need puudused mõjutasid omakorda liikmesriikide iga-aastaseid eduaruandeid, milles esitatakse andmeid. Nende aruannete ühisnäitajate põhjal koostab komisjon ELi maaelu arengu seireandmete koondaruande, mis esitatakse põllumajandusnõukogule. Viimane aastaid 2001–2003 hõlmav aruanne koostati 2005. aasta mais ja selles keskendutakse rahastamisele ning esitatakse vähesel määral seireandmeid väljundite ja tulemuste kohta. Aruanne ei ole veel lõpetatud, sest eesmärgi 1 regioonide andmed ei olnud kättesaadavad. Seda ei saa võrrelda 2000. aastaga, kuna komisjon muutis näitajaid 2001. aastal ja 2000. aasta ajakohastatud arvud on üksnes osaliselt kättesaadavad.

| 60. | Nõrkused (vaata punkti 58) mõjutavad ka hindamisaruandeid. Hindamiste puhul on täiendavaks probleemiks “ühiste hindamisküsimuste” piiratud asjakohasus. Komisjon on välja töötanud hindamisküsimuste, kriteeriumite ja näitajate seeriad, mille kasutamist õiguslikus aluses nõutakse. Kontrollikoja auditis järeldati, et hindajad ei ole vastanud enamikule küsimustele, sest paljud küsimused, kriteeriumid ja näitajad ei ole asjakohased, või kui need seda on, siis on need andmed jäetud teatamata või ei ole neid võimalik koguseliselt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

60.

Nõrkused (vaata punkti 58) mõjutavad ka hindamisaruandeid. Hindamiste puhul on täiendavaks probleemiks “ühiste hindamisküsimuste” piiratud asjakohasus. Komisjon on välja töötanud hindamisküsimuste, kriteeriumite ja näitajate seeriad, mille kasutamist õiguslikus aluses nõutakse. Kontrollikoja auditis järeldati, et hindajad ei ole vastanud enamikule küsimustele, sest paljud küsimused, kriteeriumid ja näitajad ei ole asjakohased, või kui need seda on, siis on need andmed jäetud teatamata või ei ole neid võimalik koguseliselt kindlaks määrata.

| 61. | Seire ja hindamine annavad üksnes piiratud teavet selle kohta, kus väljundid, tulemused ja mõju realiseeruvad. See teave aitab aga analüüsida, kas ikka käsitletakse nende maapiirkondade probleeme, kus vajadused on kõige suuremad. Iseenesest on see suunamise loogiline lõpuleviimine ja võimaldab mõõta toetuse tõhusust. |
| --- | --- |

61.

Seire ja hindamine annavad üksnes piiratud teavet selle kohta, kus väljundid, tulemused ja mõju realiseeruvad. See teave aitab aga analüüsida, kas ikka käsitletakse nende maapiirkondade probleeme, kus vajadused on kõige suuremad. Iseenesest on see suunamise loogiline lõpuleviimine ja võimaldab mõõta toetuse tõhusust.

| 62. | Juba mitmeid aastaid on komisjoni lähenemisviisis usaldusväärsele finantsjuhtimisele kasutatud tegevusel põhineva juhtimise menetlust. See annab üldtasandi näitajad maaelu arengu väljundi ja mõju kohta. Need näitajad ei võimalda aga saada ülevaadet sellest, mida on rahastatud ja mida on saavutatud. Väljundi näitajad kirjeldavad komisjoni prognoositud tegevusi ja ainsaks asjakohaseks investeerimismeetmete mõju näitajaks on maaelu arengule tehtud kulutuste osa suurus EAGGFi kulutustest kokku. |
| --- | --- |

62.

Juba mitmeid aastaid on komisjoni lähenemisviisis usaldusväärsele finantsjuhtimisele kasutatud tegevusel põhineva juhtimise menetlust. See annab üldtasandi näitajad maaelu arengu väljundi ja mõju kohta. Need näitajad ei võimalda aga saada ülevaadet sellest, mida on rahastatud ja mida on saavutatud. Väljundi näitajad kirjeldavad komisjoni prognoositud tegevusi ja ainsaks asjakohaseks investeerimismeetmete mõju näitajaks on maaelu arengule tehtud kulutuste osa suurus EAGGFi kulutustest kokku.

| 63. | Seire- ja hindamissüsteemi rakendamise viis on tekitanud olukorra, kus aruandlus ei anna usaldusväärset pilti maaelu arengusse investeerimise väljunditest, tulemustest ja mõjust. Ei ole selge, mida rahastati (väljundid), mida saavutati (tulemused, mõju) ja kuidas on see aidanud lahendada maapiirkondade probleeme. |
| --- | --- |

63.

Seire- ja hindamissüsteemi rakendamise viis on tekitanud olukorra, kus aruandlus ei anna usaldusväärset pilti maaelu arengusse investeerimise väljunditest, tulemustest ja mõjust. Ei ole selge, mida rahastati (väljundid), mida saavutati (tulemused, mõju) ja kuidas on see aidanud lahendada maapiirkondade probleeme.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 64. | Kontrollikoda leidis, et ta ei saa vastata küsimusele, kas maaelu arengusse investeerimise meetmed aitavad maapiirkondade probleeme tõhusalt lahendada, sest tal puudub kõige olulisem sellekohane teave. Seega ei ole tal võimalik hinnata, milliste fondidega milliste eesmärkide saavutamist on toetatud. Osaliselt on selle teabe kättesaamatus tingitud maaelu arengut käsitlevast määrusest, mis pakub paljusid erinevaid meetmeid üldiste eesmärkide saavutamiseks. Lisaks ei ole liikmesriikide kavades sätestatud selgeid maapiirkondade probleemide lahendamise strateegiaid (vt punktid 16–18).






  — | Komisjon peab järgmisel programmitöö perioodil tagama, et maaelu arengukavade heakskiitmise ajaks oleksid liikmesriigid välja töötanud selged strateegiad, mis on seotud erieesmärkidega ja võimaldavad hinnata investeeringute tulemuslikkust. |
| --- | --- | --- |

64.

Kontrollikoda leidis, et ta ei saa vastata küsimusele, kas maaelu arengusse investeerimise meetmed aitavad maapiirkondade probleeme tõhusalt lahendada, sest tal puudub kõige olulisem sellekohane teave. Seega ei ole tal võimalik hinnata, milliste fondidega milliste eesmärkide saavutamist on toetatud. Osaliselt on selle teabe kättesaamatus tingitud maaelu arengut käsitlevast määrusest, mis pakub paljusid erinevaid meetmeid üldiste eesmärkide saavutamiseks. Lisaks ei ole liikmesriikide kavades sätestatud selgeid maapiirkondade probleemide lahendamise strateegiaid (vt punktid 16–18).

—

Komisjon peab järgmisel programmitöö perioodil tagama, et maaelu arengukavade heakskiitmise ajaks oleksid liikmesriigid välja töötanud selged strateegiad, mis on seotud erieesmärkidega ja võimaldavad hinnata investeeringute tulemuslikkust.

| 65. | Liikmesriikide maaelu arengumeetmete rakendamise kavades keskendutakse põllumajandussektori laialdasele toetamisele ja säilitatakse seeläbi lähedus määruse ühe üldeesmärgiga: aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamisele. Tugev keskendumine põllumajandusele ohustab aga teise määruses sätestatud üldeesmärgi saavutamist, milleks on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine maapiirkondades ja mida on kohaldatud ka teiste struktuurifondide puhul (vt punktid 19–26).






  — | Aastaid 2007–2013 hõlmava programmitöö perioodi kavandamisel tuleks pöörata piisavat tähelepanu määruse kahe põhieesmärgi tasakaalustamisele, need eesmärgid on ühine põllumajanduspoliitika ja territoriaalse tasakaalustamatuse vähendamine. |
| --- | --- | --- |

65.

Liikmesriikide maaelu arengumeetmete rakendamise kavades keskendutakse põllumajandussektori laialdasele toetamisele ja säilitatakse seeläbi lähedus määruse ühe üldeesmärgiga: aidata kaasa ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamisele. Tugev keskendumine põllumajandusele ohustab aga teise määruses sätestatud üldeesmärgi saavutamist, milleks on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamine maapiirkondades ja mida on kohaldatud ka teiste struktuurifondide puhul (vt punktid 19–26).

—

Aastaid 2007–2013 hõlmava programmitöö perioodi kavandamisel tuleks pöörata piisavat tähelepanu määruse kahe põhieesmärgi tasakaalustamisele, need eesmärgid on ühine põllumajanduspoliitika ja territoriaalse tasakaalustamatuse vähendamine.

| 66. | Määruses ei ole määratletud maapiirkondi ega sätestatud tingimusi, millele need peavad vastama. Liikmesriikidelt ei nõuta maaelu arengukavades maapiirkondade eraldi väljatoomist. Puuduvad tõhusad tingimused ja valikumenetlused, et suunata fondide vahendid kõige rohkem abi vajavatesse geograafilistesse piirkondadesse ja kõige rohkem abi vajavatele abisaajatele (vt punktid 29–34).






  — | Suurema tõhususe saavutamiseks peaks komisjon tagama, et liikmesriikide kavades oleks rahaliste vahendite eraldamise prioriteedid vajaduste järgi paika pandud. Prioriteetide kehtestamine oleks lihtsam, kui kõige rohkem abi vajavad piirkonnad ja abisaajad oleksid selgemalt tuvastatud. |
| --- | --- | --- |

66.

Määruses ei ole määratletud maapiirkondi ega sätestatud tingimusi, millele need peavad vastama. Liikmesriikidelt ei nõuta maaelu arengukavades maapiirkondade eraldi väljatoomist. Puuduvad tõhusad tingimused ja valikumenetlused, et suunata fondide vahendid kõige rohkem abi vajavatesse geograafilistesse piirkondadesse ja kõige rohkem abi vajavatele abisaajatele (vt punktid 29–34).

—

Suurema tõhususe saavutamiseks peaks komisjon tagama, et liikmesriikide kavades oleks rahaliste vahendite eraldamise prioriteedid vajaduste järgi paika pandud. Prioriteetide kehtestamine oleks lihtsam, kui kõige rohkem abi vajavad piirkonnad ja abisaajad oleksid selgemalt tuvastatud.

| 67. | Komisjonil on vähe teavet investeerimise tulemuste ja mõju asukohtade kohta. Kontrollikoda tegi kindlaks, et oluline osa kulutustest tehakse piirkondades, kus maaelu ei ole ülekaalus, ning et võrreldes eelmise programmitöö perioodiga on maapiirkondade investeerimisabi oluliselt vähenenud (vt punktid 40–46).






  — | Maaelu arengukavade heakskiitmisel peaks komisjon veenduma, et liikmesriigid on selgesõnaliselt põhjendanud, millistes piirkondades on investeeringuid kõige rohkem vaja. |
| --- | --- | --- |

67.

Komisjonil on vähe teavet investeerimise tulemuste ja mõju asukohtade kohta. Kontrollikoda tegi kindlaks, et oluline osa kulutustest tehakse piirkondades, kus maaelu ei ole ülekaalus, ning et võrreldes eelmise programmitöö perioodiga on maapiirkondade investeerimisabi oluliselt vähenenud (vt punktid 40–46).

—

Maaelu arengukavade heakskiitmisel peaks komisjon veenduma, et liikmesriigid on selgesõnaliselt põhjendanud, millistes piirkondades on investeeringuid kõige rohkem vaja.

| 68. | Kohapeal läbi vaadatud projektide tulemuste ja mõju kohta leiti, et toime kindlakstegemine on keeruline, kuid et koostoime teiste projektidega ja paigutatus maapiirkonda on toimet soodsalt mõjutavad tegurid (vt punktid 47–53).






  — | Komisjon peaks ergutama liikmesriike analüüsima investeerimisprojektide edukust enim mõjutavaid tegureid ja levitama näiteid heade tavade kohta. |
| --- | --- | --- |

68.

Kohapeal läbi vaadatud projektide tulemuste ja mõju kohta leiti, et toime kindlakstegemine on keeruline, kuid et koostoime teiste projektidega ja paigutatus maapiirkonda on toimet soodsalt mõjutavad tegurid (vt punktid 47–53).

—

Komisjon peaks ergutama liikmesriike analüüsima investeerimisprojektide edukust enim mõjutavaid tegureid ja levitama näiteid heade tavade kohta.

| 69. | Seire- ja hindamissüsteem ei anna ei komisjonile ega liikmesriikidele piisavat ja usaldusväärset teavet väljundite, tulemuste ja mõju kohta (vt punktid 53–63).






  — | Komisjon peaks parandama andmete kogumist ja aruandlust, et olla investeerimise tõhususest paremini teavitatud. |
| --- | --- | --- |

69.

Seire- ja hindamissüsteem ei anna ei komisjonile ega liikmesriikidele piisavat ja usaldusväärset teavet väljundite, tulemuste ja mõju kohta (vt punktid 53–63).

—

Komisjon peaks parandama andmete kogumist ja aruandlust, et olla investeerimise tõhususest paremini teavitatud.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 28. juuni 2006. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1) artikkel 10.

1

(2)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).

2

(3)  Eriaruanne nr 3/2005 (ELT C 279, 11.11.2005), eriaruanne nr 4/2003 (ELT C 151, 27.6.2003), eriaruanne nr 9/2004 (ELT C 67, 18.3.2005).

3

(4)  Ühise põllumajanduspoliitika esimese samba moodustavad põllumajandustootjatele antavad otsetoetused.

4

(5)  Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikkel 1.

5

(6)  Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklid 4, 25 ja 33.

6

(7)  NUTS 2 mahajäänud arenguga piirkonnad, kus SKT inimese kohta on alla 75 % ühenduse keskmisest.

7

(8)  Eesmärgi 5b 1994.–1999. aasta kavade järelhindamine, august 2003; aastate 2000–2006 vahehindamise koondaruanne, veebruar 2006.

8

(9)  Uus partnerlus ühtekuuluvuse nimel, kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta, veebruar 2004, lk 29.

9

(10)  Corkis peetud Euroopa maaelu arengu alasel konverentsil tehtud järeldused, 7.–9. november 1996.

10

(11)  Salzburgis peetud Euroopa maaelu arengu alase teise konverentsi järeldused, 12.–14. november 2003.

11

(12)  Näiteks kui kava sisaldab territooriumide erinevate osade probleemide hinnangut, on see antud vaid üldiselt, täpsustamata, millistes konkreetsetes piirkondades millised probleemid esinevad. Ka ei ole probleemide/vajaduste kirjeldamist kasutatud maaelu arengut toetavate meetmete kohandamiseks erinevate piirkondade vajadustega.

12

(13)  Komisjoni infoleht “Maaarengu suunamine töökohtade loomisele ja majanduskasvule”, 2005.

13

(14)  Põllumajanduse peadirektoraat – infoleht – ELi maaelu arengu uued perspektiivid, lk 7.

14

(15)  Allikas: kontrollikoja analüüs komisjoni raamatupidamisandmete kohta.

15

Allikas:

(16)  Projektid 1–5, 7–9, 16, 18, 19, 22, 23, 30, 31 (vaata I lisa).

16

I lisa

(17)  Projektid 12, 15, 17, 20, 26 ja 27 (vaata I lisa).

17

I lisa

(18)  Projektid 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9, 12, 17, 20 ja 31 (vaata I lisa).

18

I lisa

(19)  Projektid 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 (vaata I lisa).

19

I lisa

(20)  Projektid 7, 8, 11, 18, 24 ja 25 (vaata I lisa).

20

I lisa

---

I LISA

LIIKMESRIIKIDES AUDITEERITUD PROJEKTIDE NIMEKIRI

| Viite nr | Liikmesriik ja kava | Meede – määrus (EÜ) nr 1257/1999 | Projekti lühikirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| Investeering põllumajandusettevõtetesse | Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine | Artikli 33 meetmed |
| Ümberkruntimine | Külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitse ja säilitamine | Põllumajanduses kasutatava vee majandamine | Põllumajanduse arendamisega seotu infrastruktuuri arendamine ja täiustamine |
| 1 | Itaalia – Emilia Romagna | × | | | | | | Põllumajandusmasinate ostmine kulude vähendamise eesmärgil |
| 2 | Itaalia – Emilia Romagna | × | | | | | | Põllumajandushoonete ehitamine masinate hoidmiseks kulude vähendamise eesmärgil |
| 3 | Hispaania – riiklik tegevuskava | × | | | | | | Investeeringu toetamine (toetus, intressimäär ja laenusubsiidium) väikeses, umbes 15 lehmaga perefarmis |
| 4 | Hispaania – riiklik tegevuskava | × | | | | | | Investeeringu toetamine (toetus ja intressimäära subsiidium) suuremas piimaühistus (186 lehma, piimakvoot 1,2 miljonit kg) |
| 5 | Prantsusmaa – riiklik maaelu arengukava | | × | | | | | Investeerimine kvaliteedikontrolli parandamisse veinitootmisühistus |
| 6 | Prantsusmaa – riiklik maaelu arengukava | | × | | | | | Investeerimine tapamaja hügieenitingimuste parandamisse ja järelevalvesse |
| 7 | Hispaania – Kataloonia | | × | | | | | Sanitaartingimuste parandamine ja energia kokkuhoid eraettevõttes tootmisprotsessi kohandamise käigus |
| 8 | Hispaania – Kataloonia | | × | | | | | Uue tehase ehitamine ja sanitaartingimuste parandamine eraettevõttes tootmisprotsessi kohandamise käigus |
| 9 | Hispaania – Kataloonia | | × | | | | | Uue tehase ehitamine ja sanitaartingimuste parandamine tootjate ühistus tootmisprotsessi kohandamise käigus |
| 10 | Madalmaad – riiklik maaelu arengukava | | | × | | | | 28,6 ha põllumajandusmaa ostmine põllumajandustootjalt looduslikuks reservmaaks |
| 11 | Madalmaad – riiklik maaelu arengukava | | | × | | | | 125,6 ha peamiselt põllumajandusmaana kasutatud maa ostmine looduslikuks reservmaaks Zaanstadi kohaliku omavalitsuse poolt |
| 12 | Itaalia – Campania | | | | × | | | Olemasoleva hoone renoveerimine üksikult paiknevas talumajapidamises, hoonet kohustuti kasutama hommikusöögiga majutuskohana (bed and breakfast) |
| 13 | Itaalia – Campania | | | | × | | | Kommuuni teatud välisruumi (tänav ja väljak) renoveerimine, et kasutada seda sotsiaalse suhtlemise kohana |
| 14 | Saksamaa – Brandenburg | | | | × | | | Lossi renoveerimine muuseumiks |
| 15 | Saksamaa – Brandenburg | | | | × | | | 31,5 m kõrguse terastorni ehitamine, millest avaneb maaliline vaade järvele ja ümbruskonnale |
| 16 | Saksamaa – Brandenburg | | | | × | | | Kahe silla ümberehitamine ja 1,1 km külatee nüüdisajastamine |
| 17 | Saksamaa – Niedersachsen | | | | × | | | Vanaaegse ehitise muutmine klubiks ja koosolekukohaks |
| 18 | Saksamaa – Niedersachsen | | | | × | | | Vana talumaja tarade ja katuseviilude taastamine |
| 19 | Saksamaa – Niedersachsen | | | | × | | | Autoparkla ehitamine, teekatte uuendamine, ümberpööramiskoha ehitamine põllumajandusveokitele ja traditsiooniliste tarade parandamine ning istepinkide paigutamine |
| 20 | Hispaania – Kataloonia | | | | × | | | Maakommuuni koosolekukoha uuendamine |
| 21 | Saksamaa – Brandenburg | | | | | × | | Tammide parandamine Oderi jõel ja jõest niisutamiseks vajaliku vee hankimine |
| 22 | Hispaania – riiklik maaelu arengukava | | | | | × | | Niisutusühistu niisutusvõrgustiku parandamine ja nüüdisajastamine |
| 23 | Hispaania – riiklik maaelu arengukava | | | | | × | | Maaparandustööd niisutusühistule kuuluval maa-alal integreeritud projekti raames (niisutus, drenaaž, teed jms) |
| 24 | Hispaania – riiklik maaelu arengukava | | | | | × | | Castellón de la Plana linna vahetus läheduses paikneva põllumajanduspiirkonna niisutamine |
| 25 | Hispaania – riiklik maaelu arengukava | | | | | × | | Sagunto linna läheduses paikneva põllumajanduspiirkonna niisutamine |
| 26 | Portugal – Lisboa e Vale do Tojo | | | | | × | | Uue niisutussüsteemi ehitamine Tomari maakommuuni kahe küla piirkonnas |
| 27 | Portugal – Lisboa e Vale do Tojo | | | | | × | | Uue niisutussüsteemi ehitamine 25 km kaugusel Lissabonist |
| 28 | Itaalia – Campania | | | | | | × | Olemasolevate maateede renoveerimine, juurdepääsu parandamine läheduses asuvatele talumajapidamistele, kommuunisisese teabevahetuse ja peateedele pääsu parandamine |
| 29 | Itaalia – Campania | | | | | | × | Olemasolevate maateede renoveerimine, juurdepääsu parandamine läheduses asuvatele talumajapidamistele, kommuunisisese teabevahetuse ja peateedele pääsu parandamine |
| 30 | Saksamaa – Niedersachsen | | | | | | × | 410 m uue maatee ehitamine |
| 31 | Saksamaa – Niedersachsen | | | | | | × | 1,4 km maatee tänapäevastamine |

Viite nr

Liikmesriik ja kava

Meede – määrus (EÜ) nr 1257/1999

Projekti lühikirjeldus

Investeering põllumajandusettevõtetesse

Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine

Artikli 33 meetmed

Ümberkruntimine

Külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitse ja säilitamine

Põllumajanduses kasutatava vee majandamine

Põllumajanduse arendamisega seotu infrastruktuuri arendamine ja täiustamine

1

Itaalia – Emilia Romagna

×

Põllumajandusmasinate ostmine kulude vähendamise eesmärgil

2

Itaalia – Emilia Romagna

×

Põllumajandushoonete ehitamine masinate hoidmiseks kulude vähendamise eesmärgil

3

Hispaania – riiklik tegevuskava

×

Investeeringu toetamine (toetus, intressimäär ja laenusubsiidium) väikeses, umbes 15 lehmaga perefarmis

4

Hispaania – riiklik tegevuskava

×

Investeeringu toetamine (toetus ja intressimäära subsiidium) suuremas piimaühistus (186 lehma, piimakvoot 1,2 miljonit kg)

5

Prantsusmaa – riiklik maaelu arengukava

×

Investeerimine kvaliteedikontrolli parandamisse veinitootmisühistus

6

Prantsusmaa – riiklik maaelu arengukava

×

Investeerimine tapamaja hügieenitingimuste parandamisse ja järelevalvesse

7

Hispaania – Kataloonia

×

Sanitaartingimuste parandamine ja energia kokkuhoid eraettevõttes tootmisprotsessi kohandamise käigus

8

Hispaania – Kataloonia

×

Uue tehase ehitamine ja sanitaartingimuste parandamine eraettevõttes tootmisprotsessi kohandamise käigus

9

Hispaania – Kataloonia

×

Uue tehase ehitamine ja sanitaartingimuste parandamine tootjate ühistus tootmisprotsessi kohandamise käigus

10

Madalmaad – riiklik maaelu arengukava

×

28,6 ha põllumajandusmaa ostmine põllumajandustootjalt looduslikuks reservmaaks

11

Madalmaad – riiklik maaelu arengukava

×

125,6 ha peamiselt põllumajandusmaana kasutatud maa ostmine looduslikuks reservmaaks Zaanstadi kohaliku omavalitsuse poolt

12

Itaalia – Campania

×

Olemasoleva hoone renoveerimine üksikult paiknevas talumajapidamises, hoonet kohustuti kasutama hommikusöögiga majutuskohana (bed and breakfast)

13

Itaalia – Campania

×

Kommuuni teatud välisruumi (tänav ja väljak) renoveerimine, et kasutada seda sotsiaalse suhtlemise kohana

14

Saksamaa – Brandenburg

×

Lossi renoveerimine muuseumiks

15

Saksamaa – Brandenburg

×

31,5 m kõrguse terastorni ehitamine, millest avaneb maaliline vaade järvele ja ümbruskonnale

16

Saksamaa – Brandenburg

×

Kahe silla ümberehitamine ja 1,1 km külatee nüüdisajastamine

17

Saksamaa – Niedersachsen

×

Vanaaegse ehitise muutmine klubiks ja koosolekukohaks

18

Saksamaa – Niedersachsen

×

Vana talumaja tarade ja katuseviilude taastamine

19

Saksamaa – Niedersachsen

×

Autoparkla ehitamine, teekatte uuendamine, ümberpööramiskoha ehitamine põllumajandusveokitele ja traditsiooniliste tarade parandamine ning istepinkide paigutamine

20

Hispaania – Kataloonia

×

Maakommuuni koosolekukoha uuendamine

21

Saksamaa – Brandenburg

×

Tammide parandamine Oderi jõel ja jõest niisutamiseks vajaliku vee hankimine

22

Hispaania – riiklik maaelu arengukava

×

Niisutusühistu niisutusvõrgustiku parandamine ja nüüdisajastamine

23

Hispaania – riiklik maaelu arengukava

×

Maaparandustööd niisutusühistule kuuluval maa-alal integreeritud projekti raames (niisutus, drenaaž, teed jms)

24

Hispaania – riiklik maaelu arengukava

×

Castellón de la Plana linna vahetus läheduses paikneva põllumajanduspiirkonna niisutamine

25

Hispaania – riiklik maaelu arengukava

×

Sagunto linna läheduses paikneva põllumajanduspiirkonna niisutamine

26

Portugal – Lisboa e Vale do Tojo

×

Uue niisutussüsteemi ehitamine Tomari maakommuuni kahe küla piirkonnas

27

Portugal – Lisboa e Vale do Tojo

×

Uue niisutussüsteemi ehitamine 25 km kaugusel Lissabonist

28

Itaalia – Campania

×

Olemasolevate maateede renoveerimine, juurdepääsu parandamine läheduses asuvatele talumajapidamistele, kommuunisisese teabevahetuse ja peateedele pääsu parandamine

29

Itaalia – Campania

×

Olemasolevate maateede renoveerimine, juurdepääsu parandamine läheduses asuvatele talumajapidamistele, kommuunisisese teabevahetuse ja peateedele pääsu parandamine

30

Saksamaa – Niedersachsen

×

410 m uue maatee ehitamine

31

Saksamaa – Niedersachsen

×

1,4 km maatee tänapäevastamine

---

II LISA

MAAPIIRKONDADE MÄÄRATLUSED – AUDITIS KASUTATUD VÕRDLUSUURINGUD

| 1. | Eelmise eesmärgi 5b piirkonnad
  Maaelu arengut käsitleva määruse jõustumisega 1. jaanuaril 2000. aastal kaotas kehtivuse määrus (EMÜ) nr 2052/88 (1). Nimetatud määruse artikli 1 lõikes 5 oli eesmärk 5b määratletud järgmiselt: “maapiirkondade arengu edendamine”. Lisaks oli artiklis 11 sätestatud, et eesmärgi 5b jaoks abikõlblike piirkondade valimisel (...) tuleb arvesse võtta nende maaläheduse astet, põllumajandusega hõivatud inimeste arvu, majanduse ja põllumajanduse arengutaset, nende äärealadesse kuulumise ulatust ja tundlikkust põllumajandussektoris toimuvate muutuste suhtes, eriti ühise põllumajanduspoliitika reformimise kontekstis. Aastate 1994–1999 programmitöö perioodi jaoks tunnistas komisjon nendele kriteeriumitele vastavaks 83 tsooni. Eesmärgi 5b kavadega mõjutatud ala moodustas 26 % ELi pindalast ja 9 % tema rahvastikust. |
| --- | --- |

1.

Maaelu arengut käsitleva määruse jõustumisega 1. jaanuaril 2000. aastal kaotas kehtivuse määrus (EMÜ) nr 2052/88 (1). Nimetatud määruse artikli 1 lõikes 5 oli eesmärk 5b määratletud järgmiselt: “maapiirkondade arengu edendamine”. Lisaks oli artiklis 11 sätestatud, et eesmärgi 5b jaoks abikõlblike piirkondade valimisel (...) tuleb arvesse võtta nende maaläheduse astet, põllumajandusega hõivatud inimeste arvu, majanduse ja põllumajanduse arengutaset, nende äärealadesse kuulumise ulatust ja tundlikkust põllumajandussektoris toimuvate muutuste suhtes, eriti ühise põllumajanduspoliitika reformimise kontekstis. Aastate 1994–1999 programmitöö perioodi jaoks tunnistas komisjon nendele kriteeriumitele vastavaks 83 tsooni. Eesmärgi 5b kavadega mõjutatud ala moodustas 26 % ELi pindalast ja 9 % tema rahvastikust.

| 2. | ESPONi liigitus
  ESPONi projekti 1.1.2 “Linna ja maa suhted Euroopas” lõpparuandes on põhitähelepanu pööratud sellele, kas jaotus linna- ja maapiirkondadeks on mõistlik, kuidas selline jaotamine võiks toimuda ning kas seda on võimalik kasutada poliitika koostamisel. Aruande jaoks on koostatud Euroopa regioonide liigitus linna-maa tunnuste järgi. ESPONi liigitus põhineb kahel põhimõõtmel, linnaliku mõju ulatusel ja inimsekkumise astmel. Linnalik mõju on määratletud iga NUTS 3 ala rahvastiku tiheduse ja juhtiva linnaliku keskuse staatusega. Inimsekkumise aste määrati kindlaks maakatte suhtelise osa suuruse järgi CORINE'i andmevõrgustiku maakatte rühmade põhjal. Põhirühmad on kunstkattega pinnad, põllumajanduslikud alad ja järelejääv maakate. Auditeerimisel käsitleti esimest rühma (1. tüüp: suur linnalik mõju, ulatuslik inimsekkumine) linnalikuna, rühmi 2–5 vahepealsetena ja rühma 6 maalikuna. |
| --- | --- |

2.

ESPONi projekti 1.1.2 “Linna ja maa suhted Euroopas” lõpparuandes on põhitähelepanu pööratud sellele, kas jaotus linna- ja maapiirkondadeks on mõistlik, kuidas selline jaotamine võiks toimuda ning kas seda on võimalik kasutada poliitika koostamisel. Aruande jaoks on koostatud Euroopa regioonide liigitus linna-maa tunnuste järgi. ESPONi liigitus põhineb kahel põhimõõtmel, linnaliku mõju ulatusel ja inimsekkumise astmel. Linnalik mõju on määratletud iga NUTS 3 ala rahvastiku tiheduse ja juhtiva linnaliku keskuse staatusega. Inimsekkumise aste määrati kindlaks maakatte suhtelise osa suuruse järgi CORINE'i andmevõrgustiku maakatte rühmade põhjal. Põhirühmad on kunstkattega pinnad, põllumajanduslikud alad ja järelejääv maakate. Auditeerimisel käsitleti esimest rühma (1. tüüp: suur linnalik mõju, ulatuslik inimsekkumine) linnalikuna, rühmi 2–5 vahepealsetena ja rühma 6 maalikuna.

| 3. | Riiklikud määratlused
  Suurte erinevuste tõttu liikmesriikides kehtestatud kriteeriumites ei ole erinevad liigitused omavahel võrreldavad. Ent projekti 1.1.2 osana on ESPON harmoneerinud riiklikud liigitused, määrates riigi keskmise põhjal kindlaks kolm rühma. Tulemuseks on suhtelise maaläheduse liigitus riiklike määratluste kolme rühma piires: vähene maalähedus (indeks alla 90 riigi keskmisest), keskmine maalähedus (indeks 90 ja 110 vahel riigi keskmisest) ja suur maalähedus (indeks üle 110). |
| --- | --- |

3.

Suurte erinevuste tõttu liikmesriikides kehtestatud kriteeriumites ei ole erinevad liigitused omavahel võrreldavad. Ent projekti 1.1.2 osana on ESPON harmoneerinud riiklikud liigitused, määrates riigi keskmise põhjal kindlaks kolm rühma. Tulemuseks on suhtelise maaläheduse liigitus riiklike määratluste kolme rühma piires: vähene maalähedus (indeks alla 90 riigi keskmisest), keskmine maalähedus (indeks 90 ja 110 vahel riigi keskmisest) ja suur maalähedus (indeks üle 110).

| 4. | OECD
  OECD liigitus koosneb kolmest rühmast – NUTS 3 alad on määratletud linnalikeks, kui vähem kui 15 % nende elanikest elab LAU2 piirkondades, kus rahvastiku tihedus on alla 150 inimese/km2. NUTS 3 alasid peetakse suhteliselt maalikeks, kui 15–50 % nende rahvastikust elab LAU 2 piirkondades, kus rahvastiku tihedus on alla 150 inimese/km2, ja alad on maalikud, kui üle 50 % rahvastikust elab LAU 2 piirkondades, kus rahvastiku tihedus on alla 150 inimese/km2. |
| --- | --- |

4.

OECD liigitus koosneb kolmest rühmast – NUTS 3 alad on määratletud linnalikeks, kui vähem kui 15 % nende elanikest elab LAU2 piirkondades, kus rahvastiku tihedus on alla 150 inimese/km2. NUTS 3 alasid peetakse suhteliselt maalikeks, kui 15–50 % nende rahvastikust elab LAU 2 piirkondades, kus rahvastiku tihedus on alla 150 inimese/km2, ja alad on maalikud, kui üle 50 % rahvastikust elab LAU 2 piirkondades, kus rahvastiku tihedus on alla 150 inimese/km2.

---

(1)  Nõukogu 24. juuni 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 2052/88 struktuurifondide ülesannete kohta (EÜT L 185, 15.7.1988, lk 9).

---

III LISA

NÄITED LÄBIVAADATUD PROJEKTIDE TULEMUSTE JA MÕJU KOHTA

Punkt 1: toimet ei ole alati võimalik kindlaks määrata

Brandenburgis ehitati artikli 33 meetme “külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitse ja säilitamine” raames 31,5 m kõrgune terasest vaatetorn, kust avaneb maaliline vaade Senftenbergeri järvele ja ümbruskonnale (vaata ka fotot 1). Torn on piirkonna täiendav vaatamisväärsus, kuid audiitorite arvates ei ole see oluline projekt. Kui torni ei oleks ehitatud, oleks külastajate arv olnud tõenäoliselt umbes sama suur. Puuduvad tõendid selle kohta, et see projekt, mille maksumus oli umbes 380 000 eurot, arendaks tõhusalt maapiirkonda. Ametnikelt saadi statistilised andmed pargis ööbinud ja parki päeval külastanud inimeste kohta. Torni ehitamisel ei olnud olulist mõju nende arvukusele ning kui selline suundumus olekski leitud, oleks selle võinud põhjustada ka mõni muu tegur. Seega on väga raske kindlaks määrata ja koguseliselt hinnata torni ehitamise tulemusi ja mõju, samuti on liiga vara hinnata projekti keskpikka ja pikaajalist mõju.

Punkt 2: koostoime suurendab projektide tõhusust

1. näide: Koostoime teiste rahastamisvahendite ja eesmärkidega, osa laiemast strateegiast

Projekt käsitles põllumajandusmaa ostmist Madalmaades riigi poolt artikli 33 ümberkruntimise meetme raames (vaata ka fotot 2). Kõnesoleva projektiga hõlmatud maatükid oli kommuun kuuekümnendatel aastatel ehitusmaaks ostnud, kuid nüüd ostis riik need (ELi kaasrahastamisel) looduse arendamiseks ja nimetatud alade linnastumise tõkestamiseks. Selles piirkonnas rakendati ka teisi ELi poolt kaasrahastatavaid projekte, mistõttu oli võimalik saavutada samaaegselt kaks maaelu arengu poliitika peaeesmärki: looduse arendamine ja põllumajanduse jätkusuutlik arendamine. Lisaks pakkus projekti asukoht võimalusi veega seotud meelelahutusteks ja ehitamisel oli ELi kaasrahastatav jalgrattatee ostetud kruntide ja Zaanstadi linna vahel. Projekt sobis kokku ka riiklike ja regionaalsete kavade laiemate strateegiatega ja üksikasjalike korralduskavadega. Loodusega seotud eesmärkide puhul, näiteks liikide kaitsmisel, on väga oluline, et sekkumised ületaksid üksikprojekti tasandi.

2. näide: Koostoime teiste rahastamisvahendite ja eesmärkidega ja osa laiemast strateegiast

Artikli 33 meetme “külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitse ja säilitamine” raames nüüdisajastati Kirchwahlingeni küla (Saksamaal) keskus (vaata ka fotot 3). Projekt hõlmas nii kiriku jaoks kui ka muudele külastajatele autoparkla loomist; vihmavee ärajuhtimiseks ja üleujutuste vältimiseks teekatte vahetamist; ümberpööramiskoha ehitamist põllumajandusveokitele; traditsiooniliste tarade parandamist ja istepinkide paigaldamist. See suurendas küla väärtust ning seal on nüüd korraldatud kultuuriüritusi, arendatud turismi ja inimesed on sinna isegi mujalt tagasi elama kolinud. Selle projekti kaasamine laiemasse küla uuendamise kavasse tagas paljude kohalike elanike osalemise planeerimismenetluses, sealhulgas ka prioriseerimises, ning küla jaoks kõige vajalikuma projekti väljavalimise. Projekti täiendati kahe omavahel tihedalt seotud avaliku sektori projektiga ja ühe erasektori projektiga, mis olid ka kaasatud küla uuendamise kavasse. Lisaks oli projekt osa laiemast mõistest, mis hõlmas (kokku) kolme kohaliku ühendkommuuni (Samtgemeinde) 15 küla uuendamise kavasid. Kõnesolev küla asub maapiirkonnas, kus on probleemiks rahvastiku vähenemine ja mille infrastruktuur on suhteliselt kehv. Küla oli kaotamas oma identiteeti. Need asjaolud tugevdasid selle projekti mõju.

Punkt 3: paiknemine mittemaapiirkonnas

Ühes Hispaanias seoses niisutusmeetmega läbi vaadatud projektidest investeeriti kokku 9,9 miljonit eurot ning EAGGF kaasrahastas seda projekti 2,4 miljoni euroga. See projekt hõlmas Castellón de la Plana vahetus läheduses asuva põllumajanduspiirkonna niisutamist. Selles põllumajanduspiirkonnas ega selle ümbruses ei ole väikseid külasid ning projektist kasu saavad põllumajandustootjad elavad Castellónis.

Niisutatava põllumajanduspiirkonna jagab pooleks linna Castellóni sadamaga ühendav kiirtee, vahemaa on umbes 5 km. Põllumajanduspiirkonna ja Vahemere vahel on põhiliselt täisehitatud ala. Castellón de la Planas elab umbes 147 000 inimest ja rahvastiku tihedus on 1 346 inimest/km2. Linn on üks Hispaania tsitruspuuviljade tootmise keskustest, kuna maa on viljakas. Linn on oluline ärikeskus, seal on suur naftakeemia tehas, olulisteks tegevusaladeks on ka keraamiliste telliste valmistamine ja kalastus.

Castellón de la Plana on üks 29st Hispaania linnast, mis on saanud abi ELi poolt kaasrahastatud ühenduse algatuse URBAN I kaudu. Ühenduse algatus URBAN on ELi ühtekuuluvuspoliitika üks rahastamisvahenditest, mis on ette nähtud linnapiirkondade ja nende hädaolukorras oleva lähinaabruse toetamiseks.

Projekt hõlmab niisutusvõrgustiku tänapäevastamist 895 ha suurusel alal, kus olemasolevad betoonist akveduktid vahetatakse välja pumpade ja maa-aluste torudega võrgustiku vastu (vt ka fotot 4). Peamiseks tulemusteks on vee tarbimise oluline vähenemine, piirkonna põllumajanduse tõhustamine, toodete kvaliteedi ja kvantiteedi parandamine ja seeläbi olemasoleva osa-ajalise põllumajanduse säilitamine (“consolidar la agricultura a tiempo parcial”).

Selle projekti tulemused aitavad parandada põllumajanduse ja keskkonna (vee kokkuhoid) konkurentsivõimet. Kuid need tulemused saavutatakse piirkonnas, mis mitmest aspektis vaadatuna kuulub kõige konkurentsivõimelisemate ja kõige soodsama asukohaga eesmärgi 1 piirkondade hulka Hispaanias. Castellón de la Planal ja selle linna läheduses olevate põllumajanduspiirkondadel ei ole maapiirkondadele omaseid tüüpilisi probleeme (rahvastiku kahanemine, suur tööhõive põllumajanduses jms). Objektiivsetest kriteeriumitest lähtudes ei saa seda ala pidada maapiirkonnaks. Selliste projektide rahastamine ei aita kaasa maapiirkondade kohandamisele ja arendamisele ega edenda seda.

---

KOMISJONI VASTUS

| II. | Investeerimismeetmete rakendamise edukuse hindamisel ei tohiks lähtuda ainuüksi nende mõjust maapiirkondade probleemide lahendamisele. Maaelu areng puudutab territoriaalset ühtekuuluvust, kuid hõlmab ka teisi eesmärke, näiteks põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamine, keskkonna seisukorra parandamine ja paikkondade edendamine ning maapiirkondade majandusliku olukorra parandamine laiemas mõttes nii ühenduse kui riigi/piirkonna tasandil (vt vastus punktidele 6–13).
  Seepärast tuleb kasutusele võtta mitu vahendit, et käsitleda piisavalt maapiirkondade probleeme. |
| --- | --- |

II.

Investeerimismeetmete rakendamise edukuse hindamisel ei tohiks lähtuda ainuüksi nende mõjust maapiirkondade probleemide lahendamisele. Maaelu areng puudutab territoriaalset ühtekuuluvust, kuid hõlmab ka teisi eesmärke, näiteks põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamine, keskkonna seisukorra parandamine ja paikkondade edendamine ning maapiirkondade majandusliku olukorra parandamine laiemas mõttes nii ühenduse kui riigi/piirkonna tasandil (vt vastus punktidele 6–13).

Seepärast tuleb kasutusele võtta mitu vahendit, et käsitleda piisavalt maapiirkondade probleeme.

| III. | Iga auditeeritud meetmega seotud konkreetsed eesmärgid on ära toodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 vastavates peatükkides I, VII ja IX. Järgmiseks programmitöö perioodiks on komisjon ühenduse strateegiliste suuniste kaudu lisanud strateegilisema lähenemisviisi, mis võimaldab liikmesriikidel oma maaelu arengu strateegiaid paremini keskendada konkreetsetest vajadustest tulenevatele asjakohastele eesmärkidele.
  Talundussektori struktuuriprobleemidega tegelevast poliitikast talupidamise mitut rolli ühiskonnas ning eelkõige maapiirkondadega üldisemalt seotud probleeme käsitlevaks poliitikaks kasvanud maaelu arengu poliitikat iseloomustab tugev rõhuasetus põllumajandussektorile. Sellesse ühise põllumajanduspoliitika teiseks sambaks loetavasse poliitikasse on põimitud valdkondlikud ja territoriaalsed elemendid (vt vastus punktidele 16–28). |
| --- | --- |

III.

Iga auditeeritud meetmega seotud konkreetsed eesmärgid on ära toodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 vastavates peatükkides I, VII ja IX. Järgmiseks programmitöö perioodiks on komisjon ühenduse strateegiliste suuniste kaudu lisanud strateegilisema lähenemisviisi, mis võimaldab liikmesriikidel oma maaelu arengu strateegiaid paremini keskendada konkreetsetest vajadustest tulenevatele asjakohastele eesmärkidele.

Talundussektori struktuuriprobleemidega tegelevast poliitikast talupidamise mitut rolli ühiskonnas ning eelkõige maapiirkondadega üldisemalt seotud probleeme käsitlevaks poliitikaks kasvanud maaelu arengu poliitikat iseloomustab tugev rõhuasetus põllumajandussektorile. Sellesse ühise põllumajanduspoliitika teiseks sambaks loetavasse poliitikasse on põimitud valdkondlikud ja territoriaalsed elemendid (vt vastus punktidele 16–28).

| IV. | Maaelu areng on horisontaalne poliitika, mis on kohaldatav kõigis Euroopa piirkondades. Subsidiaarsuse põhimõtet järgides vastutavad abisaajate ja abikõlblike piirkondade väljaselgitamise ning asjakohaste strateegiate koostamise eest liikmesriigid (vt vastus punktidele 29–34).
  Määruses (EÜ) nr 1698/2005 võetakse järgmiseks programmitöö perioodiks selgemalt tähelepanu alla väiksemad põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise sektori ettevõtted (ning 1. teljel metsandussaaduste sektori mikroettevõtted ja 3. teljel ettevõtluse areng), muu hulgas selleks, et piirata võimalikult suures ulatuses ballastkahjumi efekti (juhul, kui see esineb) (vt vastus punktidele 35–39). |
| --- | --- |

IV.

Maaelu areng on horisontaalne poliitika, mis on kohaldatav kõigis Euroopa piirkondades. Subsidiaarsuse põhimõtet järgides vastutavad abisaajate ja abikõlblike piirkondade väljaselgitamise ning asjakohaste strateegiate koostamise eest liikmesriigid (vt vastus punktidele 29–34).

Määruses (EÜ) nr 1698/2005 võetakse järgmiseks programmitöö perioodiks selgemalt tähelepanu alla väiksemad põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise sektori ettevõtted (ning 1. teljel metsandussaaduste sektori mikroettevõtted ja 3. teljel ettevõtluse areng), muu hulgas selleks, et piirata võimalikult suures ulatuses ballastkahjumi efekti (juhul, kui see esineb) (vt vastus punktidele 35–39).

| V. | Abikõlblike piirkondade määratlemise ja väljaselgitamise ning eri meetmete rakendamiskoha eest hoolitsevad liikmesriigid/piirkonnad, lähtudes probleemide omapoolsest analüüsist, eesmärkidest ja strateegiast, mille nad on oma programmides määratlenud. See on subsidiaarsuse kontekstis keskne element. Investeerimismeetmete tõhusat kulutamist ei saa taandada ka ainult sellele, et sekkumismeedet rakendatakse maapiirkonnas (vt vastus punktidele 40–46). |
| --- | --- |

V.

Abikõlblike piirkondade määratlemise ja väljaselgitamise ning eri meetmete rakendamiskoha eest hoolitsevad liikmesriigid/piirkonnad, lähtudes probleemide omapoolsest analüüsist, eesmärkidest ja strateegiast, mille nad on oma programmides määratlenud. See on subsidiaarsuse kontekstis keskne element. Investeerimismeetmete tõhusat kulutamist ei saa taandada ka ainult sellele, et sekkumismeedet rakendatakse maapiirkonnas (vt vastus punktidele 40–46).

| VI. | Komisjon möönab, et terviklikud territoriaalsed lähenemisviisid on oluliseks vahendiks maaelu arengu poliitika rakendamisel, ja on seda võimalust soovitanud uues määruses (EÜ) nr 1698/2005, soosides mitut meedet ühendavaid terviklikke projekte ning süvalaiendades ühenduse algatust Leader (vt vastus punktidele 48–51).
  Komisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et kõrvaldada liikmesriikide seireandmete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid puudusi juba praegusel programmitöö perioodil. Seiret tugevdab ühise seire- ja hindamisraamistiku (CMEF) kasutuselevõtmine järgmiseks programmitöö perioodiks koostöös liikmesriikidega (vt vastus punktidele 55–63). |
| --- | --- |

VI.

Komisjon möönab, et terviklikud territoriaalsed lähenemisviisid on oluliseks vahendiks maaelu arengu poliitika rakendamisel, ja on seda võimalust soovitanud uues määruses (EÜ) nr 1698/2005, soosides mitut meedet ühendavaid terviklikke projekte ning süvalaiendades ühenduse algatust Leader (vt vastus punktidele 48–51).

Komisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et kõrvaldada liikmesriikide seireandmete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid puudusi juba praegusel programmitöö perioodil. Seiret tugevdab ühise seire- ja hindamisraamistiku (CMEF) kasutuselevõtmine järgmiseks programmitöö perioodiks koostöös liikmesriikidega (vt vastus punktidele 55–63).

| VII. | Tänu riiklike strateegiatega tugevalt seotud CMEFi kasutuselevõtmisele on toetus ajavahemikul 2007–2013 sihipärasem.
  Lisaks iseloomustab järgmist programmitöö perioodi käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 strateegilisem lähenemisviis maaelu arengule, mille kohaselt määratletakse kolm keskset eesmärki (talupidamise ja metsanduse, keskkonnaalase ja maapiirkondade konkurentsivõime suurendamine, elukvaliteedi parandamine ning maamajanduse mitmekesistamine), mis jagunevad omakorda eri meetmetega seotud alleesmärkideks. |
| --- | --- |

VII.

Tänu riiklike strateegiatega tugevalt seotud CMEFi kasutuselevõtmisele on toetus ajavahemikul 2007–2013 sihipärasem.

Lisaks iseloomustab järgmist programmitöö perioodi käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 1698/2005 strateegilisem lähenemisviis maaelu arengule, mille kohaselt määratletakse kolm keskset eesmärki (talupidamise ja metsanduse, keskkonnaalase ja maapiirkondade konkurentsivõime suurendamine, elukvaliteedi parandamine ning maamajanduse mitmekesistamine), mis jagunevad omakorda eri meetmetega seotud alleesmärkideks.

| 6.–13. | Komisjon tervitab kontrollikoja aruandes esitatud tähelepanekuid ja järeldusi. Paljud neist on asjakohased järgmise programmitöö perioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku rakendamist silmas pidades.
  Maaelu arengu poliitika koosneb üheksast erilaadseid meetmeid sisaldavast rühmast. Maapiirkondade probleemide käsitlemisel tuleb maaelu arengu eesmärkide laiemaks hõlmamiseks arvesse võtta kõiki meetmete rühmi.
  Maaelu arengusse investeerimise meetmete kolmes rühmas määratletud konkreetsete eesmärkide keskmes on tootmiskulude vähendamine, toodangu täiustamine ja kvaliteedi parandamine, talupidamistegevuse mitmekesistamise edendamine jne. Need eesmärgid on põimitud laiemasse maaelu arengu lähenemisviisi, mis seisneb põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamises, keskkonna seisukorra parandamises ja paikkondade edendamises ning maapiirkondade majandusliku olukorra parandamises laiemas mõttes (vt ka vastus punktidele 19–27). |
| --- | --- |

6.–13.

Komisjon tervitab kontrollikoja aruandes esitatud tähelepanekuid ja järeldusi. Paljud neist on asjakohased järgmise programmitöö perioodi 2007–2013 õigusliku raamistiku rakendamist silmas pidades.

Maaelu arengu poliitika koosneb üheksast erilaadseid meetmeid sisaldavast rühmast. Maapiirkondade probleemide käsitlemisel tuleb maaelu arengu eesmärkide laiemaks hõlmamiseks arvesse võtta kõiki meetmete rühmi.

Maaelu arengusse investeerimise meetmete kolmes rühmas määratletud konkreetsete eesmärkide keskmes on tootmiskulude vähendamine, toodangu täiustamine ja kvaliteedi parandamine, talupidamistegevuse mitmekesistamise edendamine jne. Need eesmärgid on põimitud laiemasse maaelu arengu lähenemisviisi, mis seisneb põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamises, keskkonna seisukorra parandamises ja paikkondade edendamises ning maapiirkondade majandusliku olukorra parandamises laiemas mõttes (vt ka vastus punktidele 19–27).

1. tähelepanekMaaelu arengu poliitika paindlik ülesehitus võimaldab liikmesriikidel/piirkondadel püstitada oma konkreetsele olukorrale vastavaid eesmärke ja strateegiaid. Maaelu arengukavad sisaldavad teavet programmitöö perioodiks püstitatud eesmärkide kohta ning nende eesmärkide saavutamiseks kasutatavate meetmete kirjeldust.

| 16. | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 õnnestus praeguseks programmitöö perioodiks 2000–2006 esmakordselt koondada mitu juba olemasolevat meedet ühtsesse õiguslikku raamistikku, tänu millele on talupidamissektori struktuurilisi probleeme käsitlevast poliitikast välja kasvanud poliitika, mis käsitleb talupidamise mitmetisi rolle ühiskonnas.
  Seda lähenemisviisi, mis peaks tagama üksikute meetmete suurema sidususe, arendatakse nüüd edasi nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 järgmiseks programmitöö perioodiks 2007–2013. Määrusega parandatakse sisemist struktuuri, määratledes selgelt poliitika kolm põhilist eesmärki, mis jagunevad omakorda konkreetseteks eesmärkideks üksikute meetmete tasandil (vt vastus punktile 27). |
| --- | --- |

16.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 õnnestus praeguseks programmitöö perioodiks 2000–2006 esmakordselt koondada mitu juba olemasolevat meedet ühtsesse õiguslikku raamistikku, tänu millele on talupidamissektori struktuurilisi probleeme käsitlevast poliitikast välja kasvanud poliitika, mis käsitleb talupidamise mitmetisi rolle ühiskonnas.

Seda lähenemisviisi, mis peaks tagama üksikute meetmete suurema sidususe, arendatakse nüüd edasi nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 järgmiseks programmitöö perioodiks 2007–2013. Määrusega parandatakse sisemist struktuuri, määratledes selgelt poliitika kolm põhilist eesmärki, mis jagunevad omakorda konkreetseteks eesmärkideks üksikute meetmete tasandil (vt vastus punktile 27).

| 17. | Investeerimismeetmete paindlikkus ei takista liikmesriike välja töötamast sidusaid arengustrateegiaid: määrusega luuakse mitmesuguseid meetmeid hõlmavate vahendite kogum, millest liikmesriigid saavad valida need, mis nende olukorrale ja vajadustele paremini vastavad. |
| --- | --- |

17.

Investeerimismeetmete paindlikkus ei takista liikmesriike välja töötamast sidusaid arengustrateegiaid: määrusega luuakse mitmesuguseid meetmeid hõlmavate vahendite kogum, millest liikmesriigid saavad valida need, mis nende olukorrale ja vajadustele paremini vastavad.

| 18. | Probleemide analüüsile tuginedes määratlevad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides eesmärgid ja strateegia. Nende eesmärkide realiseerimisele võivad kaasa aidata mitmesugused meetmed. Seepärast on programmitöö perioodi alguses vahel raske ette määrata ressursside eraldamist piirkondlikul tasandil teatavateks alleesmärkideks.
  Nõukogu poolt järgmiseks perioodiks 2007–2013 ette nähtud raamistikku järgides on nõukogu 2006. aasta veebruaris vastu võetud ühenduse strateegiliste suunistega (1) kehtestatud strateegilisem lähenemisviis.
  Liikmesriigid lähtuvad oma maaelu arengu strateegiate koostamisel kuuest ühenduse strateegilisest suunisest, mis aitavad:






  — | selgitada välja alad, kus ELi maaelu arengu toetuse rakendamine loob ELi tasandil kõige rohkem lisandväärtust, |
| --- | --- | --- |

18.

Probleemide analüüsile tuginedes määratlevad liikmesriigid oma maaelu arengu programmides eesmärgid ja strateegia. Nende eesmärkide realiseerimisele võivad kaasa aidata mitmesugused meetmed. Seepärast on programmitöö perioodi alguses vahel raske ette määrata ressursside eraldamist piirkondlikul tasandil teatavateks alleesmärkideks.

Nõukogu poolt järgmiseks perioodiks 2007–2013 ette nähtud raamistikku järgides on nõukogu 2006. aasta veebruaris vastu võetud ühenduse strateegiliste suunistega (1) kehtestatud strateegilisem lähenemisviis.

Liikmesriigid lähtuvad oma maaelu arengu strateegiate koostamisel kuuest ühenduse strateegilisest suunisest, mis aitavad:

—

selgitada välja alad, kus ELi maaelu arengu toetuse rakendamine loob ELi tasandil kõige rohkem lisandväärtust,

| — | luua seose ELi peamiste prioriteetidega (Lissabon, Göteborg), |
| --- | --- |

—

luua seose ELi peamiste prioriteetidega (Lissabon, Göteborg),

| — | tagada kindlal territooriumil ja kindlas tegevusvaldkonnas struktuuri-, tööhõive- ja maaelu arengu poliitika raames rahastatavate meetmete vastastikune täiendavus ja sidusus, |
| --- | --- |

—

tagada kindlal territooriumil ja kindlas tegevusvaldkonnas struktuuri-, tööhõive- ja maaelu arengu poliitika raames rahastatavate meetmete vastastikune täiendavus ja sidusus,

| — | käia kaasas uue turule orienteeritud ühise põllumajanduspoliitika rakendamisega ning vajaliku ümberstruktureerimisega, mida see hõlmab vanades ja uutes liikmesriikides. |
| --- | --- |

—

käia kaasas uue turule orienteeritud ühise põllumajanduspoliitika rakendamisega ning vajaliku ümberstruktureerimisega, mida see hõlmab vanades ja uutes liikmesriikides.

Tekstikast 1 – Hispaania

Programmi eesmärgid tulenevad eelhindamisest vastava maaelu arengukava tasemel. Kui ühe programmi territoriaalne haare hõlmab mitut piirkonda, nagu 1. tekstikastis osutatud struktuuride täiustamisele suunatud Hispaania programmi puhul, võib olenevalt talumajapidamiste struktuurist ja kavandatud meetmete sidususest üldeesmärgi realiseerimiseks kasutada eri mooduseid.

Tekstikast 1 – Portugal

Kontrollikoja nimetatud kaks näidet on kooskõlas sissetulekute suurendamise ning elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamise eesmärgiga. Üldiselt ei anna teatava konkurentsi saavutamine põhjust uusi investeeringuid vältida.

Portugali näites on meede “veevarude majandamine ja ümberkruntimine” (artikli 33 kahe taande kokkuvõte) vaid üks üldeesmärgi “arendada välja tänapäevane ja konkurentsivõimeline põllumajandus” saavutamise vahenditest. Niisutamise ja ümberkruntimise aspekt on omavahel tihedalt seotud. Neis paikkondades, kus talud on killustatud arvukateks väikesteks maatükkideks, on soovitatav alustada kõigepealt ümberkruntimisest ja niisutusvõrgustikud rajada alles pärast talupidamisstruktuuri parandamist ja stabiliseerumist. Teistes Portugali osades, kus talumajapidamiste struktuur on parem, on peamiseks arendamist vajavaks teguriks veemajandus. Sageli ei ole otstarbekas eraldada vahendeid alleesmärkidele programmitöö perioodi alguses ning sel põhjusel on need kaks taanet programmis üheks meetmeks liidetud. Rääkides viitest ühele suurele projektile, peab põhilise elemendina kaaluma seda, kas projekt aitab kaasa programmi eesmärkide saavutamisele.

Pealegi võib meede aidata saavutada mitut programmi alleesmärki, mis kõik on seotud üldeesmärgiga viia põllumajandus tänapäevasele ja konkurentsivõimelisele tasemele. Järgmisel perioodil peavad liikmesriigid kehtestama eraldi riikliku strateegia, määratledes selles prioriteedid, mis seejärel kaasatakse maaelu arengu programmidesse.

Tekstikast 1 – Madalmaad

Madalmaades on ümberkruntimise meede seotud teistsuguste eesmärkidega. Maa ostmine toimub vabatahtlikel alustel. See annab talunikele võimaluse viia majand üle teise kohta, kus jätkusuutliku arengu potentsiaal on suurem. Selle tervikliku lähenemisviisi abil realiseeritakse nii looduskaitse kui põllumajanduse arenguga seotud eesmärgid.

Et programmitöö perioodi kestel toimub prioriteetide/eesmärkide ja nendega seotud rahaliste eraldiste areng (nt seoses meetme rakendamisega talupidajate poolt), on edukaks rakendamiseks vahel tarvis muuta meetme suunitlust.

2. tähelepanekAgenda 2000 kehtestas maaelu arengu ühise põllumajanduspoliitika teise sambana. Enamik maaelu arengu meetmetest on juba olemuslikult suunatud põllumajandusele ja talunikele, mistõttu kulutused põllumajandussektorile moodustavad suurema osa, kuid hõlmavad ka territoriaalseid elemente, nagu kõrgem kaasfinantseerimise tase vähem soodsates ja ühtekuuluvuspiirkondades.

| 20. | Maaelu arengu poliitika paindlik ülesehitus koos selle detsentraliseeritud lähenemisviisiga annab liikmesriikidele võimaluse kasutada oma maaelu arengu programmides ka territoriaalset lähenemisviisi. Määruses (EÜ) nr 1257/1999 on kirjas: “olema võimalikult detsentraliseeritud ning rõhutama osalust ja altpoolt tulevaid algatusi” (2). Piirkondlikul/kohalikul tasandil territooriumil sekkuvate põhimõtete integreerimine on liikmesriikide ülesanne. Lisaks on maaelu arengu programmide jaoks tarvis teavet toetuse täiendavuse kohta seoses teiste ühenduse vahenditega, näiteks ühtekuuluvuspoliitikaga. |
| --- | --- |

20.

Maaelu arengu poliitika paindlik ülesehitus koos selle detsentraliseeritud lähenemisviisiga annab liikmesriikidele võimaluse kasutada oma maaelu arengu programmides ka territoriaalset lähenemisviisi. Määruses (EÜ) nr 1257/1999 on kirjas: “olema võimalikult detsentraliseeritud ning rõhutama osalust ja altpoolt tulevaid algatusi” (2). Piirkondlikul/kohalikul tasandil territooriumil sekkuvate põhimõtete integreerimine on liikmesriikide ülesanne. Lisaks on maaelu arengu programmide jaoks tarvis teavet toetuse täiendavuse kohta seoses teiste ühenduse vahenditega, näiteks ühtekuuluvuspoliitikaga.

| 21. | Komisjoni majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevate aruannete eelnõude koostamisel võeti arvesse seda, et kõik kavandatavad struktuuripoliitika põhimõtted (sealhulgas regionaalpoliitika) aitaksid tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust maapiirkondades. Seepärast on tarvis neid vaadelda tervikuna koos ühise põllumajanduspoliitika teiseks sambaks oleva maaelu arengu poliitikaga, millest on selgelt kasu (vt ka vastus punktile 24). |
| --- | --- |

21.

Komisjoni majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust käsitlevate aruannete eelnõude koostamisel võeti arvesse seda, et kõik kavandatavad struktuuripoliitika põhimõtted (sealhulgas regionaalpoliitika) aitaksid tugevdada territoriaalset ühtekuuluvust maapiirkondades. Seepärast on tarvis neid vaadelda tervikuna koos ühise põllumajanduspoliitika teiseks sambaks oleva maaelu arengu poliitikaga, millest on selgelt kasu (vt ka vastus punktile 24).

| 22. | Kontrollikoja mainitud kahte Euroopa konverentsi maaelu arengu teemal tuleb vaadelda uue ajastu taustal, kus on tuntav vajadus laiahaardelisema maaelu arengu poliitika järele, mis käsitleks lisaks põllumajanduse ümberstruktureerimisele ka keskkonnaprobleeme ja maapiirkondade laiemaid vajadusi. Seda on arvesse võetud käesoleval programmitöö perioodil ning tugevdatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt tulevasel perioodil. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoja mainitud kahte Euroopa konverentsi maaelu arengu teemal tuleb vaadelda uue ajastu taustal, kus on tuntav vajadus laiahaardelisema maaelu arengu poliitika järele, mis käsitleks lisaks põllumajanduse ümberstruktureerimisele ka keskkonnaprobleeme ja maapiirkondade laiemaid vajadusi. Seda on arvesse võetud käesoleval programmitöö perioodil ning tugevdatakse määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt tulevasel perioodil.

| 24. | Agenda 2000 kehtestas maaelu arengu ühise põllumajanduspoliitika teise sambana, et käsitleda põllumajanduse kui peamise maakasutaja arvukaid probleeme. Seepärast on poliitika olemuslikult tugevalt seotud põllumajandussektoriga, kuid soodustab ka territoriaalsete erinevuste arvessevõtmist. Lisaks iseloomustavad maaelu arengut ajavahemikul 2000–2006 ka mitmed territoriaalsed aspektid nagu vähem soodsa piirkonna meetme rakendamine ning kõrgem kaasrahastamise tase investeeringute puhul ebasoodsamates paikkondades ja ühtekuuluvuspiirkondades. Edasine ruumiline diferentseerimine programmi tasandil on liikmesriikide ülesanne. |
| --- | --- |

24.

Agenda 2000 kehtestas maaelu arengu ühise põllumajanduspoliitika teise sambana, et käsitleda põllumajanduse kui peamise maakasutaja arvukaid probleeme. Seepärast on poliitika olemuslikult tugevalt seotud põllumajandussektoriga, kuid soodustab ka territoriaalsete erinevuste arvessevõtmist. Lisaks iseloomustavad maaelu arengut ajavahemikul 2000–2006 ka mitmed territoriaalsed aspektid nagu vähem soodsa piirkonna meetme rakendamine ning kõrgem kaasrahastamise tase investeeringute puhul ebasoodsamates paikkondades ja ühtekuuluvuspiirkondades. Edasine ruumiline diferentseerimine programmi tasandil on liikmesriikide ülesanne.

| 25.–26. | Enamik maaelu arengu meetmetest on juba olemuslikult suunatud põllumajandusele ja talunikele, mistõttu kulutused põllumajandusele moodustavad suurema osa. Kuna põllumajandus on maapiirkondades jätkuvalt suurim maakasutaja ja mängib maapiirkondade majanduses endiselt tähtsat rolli, võib põllumajandussektori toetamine maapiirkondade arengule oluliselt kaasa aidata. Maaelu arengu poliitikal on tähtis funktsioon edendada säästvaid talupidamisviise ning hoida alal maakeskkonda ja maastikku. Nagu ilmnes Campania juhtumist, ei välista peamiselt sektoripõhine poliitika ka territoriaalset eristamist.
  Järgmiseks programmitöö perioodiks on vähemalt 10 % ELi rahastatavast üldsummast nõukogu määrusega kinni peetud meetmete jaoks, mis on seotud elukvaliteediga ja maamajanduse mitmekesistamisega väljaspool põllumajandus- ja metsandussektorit. |
| --- | --- |

25.–26.

Enamik maaelu arengu meetmetest on juba olemuslikult suunatud põllumajandusele ja talunikele, mistõttu kulutused põllumajandusele moodustavad suurema osa. Kuna põllumajandus on maapiirkondades jätkuvalt suurim maakasutaja ja mängib maapiirkondade majanduses endiselt tähtsat rolli, võib põllumajandussektori toetamine maapiirkondade arengule oluliselt kaasa aidata. Maaelu arengu poliitikal on tähtis funktsioon edendada säästvaid talupidamisviise ning hoida alal maakeskkonda ja maastikku. Nagu ilmnes Campania juhtumist, ei välista peamiselt sektoripõhine poliitika ka territoriaalset eristamist.

Järgmiseks programmitöö perioodiks on vähemalt 10 % ELi rahastatavast üldsummast nõukogu määrusega kinni peetud meetmete jaoks, mis on seotud elukvaliteediga ja maamajanduse mitmekesistamisega väljaspool põllumajandus- ja metsandussektorit.

| 27. | Nõukogu kehtestatud raamistikku järgides peaks maaelu areng tulevikus teise sambana kaasas käima ühise põllumajanduspoliitika turu ja sissetulekute toetuspoliitikaga ning seda täiendama, arvestades majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse üldiste eesmärkidega.
  Sel põhjusel keskendub maaelu arengu poliitika ajavahemikul 2007–2013 kolmele valdkonnale kooskõlas määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud “kolme teljega”: 1. telg – “põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamine”; 2. telg – “keskkonna ja maapiirkondade olukorra parandamine”; 3. telg – “elukvaliteedi parandamine maapiirkondades ja maamajanduse mitmekesistamine”. Leaderi neljas telg toob võimalusi kohalike altpoolt tulevate algatuste rakendamiseks maaelu arengus.
  Samas peavad liikmesriigid territoriaalse mõõtme paremaks väljatoomiseks hindama maapiirkondade piiritlust ja nende tähtsust liikmesriikide maaelu arengu programmide ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

27.

Nõukogu kehtestatud raamistikku järgides peaks maaelu areng tulevikus teise sambana kaasas käima ühise põllumajanduspoliitika turu ja sissetulekute toetuspoliitikaga ning seda täiendama, arvestades majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse üldiste eesmärkidega.

Sel põhjusel keskendub maaelu arengu poliitika ajavahemikul 2007–2013 kolmele valdkonnale kooskõlas määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatud “kolme teljega”: 1. telg – “põllumajandus- ja metsandussektori konkurentsivõime suurendamine”; 2. telg – “keskkonna ja maapiirkondade olukorra parandamine”; 3. telg – “elukvaliteedi parandamine maapiirkondades ja maamajanduse mitmekesistamine”. Leaderi neljas telg toob võimalusi kohalike altpoolt tulevate algatuste rakendamiseks maaelu arengus.

Samas peavad liikmesriigid territoriaalse mõõtme paremaks väljatoomiseks hindama maapiirkondade piiritlust ja nende tähtsust liikmesriikide maaelu arengu programmide ettevalmistamisel.

| 28. | Punktides 24–26 esitatud ülevaate kohaselt järgitakse mõningate valdkondlike meetmete rakendamisel territoriaalset eristust juba käesoleval perioodil 2000–2006.
  Järgmiseks programmitöö perioodiks on kaasatud mitu territoriaalset elementi, näiteks LFA-meetme rakendamine ja kaasfinantseerimise taseme diferentseerimine paikkonna tüübi alusel (kõrgem kaasfinantseerimise tase teatavate meetmete puhul, mida rakendatakse ebasoodsamates piirkondades nagu ühtekuuluvuspiirkonnad, kaugeimad äärealad, väiksemad Egeuse mere saared). Seda lähenemisviisi soodustab ka ühenduse algatuse Leader süvalaiendamine ülejäänud kolme telje raames.
  On tõsi, et nõukogu vähendas ühenduse minimaalset osalust programmi 1. ja 3. teljel 10 protsendini. Liikmesriigid eelistasid kõnealust vähendamist, sest see annab neile suurema paindlikkuse programmitöö kohandamiseks oma vajadustest lähtuvalt. Tegemist on programmitöö rahastamise miinimummääradega, mis annab liikmesriikidele võimaluse kohaldada kõrgemaid määrasid. Leaderi osaluse vähendatud protsenti uutes liikmesriikides tuleb vaadelda kui “järkjärgulist sisseelamisperioodi”, mille käigus omandatakse kogemusi kõnealuste meetmete rakendamise pikaajalises protsessis. |
| --- | --- |

28.

Punktides 24–26 esitatud ülevaate kohaselt järgitakse mõningate valdkondlike meetmete rakendamisel territoriaalset eristust juba käesoleval perioodil 2000–2006.

Järgmiseks programmitöö perioodiks on kaasatud mitu territoriaalset elementi, näiteks LFA-meetme rakendamine ja kaasfinantseerimise taseme diferentseerimine paikkonna tüübi alusel (kõrgem kaasfinantseerimise tase teatavate meetmete puhul, mida rakendatakse ebasoodsamates piirkondades nagu ühtekuuluvuspiirkonnad, kaugeimad äärealad, väiksemad Egeuse mere saared). Seda lähenemisviisi soodustab ka ühenduse algatuse Leader süvalaiendamine ülejäänud kolme telje raames.

On tõsi, et nõukogu vähendas ühenduse minimaalset osalust programmi 1. ja 3. teljel 10 protsendini. Liikmesriigid eelistasid kõnealust vähendamist, sest see annab neile suurema paindlikkuse programmitöö kohandamiseks oma vajadustest lähtuvalt. Tegemist on programmitöö rahastamise miinimummääradega, mis annab liikmesriikidele võimaluse kohaldada kõrgemaid määrasid. Leaderi osaluse vähendatud protsenti uutes liikmesriikides tuleb vaadelda kui “järkjärgulist sisseelamisperioodi”, mille käigus omandatakse kogemusi kõnealuste meetmete rakendamise pikaajalises protsessis.

3. tähelepanekSekkumiskõlblikud piirkonnad ja abisaajad ning projektide valimine on liikmesriikide ülesanne, milles tuleb lähtuda nende maaelu arengu programmides sätestatud vajadustest ja eesmärkidest.

| 29. | Võttes arvesse Euroopa piirkondade mitmekesisust ja olukordade erinevust siseriiklikul tasandil, on raske maapiirkondi üheselt määratleda.
  Seepärast hoolitsevad maapiirkondade määratlemise ja sekkumiskõlblike piirkondade väljaselgitamise ning projektide rakendamiskoha eest neis maapiirkondades liikmesriigid, lähtudes oma programmides määratletud vajadustest, eesmärkidest ja strateegiast. See seletab erinevusi auditeeritud liikmesriikide praeguse programmitöö perioodi maaelu arengu poliitikas seoses konkreetsete meetmete rakendusvaldkondade selge määratlemisega.
  Nagu mainitud punktis 27, on liikmesriikidel järgmiseks programmitöö perioodiks tarvis oma maaelu arengu poliitikasse kaasata maapiirkondade määratlus ning rõhutada nende tähtsust. |
| --- | --- |

29.

Võttes arvesse Euroopa piirkondade mitmekesisust ja olukordade erinevust siseriiklikul tasandil, on raske maapiirkondi üheselt määratleda.

Seepärast hoolitsevad maapiirkondade määratlemise ja sekkumiskõlblike piirkondade väljaselgitamise ning projektide rakendamiskoha eest neis maapiirkondades liikmesriigid, lähtudes oma programmides määratletud vajadustest, eesmärkidest ja strateegiast. See seletab erinevusi auditeeritud liikmesriikide praeguse programmitöö perioodi maaelu arengu poliitikas seoses konkreetsete meetmete rakendusvaldkondade selge määratlemisega.

Nagu mainitud punktis 27, on liikmesriikidel järgmiseks programmitöö perioodiks tarvis oma maaelu arengu poliitikasse kaasata maapiirkondade määratlus ning rõhutada nende tähtsust.

| 30.–31. | Investeerimismeetmed peaksid olema kohandatud sekkumiskõlblike paikkondade vajadustele. Mõnes liikmesriigis on oluliseks ruumiprobleemiks linnade kasvav (keskkonna)surve niinimetatud “linnalähipiirkondadele”, mille lahendamisele maaelu arengu poliitika kaasa saab aidata. Olenevalt meetme eesmärgist võib toetus linnade surve all olevates paikkondades niisiis olla tõhusam kui kaugetel ääremaadel.
  Nagu märgitud punktis 29, on olukord liikmesriikide lõikes erinev. Madalmaade-suguse väikeriigi puhul, kus piirkondlikud erinevused on väikesed, võib otstarbekam olla üldine siseriiklik lähenemisviis. Teistes liikmesriikides ilmnevad suurimate vajadustega paikkondade edendamisega seoses temaatilised erinevused. |
| --- | --- |

30.–31.

Investeerimismeetmed peaksid olema kohandatud sekkumiskõlblike paikkondade vajadustele. Mõnes liikmesriigis on oluliseks ruumiprobleemiks linnade kasvav (keskkonna)surve niinimetatud “linnalähipiirkondadele”, mille lahendamisele maaelu arengu poliitika kaasa saab aidata. Olenevalt meetme eesmärgist võib toetus linnade surve all olevates paikkondades niisiis olla tõhusam kui kaugetel ääremaadel.

Nagu märgitud punktis 29, on olukord liikmesriikide lõikes erinev. Madalmaade-suguse väikeriigi puhul, kus piirkondlikud erinevused on väikesed, võib otstarbekam olla üldine siseriiklik lähenemisviis. Teistes liikmesriikides ilmnevad suurimate vajadustega paikkondade edendamisega seoses temaatilised erinevused.

| 32.–33. | Subsidiaarsuse põhimõtet järgides hoolitsevad liikmesriigid ka projektide valimise ja reastamise eest.
  Samas on komisjon juurutanud strateegilisema juhtimise, mis põhineb järgmise programmitöö perioodi prioriteetidel ja eesmärkidel. |
| --- | --- |

32.–33.

Subsidiaarsuse põhimõtet järgides hoolitsevad liikmesriigid ka projektide valimise ja reastamise eest.

Samas on komisjon juurutanud strateegilisema juhtimise, mis põhineb järgmise programmitöö perioodi prioriteetidel ja eesmärkidel.

Tekstikast 3 – Hispaania

Kontrollikoja kirjeldatud praktika Kataloonias uute taotluste ajendamiseks eri abisaajate koguarvu suurendamisega aja jooksul on stiimul, mis toob Euroopa toetuse suurema hulga inimesteni.

Tekstikast 3 – Saksamaa

Viitena toodud Alam-Saksimaa näide on Saksamaal erandlik, kuna kaasfinantseerimise eest hoolitsevad omavalitsusüksused. Teistes Saksa liidumaades vastutavad selle eest liitriik (Bund) ja/või liidumaa.

| 34. | Käesoleval perioodil on produktiivsete investeeringute üks abikõlblikkustingimusi majandi majanduslik elujõulisus, et toetataks projekte, millel on reaalne majanduslik potentsiaal. Sellise lähenemise eesmärk on aidata suurendada riikliku toetuse tõhusust. Järgmisel programmitöö perioodil ei anta toetust ettevõtetele, kes on raskustes.
  Samas on paratamatu, et paremini informeeritud ja organiseeritud potentsiaalne abisaaja on kavast kasusaamiseks paremal positsioonil. |
| --- | --- |

34.

Käesoleval perioodil on produktiivsete investeeringute üks abikõlblikkustingimusi majandi majanduslik elujõulisus, et toetataks projekte, millel on reaalne majanduslik potentsiaal. Sellise lähenemise eesmärk on aidata suurendada riikliku toetuse tõhusust. Järgmisel programmitöö perioodil ei anta toetust ettevõtetele, kes on raskustes.

Samas on paratamatu, et paremini informeeritud ja organiseeritud potentsiaalne abisaaja on kavast kasusaamiseks paremal positsioonil.

Tekstikast 4 – Itaalia

Osutatud näide Emilia Romagna kohta, mille puhul nõutakse minimaalset sissetulekut, tuletab meelde piirkonna valitud kriteeriumid (liikmesriigi kehtestatud metoodika alusel), mille eesmärk on täita ELi kaasfinantseeritavat investeerimistoetust saavate põllumajandusettevõtete majandusliku elujõulisuse nõue. Asjaolu, et seda toetust saab kasutada ilmselt vaid osa piirkonnas tegutsevatest põllumajandusettevõtetest (ligikaudu pooled), toetub põllumajandusettevõtete struktuuri eripärale, täitmist vajavatele eesmärkidele (nimelt konkurentsivõimeliste talude toetamine) ja vastutusele ELi vahendite finantsjuhtimise eest.

Tekstikast 4 – Hispaania

Nagu eespool käsitletud (punkt 34), kehtestatakse määrusega nõue, et investeering ELi rahastatavatesse põllumajandusettevõtetesse peab olema majanduslikult elujõuline. Artikli 33 kohaselt võib subsiidiume anda investeeringuteks, mis ei piirdu üksikute põllumajandusettevõtetega. On tähtis, et ELi rahastamine annaks investeeringu puhul lisandväärtust ja suurendaks majanduslikku elujõulisust. Selle saavutamiseks võib ressursid suunata parimatele projektidele, mis seletab Hispaanias veemajandusprojektidega seoses täheldatud olukorda.

4. tähelepanekKomisjon on nõus, et puudulik suunamine suurendab ballastkahjumi ohtu ning et liikmesriikide selge rõhuasetus ressurssidele suurendab maaelu arengu programmide tõhusust.

| 35. | Komisjon on nõus, et ballastkahjumi probleem on tähtis küsimus, mida tuleb arvesse võtta nii õigusliku raamistiku kehtestamisel kui ka programmide väljatöötamisel.
  Samas näitavad varasematest hindamistest saadud õppetunnid, et ettekujutustesse ballastkahjumi kohta tuleb suhtuda ettevaatusega. Kuna mikrotasandil täheldatud mõju tuleneb arvukatest teguritest, on tõendeid ballastkahjumi kohta raske kindlaks määrata. |
| --- | --- |

35.

Komisjon on nõus, et ballastkahjumi probleem on tähtis küsimus, mida tuleb arvesse võtta nii õigusliku raamistiku kehtestamisel kui ka programmide väljatöötamisel.

Samas näitavad varasematest hindamistest saadud õppetunnid, et ettekujutustesse ballastkahjumi kohta tuleb suhtuda ettevaatusega. Kuna mikrotasandil täheldatud mõju tuleneb arvukatest teguritest, on tõendeid ballastkahjumi kohta raske kindlaks määrata.

| 36. | Andmelehel “ELi maaelu uute arenguperspektiivide kohta” märgib komisjon muu hulgas järgmist: “Puudulik suunamine suurendab ballastkahjumi ohtu, ressurssidele keskendumine võib suurendada programmi tõhusust.” Viimane on liikmesriikide ülesandeks.
  “Maaelu arengu vahehindamiste sünteesis”, mis sai kättesaadavaks alles pärast kontrollikoja aruande lõplikku vormistamist (3), tehakse järeldus, et ballastkahjumit käsitlevate tõendite asjus ei saa üle Euroopa Liidu lõplikku otsust teha, sest erinevate maaelu arengu programmide vahehindamiste käigus ei ole seda küsimust süstemaatiliselt hinnatud. |
| --- | --- |

36.

Andmelehel “ELi maaelu uute arenguperspektiivide kohta” märgib komisjon muu hulgas järgmist: “Puudulik suunamine suurendab ballastkahjumi ohtu, ressurssidele keskendumine võib suurendada programmi tõhusust.” Viimane on liikmesriikide ülesandeks.

“Maaelu arengu vahehindamiste sünteesis”, mis sai kättesaadavaks alles pärast kontrollikoja aruande lõplikku vormistamist (3), tehakse järeldus, et ballastkahjumit käsitlevate tõendite asjus ei saa üle Euroopa Liidu lõplikku otsust teha, sest erinevate maaelu arengu programmide vahehindamiste käigus ei ole seda küsimust süstemaatiliselt hinnatud.

Tekstikast 5 – Itaalia

Emilia Romagna piirkondliku arengu toetuse abikava mõju vahehindamise ajakohastamise raames osutab hindaja erisustele, nimelt seoses tootmissuunitlusega, majandusliku suurusega ja investeeringute tüübiga. Kõnealuseid järeldusi tuleb arvesse võtta sarnaste sekkumiste raames järgmisel programmitöö perioodil 2007–2013.

| 37.–38. | Komisjon on nõus väitega, et ballastkahjum on tähtis element, mida tuleb õigusliku raamistiku kavandamisel arvesse võtta. Samas on praktika näidanud, et ballastkahjumit võivad mõjutada mitmed elemendid, mistõttu on raske välja pakkuda “standardiseeritud” lahendust.
  Järgmisel programmitöö perioodil lähtutakse investeerimistoetuse suunamisel otseselt ettevõtete vajadustest. Määruses (EÜ) nr 1698/2005 (EAFRD määrus) võetakse tähelepanu alla väiksemad ettevõtted põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise sektoris (ning 1. teljel mikroettevõtted metsandussaaduste sektoris ja 3. teljel ettevõtluse areng), muu hulgas selleks, et piirata võimalikult suures ulatuses ballastkahjumi efekti. Teisalt peavad toetatud investeeringud parandama ettevõtte/majandi üldnäitajaid (sealhulgas majandusnäitajaid) (vt ka vastus punktile 34). |
| --- | --- |

37.–38.

Komisjon on nõus väitega, et ballastkahjum on tähtis element, mida tuleb õigusliku raamistiku kavandamisel arvesse võtta. Samas on praktika näidanud, et ballastkahjumit võivad mõjutada mitmed elemendid, mistõttu on raske välja pakkuda “standardiseeritud” lahendust.

Järgmisel programmitöö perioodil lähtutakse investeerimistoetuse suunamisel otseselt ettevõtete vajadustest. Määruses (EÜ) nr 1698/2005 (EAFRD määrus) võetakse tähelepanu alla väiksemad ettevõtted põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise sektoris (ning 1. teljel mikroettevõtted metsandussaaduste sektoris ja 3. teljel ettevõtluse areng), muu hulgas selleks, et piirata võimalikult suures ulatuses ballastkahjumi efekti. Teisalt peavad toetatud investeeringud parandama ettevõtte/majandi üldnäitajaid (sealhulgas majandusnäitajaid) (vt ka vastus punktile 34).

| 39. | Investeerimistoetuse andmine taludele, mis on liiga väikesed ega küüni seega teatava elujõulisuse tasemeni, tõstatab küsimuse, kas neil taludel on keskmises perspektiivis üldse lootust äris püsima jääda, ning sellest tulenevalt tekib kahtlusi investeeringu jätkusuutlikkuse osas.
  Antud konkreetsel juhul lisas Flandria oma maaelu arengu programmi nõude, mille kohaselt peab täiskohaga töötaja sissetulek olema vähemalt 21 577 eurot, lähtudes probleemide analüüsist piirkondlikul tasandil ning sellest tulenevatest eesmärkidest ja prioriteetidest, mida soovitakse programmi kaasata. |
| --- | --- |

39.

Investeerimistoetuse andmine taludele, mis on liiga väikesed ega küüni seega teatava elujõulisuse tasemeni, tõstatab küsimuse, kas neil taludel on keskmises perspektiivis üldse lootust äris püsima jääda, ning sellest tulenevalt tekib kahtlusi investeeringu jätkusuutlikkuse osas.

Antud konkreetsel juhul lisas Flandria oma maaelu arengu programmi nõude, mille kohaselt peab täiskohaga töötaja sissetulek olema vähemalt 21 577 eurot, lähtudes probleemide analüüsist piirkondlikul tasandil ning sellest tulenevatest eesmärkidest ja prioriteetidest, mida soovitakse programmi kaasata.

5. tähelepanekToetuse abikõlblikkus seoses investeeringutega põllumajandusettevõtetesse ja toiduainetööstusesse ei piirdu maapiirkondadega. Meetmete eesmärk on aidata kaasa põllumajandusest laekuvate sissetulekute ning elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamisele ning suurendada toiduainetööstuse konkurentsivõimet ja lisandväärtust, kui kõnealuste valdkondadega riigis tegeldakse (maapiirkondades ja mujal).

| 40. | Hindajad uurivad, kus toodang, tulemused ja mõjud realiseeritakse. Liikmesriikide igal aastal esitatavad seireandmed sisaldavad toetuse geograafilist eristust.
  Eri uurimustes välja töötatud “linnapiirkondade” ja “maapiirkondade” mitmesugused definitsioonid näitavad, kui raske on sõnastada maaelu arengu meetmetega seoses üksainus “mitmeotstarbeline” definitsioon, mis hõlmaks tervet Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

40.

Hindajad uurivad, kus toodang, tulemused ja mõjud realiseeritakse. Liikmesriikide igal aastal esitatavad seireandmed sisaldavad toetuse geograafilist eristust.

Eri uurimustes välja töötatud “linnapiirkondade” ja “maapiirkondade” mitmesugused definitsioonid näitavad, kui raske on sõnastada maaelu arengu meetmetega seoses üksainus “mitmeotstarbeline” definitsioon, mis hõlmaks tervet Euroopa Liitu.

| 41. | Sellest saab teha üldjärelduse, et väga väheste EAGGFi arendusrahastu toetatavate projektide asukohaks on linnapiirkonnad (neljast kriteeriumist kahe puhul 22 % ja OECD liigituse järgi ainult 9 %), mis viitab maaelu arengu poliitika territoriaalsele mõõtmele. |
| --- | --- |

41.

Sellest saab teha üldjärelduse, et väga väheste EAGGFi arendusrahastu toetatavate projektide asukohaks on linnapiirkonnad (neljast kriteeriumist kahe puhul 22 % ja OECD liigituse järgi ainult 9 %), mis viitab maaelu arengu poliitika territoriaalsele mõõtmele.

| 42. | Kontrollikoja esitatud arvutuses sisalduv hinnang põhineb 300 näidisest koosneval valimil. Lisaks on artikli 33 meetmetele tehtud kulutusi ajas raske võrrelda, sest programmitöö perioodi 1994–1999 eesmärgi 5b alade piiritlust ei ole perioodiks 2000–2006 säilitatud. |
| --- | --- |

42.

Kontrollikoja esitatud arvutuses sisalduv hinnang põhineb 300 näidisest koosneval valimil. Lisaks on artikli 33 meetmetele tehtud kulutusi ajas raske võrrelda, sest programmitöö perioodi 1994–1999 eesmärgi 5b alade piiritlust ei ole perioodiks 2000–2006 säilitatud.

| 43. | Euroopa piirkondade mitmekesisuse tõttu on seda laadi künnise määramine kohaliku tasandi andmete Euroopa tasandil koondamisel väga komplitseeritud. Lisaks sellele saavad liikmesriigid otsustada, millises paikkonnas mõnda või kõiki oma meetmeid rakendada, kusjuures need ei pea tingimata olema väiksema asustustihedusega alad. Võib esineda juhtumeid, mille puhul kindlat tüüpi maapiirkondade vajadustele vastavad investeeringutest paremini teised toetuse vormid (nt konkreetne toetus ebasoodsamatele piirkondadele, milleks on üldjuhul väiksema asustustihedusega ja kaugemad paikkonnad). |
| --- | --- |

43.

Euroopa piirkondade mitmekesisuse tõttu on seda laadi künnise määramine kohaliku tasandi andmete Euroopa tasandil koondamisel väga komplitseeritud. Lisaks sellele saavad liikmesriigid otsustada, millises paikkonnas mõnda või kõiki oma meetmeid rakendada, kusjuures need ei pea tingimata olema väiksema asustustihedusega alad. Võib esineda juhtumeid, mille puhul kindlat tüüpi maapiirkondade vajadustele vastavad investeeringutest paremini teised toetuse vormid (nt konkreetne toetus ebasoodsamatele piirkondadele, milleks on üldjuhul väiksema asustustihedusega ja kaugemad paikkonnad).

| 45. | Tabelis 2 on näidatud, et 1. eesmärgi paikkondades läks 80 % läbivaadatud projektide kuludest maapiirkondadesse. Selle kõrval on territoriaalsete erinevuste kompenseerimine vaid üks neist eesmärkidest, mille saavutamisele maaelu areng kaasa aitab. |
| --- | --- |

45.

Tabelis 2 on näidatud, et 1. eesmärgi paikkondades läks 80 % läbivaadatud projektide kuludest maapiirkondadesse. Selle kõrval on territoriaalsete erinevuste kompenseerimine vaid üks neist eesmärkidest, mille saavutamisele maaelu areng kaasa aitab.

| 46. | OECD määratluse kohaselt, mis põhineb asustustihedusel, asub suur osa (91 %) eesmärgi 1 piirkondades rakendatud projektidest olulistes ja valdavalt maapiirkondades, mis on üldjuhul eesmärgi 1 piirkondade vaesemad osad. |
| --- | --- |

46.

OECD määratluse kohaselt, mis põhineb asustustihedusel, asub suur osa (91 %) eesmärgi 1 piirkondades rakendatud projektidest olulistes ja valdavalt maapiirkondades, mis on üldjuhul eesmärgi 1 piirkondade vaesemad osad.

6. tähelepanekKulutuste tõhususe mõõtmiseks võrreldakse projekte nende eesmärkidega.

| 48. | Sekkumismeetmete hindamine tulemuste, mõju ja vajaduste põhjal, mida need peaksid täitma, moodustab osa siseriiklikul või piirkondlikul tasandil läbiviidavast hindamistegevusest. Nende komisjoni nimel korrapäraselt läbiviidavate maaelu arengu siseriiklike/piirkondlike hindamiste süntees võimaldab hinnata eri meetmete mõju programmi tasandil.
  Võimalusi mõõta üksikprojektide vahetu toime kasutegurit programmide üldeesmärkide seisukohast parandatakse järgmisel programmitöö perioodil programmide jätkuva hindamise kaudu ühises seire- ja hindamisraamistikus (CMEF), mis tagab ühtlasi parema seire. |
| --- | --- |

48.

Sekkumismeetmete hindamine tulemuste, mõju ja vajaduste põhjal, mida need peaksid täitma, moodustab osa siseriiklikul või piirkondlikul tasandil läbiviidavast hindamistegevusest. Nende komisjoni nimel korrapäraselt läbiviidavate maaelu arengu siseriiklike/piirkondlike hindamiste süntees võimaldab hinnata eri meetmete mõju programmi tasandil.

Võimalusi mõõta üksikprojektide vahetu toime kasutegurit programmide üldeesmärkide seisukohast parandatakse järgmisel programmitöö perioodil programmide jätkuva hindamise kaudu ühises seire- ja hindamisraamistikus (CMEF), mis tagab ühtlasi parema seire.

| 49. | Komisjon tunnistab, et terviklikud territoriaalsed lähenemisviisid on oluliseks vahendiks maaelu arengu poliitika rakendamisel, ja on seda võimalust soovitanud praegusel programmitöö perioodil ja uues määruses (EÜ) nr 1698/2005, soosides mitut meedet ühendavaid terviklikke projekte ning süvalaiendades ühenduse algatust Leader. |
| --- | --- |

49.

Komisjon tunnistab, et terviklikud territoriaalsed lähenemisviisid on oluliseks vahendiks maaelu arengu poliitika rakendamisel, ja on seda võimalust soovitanud praegusel programmitöö perioodil ja uues määruses (EÜ) nr 1698/2005, soosides mitut meedet ühendavaid terviklikke projekte ning süvalaiendades ühenduse algatust Leader.

| 50. | Vajadus põimida projekte laiemasse kohalikku arengukavasse sõltub projekti eesmärgist ja laadist ning selle üle otsustavad liikmesriigid/piirkonnad. |
| --- | --- |

50.

Vajadus põimida projekte laiemasse kohalikku arengukavasse sõltub projekti eesmärgist ja laadist ning selle üle otsustavad liikmesriigid/piirkonnad.

| 51. | Kõigil projektidel on kaudne potentsiaal avaldada laiemat mõju, kuna abisaajad on kaasatud maapiirkondade majandusellu ja mängivad seal tähtsat rolli. |
| --- | --- |

51.

Kõigil projektidel on kaudne potentsiaal avaldada laiemat mõju, kuna abisaajad on kaasatud maapiirkondade majandusellu ja mängivad seal tähtsat rolli.

7. tähelepanekKomisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et kõrvaldada liikmesriikide seireandmete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid puudusi juba praegusel programmitöö perioodil. Seiret tugevdab ühise seire- ja hindamisraamistiku kehtestamine järgmiseks programmitöö perioodiks koostöös liikmesriikidega.

| 57. | Seiretegevuse raames kontrollib komisjon liikmesriikide iga-aastastes eduaruannetes esitatud väljundandmeid. Hindamisel käsitletakse meetmete mõju, lähtudes sellest, kuidas need aitavad kaasa programmi tasandil määratletud sihtide saavutamisele.
  Komisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et kõrvaldada liikmesriikide seireandmete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid puudusi juba praegusel programmitöö perioodil. Seiret tugevdab ühise seire- ja hindamisraamistiku kehtestamine järgmiseks programmitöö perioodiks koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

57.

Seiretegevuse raames kontrollib komisjon liikmesriikide iga-aastastes eduaruannetes esitatud väljundandmeid. Hindamisel käsitletakse meetmete mõju, lähtudes sellest, kuidas need aitavad kaasa programmi tasandil määratletud sihtide saavutamisele.

Komisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et kõrvaldada liikmesriikide seireandmete kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid puudusi juba praegusel programmitöö perioodil. Seiret tugevdab ühise seire- ja hindamisraamistiku kehtestamine järgmiseks programmitöö perioodiks koostöös liikmesriikidega.

| 58. | a) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklit 43 järgides peavad maaelu arengukavad sisaldama ettepandud strateegia, selle kvantitatiivsete eesmärkide ja maaelu arengu valitud prioriteetide ning geograafilise ulatuse kirjeldust. |
| --- | --- | --- |

58.

a)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklit 43 järgides peavad maaelu arengukavad sisaldama ettepandud strateegia, selle kvantitatiivsete eesmärkide ja maaelu arengu valitud prioriteetide ning geograafilise ulatuse kirjeldust.

| d) | Lähenemisviis, kus tulemusi mõõdetakse kulukohustuste alusel, tundub teatava ajaliselt hajutatud mitmeaastase maaelu arengu toetuse puhul paremini sobivat (nt põllumajanduse keskkonnapoliitika, metsastamine jne), kuna selle puhul ei ilmne rakendamise esimestel aastatel veel mingeid konkreetseid tulemusi. Ajavahemikul 2007–2013 kantakse realiseeritud kulutused seiretabelitesse ning finantsaruandlus viiakse võimalikult suurel määral vastavusse tegelike aruannetega.
  Maaelu arengu vahehindamisaruannete süntees hõlmab finantsandmeid EAGGFi kulude kohta peatükkide ja liikmesriikide lõikes. |
| --- | --- |

d)

Lähenemisviis, kus tulemusi mõõdetakse kulukohustuste alusel, tundub teatava ajaliselt hajutatud mitmeaastase maaelu arengu toetuse puhul paremini sobivat (nt põllumajanduse keskkonnapoliitika, metsastamine jne), kuna selle puhul ei ilmne rakendamise esimestel aastatel veel mingeid konkreetseid tulemusi. Ajavahemikul 2007–2013 kantakse realiseeritud kulutused seiretabelitesse ning finantsaruandlus viiakse võimalikult suurel määral vastavusse tegelike aruannetega.

Maaelu arengu vahehindamisaruannete süntees hõlmab finantsandmeid EAGGFi kulude kohta peatükkide ja liikmesriikide lõikes.

| e) | Artikli 33 meetmete alusel abikõlblike projektide valik on nii lai, et on võimatu ette näha seirenäitajaid, mis hõlmaksid kõiki projekte. Seiretabelites esitatud ühtsete näitajate nimekiri ei ole mingil juhul ammendav. Liikmesriigid võivad lisada täiendavaid näitajaid, mis on kohandatud, arvestades nende erivajadusi või programmide eripära. |
| --- | --- |

e)

Artikli 33 meetmete alusel abikõlblike projektide valik on nii lai, et on võimatu ette näha seirenäitajaid, mis hõlmaksid kõiki projekte. Seiretabelites esitatud ühtsete näitajate nimekiri ei ole mingil juhul ammendav. Liikmesriigid võivad lisada täiendavaid näitajaid, mis on kohandatud, arvestades nende erivajadusi või programmide eripära.

| 59. | Praegusel programmitöö perioodil ei ole liikmesriigid kohustatud kohaldama arendusfondi kaudu rahastatava maaelu arengu toetuse puhul ühtseid hindamisküsimusi. Komisjon on nõus väitega, et see on praegu kehtiva seire- ja hindamissüsteemi nõrk koht, mis lahendatakse järgmiseks programmitöö perioodiks, kui luuakse üks ja ainuke maaelu arengu fond. 2000. aasta oli esimene aruandeaasta ning põhiosas ebatüüpiline, sest programmi heakskiitmine oli veel pooleli ja meetmete rakendamine alles varajases järgus. |
| --- | --- |

59.

Praegusel programmitöö perioodil ei ole liikmesriigid kohustatud kohaldama arendusfondi kaudu rahastatava maaelu arengu toetuse puhul ühtseid hindamisküsimusi. Komisjon on nõus väitega, et see on praegu kehtiva seire- ja hindamissüsteemi nõrk koht, mis lahendatakse järgmiseks programmitöö perioodiks, kui luuakse üks ja ainuke maaelu arengu fond. 2000. aasta oli esimene aruandeaasta ning põhiosas ebatüüpiline, sest programmi heakskiitmine oli veel pooleli ja meetmete rakendamine alles varajases järgus.

| 60. | Alternatiivsete näitajate ja täiendavate siseriiklike küsimuste kasutamine ühiste hindamisküsimuste täiendusena siseriiklikes hindamisaruannetes on olnud kasin. Määratletud ühtsed näitajad olid maaelu arengu programmide hindamise käsitlemiseks üldiselt asjakohased ja esitatud küsimuste ring teemakohane.
  Ühises seire- ja hindamisraamistikus järgmiseks programmitöö perioodiks juurutatud “jätkuva hindamise” süsteem tugevdab seire osa hindamises ning andmete kogumist ja näitajate kvantifitseerimist. |
| --- | --- |

60.

Alternatiivsete näitajate ja täiendavate siseriiklike küsimuste kasutamine ühiste hindamisküsimuste täiendusena siseriiklikes hindamisaruannetes on olnud kasin. Määratletud ühtsed näitajad olid maaelu arengu programmide hindamise käsitlemiseks üldiselt asjakohased ja esitatud küsimuste ring teemakohane.

Ühises seire- ja hindamisraamistikus järgmiseks programmitöö perioodiks juurutatud “jätkuva hindamise” süsteem tugevdab seire osa hindamises ning andmete kogumist ja näitajate kvantifitseerimist.

| 61. | Mõningat teavet leidub programmi tasandil, kus toimuvad hindamised, kuid mitte projektide tasandil. Programmide geograafilises kohaldamisalas uurivad hindajad, kus toodang, tulemused ja mõjud realiseeritakse. Näiteks seiretabelis 5 on esitatud finantstoetuse geograafiline jaotus ja rahuldatud taotluste arv. |
| --- | --- |

61.

Mõningat teavet leidub programmi tasandil, kus toimuvad hindamised, kuid mitte projektide tasandil. Programmide geograafilises kohaldamisalas uurivad hindajad, kus toodang, tulemused ja mõjud realiseeritakse. Näiteks seiretabelis 5 on esitatud finantstoetuse geograafiline jaotus ja rahuldatud taotluste arv.

| 62. | Tegevuspõhise juhtimiskorra tasandil on raske kokku võtta piisavat näitajate kogumit, mis kirjeldaks maaelu arengu poliitika (mis on lai mõiste) tulemusi ja saavutusi. Sellest saab täpsema ülevaate anda vaid väike arv näitajaid. Programmitöö mudelite (arendusrahastu, tagatisrahastu, Leader+) kohaselt kohaldatavate juhtimis-, seire-, aruandlus- ja hindamissüsteemide erinevuse tõttu võimendub see raskus praegusel perioodil veelgi. Tulevikus on ühises seire- ja hindamisraamistikus oodata olukorra paranemist. |
| --- | --- |

62.

Tegevuspõhise juhtimiskorra tasandil on raske kokku võtta piisavat näitajate kogumit, mis kirjeldaks maaelu arengu poliitika (mis on lai mõiste) tulemusi ja saavutusi. Sellest saab täpsema ülevaate anda vaid väike arv näitajaid. Programmitöö mudelite (arendusrahastu, tagatisrahastu, Leader+) kohaselt kohaldatavate juhtimis-, seire-, aruandlus- ja hindamissüsteemide erinevuse tõttu võimendub see raskus praegusel perioodil veelgi. Tulevikus on ühises seire- ja hindamisraamistikus oodata olukorra paranemist.

| 63. | Andmeid ja teavet saab seire sünteesaruannetest ja mitmesugustest hindamisaruannetest. Nii sõltumatute hindajate tehtud vahe- kui järelhindamistes antakse hinnang maaelu arengu meetmete tulemustele ja mõjudele. Praeguse süsteemi puudused on edaspidiseks kõrvaldatud ning peaksid andma komisjonile ja teistele huvitatud isikutele võimaluse saada täielik ülevaade maaelu arengule tehtavate kulutuste seirest ja hindamisest. |
| --- | --- |

63.

Andmeid ja teavet saab seire sünteesaruannetest ja mitmesugustest hindamisaruannetest. Nii sõltumatute hindajate tehtud vahe- kui järelhindamistes antakse hinnang maaelu arengu meetmete tulemustele ja mõjudele. Praeguse süsteemi puudused on edaspidiseks kõrvaldatud ning peaksid andma komisjonile ja teistele huvitatud isikutele võimaluse saada täielik ülevaade maaelu arengule tehtavate kulutuste seirest ja hindamisest.

| 64. | Maaelu arengu poliitika mitmekesiste meetmete ja eesmärkidega paindlik ülesehitus ei takista liikmesriike sätestamast oma maaelu arengu programmides selgeid strateegiaid ja eesmärke, nagu nõutakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999.






  — | Järgmiseks programmitöö perioodiks on ühenduse strateegiliste suunistega kehtestatud strateegilisem lähenemisviis. See võimaldab liikmesriikidel oma maaelu arengu strateegiaid paremini koondada konkreetsetest vajadustest tulenevatele asjakohastele eesmärkidele. Lisaks peavad liikmesriigid eraldama igale teljele minimaalse protsentuaalse osa oma riiklikest vahenditest, tagades sel moel tasakaalustatud programmi, milles on arvestatud nii valdkondlike kui territoriaalsete probleemidega. |
| --- | --- | --- |

64.

Maaelu arengu poliitika mitmekesiste meetmete ja eesmärkidega paindlik ülesehitus ei takista liikmesriike sätestamast oma maaelu arengu programmides selgeid strateegiaid ja eesmärke, nagu nõutakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999.

—

Järgmiseks programmitöö perioodiks on ühenduse strateegiliste suunistega kehtestatud strateegilisem lähenemisviis. See võimaldab liikmesriikidel oma maaelu arengu strateegiaid paremini koondada konkreetsetest vajadustest tulenevatele asjakohastele eesmärkidele. Lisaks peavad liikmesriigid eraldama igale teljele minimaalse protsentuaalse osa oma riiklikest vahenditest, tagades sel moel tasakaalustatud programmi, milles on arvestatud nii valdkondlike kui territoriaalsete probleemidega.

| 65. | Enamik maaelu arenguga seotud investeerimismeetmetest on juba olemuslikult suunatud põllumajandusele ja talunikele, mis seletab toetuste suurt osakaalu põllumajandussektoris. Kuna põllumajandus mängib maapiirkondade majanduses endiselt tähtsat rolli, võib selle sektori toetamine maapiirkondade arengule oluliselt kaasa aidata.






  — | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatakse programmitöö perioodiks 2007–2013 kolm maaelu arengu toetuse keskset eesmärki: 1) põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime parandamine, 2) keskkonna ja paikkonna parandamine, 3) maapiirkondade elukvaliteedi parandamine ja majandustegevuse mitmekesisuse soodustamine. Neid eesmärke viiakse ellu nelja telje alla koondatud meetmete abil. Määruse artikliga 17 kindlustatakse eesmärkidevaheline tasakaal, kehtestades iga telje kohta minimaalsed kulutuste määrad. |
| --- | --- | --- |

65.

Enamik maaelu arenguga seotud investeerimismeetmetest on juba olemuslikult suunatud põllumajandusele ja talunikele, mis seletab toetuste suurt osakaalu põllumajandussektoris. Kuna põllumajandus mängib maapiirkondade majanduses endiselt tähtsat rolli, võib selle sektori toetamine maapiirkondade arengule oluliselt kaasa aidata.

—

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1698/2005 sätestatakse programmitöö perioodiks 2007–2013 kolm maaelu arengu toetuse keskset eesmärki: 1) põllumajanduse ja metsanduse konkurentsivõime parandamine, 2) keskkonna ja paikkonna parandamine, 3) maapiirkondade elukvaliteedi parandamine ja majandustegevuse mitmekesisuse soodustamine. Neid eesmärke viiakse ellu nelja telje alla koondatud meetmete abil. Määruse artikliga 17 kindlustatakse eesmärkidevaheline tasakaal, kehtestades iga telje kohta minimaalsed kulutuste määrad.

| 66. | Võttes arvesse Euroopa piirkondade mitmekesisust ja olukordade erinevust siseriiklikul tasandil, on raske maapiirkondi üheselt määratleda. Seepärast kuuluvad sekkumiskõlblikud piirkonnad ning projektide valimine ja reastamine liikmesriikide vastutusalasse.






  — | Riiklike strateegiakavade kehtestamisega nähakse maaelu arengu programmide järgmise põlvkonna osas ette sihipärasem lähenemisviis. |
| --- | --- | --- |

66.

Võttes arvesse Euroopa piirkondade mitmekesisust ja olukordade erinevust siseriiklikul tasandil, on raske maapiirkondi üheselt määratleda. Seepärast kuuluvad sekkumiskõlblikud piirkonnad ning projektide valimine ja reastamine liikmesriikide vastutusalasse.

—

Riiklike strateegiakavade kehtestamisega nähakse maaelu arengu programmide järgmise põlvkonna osas ette sihipärasem lähenemisviis.

| 67. | Toetuse abikõlblikkus seoses investeeringutega põllumajandusettevõtetesse ja toiduainetööstusesse ei piirdu maapiirkondadega, mis on määratletud seoses artikli 33 asjaomaste meetmetega. Kõnealuste meetmete kohaldamisala valik on kooskõlas nende eesmärgiga, milleks on aidata kaasa põllumajandusest laekuvate sissetulekute ning elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamisele ning suurendada toiduainetööstuse konkurentsivõimet ja lisandväärtust, kui kõnealuste valdkondadega riigis tegeldakse (maapiirkondades ja mujal).






  — | Maaelu arengu programmid sisaldavad kava üldist kirjeldust, milles on ära toodud nii geograafiline haare kui ka praeguse olukorra kirjeldus, kasutades kvantifitseeritud andmeid, toonitades tugevaid külgi, erinevusi, lünki ja maaelu arengupotentsiaali. Selles kirjelduses võetakse arvesse põllumajandus- ja metsandussektorit, maamajandust, demograafilist olukorda, inimressursse ja tööhõivet ning keskkonnaseisundit. Sellele teabele tuginedes kirjeldavad liikmesriigid oma tegevusprioriteete ja asjakohast strateegiat. |
| --- | --- | --- |

67.

Toetuse abikõlblikkus seoses investeeringutega põllumajandusettevõtetesse ja toiduainetööstusesse ei piirdu maapiirkondadega, mis on määratletud seoses artikli 33 asjaomaste meetmetega. Kõnealuste meetmete kohaldamisala valik on kooskõlas nende eesmärgiga, milleks on aidata kaasa põllumajandusest laekuvate sissetulekute ning elu-, töö- ja tootmistingimuste parandamisele ning suurendada toiduainetööstuse konkurentsivõimet ja lisandväärtust, kui kõnealuste valdkondadega riigis tegeldakse (maapiirkondades ja mujal).

—

Maaelu arengu programmid sisaldavad kava üldist kirjeldust, milles on ära toodud nii geograafiline haare kui ka praeguse olukorra kirjeldus, kasutades kvantifitseeritud andmeid, toonitades tugevaid külgi, erinevusi, lünki ja maaelu arengupotentsiaali. Selles kirjelduses võetakse arvesse põllumajandus- ja metsandussektorit, maamajandust, demograafilist olukorda, inimressursse ja tööhõivet ning keskkonnaseisundit. Sellele teabele tuginedes kirjeldavad liikmesriigid oma tegevusprioriteete ja asjakohast strateegiat.

| — | Kaasatud on järgmine samm territoriaalse suunamise poole, kuna liikmesriikidel on järgmiseks programmitöö perioodiks tarvis oma maaelu arengu poliitikasse kaasata maapiirkondade kindlaksmääramine ning rõhutada nende tähtsust. |
| --- | --- |

—

Kaasatud on järgmine samm territoriaalse suunamise poole, kuna liikmesriikidel on järgmiseks programmitöö perioodiks tarvis oma maaelu arengu poliitikasse kaasata maapiirkondade kindlaksmääramine ning rõhutada nende tähtsust.

| 68. | Komisjon nõustub väitega, et terviklikud territoriaalsed lähenemisviisid on oluliseks vahendiks maaelu arengu poliitika rakendamisel, ja on nii praegusel kui järgmisel programmitöö perioodil soosinud kohalike arengustrateegiate rakendamist.






  — | Vahehindamisaruannete ja eelhindamiste tulemused on praeguse ja uute maaelu arengu programmide puhul oluliseks teabeallikaks. Lisaks loovad riiklikud maaelu võrgustikud ja Euroopa Liidu maaelu võrgustikud pinnase teabe ja parima tava vahetamiseks. |
| --- | --- | --- |

68.

Komisjon nõustub väitega, et terviklikud territoriaalsed lähenemisviisid on oluliseks vahendiks maaelu arengu poliitika rakendamisel, ja on nii praegusel kui järgmisel programmitöö perioodil soosinud kohalike arengustrateegiate rakendamist.

—

Vahehindamisaruannete ja eelhindamiste tulemused on praeguse ja uute maaelu arengu programmide puhul oluliseks teabeallikaks. Lisaks loovad riiklikud maaelu võrgustikud ja Euroopa Liidu maaelu võrgustikud pinnase teabe ja parima tava vahetamiseks.

| 69. | Komisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et parandada liikmesriikide seireandmete kvaliteeti ja kvantiteeti praegusel programmitöö perioodil.






  — | Komisjon on järgmiseks programmitöö perioodiks koostöös liikmesriikidega kavandanud uue ja parema ühise seire- ja hindamisraamistiku. |
| --- | --- | --- |

69.

Komisjon on teinud tõsiseid jõupingutusi, et parandada liikmesriikide seireandmete kvaliteeti ja kvantiteeti praegusel programmitöö perioodil.

—

Komisjon on järgmiseks programmitöö perioodiks koostöös liikmesriikidega kavandanud uue ja parema ühise seire- ja hindamisraamistiku.

---

(1)  Nõukogu otsus 2006/144/EÜ.

(2)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 põhjendus nr 14.

(3)  Avaldatud juunis 2006.

---

| 20.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 282/32

---

ERIARUANNE nr 8/2006

Kasvav edukus?

Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus

koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 282/02)

SISUKORD

| I–XI | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–XI

| 1–18 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–18

| 1–3 | Toetuskava eesmärk: kohanemine muutuva turuolukorraga |
| --- | --- |

1–3

| 4–8 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

4–8

| 9–12 | Tootjaorganisatsioonid |
| --- | --- |

9–12

| 13–18 | Rakenduskavadele antav toetus |
| --- | --- |

13–18

| 19–63 | I OSA. RAKENDUSKAVADE MÕJUSUS |
| --- | --- |

19–63

| 20–49 | Kas toetuskava rakendati viisil, mis tõenäoliselt tagab rakenduskavade tõhususe? |
| --- | --- |

20–49

| 20–23 | Komisjonipoolsed kontrollid tagamaks, et liikmesriigid annaksid ELi toetust vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele |
| --- | --- |

20–23

| 24–49 | Toetuskavade rakendamine liikmesriikide poolt |
| --- | --- |

24–49

| 50–59 | Kas rakenduskavade raames rahastatud meetmed olid tulemuslikud? |
| --- | --- |

50–59

| 51–52 | Tootjaorganisatsioonide koostatud rakenduskavade hindamised (lõpparuanded) |
| --- | --- |

51–52

| 53–59 | Rakenduskava meetmete valim |
| --- | --- |

53–59

| 60–63 | Järeldused rakenduskavade mõjususe osas |
| --- | --- |

60–63

| 64–86 | II OSA. TOOTJAORGANISATSIOONIDE EDUSAMMUD |
| --- | --- |

64–86

| 65–86 | Kas tootjaorganisatsioonid tegid toetuskava eesmärkide saavutamisel edusamme? |
| --- | --- |

65–86

| 66–68 | Tootjaorganisatsioonide valim |
| --- | --- |

66–68

| 69–86 | Komisjoni andmed tootjaorganisatsioonide kohta |
| --- | --- |

69–86

| 87–93 | JÄRELDUSED |
| --- | --- |

87–93

| 87–90 | Rakenduskavade mõjusus |
| --- | --- |

87–90

| 91–93 | Tootjaorganisatsioonide poolt tehtud edusammud |
| --- | --- |

91–93

| 94–100 | SOOVITUSED |
| --- | --- |

94–100

| 95–96 | Rakenduskavadele antavat toetust tuleb lihtsustada ja tõhustada |
| --- | --- |

95–96

| 97–98 | Poliitika peaks olema suunatud koondamise ja kohandamisega seotud üldeesmärkide saavutamisele |
| --- | --- |

97–98

| 99–100 | Tootjaorganisatsioonide toetamise poliitika tuleb küsitavuse alla seada |
| --- | --- |

99–100

Lisa. Auditikriteeriumid tulemuslike rakenduskavade heakskiitmiseks

Komisjoni vastus

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | 1996. aastal hakati rakendama uut poliitikat, et toetada puu- ja köögiviljakasvatajaid muutuva turuolukorraga kohanemisel. Toetus suunati tootjate rakenduskavade raames võetud meetmete kulude 50-protsendiliseks katmiseks, mille eesmärgiks oli muu hulgas parandada tootekvaliteeti, vähendada tootmiskulusid ja arendada keskkonnatavasid. Toetust väljastatakse ainult tootjarühmadele, kes turustavad oma toodangut ühiselt tootjaorganisatsioonide kaudu. Liikmesriigid vastutavad rakenduskavade heakskiitmise ja toetuse maksmise eest. 2004. aastal ulatus toetus 500 miljoni euroni. |
| --- | --- |

I.

1996. aastal hakati rakendama uut poliitikat, et toetada puu- ja köögiviljakasvatajaid muutuva turuolukorraga kohanemisel. Toetus suunati tootjate rakenduskavade raames võetud meetmete kulude 50-protsendiliseks katmiseks, mille eesmärgiks oli muu hulgas parandada tootekvaliteeti, vähendada tootmiskulusid ja arendada keskkonnatavasid. Toetust väljastatakse ainult tootjarühmadele, kes turustavad oma toodangut ühiselt tootjaorganisatsioonide kaudu. Liikmesriigid vastutavad rakenduskavade heakskiitmise ja toetuse maksmise eest. 2004. aastal ulatus toetus 500 miljoni euroni.

| II. | Kontrollikoda auditeeris toetuskava mõjusust, audit põhines eeskätt kaheksas liikmesriigis ellu viidud 30 rakenduskava juhuslikul valimil ja komisjoni andmete kontrollimisel. |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoda auditeeris toetuskava mõjusust, audit põhines eeskätt kaheksas liikmesriigis ellu viidud 30 rakenduskava juhuslikul valimil ja komisjoni andmete kontrollimisel.

| III. | Liikmesriikide otsus rakenduskavade heakskiitmise kohta põhines kavandatavate kulude iseloomul, võtmata arvesse kavandatavate meetmete tõenäolist mõjusust. Määrustes nõutud programmitöö elemente järgiti formaalselt, millega kaasnesid märkimisväärsed kulud, aga mitte reaalne tulu. Kulude abikõlblikkuskriteeriumid polnud selged ja see põhjustas ebakindlust. |
| --- | --- |

III.

Liikmesriikide otsus rakenduskavade heakskiitmise kohta põhines kavandatavate kulude iseloomul, võtmata arvesse kavandatavate meetmete tõenäolist mõjusust. Määrustes nõutud programmitöö elemente järgiti formaalselt, millega kaasnesid märkimisväärsed kulud, aga mitte reaalne tulu. Kulude abikõlblikkuskriteeriumid polnud selged ja see põhjustas ebakindlust.

| IV. | Komisjon kontrollib rakenduskavade kulude kõlblikkust, aga ei ole kontrollinud, kas liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise menetlused tõenäoliselt tagavad kulude tõhususe. Komisjon ei ole jälginud rakenduskavade mõjusust ega hinnanud poliitikat. |
| --- | --- |

IV.

Komisjon kontrollib rakenduskavade kulude kõlblikkust, aga ei ole kontrollinud, kas liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise menetlused tõenäoliselt tagavad kulude tõhususe. Komisjon ei ole jälginud rakenduskavade mõjusust ega hinnanud poliitikat.

| V. | Kokkuvõttes aitasid rakenduskavad nõukogu määruse eesmärke saavutada. Võrreldes tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga tehti peaaegu poolte rahastatud meetmete puhul märkimisväärseid edusamme vähemalt ühe eesmärgi suunas üheteistkümnest ja neid võib seetõttu hinnata tulemuslikuks. Siiski oli tulemuslikkus enamiku meetmete puhul väike, mistõttu võrreldes tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga märkimisväärseid edusamme ei tehtud. |
| --- | --- |

V.

Kokkuvõttes aitasid rakenduskavad nõukogu määruse eesmärke saavutada. Võrreldes tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga tehti peaaegu poolte rahastatud meetmete puhul märkimisväärseid edusamme vähemalt ühe eesmärgi suunas üheteistkümnest ja neid võib seetõttu hinnata tulemuslikuks. Siiski oli tulemuslikkus enamiku meetmete puhul väike, mistõttu võrreldes tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga märkimisväärseid edusamme ei tehtud.

| VI. | Valimisse kaasatud tootjaorganisatsioonid tegid edusamme enamiku poliitikas sätestatud eesmärkide saavutamise suunas. Komisjonil puudub siiski teave nende eesmärkide saavutamise kohta Euroopa tasandil, välja arvatud kahe erandi puhul: pakkumise koondamine ning toodangu ülejäägi turult kõrvaldamise vähenemine. |
| --- | --- |

VI.

Valimisse kaasatud tootjaorganisatsioonid tegid edusamme enamiku poliitikas sätestatud eesmärkide saavutamise suunas. Komisjonil puudub siiski teave nende eesmärkide saavutamise kohta Euroopa tasandil, välja arvatud kahe erandi puhul: pakkumise koondamine ning toodangu ülejäägi turult kõrvaldamise vähenemine.

| VII. | Kui praegune suundumus jätkub, ei saavutata komisjoni kehtestatud eesmärki pakkumise 60-protsendilise koondamise kohta tootjaorganisatsioonidesse 2013. aastaks. Tootjaorganisatsioonid katavad ainult ühe kolmandiku ELi puu- ja köögiviljatoodangust ja nende kasv on olnud aeglasem kui sektoril tervikuna. |
| --- | --- |

VII.

Kui praegune suundumus jätkub, ei saavutata komisjoni kehtestatud eesmärki pakkumise 60-protsendilise koondamise kohta tootjaorganisatsioonidesse 2013. aastaks. Tootjaorganisatsioonid katavad ainult ühe kolmandiku ELi puu- ja köögiviljatoodangust ja nende kasv on olnud aeglasem kui sektoril tervikuna.

| VIII. | Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda alternatiivsete lähenemisviiside väärtust, et lihtsustada ja vähendada toetuskava kulusid ja parandada toetuse mõjusust. Komisjon peaks kaaluma, kas selle eesmärgi saavutamiseks tuleks toetuskava menetlused ja kulude abikõlblikkuskriteeriumid kooskõlastada maaelu arendamise investeerimismeetmetega. |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda alternatiivsete lähenemisviiside väärtust, et lihtsustada ja vähendada toetuskava kulusid ja parandada toetuse mõjusust. Komisjon peaks kaaluma, kas selle eesmärgi saavutamiseks tuleks toetuskava menetlused ja kulude abikõlblikkuskriteeriumid kooskõlastada maaelu arendamise investeerimismeetmetega.

| IX. | Sõltumata lähenemisviisist peaks komisjon parandama toetuse mõjususe järelevalvet ja kasutama kavandatud 2009. aasta hindamisuuringut määratlemaks, mis põhjustab tootjaorganisatsioonide suhteliselt väheseid edusamme, eriti nendes liikmesriikides, kus puu- ja köögiviljasektor esindab põllumajandustoodangu suurimat osa. |
| --- | --- |

IX.

Sõltumata lähenemisviisist peaks komisjon parandama toetuse mõjususe järelevalvet ja kasutama kavandatud 2009. aasta hindamisuuringut määratlemaks, mis põhjustab tootjaorganisatsioonide suhteliselt väheseid edusamme, eriti nendes liikmesriikides, kus puu- ja köögiviljasektor esindab põllumajandustoodangu suurimat osa.

| X. | Kui hindamine kinnitab, et tootjaorganisatsioonid on nendes liikmesriikides mõjusaks puu- ja köögiviljakasvatajate positsiooni tugevdamise vahendiks, peaks poliitikat paremini suunama selle saavutamisele. |
| --- | --- |

X.

Kui hindamine kinnitab, et tootjaorganisatsioonid on nendes liikmesriikides mõjusaks puu- ja köögiviljakasvatajate positsiooni tugevdamise vahendiks, peaks poliitikat paremini suunama selle saavutamisele.

| XI. | Teisest küljest, kui komisjon ei suuda näidata, et pakkumise koondamine tootjaorganisatsioonidesse toob kaasa reaalset tulu, peaks kaaluma selle mehhanismi vajalikkust ELi puu- ja köögiviljakasvatajate toetamisel. |
| --- | --- |

XI.

Teisest küljest, kui komisjon ei suuda näidata, et pakkumise koondamine tootjaorganisatsioonidesse toob kaasa reaalset tulu, peaks kaaluma selle mehhanismi vajalikkust ELi puu- ja köögiviljakasvatajate toetamisel.

SISSEJUHATUS

Toetuskava eesmärk: kohanemine muutuva turuolukorraga

| 1. | 1990. aastatel muutus olukord puu- ja köögiviljaturul, tekkis nõudlus erinevate toodete ning paremate kvaliteeditagatiste ja keskkonnastandardite järele. Selleks et toetada puu- ja köögiviljakasvatajaid nende nõuetega kohanemisel, võttis EL kasutusele uue toetuskava. Tegemist oli allpool kirjeldatud rakenduskavadele antava toetusega. Samal ajal vähendati turult kõrvaldamise (1), pikaajalist toetust, stimuleerides ELi puu- ja köögiviljakasvatajaid tootma lähtuvalt turu nõudlusest. |
| --- | --- |

1.

1990. aastatel muutus olukord puu- ja köögiviljaturul, tekkis nõudlus erinevate toodete ning paremate kvaliteeditagatiste ja keskkonnastandardite järele. Selleks et toetada puu- ja köögiviljakasvatajaid nende nõuetega kohanemisel, võttis EL kasutusele uue toetuskava. Tegemist oli allpool kirjeldatud rakenduskavadele antava toetusega. Samal ajal vähendati turult kõrvaldamise (1), pikaajalist toetust, stimuleerides ELi puu- ja köögiviljakasvatajaid tootma lähtuvalt turu nõudlusest.

| 2. | Turuolukorda muutis mõnede suurte jaemüügi- ja turustusühenduste kasvav domineerimine. Sellele vastuseks tugevdas EL alates 1960. aastatest järgitud poliitikat, mis innustas tootjaid rühmituste (tootjaorganisatsioonide) loomisele eesmärgiga saavutada mastaabisäästu ja tugevamat turupositsiooni. |
| --- | --- |

2.

Turuolukorda muutis mõnede suurte jaemüügi- ja turustusühenduste kasvav domineerimine. Sellele vastuseks tugevdas EL alates 1960. aastatest järgitud poliitikat, mis innustas tootjaid rühmituste (tootjaorganisatsioonide) loomisele eesmärgiga saavutada mastaabisäästu ja tugevamat turupositsiooni.

| 3. | Pakkumise rühmitamise (koondamise) toetamiseks kehtestati rakenduskavadele uue toetuse saamise tingimuseks tootjaorganisatsiooni kuulumine. Puu- ja köögiviljakasvatajad, kes tootjaorganisatsioonidesse ei kuulu, ELi abi saamiseks kõlblikud ei ole. See andis tootjatele stiimuli tootjaorganisatsioonide loomiseks või nendega liitumiseks. Samal ajal kehtestas EL tootjaorganisatsioonidele rangemad tingimused, et tagada nende tõhusus pakkumise koondamisel. |
| --- | --- |

3.

Pakkumise rühmitamise (koondamise) toetamiseks kehtestati rakenduskavadele uue toetuse saamise tingimuseks tootjaorganisatsiooni kuulumine. Puu- ja köögiviljakasvatajad, kes tootjaorganisatsioonidesse ei kuulu, ELi abi saamiseks kõlblikud ei ole. See andis tootjatele stiimuli tootjaorganisatsioonide loomiseks või nendega liitumiseks. Samal ajal kehtestas EL tootjaorganisatsioonidele rangemad tingimused, et tagada nende tõhusus pakkumise koondamisel.

1. selgitus“Intelligentne toetus”, oli ühe külastatud puu- ja köögivilja tootva organisatsiooni direktor vaimustunud. Enam ei jaga EL abi soovimatu ületoodangu hävitamiseks. Nüüd toetab EL puu- ja köögiviljakasvatajate võetud meetmeid, mille eesmärgiks on toota vastavalt nõudlusele kvantiteedi ja kvaliteedi osas.

2. selgitusToetus kasvavale edukusele on seotud käibega: mida rohkem tootjaorganisatsioonid toodavad, seda rohkem toetust nad kohandamise rahastamiseks saavad. Sellised edusammud peaksid innustama järjest enam tootjaid tootjaorganisatsioone looma või nendega liituma, see tooks kaasa suurema läbirääkimisjõu ja käibe ning seeläbi rohkem toetust edasiseks kohandamiseks.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 4. | Eelmise puu- ja köögiviljasektorile antud toetust käsitleva auditi tulemused esitas kontrollikoda oma 2000. aasta aastaaruandes (2). Sel ajal oli enamik rakenduskavasid lõpetamata, seega ei olnud toetuse pikaajaline mõjusus ilmne. Siiski toodi aruandes välja liikmesriikide rakenduskava juhtimisega kaasnenud puudused, mis vähendasid toetuse mõjusust. Nende tulemuste põhjal oli auditi eesmärk hinnata toetuskavade mõjusust rakenduskavadele. |
| --- | --- |

4.

Eelmise puu- ja köögiviljasektorile antud toetust käsitleva auditi tulemused esitas kontrollikoda oma 2000. aasta aastaaruandes (2). Sel ajal oli enamik rakenduskavasid lõpetamata, seega ei olnud toetuse pikaajaline mõjusus ilmne. Siiski toodi aruandes välja liikmesriikide rakenduskava juhtimisega kaasnenud puudused, mis vähendasid toetuse mõjusust. Nende tulemuste põhjal oli auditi eesmärk hinnata toetuskavade mõjusust rakenduskavadele.

| 5. | Mõjusust määratletakse ELi finantsmääruses (3), järgmiselt: “seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamine”. Kuna rakenduskavade toetuskavade eesmärgid ei ole kindlalt ega kvantitatiivselt määratletud, tähendab mõjusus selles auditis edusammude tegemist nende eesmärkide suunas. |
| --- | --- |

5.

Mõjusust määratletakse ELi finantsmääruses (3), järgmiselt: “seatud eesmärkide ja kavandatud tulemuste saavutamine”. Kuna rakenduskavade toetuskavade eesmärgid ei ole kindlalt ega kvantitatiivselt määratletud, tähendab mõjusus selles auditis edusammude tegemist nende eesmärkide suunas.

| 6. | Auditi aluseks olid järgmised küsimused:






  i) | Kas toetuskava rakendati viisil, mis tagab rakenduskavade tõenäolise tõhususe? |
| --- | --- | --- |

6.

Auditi aluseks olid järgmised küsimused:

i)

Kas toetuskava rakendati viisil, mis tagab rakenduskavade tõenäolise tõhususe?

| ii) | Kas rakenduskavade raames rahastatud meetmed olid tulemuslikud? |
| --- | --- |

ii)

Kas rakenduskavade raames rahastatud meetmed olid tulemuslikud?

| iii) | Kas tootjaorganisatsioonid tegid edusamme toetuskavas sätestatud eesmärkide saavutamise suunas? |
| --- | --- |

iii)

Kas tootjaorganisatsioonid tegid edusamme toetuskavas sätestatud eesmärkide saavutamise suunas?

| 7. | Auditi lähenemisviis hõlmas:






  i) | komisjoni kehtestatud menetluste hindamist ja liikmesriikide-poolset poliitika rakendamist; |
| --- | --- | --- |

7.

Auditi lähenemisviis hõlmas:

i)

komisjoni kehtestatud menetluste hindamist ja liikmesriikide-poolset poliitika rakendamist;

| ii) | rakenduskavade meetmete valimi testimist; |
| --- | --- |

ii)

rakenduskavade meetmete valimi testimist;

| iii) | tootjaorganisatsioonide valimi kontrollimist ja komisjoni andmeid Euroopa Liidu kohta, et määrata kindlaks tootjaorganisatsioonide edusammud poliitika eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

iii)

tootjaorganisatsioonide valimi kontrollimist ja komisjoni andmeid Euroopa Liidu kohta, et määrata kindlaks tootjaorganisatsioonide edusammud poliitika eesmärkide saavutamisel.

| 8. | 2005. aastal läbi viidud auditi välitööd põhinesid 30 juhusliku 2003. ja 2004. aastal lõpetatud rakenduskava valimi kontrollimisel kaheksas liikmesriigis: Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias, Hollandis, Portugalis ja Ühendkuningriigis. Audit ei hõlmanud tootjaorganisatsioone uutes liikmesriikides, kuna need polnud auditi toimumise ajaks rakenduskavasid lõpetanud. |
| --- | --- |

8.

2005. aastal läbi viidud auditi välitööd põhinesid 30 juhusliku 2003. ja 2004. aastal lõpetatud rakenduskava valimi kontrollimisel kaheksas liikmesriigis: Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias, Hollandis, Portugalis ja Ühendkuningriigis. Audit ei hõlmanud tootjaorganisatsioone uutes liikmesriikides, kuna need polnud auditi toimumise ajaks rakenduskavasid lõpetanud.

Tootjaorganisatsioonid

| 9. | Tootjaorganisatsioon on oma turupositsiooni tugevdamiseks koos tegutsevate puu- ja köögiviljakasvatajate ühendus. Paljude näol on tegemist ühistutega, kuid tegemist võib olla ka isikute või ettevõtete rühmadega. ELi määrustes (4) sätestatud tingimuste kohaselt peab tootjaorganisatsiooni kuuluma vähemalt viis liiget ja selle käive peab olema vähemalt 100 000 eurot. Tootjaorganisatsioonidel peavad olema vahendid liikmete toodangu ladustamiseks, pakendamiseks ja turustamiseks. Nad peavad suutma toodangut planeerida ja kohandada ning keskkonnasõbralikku tootmist ja jäätmekäitlustavasid edendada. |
| --- | --- |

9.

Tootjaorganisatsioon on oma turupositsiooni tugevdamiseks koos tegutsevate puu- ja köögiviljakasvatajate ühendus. Paljude näol on tegemist ühistutega, kuid tegemist võib olla ka isikute või ettevõtete rühmadega. ELi määrustes (4) sätestatud tingimuste kohaselt peab tootjaorganisatsiooni kuuluma vähemalt viis liiget ja selle käive peab olema vähemalt 100 000 eurot. Tootjaorganisatsioonidel peavad olema vahendid liikmete toodangu ladustamiseks, pakendamiseks ja turustamiseks. Nad peavad suutma toodangut planeerida ja kohandada ning keskkonnasõbralikku tootmist ja jäätmekäitlustavasid edendada.

| 10. | Uutele tootjaorganisatsioonidele pakutakse ELi nõuetele vastavate vahendite soetamiseks viieaastast stardiabi. Edaspidi kontrollivad liikmesriigid, et tootjaorganisatsioonid täidaksid neid nõudeid jätkuvalt, kuigi selleks edasist toetust ei anta. Põhimõtteliselt EL tootjaorganisatsioonide haldus-, tegevus- ja tootmiskulusid ei toeta (5). |
| --- | --- |

10.

Uutele tootjaorganisatsioonidele pakutakse ELi nõuetele vastavate vahendite soetamiseks viieaastast stardiabi. Edaspidi kontrollivad liikmesriigid, et tootjaorganisatsioonid täidaksid neid nõudeid jätkuvalt, kuigi selleks edasist toetust ei anta. Põhimõtteliselt EL tootjaorganisatsioonide haldus-, tegevus- ja tootmiskulusid ei toeta (5).

| 11. | 14 liikmesriigis on ligikaudu 1 500 tootjaorganisatsiooni (6). (1. diagramm). Tootjaorganisatsioonide suurus ja iseloom võivad väga erinevad olla (2. diagramm). Auditi käigus külastas kontrollikoda viigimarjakasvatajaid Kreekas, seenekasvatajaid Iirimaal, tsitrusviljade ühistut Portugalis ja tomatikasvatajaid Hispaaniast Hollandini. Mõnda ühistusse kuulus alla kümne liikme, ühte õuntega tegelevasse ühistusse Itaalias kuulus 5 800 liiget. Ühte tootjaorganisatsiooni kuulus 14 keskmiselt 2,6 miljoni euro suuruse käibega ettevõtet, teise näol oli tegemist ühistuga, kuhu kuulus 800 osalise tööajaga keskmiselt 600 euro suuruse toodanguga puu- ja köögiviljakasvatajat. Keskmiselt oli 2003. aastal ELi tootjaorganisatsiooni käibeks 9 miljonit eurot ja sinna kuulus üle 300 liikme. |
| --- | --- |

11.

14 liikmesriigis on ligikaudu 1 500 tootjaorganisatsiooni (6). (1. diagramm). Tootjaorganisatsioonide suurus ja iseloom võivad väga erinevad olla (2. diagramm). Auditi käigus külastas kontrollikoda viigimarjakasvatajaid Kreekas, seenekasvatajaid Iirimaal, tsitrusviljade ühistut Portugalis ja tomatikasvatajaid Hispaaniast Hollandini. Mõnda ühistusse kuulus alla kümne liikme, ühte õuntega tegelevasse ühistusse Itaalias kuulus 5 800 liiget. Ühte tootjaorganisatsiooni kuulus 14 keskmiselt 2,6 miljoni euro suuruse käibega ettevõtet, teise näol oli tegemist ühistuga, kuhu kuulus 800 osalise tööajaga keskmiselt 600 euro suuruse toodanguga puu- ja köögiviljakasvatajat. Keskmiselt oli 2003. aastal ELi tootjaorganisatsiooni käibeks 9 miljonit eurot ja sinna kuulus üle 300 liikme.

Image

Image

| 12. | Puu- ja köögiviljakasvatus on toodangu väärtuse põhjal EL-15 suurim põllumajandusvaldkond. Eriti olulise põllumajandusvaldkonnaga on tegemist Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis, kus puu- ja köögiviljakasvatus esindab 25 % põllumajandustoodangu väärtusest. Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia osakaal moodustab 70 % ELi puu- ja köögiviljatoodangu väärtusest. 2004. aastal turustati umbes kolmandik nende toodangust tootjaorganisatsioonide kaudu. Hollandis, Belgias ja Iirimaal oli tootjaorganisatsioonide kaudu turustatud puu- ja köögiviljatoodangu osakaal palju suurem, ca 80 %, Kreekas oli see aga 13 % ja Portugalis 6 % (3. diagramm). |
| --- | --- |

12.

Puu- ja köögiviljakasvatus on toodangu väärtuse põhjal EL-15 suurim põllumajandusvaldkond. Eriti olulise põllumajandusvaldkonnaga on tegemist Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis, kus puu- ja köögiviljakasvatus esindab 25 % põllumajandustoodangu väärtusest. Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia osakaal moodustab 70 % ELi puu- ja köögiviljatoodangu väärtusest. 2004. aastal turustati umbes kolmandik nende toodangust tootjaorganisatsioonide kaudu. Hollandis, Belgias ja Iirimaal oli tootjaorganisatsioonide kaudu turustatud puu- ja köögiviljatoodangu osakaal palju suurem, ca 80 %, Kreekas oli see aga 13 % ja Portugalis 6 % (3. diagramm).

Image

Rakenduskavadele antav toetus

| 13. | Tootjaorganisatsioonid, kes täidavad punktis 9 toodud tingimused, võivad rakenduskavadele toetust taotleda. Tegemist on meetmeprogrammiga, mida tootjaorganisatsioonid rakendavad liikmete toodangu turunõudlusega kohandamiseks ja turupositsiooni tugevdamiseks (3. selgitus). Konkreetsed eesmärgid, mille saavutamise poole meetmed peaksid püüdlema, on toodud nõukogu määruses (7) (4. selgitus). Rakenduskava koostavad tootjaorganisatsioonid ja selle kiidab heaks liikmesriik, kes maksab igal aastal tootjaorganisatsiooni rakenduskava rakendamisel tehtud kuludele 50 % ulatuses ELi toetust. Rakenduskava kestus on kolm kuni viis aastat ja ajavahemiku lõpus võib tootjaorganisatsioon taotleda uut rakenduskava. Aastane toetuse ülemmäär on 4,1 % tootjaorganisatsiooni käibest. |
| --- | --- |

13.

Tootjaorganisatsioonid, kes täidavad punktis 9 toodud tingimused, võivad rakenduskavadele toetust taotleda. Tegemist on meetmeprogrammiga, mida tootjaorganisatsioonid rakendavad liikmete toodangu turunõudlusega kohandamiseks ja turupositsiooni tugevdamiseks (3. selgitus). Konkreetsed eesmärgid, mille saavutamise poole meetmed peaksid püüdlema, on toodud nõukogu määruses (7) (4. selgitus). Rakenduskava koostavad tootjaorganisatsioonid ja selle kiidab heaks liikmesriik, kes maksab igal aastal tootjaorganisatsiooni rakenduskava rakendamisel tehtud kuludele 50 % ulatuses ELi toetust. Rakenduskava kestus on kolm kuni viis aastat ja ajavahemiku lõpus võib tootjaorganisatsioon taotleda uut rakenduskava. Aastane toetuse ülemmäär on 4,1 % tootjaorganisatsiooni käibest.

| 14. | Rohkem kui 70 protsendil tootjaorganisatsioonidest on rakenduskava ja 2004. aastal moodustas toetus 500 miljonit eurot. See moodustab 3 % tootjaorganisatsioonide käibest ja ligikaudu 1 % ELi puu- ja köögiviljatoodangu koguväärtusest. Toetuse kasutamine on alates selle kasutuselevõtmisest 1997. aastal oluliselt kasvanud, samal ajal on ületoodangu turult kõrvaldamiseks antav abi vähenenud (vt 4. diagramm). Diagrammis esitatakse ka andmed tootjaorganisatsioonide kaudu tomatikasvatajatele ja puuviljatöötlemisettevõtetele antava toodangu suurusel põhineva toetuse kohta.

  3. selgitusRakenduskava sisaldab tavaliselt järgmiseid meetmeid





  — | sorteerimis- ja pakkimismasinate ostmine, |
| --- | --- | --- |

14.

Rohkem kui 70 protsendil tootjaorganisatsioonidest on rakenduskava ja 2004. aastal moodustas toetus 500 miljonit eurot. See moodustab 3 % tootjaorganisatsioonide käibest ja ligikaudu 1 % ELi puu- ja köögiviljatoodangu koguväärtusest. Toetuse kasutamine on alates selle kasutuselevõtmisest 1997. aastal oluliselt kasvanud, samal ajal on ületoodangu turult kõrvaldamiseks antav abi vähenenud (vt 4. diagramm). Diagrammis esitatakse ka andmed tootjaorganisatsioonide kaudu tomatikasvatajatele ja puuviljatöötlemisettevõtetele antava toodangu suurusel põhineva toetuse kohta.

3. selgitusRakenduskava sisaldab tavaliselt järgmiseid meetmeid





  —

sorteerimis- ja pakkimismasinate ostmine,

| — | kvaliteedikontrolli ja turundusvaldkonna töötajate palkamine, |
| --- | --- |

—

kvaliteedikontrolli ja turundusvaldkonna töötajate palkamine,

| — | investeeringud niisutusseadmetesse ja kasvuhoonetesse, |
| --- | --- |

—

investeeringud niisutusseadmetesse ja kasvuhoonetesse,

| — | toetused viljapuude taasistutamisega tegelevatele tootjatele, |
| --- | --- |

—

toetused viljapuude taasistutamisega tegelevatele tootjatele,

| — | kahjurite ja haiguste loodusliku tõrje rahastamine. |
| --- | --- |

—

kahjurite ja haiguste loodusliku tõrje rahastamine.

4. selgitusRakenduskavade 11 eesmärki





  —

| — | tootmine peab olema kavandatud ja kohandatud vastavalt nõudlusele, iseäranis kvaliteedi ja kvantiteedi osas, |
| --- | --- |

tootmine peab olema kavandatud ja kohandatud vastavalt nõudlusele, iseäranis kvaliteedi ja kvantiteedi osas,

| — | pakkumise koondamise ja tootjaorganisatsiooni liikmete toodangu turupositsiooni edendamine, |
| --- | --- |

—

pakkumise koondamise ja tootjaorganisatsiooni liikmete toodangu turupositsiooni edendamine,

| — | tootmiskulude vähendamine, |
| --- | --- |

—

tootmiskulude vähendamine,

| — | tootjahindade stabiliseerimine, |
| --- | --- |

—

tootjahindade stabiliseerimine,

| — | keskkonnasõbralike tootmisviiside ja -tehnikate ning jäätmekäitlustavade edendamine, |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralike tootmisviiside ja -tehnikate ning jäätmekäitlustavade edendamine,

| — | tootekvaliteedi parandamine, |
| --- | --- |

—

tootekvaliteedi parandamine,

| — | toodete kaubandusliku väärtuse parandamine, |
| --- | --- |

—

toodete kaubandusliku väärtuse parandamine,

| — | toodete aktiivne turustamine tarbijatele, |
| --- | --- |

—

toodete aktiivne turustamine tarbijatele,

| — | orgaaniliste tooterühmade loomine, |
| --- | --- |

—

orgaaniliste tooterühmade loomine,

| — | integreeritud tootmise või muude keskkonnasõbralike tootmisviiside edendamine, |
| --- | --- |

—

integreeritud tootmise või muude keskkonnasõbralike tootmisviiside edendamine,

| — | toodangu turult kõrvaldamise vähendamine. |
| --- | --- |

—

toodangu turult kõrvaldamise vähendamine.

Image

| 15. | Toetuse rakendamine põhineb tavapärasel liikmesriikidega koostöös toimuval haldusel, mille kohaselt liikmesriigid järgivad nõukogu määruste raames komisjoni poolt kehtestatud üksikasjalikke eeskirju. Liikmesriigid peavad komisjoniga koostööd tegema, et tagada toetuse andmine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele. |
| --- | --- |

15.

Toetuse rakendamine põhineb tavapärasel liikmesriikidega koostöös toimuval haldusel, mille kohaselt liikmesriigid järgivad nõukogu määruste raames komisjoni poolt kehtestatud üksikasjalikke eeskirju. Liikmesriigid peavad komisjoniga koostööd tegema, et tagada toetuse andmine vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele.

| 16. | Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (8) peavad tootjaorganisatsioonid oma rakenduskava ettepanekus kirjeldama järgmist:






  — | oma esialgset olukorda, eriti tootmise, turustamise ja seadmete osas, |
| --- | --- | --- |

16.

Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (8) peavad tootjaorganisatsioonid oma rakenduskava ettepanekus kirjeldama järgmist:

—

oma esialgset olukorda, eriti tootmise, turustamise ja seadmete osas,

| — | programmi eesmärke, lähtudes turuperspektiivist, |
| --- | --- |

—

programmi eesmärke, lähtudes turuperspektiivist,

| — | nende eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid konkreetseid meetmeid või tegevusi. |
| --- | --- |

—

nende eesmärkide saavutamiseks kavandatavaid konkreetseid meetmeid või tegevusi.

| 17. | Tootjaorganisatsioonidel on võimalik esitada ettepanekuid oma konkreetse olukorraga kõige paremini sobivate rakenduskava meetmete kohta, tingimusel et programmid suunatakse mitmete nõukogu määrusega sätestatud eesmärgi saavutamisele (vt 4. selgitus). Tagasiside saamiseks peavad tootjaorganisatsioonid programmi lõpus liikmesriigile esitama aruande oma eesmärkide saavutamise ja saadud kogemuse kohta, pidades silmas 5. diagrammis toodud programmitöö mudelit. |
| --- | --- |

17.

Tootjaorganisatsioonidel on võimalik esitada ettepanekuid oma konkreetse olukorraga kõige paremini sobivate rakenduskava meetmete kohta, tingimusel et programmid suunatakse mitmete nõukogu määrusega sätestatud eesmärgi saavutamisele (vt 4. selgitus). Tagasiside saamiseks peavad tootjaorganisatsioonid programmi lõpus liikmesriigile esitama aruande oma eesmärkide saavutamise ja saadud kogemuse kohta, pidades silmas 5. diagrammis toodud programmitöö mudelit.

Image

| 18. | Komisjoni määruse kohaselt peab liikmesriik rakenduskavade ettepanekute kohta läbi viima järgmise kontrollimise:






  — | kontrollima tootjaorganisatsioonide algset olukorda ja rakenduskavade eesmärke, |
| --- | --- | --- |

18.

Komisjoni määruse kohaselt peab liikmesriik rakenduskavade ettepanekute kohta läbi viima järgmise kontrollimise:

—

kontrollima tootjaorganisatsioonide algset olukorda ja rakenduskavade eesmärke,

| — | kontrollima rakenduskava eesmärkide vastavust nõukogu määruses sätestatutega, |
| --- | --- |

—

kontrollima rakenduskava eesmärkide vastavust nõukogu määruses sätestatutega,

| — | kontrollima kavandatava rakenduskava majanduslikku järjepidevust ja tehnilist kvaliteeti ning prognooside usaldusväärsust. |
| --- | --- |

—

kontrollima kavandatava rakenduskava majanduslikku järjepidevust ja tehnilist kvaliteeti ning prognooside usaldusväärsust.

Määruse kohaselt peaks liikmesriik seejärel kiitma kava heaks, nõudma muudatuste sisseviimist või selle tagasi lükkama.

I OSA: RAKENDUSKAVADE MÕJUSUS

| 19. | Nagu eespool kirjeldatud, peavad liikmesriigid ja komisjon tagama toetuskava mõjususe ühiselt: toetust tuleb kasutada edusammude tegemiseks 11 nõukogu poolt määratud rakenduskava eesmärgi saavutamise suunas. Selles aruande osas vaadeldakse esmalt, kas toetuskava rakendati komisjoni ja liikmesriigi poolt viisil, mis suurendaks tõhusust, ja eriti, kas programmitöö mudel töötas kavandatud viisil. Seejärel hinnatakse rakenduskavade valimit, et määrata kindlaks, kas rahastatud meetmed aitasid toetuskava eesmärke saavutada. |
| --- | --- |

19.

Nagu eespool kirjeldatud, peavad liikmesriigid ja komisjon tagama toetuskava mõjususe ühiselt: toetust tuleb kasutada edusammude tegemiseks 11 nõukogu poolt määratud rakenduskava eesmärgi saavutamise suunas. Selles aruande osas vaadeldakse esmalt, kas toetuskava rakendati komisjoni ja liikmesriigi poolt viisil, mis suurendaks tõhusust, ja eriti, kas programmitöö mudel töötas kavandatud viisil. Seejärel hinnatakse rakenduskavade valimit, et määrata kindlaks, kas rahastatud meetmed aitasid toetuskava eesmärke saavutada.

Kas toetuskava rakendati viisil, mis tõenäoliselt tagab rakenduskavade tõhususe?

Komisjonipoolsed kontrollid tagamaks, et liikmesriigid annaksid ELi toetust vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele

| 20. | Liikmesriigid annavad tootjaorganisatsioonide esitatud rakenduskavadele heakskiidu, aga lõppvastutus ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise eest on asutamislepingu kohaselt komisjonil, kes juhib liikmesriikide tegevust. |
| --- | --- |

20.

Liikmesriigid annavad tootjaorganisatsioonide esitatud rakenduskavadele heakskiidu, aga lõppvastutus ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise eest on asutamislepingu kohaselt komisjonil, kes juhib liikmesriikide tegevust.

| 21. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus külastab komisjon liikmesriike, et kontrollida, kas toetusmaksete tegemisel järgiti ühenduse eeskirjade nõudeid. Nõukogu määrusega loodi puu- ja köögiviljasektorile ka vastav kontrollijate grupp, kelle ülesandeks oli muu hulgas eeskirjade üldise rakendamise tagamine kogu ELis. Tegelikkuses on tegemist samade ametnikega, kes kontrollivad kulusid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise jaoks. |
| --- | --- |

21.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus külastab komisjon liikmesriike, et kontrollida, kas toetusmaksete tegemisel järgiti ühenduse eeskirjade nõudeid. Nõukogu määrusega loodi puu- ja köögiviljasektorile ka vastav kontrollijate grupp, kelle ülesandeks oli muu hulgas eeskirjade üldise rakendamise tagamine kogu ELis. Tegelikkuses on tegemist samade ametnikega, kes kontrollivad kulusid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise jaoks.

| 22. | Liikmesriikidel on rakenduskava toetuskava osas võrreldes teiste ELi põllumajanduspoliitika valdkondadega suurem otsustusvõime, kui tehakse otsuseid rakenduskavas esitatud meetmete heakskiitmise, vajalike muudatuste tegemise või tagasilükkamise kohta. Pärast liikmesriikide menetluste esialgseid kontrolle 1997. ja 1998. aastal on komisjoni kontrollid keskendunud kulude abikõlblikkuskriteeriumide järgimisele ning ei ole kontrollitud, kas punktis 18 toodud liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve menetlused toimivad viisil, mis tõenäoliselt tagab rakenduskavade tõhususe. |
| --- | --- |

22.

Liikmesriikidel on rakenduskava toetuskava osas võrreldes teiste ELi põllumajanduspoliitika valdkondadega suurem otsustusvõime, kui tehakse otsuseid rakenduskavas esitatud meetmete heakskiitmise, vajalike muudatuste tegemise või tagasilükkamise kohta. Pärast liikmesriikide menetluste esialgseid kontrolle 1997. ja 1998. aastal on komisjoni kontrollid keskendunud kulude abikõlblikkuskriteeriumide järgimisele ning ei ole kontrollitud, kas punktis 18 toodud liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve menetlused toimivad viisil, mis tõenäoliselt tagab rakenduskavade tõhususe.

| 23. | Seega, kuigi komisjon on kontrollinud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärgil liikmesriikide makstud toetuse abikõlblikkust, ei kontrollitud, kas toetust on antud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt (iseäranis mõjususe osas). |
| --- | --- |

23.

Seega, kuigi komisjon on kontrollinud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eesmärgil liikmesriikide makstud toetuse abikõlblikkust, ei kontrollitud, kas toetust on antud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt (iseäranis mõjususe osas).

Toetuskavade rakendamine liikmesriikide poolt

Liikmesriikides läbiviidud auditi kirjeldus

| 24. | Arvestades liikmesriikide keskset rolli rakenduskavade heakskiitmisel, auditeeris kontrollikoda kõigis 14 asjaomases liikmesriigis rakendatud menetlusi (vt 5. selgitus). Kuna toetuskava rakendamine on mõnedes liikmesriikides detsentraliseeritud, kontrolliti ka 19 piirkondliku ja kohaliku ametkonna menetlusi Itaalias, Hispaanias, Prantsusmaal ja Kreekas. |
| --- | --- |

24.

Arvestades liikmesriikide keskset rolli rakenduskavade heakskiitmisel, auditeeris kontrollikoda kõigis 14 asjaomases liikmesriigis rakendatud menetlusi (vt 5. selgitus). Kuna toetuskava rakendamine on mõnedes liikmesriikides detsentraliseeritud, kontrolliti ka 19 piirkondliku ja kohaliku ametkonna menetlusi Itaalias, Hispaanias, Prantsusmaal ja Kreekas.

| 25. | Rakendusmääruse kohaselt peab liikmesriik teostama mitmeid kontrolle, aga selles ei määratleta nende läbiviimise korda. See võimaldab liikmesriikidel menetlusi läbi viia vastavalt nende kontekstile. Seetõttu on iga ametkond rakendanud toetuskava erineval viisil ja allpool toodud tulemused ei kehti võrdselt kõikide liikmesriikide kohta (9). |
| --- | --- |

25.

Rakendusmääruse kohaselt peab liikmesriik teostama mitmeid kontrolle, aga selles ei määratleta nende läbiviimise korda. See võimaldab liikmesriikidel menetlusi läbi viia vastavalt nende kontekstile. Seetõttu on iga ametkond rakendanud toetuskava erineval viisil ja allpool toodud tulemused ei kehti võrdselt kõikide liikmesriikide kohta (9).

5. selgitusLiikmesriikides läbiviidud auditi kirjeldusLiikmesriikide menetluste audit põhines 2003. ja 2004. aastal lõpetatud 30 rakenduskava juhuslikul valimil. Audiitorid külastasid programmide eest vastutavaid liikmesriikide ametiasutusi ja programmidega seotud tootjaorganisatsioone.







  Valitud rakenduskavade arv

| Valitud rakenduskavade arv |
| --- |
| Hispaania | 11 | Portugal | 2 |
| Prantsusmaa | 8 | Ühendkuningriik | 1 |
| Itaalia | 4 | Holland | 1 |
| Kreeka | 2 | Iirimaa | 1 |

Hispaania

11

Portugal

2

Prantsusmaa

8

Ühendkuningriik

1

Itaalia

4

Holland

1

Kreeka

2

Iirimaa

1

Programmitöö mudeli rakendamise hindamiskriteeriumid

| 26. | Järgides usaldusväärse finantsjuhtimise nõudeid, peaksid liikmesriigid rakenduskava heakskiitmisel ja seeläbi ELi toetuse andmisel rakendama säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtteid. |
| --- | --- |

26.

Järgides usaldusväärse finantsjuhtimise nõudeid, peaksid liikmesriigid rakenduskava heakskiitmisel ja seeläbi ELi toetuse andmisel rakendama säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe põhimõtteid.

| 27. | Toetuse mõjususe tagamiseks peavad mõjusad olema kõik rahastatud meetmed: iga meede peaks kaasa tooma edusamme ühe või rohkema nõukogu määruses sätestatud 11 eesmärgi saavutamise suunas. Seetõttu peaks liikmesriikide toetuse heakskiitmise, tagasilükkamise või rakenduskavas muudatuste tegemise otsus põhinema sellel, kas tootjaorganisatsioon on piisavalt tõestanud, et esitatud meetmetega nimetatud eesmärgid saavutatakse. |
| --- | --- |

27.

Toetuse mõjususe tagamiseks peavad mõjusad olema kõik rahastatud meetmed: iga meede peaks kaasa tooma edusamme ühe või rohkema nõukogu määruses sätestatud 11 eesmärgi saavutamise suunas. Seetõttu peaks liikmesriikide toetuse heakskiitmise, tagasilükkamise või rakenduskavas muudatuste tegemise otsus põhinema sellel, kas tootjaorganisatsioon on piisavalt tõestanud, et esitatud meetmetega nimetatud eesmärgid saavutatakse.

| 28. | Liikmesriigid peavad tootjaorganisatsioonidelt saama üksikasjalikku teavet võimaldamaks oma toetuse andmise otsust neil tingimustel põhjendada. Liikmesriigid peavad iga eesmärgi puhul välja selgitama tootjaorganisatsioonide esialgse olukorra ja meetmete oodatava mõju. |
| --- | --- |

28.

Liikmesriigid peavad tootjaorganisatsioonidelt saama üksikasjalikku teavet võimaldamaks oma toetuse andmise otsust neil tingimustel põhjendada. Liikmesriigid peavad iga eesmärgi puhul välja selgitama tootjaorganisatsioonide esialgse olukorra ja meetmete oodatava mõju.

| 29. | Selle loogika ja määruse erinõuete kohaselt (vt punktid 16–18) töötas kontrollikoda välja hindamiskriteeriumid, mida oleks mõistlik “healt” süsteemilt oodata (6. selgitus). Nende kriteeriumide täitmisel tagavad liikmesriigi menetlused tõenäoliselt abi mõjususe. Kriteeriumid on kokkuvõttes järgmised:






  — | Rakenduskava dokumendid peaksid iga programmi eesmärgi puhul kirjeldama tootjaorganisatsioonide esialgset olukorda. Eesmärgid peaksid olema “SMART” (specific, measurable, achievable, relevant, timed – täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud): täpsed, et tootjaorganisatsioonide eesmärgid ei jääks selgusetuks; mõõdetavad (ja ajaliselt piiritletud), et nende saavutuste üle oleks võimalik järelevalvet teostada; saavutatavad, rakendades programmides esitatud meetmeid; ja asjakohased: ühtima turu- ja tootjaorganisatsiooni olukorra ja ELi 11 eesmärgiga. Tootjaorganisatsioonid peaksid seadma igale eesmärgile esialgsest olukorrast lähtuvad sihtmärgid. Dokumendid peaksid näitama, kuidas kavandatavate meetmete abil programmi eesmärke saavutatakse. Programmi lõppedes peaks tootjaorganisatsioon lähtuvalt esialgsest olukorrast ja sihtmärkidest esitama eesmärkide saavutamise ulatuse kohta aruande. |
| --- | --- | --- |

29.

Selle loogika ja määruse erinõuete kohaselt (vt punktid 16–18) töötas kontrollikoda välja hindamiskriteeriumid, mida oleks mõistlik “healt” süsteemilt oodata (6. selgitus). Nende kriteeriumide täitmisel tagavad liikmesriigi menetlused tõenäoliselt abi mõjususe. Kriteeriumid on kokkuvõttes järgmised:

—

Rakenduskava dokumendid peaksid iga programmi eesmärgi puhul kirjeldama tootjaorganisatsioonide esialgset olukorda. Eesmärgid peaksid olema “SMART” (specific, measurable, achievable, relevant, timed – täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud): täpsed, et tootjaorganisatsioonide eesmärgid ei jääks selgusetuks; mõõdetavad (ja ajaliselt piiritletud), et nende saavutuste üle oleks võimalik järelevalvet teostada; saavutatavad, rakendades programmides esitatud meetmeid; ja asjakohased: ühtima turu- ja tootjaorganisatsiooni olukorra ja ELi 11 eesmärgiga. Tootjaorganisatsioonid peaksid seadma igale eesmärgile esialgsest olukorrast lähtuvad sihtmärgid. Dokumendid peaksid näitama, kuidas kavandatavate meetmete abil programmi eesmärke saavutatakse. Programmi lõppedes peaks tootjaorganisatsioon lähtuvalt esialgsest olukorrast ja sihtmärkidest esitama eesmärkide saavutamise ulatuse kohta aruande.

| — | Liikmesriigid peaksid tagama, et rakenduskava eesmärgid ühtivad ELi määruses sätestatud eesmärkidega ja et kavandatavad meetmed võimaldavad mõistlike kuludega reaalseid edusamme eesmärkide suunas. Liikmesriigid peaksid kasutama tootjaorganisatsioonide lõpparuannetes toodud hindamisteavet rakenduskava mõjususe järelevalveks ning parandama seeläbi edasiste programmide mõjusust. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid tagama, et rakenduskava eesmärgid ühtivad ELi määruses sätestatud eesmärkidega ja et kavandatavad meetmed võimaldavad mõistlike kuludega reaalseid edusamme eesmärkide suunas. Liikmesriigid peaksid kasutama tootjaorganisatsioonide lõpparuannetes toodud hindamisteavet rakenduskava mõjususe järelevalveks ning parandama seeläbi edasiste programmide mõjusust.

6. selgitusMetoodika: Mõned kontrollikoja hindamiskriteeriumid toetuskavade liikmesriikide-poolse rakendamise kohta hõlmavad lisaks määruste nõuete formaalse täitmise kontrollimisele ka muud (vt lisa). Näiteks peavad tootjaorganisatsioonid määruse nõuete täitmiseks kirjeldama oma esialgset olukorda ja liikmesriigid peavad selle täpsust kontrollima. Hindamiskriteeriumide täitmiseks peab liikmesriik ka tagama, et esialgse olukorra kirjeldus seondub eesmärkide ja esitatava programmi meetmetega. Vastasel juhul ei ole esialgse olukorra kirjeldus kuigi otstarbekas.

Esialgse olukorra kirjeldus ei ole rakenduskava eesmärkidega seotud

| 30. | Kui kaks rakenduskava välja arvata, sisaldasid kõik kontrollitud rakenduskavad osa nimega “esialgne olukord” ja rohkem kui pooled (60 %) täitsid formaalselt määrusega sätestatud nõudeid, mainides (kas või väga lühidalt) tootmist, turustamist ja seadmeid. Mõned liikmesriigid esitasid tootjaorganisatsioonidele nõudmise koostada seadmete ja vahendite nimekiri ja esitada toodangu kohta tonnides ja väärtuses tabel, kuid ei nõudnud, et see oleks seotud programmi eesmärkide või meetmetega. Teised liikmesriigid erilisi juhiseid ei esitanud ja aktsepteerisid väga üldisi kirjeldusi, mõnedel juhtudel ainult ühte või kahte lauset. Vähesed tootjaorganisatsioonid kirjeldasid oma esialgset olukorda keskkonna, tootekvaliteedi ja tootmiskulude seisukohalt, kuigi peaaegu kõigil rakenduskavadel olid sellekohased eesmärgid (7. selgitus). Iga eesmärgiga seonduvat esialgset olukorda ei kirjeldanud rakenduskavas ükski tootjaorganisatsioon. |
| --- | --- |

30.

Kui kaks rakenduskava välja arvata, sisaldasid kõik kontrollitud rakenduskavad osa nimega “esialgne olukord” ja rohkem kui pooled (60 %) täitsid formaalselt määrusega sätestatud nõudeid, mainides (kas või väga lühidalt) tootmist, turustamist ja seadmeid. Mõned liikmesriigid esitasid tootjaorganisatsioonidele nõudmise koostada seadmete ja vahendite nimekiri ja esitada toodangu kohta tonnides ja väärtuses tabel, kuid ei nõudnud, et see oleks seotud programmi eesmärkide või meetmetega. Teised liikmesriigid erilisi juhiseid ei esitanud ja aktsepteerisid väga üldisi kirjeldusi, mõnedel juhtudel ainult ühte või kahte lauset. Vähesed tootjaorganisatsioonid kirjeldasid oma esialgset olukorda keskkonna, tootekvaliteedi ja tootmiskulude seisukohalt, kuigi peaaegu kõigil rakenduskavadel olid sellekohased eesmärgid (7. selgitus). Iga eesmärgiga seonduvat esialgset olukorda ei kirjeldanud rakenduskavas ükski tootjaorganisatsioon.

7. selgitusHispaania piirkondlikud ametiasutused kiitsid heaks rakenduskava, mis sisaldas kümmet meedet kogumaksumusega 770 000 eurot. Neist kuue meetme eesmärgiks oli tootekvaliteedi parandamine, kaheksa meetme eesmärgiks oli tootmiskulude vähendamine ja kahe eesmärgiks oli keskkonnatavade edendamine.Tootjaorganisatsioon esitas esialgses olukorras andmed kasvatatavate puuviljade liikide ja viljelusalade pindala kohta, kuid ei esitanud teavet puuviljade esialgse kvaliteedi, tootmiskulude ega keskkonna kohta.

| 31. | Mõnel juhul kirjeldasid tootjaorganisatsioonid esialgset olukorda erimeetmete seisukohalt (see on nõudeks nt Hollandi puhul). Nii järgiti osaliselt kriteeriume, aga ei kirjeldatud piisavalt tootjaorganisatsioonide esialgset olukorda iga eesmärgi seisukohalt eraldi. |
| --- | --- |

31.

Mõnel juhul kirjeldasid tootjaorganisatsioonid esialgset olukorda erimeetmete seisukohalt (see on nõudeks nt Hollandi puhul). Nii järgiti osaliselt kriteeriume, aga ei kirjeldatud piisavalt tootjaorganisatsioonide esialgset olukorda iga eesmärgi seisukohalt eraldi.

Rakenduskavade sisu ei ole alati seotud seatud eesmärkidega

| 32. | Mitmed liikmesriigid kehtestasid tootjaorganisatsioonidele nõude esitada rakenduskavas selgesõnaliselt, millised ELi eesmärgid seonduvad iga meetmega. Sellistel juhtudel toimis eesmärgi ja programmi vaheline vastavus paberil automaatselt, muutes liikmesriigi eesmärkide ja määruse nõuete ühtivuse kontrolli üksnes formaalsuseks. Paljud tootjaorganisatsioonid esitasid aga ükskõik milliseid asjakohasena paistvaid eesmärke, et programmi või mõnda kindlat meedet põhjendada, hoolimata sellest, kas tegemist oli nende tõelise eesmärgiga või mitte (8. ja 9. selgitus). |
| --- | --- |

32.

Mitmed liikmesriigid kehtestasid tootjaorganisatsioonidele nõude esitada rakenduskavas selgesõnaliselt, millised ELi eesmärgid seonduvad iga meetmega. Sellistel juhtudel toimis eesmärgi ja programmi vaheline vastavus paberil automaatselt, muutes liikmesriigi eesmärkide ja määruse nõuete ühtivuse kontrolli üksnes formaalsuseks. Paljud tootjaorganisatsioonid esitasid aga ükskõik milliseid asjakohasena paistvaid eesmärke, et programmi või mõnda kindlat meedet põhjendada, hoolimata sellest, kas tegemist oli nende tõelise eesmärgiga või mitte (8. ja 9. selgitus).

| 33. | Itaalias ja Kreekas töötasid ametiasutused välja üksikasjalikud võimalike meetmete nimekirjad, millest tootjaorganisatsioonid võisid valida, ja kehtestasid igale meetmele eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi. Prantsusmaa ametiasutused väljastasid samuti võimalike meetmete nimekirja, aga lähtusid meetmete jaotamisel nende iseloomust, mitte eesmärgist. Kui keskkonna- ja kvaliteedialaste meetmete eesmärgid olid tavaliselt ilmsed, siis “tootmisvahenditega seotud meetmete” eesmärgid seda alati ei olnud. Selle tulemusena polnud rakenduskava dokumentide põhjal mõne meetme eesmärke võimalik kindlaks määrata (10. selgitus). Itaalia, Kreeka ja Prantsusmaa ametiasutused individuaalprogrammide eesmärke ei kontrollinud, kuna nad arvestasid, et meetmete vastavus ELi eesmärkidele tagati juba riiklike meetmete nimekirjade koostamisel. Aja jooksul tehtud muudatused klassifitseerimises põhjustasid aga rakenduskavade eesmärkide “muutmise” vastava meetme osas (11. selgitus). |
| --- | --- |

33.

Itaalias ja Kreekas töötasid ametiasutused välja üksikasjalikud võimalike meetmete nimekirjad, millest tootjaorganisatsioonid võisid valida, ja kehtestasid igale meetmele eelnevalt kindlaks määratud eesmärgi. Prantsusmaa ametiasutused väljastasid samuti võimalike meetmete nimekirja, aga lähtusid meetmete jaotamisel nende iseloomust, mitte eesmärgist. Kui keskkonna- ja kvaliteedialaste meetmete eesmärgid olid tavaliselt ilmsed, siis “tootmisvahenditega seotud meetmete” eesmärgid seda alati ei olnud. Selle tulemusena polnud rakenduskava dokumentide põhjal mõne meetme eesmärke võimalik kindlaks määrata (10. selgitus). Itaalia, Kreeka ja Prantsusmaa ametiasutused individuaalprogrammide eesmärke ei kontrollinud, kuna nad arvestasid, et meetmete vastavus ELi eesmärkidele tagati juba riiklike meetmete nimekirjade koostamisel. Aja jooksul tehtud muudatused klassifitseerimises põhjustasid aga rakenduskavade eesmärkide “muutmise” vastava meetme osas (11. selgitus).

8. selgitusRakenduskava Hollandis sisaldas 135 000 eurot maksvat elektroonilise saatelehe süsteemi, mille eesmärgiks oli “toodangu planeerimine ja nõudlusega kohandamine”. Tootjaorganisatsioon ei suutnud näidata eesmärgi ja meetme omavahelist seotust. Tegelikku eesmärki, milleks oli kulude vähendamine, rakenduskavas ei mainitud.

9. selgitusHispaania piirkondlike ametiasutuste poolt heaks kiidetud projekti raames ostis tootjaorganisatsioon tõstuki maksumusega 25 000 eurot. Tootjaorganisatsioon ei suutnud tõestada meetme ja eesmärgi “turult kõrvaldamise vähendamine” omavahelist seonduvust.

10. selgitusRakenduskava Prantsusmaal sisaldas 50 400 euro suuruse maksumusega meedet, mida tootjaorganisatsioon kirjeldas kui “teenuste tellimist”. 25 % sellest kulust oli mõeldud “kvaliteedi parandamisele” ja 25 % “keskkonnatavade parandamisele”. ELi eesmärki, mis oleks seondunud ülejäänud 50 % kuludega polnud võimalik välja selgitada.

11. selgitusItaalias oli vastavalt 1997. aasta riigisisestele suunistele niisutusprojekti eesmärgiks “kvaliteedi parandamine”. Pärast suuniste muutmist seati 1999. aastal eesmärgiks “pakkumise koondamine”. Pärast 2002. aastal toimunud muutmist liigitati sama meede eesmärgi “kulude vähendamine” alla.

Rakenduskavade eesmärgid ei ole mõõdetavad ja sihtmärgid pole seatud

| 34. | Ainult Suurbritannia ametiasutused nõudsid ametlikult tootjaorganisatsioonidelt rakenduskavadele mõõdetavate eesmärkide seadmist, kuigi tegelikkuses ametiasutused ei taganud, et seda oleks tehtud. Hispaanias, Itaalias ja Hollandis esitasid ametiasutused nõudmise, et iga meetme või tegevuse puhul tuleb esitada kavandatud tulemused, kuid keskenduti pigem väljunditele – ehk sellele, kuidas meetmete rakendamist võiks näidata – kui eesmärgi saavutamisele. 10 protsendi kontrollitud rakenduskavade puhul olid tootjaorganisatsioonid kehtestanud kvantitatiivsed eesmärgid vähemalt ühele meetmele, seda tehti otsestel juhtudel, näiteks oodatava kulude vähenemise või orgaaniliseks tootmiseks kohandatava hektarite arvu puhul. Eespool toodud juhte täheldati peamiselt Hispaanias ja Itaalias. Üldiselt tootjaorganisatsioonid selliseid sihtmärke ega indikaatoreid ei määratlenud, mis oleksid võimaldanud eesmärkide saavutamist jälgida. |
| --- | --- |

34.

Ainult Suurbritannia ametiasutused nõudsid ametlikult tootjaorganisatsioonidelt rakenduskavadele mõõdetavate eesmärkide seadmist, kuigi tegelikkuses ametiasutused ei taganud, et seda oleks tehtud. Hispaanias, Itaalias ja Hollandis esitasid ametiasutused nõudmise, et iga meetme või tegevuse puhul tuleb esitada kavandatud tulemused, kuid keskenduti pigem väljunditele – ehk sellele, kuidas meetmete rakendamist võiks näidata – kui eesmärgi saavutamisele. 10 protsendi kontrollitud rakenduskavade puhul olid tootjaorganisatsioonid kehtestanud kvantitatiivsed eesmärgid vähemalt ühele meetmele, seda tehti otsestel juhtudel, näiteks oodatava kulude vähenemise või orgaaniliseks tootmiseks kohandatava hektarite arvu puhul. Eespool toodud juhte täheldati peamiselt Hispaanias ja Itaalias. Üldiselt tootjaorganisatsioonid selliseid sihtmärke ega indikaatoreid ei määratlenud, mis oleksid võimaldanud eesmärkide saavutamist jälgida.

Tootjaorganisatsioonide hindamisaruannetes ei näidata eesmärkide saavutamise ulatust

| 35. | Liikmesriigid, välja arvatud mõnedel juhtudel Prantsusmaa ja Iirimaa, tagasid, et tootjaorganisatsioonide lõplikes hindamisaruannetes kirjeldataks programmi rakendamist ja väljundeid (st mida ei saavutatud), kuid tegelikkuses ei nõudnud ükski liikmesriik, et aruanded näitaksid ka rakenduskavade eesmärkide saavutamise ulatust. Sellisel kujul oli aruannetest toetuse mõjususe hindamisel vähe kasu. |
| --- | --- |

35.

Liikmesriigid, välja arvatud mõnedel juhtudel Prantsusmaa ja Iirimaa, tagasid, et tootjaorganisatsioonide lõplikes hindamisaruannetes kirjeldataks programmi rakendamist ja väljundeid (st mida ei saavutatud), kuid tegelikkuses ei nõudnud ükski liikmesriik, et aruanded näitaksid ka rakenduskavade eesmärkide saavutamise ulatust. Sellisel kujul oli aruannetest toetuse mõjususe hindamisel vähe kasu.

| 36. | Liikmesriigid kasutasid lõpparuannete hindamist vähesel määral (10) ja sellesse suhtuti kui järjekordsesse määruse järgimisega seotud formaalsusesse. Kreekas, Hispaanias (11) ja Portugalis registreeriti lõpparuanded lihtsalt makseasutuse poolt, rakenduskavade heakskiitmise eest vastutavad ametiasutused neid ei kontrollinud. |
| --- | --- |

36.

Liikmesriigid kasutasid lõpparuannete hindamist vähesel määral (10) ja sellesse suhtuti kui järjekordsesse määruse järgimisega seotud formaalsusesse. Kreekas, Hispaanias (11) ja Portugalis registreeriti lõpparuanded lihtsalt makseasutuse poolt, rakenduskavade heakskiitmise eest vastutavad ametiasutused neid ei kontrollinud.

| 37. | Aruannete sisu erines suurel määral, alates vähem kui leheküljelistest üldsõnalistest väidetest, nagu “kvaliteet on paranenud”, kuni sajaleheküljeliste aruanneteni, mis käsitlesid programmi rakendamist meetmete kaupa üksikasjaliste faktide ja arvude abil. Liikmesriigid ei nõudnud, et lõpparuanded sisaldaks ühtset teavet, mis oleks võimaldanud programmide mõjususe järelevalvet piirkondlikul ja riiklikul tasemel, ning aruannete mitmekesisus muutis sellise analüüsi ebapraktiliseks. |
| --- | --- |

37.

Aruannete sisu erines suurel määral, alates vähem kui leheküljelistest üldsõnalistest väidetest, nagu “kvaliteet on paranenud”, kuni sajaleheküljeliste aruanneteni, mis käsitlesid programmi rakendamist meetmete kaupa üksikasjaliste faktide ja arvude abil. Liikmesriigid ei nõudnud, et lõpparuanded sisaldaks ühtset teavet, mis oleks võimaldanud programmide mõjususe järelevalvet piirkondlikul ja riiklikul tasemel, ning aruannete mitmekesisus muutis sellise analüüsi ebapraktiliseks.

Liikmesriigid ei rakendanud rakenduskavade heakskiitmisel mõjususe kriteeriumi

| 38. | Tegelikkuses andsid liikmesriigid programmidele heakskiidu, lähtudes kavandatavate kulude iseloomust, mitte programmi kavandatud saavutustest. Otsustades, kas meetmeid ELi toetusega rahastada või mitte, ei rakendatud mõjususe kriteeriume, nagu täiendavus. Arvestamine määruses nõutud teguritega, nagu esialgne olukord ja eesmärgid, tehniline kvaliteet ja programmi majanduslik järjepidevus, muutus üleliigseks ja seda tehti ainult määruse nõuete täitmiseks vajalikus ulatuses. |
| --- | --- |

38.

Tegelikkuses andsid liikmesriigid programmidele heakskiidu, lähtudes kavandatavate kulude iseloomust, mitte programmi kavandatud saavutustest. Otsustades, kas meetmeid ELi toetusega rahastada või mitte, ei rakendatud mõjususe kriteeriume, nagu täiendavus. Arvestamine määruses nõutud teguritega, nagu esialgne olukord ja eesmärgid, tehniline kvaliteet ja programmi majanduslik järjepidevus, muutus üleliigseks ja seda tehti ainult määruse nõuete täitmiseks vajalikus ulatuses.

| 39. | Selle asemel rakendasid liikmesriigid erinevat lähenemisviisi, keskendudes abikõlblikkuskriteeriumide järgimisele ja toetuse maksmisele, vt 6. diagramm. |
| --- | --- |

39.

Selle asemel rakendasid liikmesriigid erinevat lähenemisviisi, keskendudes abikõlblikkuskriteeriumide järgimisele ja toetuse maksmisele, vt 6. diagramm.

Image

| 40. | Peamiselt põhjustas seda alates 1999. aastast kehtiva komisjoni rakendusmääruse muudatus abikõlblikkuse nimekirjade kasutusele võtmise kohta, milles sätestatakse rakenduskavades lubatud ja välistatud kulude liigid (12. selgitus). |
| --- | --- |

40.

Peamiselt põhjustas seda alates 1999. aastast kehtiva komisjoni rakendusmääruse muudatus abikõlblikkuse nimekirjade kasutusele võtmise kohta, milles sätestatakse rakenduskavades lubatud ja välistatud kulude liigid (12. selgitus).

12. selgitusAbikõlblikkuskriteeriumide näited: transpordikuludAbikõlblikud:





  —

| — | investeeringud külmsäilitusega transporti. |
| --- | --- |

investeeringud külmsäilitusega transporti.

| — | transpordi- või kogumiskulud (sisesed või välised), |
| --- | --- |

—

transpordi- või kogumiskulud (sisesed või välised),

| — | investeeringud transporti, mis on seotud turustamise või levitamisega. |
| --- | --- |

—

investeeringud transporti, mis on seotud turustamise või levitamisega.

| 41. | 1997. aasta algses rakendusmääruses üksikasjalikke abikõlblikkuskriteeriume ei esitatud, välja arvatud tootjaorganisatsioonide haldus- ja tegevuskulude välistamise puhul. Liikmesriigid olid ebakindlad, mida komisjon raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse puhul abikõlblike kriteeriumitena käsitleb, ja vastuseks liikmesriikide järelepärimistele väljastas komisjon hulgaliselt juhtumipõhiseid tõlgendavaid teatisi. |
| --- | --- |

41.

1997. aasta algses rakendusmääruses üksikasjalikke abikõlblikkuskriteeriume ei esitatud, välja arvatud tootjaorganisatsioonide haldus- ja tegevuskulude välistamise puhul. Liikmesriigid olid ebakindlad, mida komisjon raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse puhul abikõlblike kriteeriumitena käsitleb, ja vastuseks liikmesriikide järelepärimistele väljastas komisjon hulgaliselt juhtumipõhiseid tõlgendavaid teatisi.

| 42. | Kuna nimetatud tõlgendavatel teatistel ei olnud ametlikku staatust, viis komisjon määrusesse sisse muudatused ja võttis kasutusele abikõlbmatute tegevuste ja kulude nimekirja. Samal ajal pidid liikmesriigid enne rakenduskava heakskiitmist kavandatud rakenduskavade kulude abikõlblikkust nimekirja abil kontrollima. 2001. aastal lisas komisjon nimekirja selle kohta, mis võiks rakenduskavades sisalduda, ning 2003. aastal lõpetati tõlgendavate teatiste kasutamine ja mõlemad nimekirjad vaadati uuesti üle. Abikõlblikkuse nimekirjad võimaldasid mõningaid erandeid tootjaorganisatsioonide tootmis- ja tegevuskulude välistamise osas, nagu teatavad töötajate palgad, taaskasutatavad pakendid ning kahjurite ja haiguste loodusliku tõrje kulud. |
| --- | --- |

42.

Kuna nimetatud tõlgendavatel teatistel ei olnud ametlikku staatust, viis komisjon määrusesse sisse muudatused ja võttis kasutusele abikõlbmatute tegevuste ja kulude nimekirja. Samal ajal pidid liikmesriigid enne rakenduskava heakskiitmist kavandatud rakenduskavade kulude abikõlblikkust nimekirja abil kontrollima. 2001. aastal lisas komisjon nimekirja selle kohta, mis võiks rakenduskavades sisalduda, ning 2003. aastal lõpetati tõlgendavate teatiste kasutamine ja mõlemad nimekirjad vaadati uuesti üle. Abikõlblikkuse nimekirjad võimaldasid mõningaid erandeid tootjaorganisatsioonide tootmis- ja tegevuskulude välistamise osas, nagu teatavad töötajate palgad, taaskasutatavad pakendid ning kahjurite ja haiguste loodusliku tõrje kulud.

| 43. | Nende abikõlblikkuse nimekirjade olemasolu ei takista liikmesriikidel arvesse võtta tootjaorganisatsioonide esialgset olukorda, eesmärke ja kavandatavate meetmete tõenäolist mõjusust. Liikmesriigid, kes määruses abikõlblikuna määratletud kulusid heaks ei kiida, peaksid aga suutma oma otsust tootjaorganisatsioonidele põhjendada ja neil võib ette tulla õiguslikke probleeme. Selle asemel et lähtuda iga üksiku tootjaorganisatsiooni eesmärkidest või olukorrast, võivad liikmesriigid neid raskeid otsuseid vältida, kiites heaks samad meetmed kõikide soovi avaldanud tootjaorganisatsioonide puhul (13. selgitus). |
| --- | --- |

43.

Nende abikõlblikkuse nimekirjade olemasolu ei takista liikmesriikidel arvesse võtta tootjaorganisatsioonide esialgset olukorda, eesmärke ja kavandatavate meetmete tõenäolist mõjusust. Liikmesriigid, kes määruses abikõlblikuna määratletud kulusid heaks ei kiida, peaksid aga suutma oma otsust tootjaorganisatsioonidele põhjendada ja neil võib ette tulla õiguslikke probleeme. Selle asemel et lähtuda iga üksiku tootjaorganisatsiooni eesmärkidest või olukorrast, võivad liikmesriigid neid raskeid otsuseid vältida, kiites heaks samad meetmed kõikide soovi avaldanud tootjaorganisatsioonide puhul (13. selgitus).

13. selgitusNäide: kaubaalusedKümne juhuslikult valitud rakenduskava puhul 30st kiitsid liikmesriigid kaubaaluste, kastide või muude puu- ja köögiviljade transportimiseks mõeldud konteinerite ostu heaks kokku 1,7 miljoni euro väärtuses. Komisjon hindab selle kulu abikõlblikuks. Rakenduskavades olid toodud järgmised eesmärgid:





  —

| — | tootjahindade stabiliseerimine, |
| --- | --- |

tootjahindade stabiliseerimine,

| — | tootekvaliteedi parandamine, |
| --- | --- |

—

tootekvaliteedi parandamine,

| — | toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine, |
| --- | --- |

—

toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine,

| — | tootmiskulude vähendamine, |
| --- | --- |

—

tootmiskulude vähendamine,

| — | keskkonnatavade parandamine, |
| --- | --- |

—

keskkonnatavade parandamine,

| — | pakkumise koondamine, |
| --- | --- |

—

pakkumise koondamine,

| — | turult kõrvaldamise vähendamine. |
| --- | --- |

—

turult kõrvaldamise vähendamine.

Programmitöö mudeli ja toetuse lähenemisviisi paralleelne kehtimine suurendas halduskeerukust ja -kulusid

| 44. | Liikmesriigid on eelistanud toetuse lähenemisviisi programmitöö mudelile, samal ajal nõutakse ka määruses sätestatud programmitöö elemente. Selle tulemusena on toetuskava muutunud asjatult keeruliseks ning haldus- ja kontrollikulud on kasvanud. Seda on põhjustanud nii abikõlblikkuse nimekirjade ebapiisav selgus kui ka paralleelselt kehtiv programmitöö mudel. Nõuetekohaselt teostatuna toob rakenduskavade, iga-aastaste toetuse rakendamise aruannete ja kava lõpphindamiste koostamine tootjaorganisatsioonidele kaasa märkimisväärseid kulusid. Seda võis täheldada rohkem liikmesriikides nagu Itaalia ja Holland, kuna neis tuleb üksikasjalikud iga-aastased rakenduskavad esitada ka heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

44.

Liikmesriigid on eelistanud toetuse lähenemisviisi programmitöö mudelile, samal ajal nõutakse ka määruses sätestatud programmitöö elemente. Selle tulemusena on toetuskava muutunud asjatult keeruliseks ning haldus- ja kontrollikulud on kasvanud. Seda on põhjustanud nii abikõlblikkuse nimekirjade ebapiisav selgus kui ka paralleelselt kehtiv programmitöö mudel. Nõuetekohaselt teostatuna toob rakenduskavade, iga-aastaste toetuse rakendamise aruannete ja kava lõpphindamiste koostamine tootjaorganisatsioonidele kaasa märkimisväärseid kulusid. Seda võis täheldada rohkem liikmesriikides nagu Itaalia ja Holland, kuna neis tuleb üksikasjalikud iga-aastased rakenduskavad esitada ka heakskiitmiseks.

| 45. | Määruses toodud abikõlblikkuse nimekirjad on üldise iseloomuga ega ole sellises mitmekesises ja kiiresti muutuvas sektoris kõikide võimalike meetmete hõlmamiseks kunagi piisavalt täpsed, sisaldades näiteks kvaliteedi parandamise meetmeid. See tekitab paratamatult küsimusi ja nimekirju tõlgendatakse erinevates liikmesriikides ja isegi liikmesriigisiseselt erinevate piirkondade poolt erinevalt. Isegi kaheksa aastat pärast toetuskavade esmast rakendamist leidis komisjon Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis 2005. aasta kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus jätkuvalt abikõlbmatuid kulusid, kuna need liikmesriigid ei tõlgendanud abikõlblikkuse eeskirju komisjoniga alati samal viisil. |
| --- | --- |

45.

Määruses toodud abikõlblikkuse nimekirjad on üldise iseloomuga ega ole sellises mitmekesises ja kiiresti muutuvas sektoris kõikide võimalike meetmete hõlmamiseks kunagi piisavalt täpsed, sisaldades näiteks kvaliteedi parandamise meetmeid. See tekitab paratamatult küsimusi ja nimekirju tõlgendatakse erinevates liikmesriikides ja isegi liikmesriigisiseselt erinevate piirkondade poolt erinevalt. Isegi kaheksa aastat pärast toetuskavade esmast rakendamist leidis komisjon Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis 2005. aasta kontrollimise ja heakskiitmise menetluse käigus jätkuvalt abikõlbmatuid kulusid, kuna need liikmesriigid ei tõlgendanud abikõlblikkuse eeskirju komisjoniga alati samal viisil.

| 46. | Kuna abikõlblikkuse ja sellega seonduvate riskide suhtes esines ebakindlust, viisid mitmete liikmesriikide ametivõimud läbi rohkem kontrolle, kui määruses nõutud (12), mõned külastasid kõiki tootjaorganisatsioone isegi mitmeid kordi aastas. See ei toonud kaasa lisakulusid mitte ainult liikmesriigile, vaid ka tootjaorganisatsioonile. |
| --- | --- |

46.

Kuna abikõlblikkuse ja sellega seonduvate riskide suhtes esines ebakindlust, viisid mitmete liikmesriikide ametivõimud läbi rohkem kontrolle, kui määruses nõutud (12), mõned külastasid kõiki tootjaorganisatsioone isegi mitmeid kordi aastas. See ei toonud kaasa lisakulusid mitte ainult liikmesriigile, vaid ka tootjaorganisatsioonile.

| 47. | Abikõlblikkuse ebakindlus, halduskulud ja meetmete ulatuslikud kontrollid võivad takistada tootjaorganisatsioonidel võtta uudseid meetmeid, kuna need võidakse lõpuks tagasi lükata. See võib soodustada rakenduskavades ainult selliste meetmete kasutamist, mille abikõlblikkus on selgelt tõestatud. |
| --- | --- |

47.

Abikõlblikkuse ebakindlus, halduskulud ja meetmete ulatuslikud kontrollid võivad takistada tootjaorganisatsioonidel võtta uudseid meetmeid, kuna need võidakse lõpuks tagasi lükata. See võib soodustada rakenduskavades ainult selliste meetmete kasutamist, mille abikõlblikkus on selgelt tõestatud.

Esineb ebatõhusate meetmete heakskiitmise oht

| 48. | Kuna programmitöö mudelit ei rakendatud nõuetekohaselt, suurendas see ELi eelarve ebatõhususe riski, kuna heakskiidetud meetmetega ei kaasne edusamme ELi eesmärkide saavutamise suunas. |
| --- | --- |

48.

Kuna programmitöö mudelit ei rakendatud nõuetekohaselt, suurendas see ELi eelarve ebatõhususe riski, kuna heakskiidetud meetmetega ei kaasne edusamme ELi eesmärkide saavutamise suunas.

| 49. | Mõned liikmesriigid on väitnud, et neil ei ole vajadust sekkuda programmide mõjususse, kuna tootjaorganisatsioonid teevad tavaliselt oma olukorrale vastavaid parimaid ärialaseid otsuseid. Lõpuks peavad ju tootjaorganisatsiooni liikmed rahastama 50 % programmi kuludest. Auditi aruandes toodud näited aga tõestavad, et mõned tootjaorganisatsioonid kasutavad toetust juba olemasolevate meetmete kulude toetamiseks, seega võrreldes esialgse olukorraga edusamme ei tehta. Kuigi see võib tootjaorganisatsioonile iseäranis konkurentsitingimustes ärilist kasu tuua, ei aita see saavutada ELi toetuskava eesmärke. Hispaania näite puhul (14. selgitus) kaasati selliseid kulusid, mis ei olnud rakenduskava eesmärkide saavutamiseks mõeldud tegevused või meetmed, vaid iga puu- ja köögiviljatootja tavapärased kulud. Kuigi tavaliselt rakenduskavad suuri koguseid korduvkasutatavaid pakendeid (13) ei sisalda, on liikmesriigid nende kulude rahastamiseks heaks kiitnud märkimisväärseid summasid. Kontrollikoja valimis sisaldasid 30 rakenduskavast kümme vahendeid korduv- või taaskasutatavate pakendite rahastamiseks kokku 4,9 miljoni euro väärtuses. |
| --- | --- |

49.

Mõned liikmesriigid on väitnud, et neil ei ole vajadust sekkuda programmide mõjususse, kuna tootjaorganisatsioonid teevad tavaliselt oma olukorrale vastavaid parimaid ärialaseid otsuseid. Lõpuks peavad ju tootjaorganisatsiooni liikmed rahastama 50 % programmi kuludest. Auditi aruandes toodud näited aga tõestavad, et mõned tootjaorganisatsioonid kasutavad toetust juba olemasolevate meetmete kulude toetamiseks, seega võrreldes esialgse olukorraga edusamme ei tehta. Kuigi see võib tootjaorganisatsioonile iseäranis konkurentsitingimustes ärilist kasu tuua, ei aita see saavutada ELi toetuskava eesmärke. Hispaania näite puhul (14. selgitus) kaasati selliseid kulusid, mis ei olnud rakenduskava eesmärkide saavutamiseks mõeldud tegevused või meetmed, vaid iga puu- ja köögiviljatootja tavapärased kulud. Kuigi tavaliselt rakenduskavad suuri koguseid korduvkasutatavaid pakendeid (13) ei sisalda, on liikmesriigid nende kulude rahastamiseks heaks kiitnud märkimisväärseid summasid. Kontrollikoja valimis sisaldasid 30 rakenduskavast kümme vahendeid korduv- või taaskasutatavate pakendite rahastamiseks kokku 4,9 miljoni euro väärtuses.

14. selgitusNäide: Hispaania piirkondlikud ametiasutused kiitsid heaks ühe kontrollikoja valimisse kaasatud rakenduskava, mis sisaldas 2,7 miljoni euro suurust toetust taaskasutatavatele pappkastidele. See esindas 83 % kogu 2000.–2003. aasta programmist. 2001. aastal kiitsid piirkondlikud ametiasutused heaks kava muudatuse, millega tühistati kavandatud investeeringud kasvuhoonetesse ja niisutamisse, ning suurendasid taaskasutatavate pappkastide eelarvet 98 protsendini kogusummast. Ainsaks muuks “meetmeks” oli ühe tehniku palk.

Kas rakenduskavade raames rahastatud meetmed olid tulemuslikud?

| 50. | Eelmine peatükk näitas, et liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise lähenemisviisiga kaasnes risk, et rahastatud meetmed ei ole tulemuslikud. Käesolevas lõigus hinnatakse, kas tootjaorganisatsioonide poolt elluviidavad meetmed olid või ei olnud rakenduskavade eesmärkide saavutamisel tulemuslikud. |
| --- | --- |

50.

Eelmine peatükk näitas, et liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise lähenemisviisiga kaasnes risk, et rahastatud meetmed ei ole tulemuslikud. Käesolevas lõigus hinnatakse, kas tootjaorganisatsioonide poolt elluviidavad meetmed olid või ei olnud rakenduskavade eesmärkide saavutamisel tulemuslikud.

Tootjaorganisatsioonide koostatud rakenduskavade hindamised (lõpparuanded)

| 51. | Esmaseks rakenduskavade mõjususe teabeallikaks peaksid olema tootjaorganisatsioonide poolt iga programmi lõpus koostatud lõpparuanded. Määruse kohaselt peavad nimetatud aruanded näitama rakenduskavade eesmärkide saavutamise ulatust. Üheski selles auditis kontrollitud 142 lõpparuandes ei esitatud rakenduskava eesmärkide saavutamise täielikku hindamist. Komisjon ei ole liikmesriikide menetluste kontrollimise käigus määruse selle nõude täitmist kontrollinud. |
| --- | --- |

51.

Esmaseks rakenduskavade mõjususe teabeallikaks peaksid olema tootjaorganisatsioonide poolt iga programmi lõpus koostatud lõpparuanded. Määruse kohaselt peavad nimetatud aruanded näitama rakenduskavade eesmärkide saavutamise ulatust. Üheski selles auditis kontrollitud 142 lõpparuandes ei esitatud rakenduskava eesmärkide saavutamise täielikku hindamist. Komisjon ei ole liikmesriikide menetluste kontrollimise käigus määruse selle nõude täitmist kontrollinud.

| 52. | Tegemist on komisjoni poolt kasutamata jäetud võimalusega, ELi finantsmääruse kohaselt on komisjonil vastutus jälgida poliitika eesmärkide saavutamist. Kui lõpparuanded oleksid sisaldanud nõuetekohaseid hindamisi, oleks olnud võimalik analüüsida aruannete valimit ja teha järeldusi rakenduskavade eesmärkide saavutamise kohta. Mõne hoolikalt valitud, kõikidelt tootjaorganisatsioonidelt nõutava tulemusnäitajaga oleks lõpparuannetes olnud võimalik pikkade ajavahemike puhul näidata kvaliteedi parandamise, kulude vähendamise, orgaanilise tootmise ja keskkonnatavade edendamise eesmärkide osas tehtud edusamme. |
| --- | --- |

52.

Tegemist on komisjoni poolt kasutamata jäetud võimalusega, ELi finantsmääruse kohaselt on komisjonil vastutus jälgida poliitika eesmärkide saavutamist. Kui lõpparuanded oleksid sisaldanud nõuetekohaseid hindamisi, oleks olnud võimalik analüüsida aruannete valimit ja teha järeldusi rakenduskavade eesmärkide saavutamise kohta. Mõne hoolikalt valitud, kõikidelt tootjaorganisatsioonidelt nõutava tulemusnäitajaga oleks lõpparuannetes olnud võimalik pikkade ajavahemike puhul näidata kvaliteedi parandamise, kulude vähendamise, orgaanilise tootmise ja keskkonnatavade edendamise eesmärkide osas tehtud edusamme.

Rakenduskava meetmete valim

| 53. | Et kontrollida rakenduskavade meetmete tulemuslikkust, valis kontrollikoda juhuslikkuse põhimõttel 30 tootjaorganisatsiooni 2003. või 2004. aastal lõpetatud rakenduskava põhjal kokku 104 meedet (5. selgitus). Tootjaorganisatsioonidel paluti näidata valitud meetmete mõju nendega seonduvatele programmi eesmärkidele. Mõnel meetmel oli mitu eesmärki, seega hõlmas kontroll 265 juhtumit. |
| --- | --- |

53.

Et kontrollida rakenduskavade meetmete tulemuslikkust, valis kontrollikoda juhuslikkuse põhimõttel 30 tootjaorganisatsiooni 2003. või 2004. aastal lõpetatud rakenduskava põhjal kokku 104 meedet (5. selgitus). Tootjaorganisatsioonidel paluti näidata valitud meetmete mõju nendega seonduvatele programmi eesmärkidele. Mõnel meetmel oli mitu eesmärki, seega hõlmas kontroll 265 juhtumit.

| 54. | Ainult 30 % juhtudest suutsid tootjaorganisatsioonid esitada piisavaid tõendeid näitamaks, et meetmete abil tehti edusamme seonduvate eesmärkide saavutamise suunas (7. diagramm). 41 protsendil juhtudest, kus otsesed tõendid puudusid, võis jõuda positiivse lõpplahenduseni loogilise arutluse tulemusena (vt 15. selgitus). Nagu nähtub punktist 58, olid edusammud paljudel juhtudel aga vaid marginaalsed. |
| --- | --- |

54.

Ainult 30 % juhtudest suutsid tootjaorganisatsioonid esitada piisavaid tõendeid näitamaks, et meetmete abil tehti edusamme seonduvate eesmärkide saavutamise suunas (7. diagramm). 41 protsendil juhtudest, kus otsesed tõendid puudusid, võis jõuda positiivse lõpplahenduseni loogilise arutluse tulemusena (vt 15. selgitus). Nagu nähtub punktist 58, olid edusammud paljudel juhtudel aga vaid marginaalsed.

15. selgitusNäide arvatavate edusammude kohta: Tootjaorganisatsioon Portugalis ostis külmutusseadmetega veoauto, et tagada puuviljade kvaliteet ka laialiveo ajal. Andmed kvaliteedi paranemise kohta puudusid, kuid kontrollikojale näidati seadmeid ja selgitati külmutusseadmete tööd. Selle põhjal järeldas kontrollikoda, et arvatavasti kvaliteet paranes.

Image

| 55. | Peaaegu neljandikul juhtudest ei jõudnud kontrollikoda otsusele, kas edusamme tehti või mitte. Enamikul juhtudest oli selle põhjuseks meetmete liialt üldine eesmärk ning mõju puudumist ei olnud võimalik tõestada. Seda esines eriti sageli turult kõrvaldamise vähendamise, pakkumise koondamise ja tootjahindade stabiliseerimise eesmärkide puhul (vt 8. diagramm). Näiteks on tootjaorganisatsiooni eesmärgiks pakkumise koondamine ja liikmete toodangu turustamine: sellest lähtuvalt aitavad kõik selle meetmed eesmärgi saavutamisele mingil määral (olgugi et kaudselt) kaasa. |
| --- | --- |

55.

Peaaegu neljandikul juhtudest ei jõudnud kontrollikoda otsusele, kas edusamme tehti või mitte. Enamikul juhtudest oli selle põhjuseks meetmete liialt üldine eesmärk ning mõju puudumist ei olnud võimalik tõestada. Seda esines eriti sageli turult kõrvaldamise vähendamise, pakkumise koondamise ja tootjahindade stabiliseerimise eesmärkide puhul (vt 8. diagramm). Näiteks on tootjaorganisatsiooni eesmärgiks pakkumise koondamine ja liikmete toodangu turustamine: sellest lähtuvalt aitavad kõik selle meetmed eesmärgi saavutamisele mingil määral (olgugi et kaudselt) kaasa.

Image

| 56. | 6 % juhtudest oli edusammude puudumine selge (7. diagramm). Mõnel nimetatud juhul meetmete võtmine ebaõnnestus: üks tootjaorganisatsioon oli näiteks alustanud orgaanilise tootmise alase rakenduskava meedet, kuid hiljem projektist loobunud. Ülejäänud juhtude puhul olid edusammude puudumise põhjuseks meetmetele kehtestatud ebakohased eesmärgid, mida põhjustasid kas arusaamatused (paljud tootjaorganisatsioonid tõlgendasid eesmärki “toodete aktiivne turustamine tarbijatele” toodete aktiivse turustamisena klientidele), või ühtivus siseriikliku klassifitseerimissüsteemiga (vt punkt 33). |
| --- | --- |

56.

6 % juhtudest oli edusammude puudumine selge (7. diagramm). Mõnel nimetatud juhul meetmete võtmine ebaõnnestus: üks tootjaorganisatsioon oli näiteks alustanud orgaanilise tootmise alase rakenduskava meedet, kuid hiljem projektist loobunud. Ülejäänud juhtude puhul olid edusammude puudumise põhjuseks meetmetele kehtestatud ebakohased eesmärgid, mida põhjustasid kas arusaamatused (paljud tootjaorganisatsioonid tõlgendasid eesmärki “toodete aktiivne turustamine tarbijatele” toodete aktiivse turustamisena klientidele), või ühtivus siseriikliku klassifitseerimissüsteemiga (vt punkt 33).

Meetmete vähene mõjusus

| 57. | Ülal esitatud valimi tulemused annavad üksnes tõestust edusammude tegemise kohta, kuid ei näita nende ulatust. Kuigi paljude valimi meetmete puhul toimus tootjaorganisatsioonil esialgse olukorraga võrreldes selge edasiminek asjakohaste eesmärkide saavutamise suunas, olid teistel juhtudel edusammud vaid vähese tähtsusega. Masinate väljavahetamise näol oli tavaliselt tegemist teatavate edusammudega, kuna võrreldes vana mudeliga oli tegemist edasiarenguga. Väljavahetamise kogumaksumuse seisukohalt ei olnud aga edusammud alati märkimisväärsed. Samuti palkasid tootjaorganisatsioonid stabiilselt kvaliteeditaseme kontrollimiseks tööjõudu, kuid see ei toonud varasemate aastatega võrreldes kaasa märgatavat kvaliteedi paranemist. |
| --- | --- |

57.

Ülal esitatud valimi tulemused annavad üksnes tõestust edusammude tegemise kohta, kuid ei näita nende ulatust. Kuigi paljude valimi meetmete puhul toimus tootjaorganisatsioonil esialgse olukorraga võrreldes selge edasiminek asjakohaste eesmärkide saavutamise suunas, olid teistel juhtudel edusammud vaid vähese tähtsusega. Masinate väljavahetamise näol oli tavaliselt tegemist teatavate edusammudega, kuna võrreldes vana mudeliga oli tegemist edasiarenguga. Väljavahetamise kogumaksumuse seisukohalt ei olnud aga edusammud alati märkimisväärsed. Samuti palkasid tootjaorganisatsioonid stabiilselt kvaliteeditaseme kontrollimiseks tööjõudu, kuid see ei toonud varasemate aastatega võrreldes kaasa märgatavat kvaliteedi paranemist.

| 58. | Et hinnata neid vähese mõjususega meetmeid, vaatas kontrollikoda läbi kõik kohapeal auditeeritud 104 meedet, et selgitada, kas võrreldes tootjaorganisatsiooni esialgse olukorraga tehti ühe või mitme ELi eesmärgi saavutamise suunas märkimisväärseid edusamme (16. selgitus). Selle kriteeriumi kohaselt hinnati rohkem kui pooled (55 %) juhusliku valimi meetmetest vähese mõjususega meetmeteks. |
| --- | --- |

58.

Et hinnata neid vähese mõjususega meetmeid, vaatas kontrollikoda läbi kõik kohapeal auditeeritud 104 meedet, et selgitada, kas võrreldes tootjaorganisatsiooni esialgse olukorraga tehti ühe või mitme ELi eesmärgi saavutamise suunas märkimisväärseid edusamme (16. selgitus). Selle kriteeriumi kohaselt hinnati rohkem kui pooled (55 %) juhusliku valimi meetmetest vähese mõjususega meetmeteks.

| 59. | Need leiud näitavad ulatust, milleni liikmesriigid on meetmeid nende iseloomu põhjal (kas meede on abikõlblik?) heaks kiitnud, arvestamata nende mõjusust (kas tootjaorganisatsioon teeb meetme abil edusamme eesmärgi saavutamise suunas?). |
| --- | --- |

59.

Need leiud näitavad ulatust, milleni liikmesriigid on meetmeid nende iseloomu põhjal (kas meede on abikõlblik?) heaks kiitnud, arvestamata nende mõjusust (kas tootjaorganisatsioon teeb meetme abil edusamme eesmärgi saavutamise suunas?).

16. selgitusMeetmed, mille puhul esialgse olukorraga võrreldes olulisi edusamme tehti:






  —

| — | tootmisvahendite parandamine (niisutussüsteemid, energiasäästlikud kasvuhooned), |
| --- | --- |

tootmisvahendite parandamine (niisutussüsteemid, energiasäästlikud kasvuhooned),

| — | akrediteeritud kvaliteedisüsteemide juurutamine. |
| --- | --- |

—

akrediteeritud kvaliteedisüsteemide juurutamine.

| — | masinate (kärud, tõstukid, veoautod ja traktorid) väljavahetamine, |
| --- | --- |

—

masinate (kärud, tõstukid, veoautod ja traktorid) väljavahetamine,

| — | kaubaalused, kastid, konteinerid jne, |
| --- | --- |

—

kaubaalused, kastid, konteinerid jne,

| — | töötajate palgad (turundusosakond, kvaliteedikontrollid). |
| --- | --- |

—

töötajate palgad (turundusosakond, kvaliteedikontrollid).

Järeldused rakenduskavade mõjususe osas

| 60. | Ametlikult rakendasid liikmesriigid enamikku määruses sätestatud programmitöö mudeli aspekte. Rakenduskavade heakskiitmisel ei võetud siiski arvesse meetmete tõenäolist mõjusust. See suurendas ohtu, et ELi toetust antakse vähese mõjususega meetmetele. |
| --- | --- |

60.

Ametlikult rakendasid liikmesriigid enamikku määruses sätestatud programmitöö mudeli aspekte. Rakenduskavade heakskiitmisel ei võetud siiski arvesse meetmete tõenäolist mõjusust. See suurendas ohtu, et ELi toetust antakse vähese mõjususega meetmetele.

| 61. | Selle asemel järgisid liikmesriigid toetuse lähenemisviisi, kasutades abikõlblikkuse nimekirju kavade heakskiitmiseks, lähtudes kavandatavatest kuludest ning mitte tootjaorganisatsiooni olukorrast ja eesmärkidest. |
| --- | --- |

61.

Selle asemel järgisid liikmesriigid toetuse lähenemisviisi, kasutades abikõlblikkuse nimekirju kavade heakskiitmiseks, lähtudes kavandatavatest kuludest ning mitte tootjaorganisatsiooni olukorrast ja eesmärkidest.

| 62. | See ei ole siiski kaasa toonud toetuskava eeskirjade ühtlustatud kasutamist ja lihtsust, mida selline lähenemisviis võimaldanuks. Abikõlblikkuse nimekirjad ei sätestanud piisavalt selgelt kriteeriume, mille abil oleks rahastatud meetmeid, mida EL soovib toetada. Selle tagajärjeks oli ebakindlus ja kulude kasv. Kahe programmitöö mudeli paralleelse kasutamise tõttu kaasnesid tootjaorganisatsioonidele määrusest tulenevate nõuete täitmiseks vajalike rakenduskavade ja hindamiste koostamisega märkimisväärsed kulud ja vähene tulu. |
| --- | --- |

62.

See ei ole siiski kaasa toonud toetuskava eeskirjade ühtlustatud kasutamist ja lihtsust, mida selline lähenemisviis võimaldanuks. Abikõlblikkuse nimekirjad ei sätestanud piisavalt selgelt kriteeriume, mille abil oleks rahastatud meetmeid, mida EL soovib toetada. Selle tagajärjeks oli ebakindlus ja kulude kasv. Kahe programmitöö mudeli paralleelse kasutamise tõttu kaasnesid tootjaorganisatsioonidele määrusest tulenevate nõuete täitmiseks vajalike rakenduskavade ja hindamiste koostamisega märkimisväärsed kulud ja vähene tulu.

| 63. | Kokkuvõttes aitasid rakenduskavad nõukogu määruse eesmärkide saavutamisele kaasa. Siiski tehti vaid vähem kui poolte rahastatud meetmete puhul tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga võrreldes märkimisväärseid edusamme vähemalt ühe eesmärgi saavutamise suunas 11st, mistõttu võib neid seetõttu tulemuslikuks hinnata. Toetust anti ka rakenduskava vähese mõjususega meetmetele, mis tõid kaasa vähe muutusi. Sellistel juhtudel oleks paremini suunatud toetus tulemuslikum olnud. |
| --- | --- |

63.

Kokkuvõttes aitasid rakenduskavad nõukogu määruse eesmärkide saavutamisele kaasa. Siiski tehti vaid vähem kui poolte rahastatud meetmete puhul tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga võrreldes märkimisväärseid edusamme vähemalt ühe eesmärgi saavutamise suunas 11st, mistõttu võib neid seetõttu tulemuslikuks hinnata. Toetust anti ka rakenduskava vähese mõjususega meetmetele, mis tõid kaasa vähe muutusi. Sellistel juhtudel oleks paremini suunatud toetus tulemuslikum olnud.

II OSA: TOOTJAORGANISATSIOONIDE EDUSAMMUD

| 64. | Lisaks I osas kirjeldatud rakenduskavade mõjususele mõjutavad tootjaorganisatsioonide poolt tehtavaid edusamme ka paljud teised tegurid. Eelkõige on tegemist tootjaorganisatsioonide ja nende liikmete võetavate meetmetega, mida rakenduskavade raames ei rahastata. Näiteks teevad paljud tootjaorganisatsioonid suuri investeeringuid maaelu arengu programmide raames. Tootjaorganisatsioone toetatakse ka teiste ELi, iseäranis ületoodangu turult kõrvaldamise ning puuviljade ja tomatite töötlemise toetuskavadega. Tootjaorganisatsiooni eesmärkide saavutamist mõjutavad ka tootjaorganisatsiooni poolt järgitav strateegia, konkurents, muutused klientide nõudmistes ja eelistustes ning muud ELi poliitikasuunad, nagu näiteks kvaliteedi- ja keskkonnapoliitika, ning lühiajaliselt isegi ilmastikuolud. |
| --- | --- |

64.

Lisaks I osas kirjeldatud rakenduskavade mõjususele mõjutavad tootjaorganisatsioonide poolt tehtavaid edusamme ka paljud teised tegurid. Eelkõige on tegemist tootjaorganisatsioonide ja nende liikmete võetavate meetmetega, mida rakenduskavade raames ei rahastata. Näiteks teevad paljud tootjaorganisatsioonid suuri investeeringuid maaelu arengu programmide raames. Tootjaorganisatsioone toetatakse ka teiste ELi, iseäranis ületoodangu turult kõrvaldamise ning puuviljade ja tomatite töötlemise toetuskavadega. Tootjaorganisatsiooni eesmärkide saavutamist mõjutavad ka tootjaorganisatsiooni poolt järgitav strateegia, konkurents, muutused klientide nõudmistes ja eelistustes ning muud ELi poliitikasuunad, nagu näiteks kvaliteedi- ja keskkonnapoliitika, ning lühiajaliselt isegi ilmastikuolud.

Kas tootjaorganisatsioonid tegid toetuskava eesmärkide saavutamisel edusamme?

| 65. | I osas leiti, et üldiselt aitasid rakenduskavad nõukogu määruses sätestatud eesmärke saavutada. Selles aruande osas vaadeldakse, kas need edusammud kajastusid tootjaorganisatsioonide üldises tulemuslikkuses. Aruandes hinnatakse esmalt auditi käigus külastatud tootjaorganisatsioonide valimit (17. selgitus) ja seejärel hinnatakse komisjoni kogutud andmeid ELi tasandil. |
| --- | --- |

65.

I osas leiti, et üldiselt aitasid rakenduskavad nõukogu määruses sätestatud eesmärke saavutada. Selles aruande osas vaadeldakse, kas need edusammud kajastusid tootjaorganisatsioonide üldises tulemuslikkuses. Aruandes hinnatakse esmalt auditi käigus külastatud tootjaorganisatsioonide valimit (17. selgitus) ja seejärel hinnatakse komisjoni kogutud andmeid ELi tasandil.

17. selgitusValimi tunnused: Juhuslikku valimisse kaasatud tootjaorganisatsioonid esindasid 2 % ELi tootjaorganisatsioonide koguarvust ja 5 % 2004. aasta käibest.

Tootjaorganisatsioonide valim

| 66. | 30 külastatud tootjaorganisatsioonil paluti esitada ülevaade iga 11 eesmärgi osas tehtud edusammudest, olenemata sellest, kas rakenduskavades sisaldusid nende eesmärkidega seonduvad meetmed. See andis kokku 330 kontrollitud juhtumit. 54 % juhtudest suutis tootjaorganisatsioon esitada edusamme kinnitavaid tõendeid. Ülejäänud 12 % juhtudest jõuti järeldusele, et tootjaorganisatsioonid on arvatavasti edusamme teinud. Teabe puudumine, eriti tootmiskulude ja hindade stabiilsuse osas, oli sageli põhjuseks, miks 16 % juhtudest ei olnud võimalik edusammude kohta järeldust teha (vt 9. diagramm). |
| --- | --- |

66.

30 külastatud tootjaorganisatsioonil paluti esitada ülevaade iga 11 eesmärgi osas tehtud edusammudest, olenemata sellest, kas rakenduskavades sisaldusid nende eesmärkidega seonduvad meetmed. See andis kokku 330 kontrollitud juhtumit. 54 % juhtudest suutis tootjaorganisatsioon esitada edusamme kinnitavaid tõendeid. Ülejäänud 12 % juhtudest jõuti järeldusele, et tootjaorganisatsioonid on arvatavasti edusamme teinud. Teabe puudumine, eriti tootmiskulude ja hindade stabiilsuse osas, oli sageli põhjuseks, miks 16 % juhtudest ei olnud võimalik edusammude kohta järeldust teha (vt 9. diagramm).

Image

| 67. | Enamikul juhtudel sellest 18 protsendist, kus edusamme ei tehtud, ei järginud paljud tootjaorganisatsioonid orgaanilise tootmise ja toodete aktiivse tarbijatele turustamise eesmärke. Vähe edu saavutati ka tootmiskulude vähendamise ja hindade stabiliseerimise eesmärkide osas. Tootjaorganisatsioonid selgitasid, et nende eesmärgiks oli stabiilsete hindade asemel hindade tõstmine, kuigi enamik neist pidas end hinnavõtjateks, kellel oli vähe võimalust saadud hindu mõjutada. Kulude vähendamisest tähtsamaks osutus kasumi suurendamine, mis tõi kõrgema kvaliteedi ja lisaväärtuse saavutamisel sageli kaasa kasvanud kulud. Tootjaorganisatsioonid täheldasid ka, et keskkonnatavade parandamisega kaasnes tavaliselt kulude suurenemine, kuid mitte alati kõrgemad tootehinnad. |
| --- | --- |

67.

Enamikul juhtudel sellest 18 protsendist, kus edusamme ei tehtud, ei järginud paljud tootjaorganisatsioonid orgaanilise tootmise ja toodete aktiivse tarbijatele turustamise eesmärke. Vähe edu saavutati ka tootmiskulude vähendamise ja hindade stabiliseerimise eesmärkide osas. Tootjaorganisatsioonid selgitasid, et nende eesmärgiks oli stabiilsete hindade asemel hindade tõstmine, kuigi enamik neist pidas end hinnavõtjateks, kellel oli vähe võimalust saadud hindu mõjutada. Kulude vähendamisest tähtsamaks osutus kasumi suurendamine, mis tõi kõrgema kvaliteedi ja lisaväärtuse saavutamisel sageli kaasa kasvanud kulud. Tootjaorganisatsioonid täheldasid ka, et keskkonnatavade parandamisega kaasnes tavaliselt kulude suurenemine, kuid mitte alati kõrgemad tootehinnad.

| 68. | Kuigi valimi tulemused näitavad, et enamik tootjaorganisatsioone tegi vähemalt mingeid edusamme enamiku 11 eesmärgi saavutamise suunas, ei kinnita see üksinda piisavalt rakenduskava toetuskava tulemuslikkust, kuna seda mõjutavad ka muud punktis 64 kirjeldatud tegurid. |
| --- | --- |

68.

Kuigi valimi tulemused näitavad, et enamik tootjaorganisatsioone tegi vähemalt mingeid edusamme enamiku 11 eesmärgi saavutamise suunas, ei kinnita see üksinda piisavalt rakenduskava toetuskava tulemuslikkust, kuna seda mõjutavad ka muud punktis 64 kirjeldatud tegurid.

Komisjoni andmed tootjaorganisatsioonide kohta

| 69. | Nagu I osas näidatud, ei kasutanud komisjon võimalust rakendada tootjaorganisatsioonide lõpparuannetes antud hinnanguid rakenduskava eesmärkide saavutamise jälgimiseks. Komisjon ei ole siiani täitnud oma ELi finantsmääruses sätestatud poliitika hindamise kohustust. Hindamisuuring on kavandatud 2008. aastaks ning tulemusi oodatakse 2009. aastal. |
| --- | --- |

69.

Nagu I osas näidatud, ei kasutanud komisjon võimalust rakendada tootjaorganisatsioonide lõpparuannetes antud hinnanguid rakenduskava eesmärkide saavutamise jälgimiseks. Komisjon ei ole siiani täitnud oma ELi finantsmääruses sätestatud poliitika hindamise kohustust. Hindamisuuring on kavandatud 2008. aastaks ning tulemusi oodatakse 2009. aastal.

| 70. | Sellest hoolimata on komisjonil tootjaorganisatsioonide kohta mõningast teavet. Komisjonil on andmeid turult kõrvaldatud üleliigse toodangu koguste kohta, millele toetust taotletakse. Alates 2000. aastast on komisjon nõudnud rakenduskavade-alase teabe esitamist ja avaldanud selle liikmesriikide iga-aastases statistilises aruandes. |
| --- | --- |

70.

Sellest hoolimata on komisjonil tootjaorganisatsioonide kohta mõningast teavet. Komisjonil on andmeid turult kõrvaldatud üleliigse toodangu koguste kohta, millele toetust taotletakse. Alates 2000. aastast on komisjon nõudnud rakenduskavade-alase teabe esitamist ja avaldanud selle liikmesriikide iga-aastases statistilises aruandes.

| 71. | Rakenduskavade andmed piirduvad toetuse jaotumisega kululiikide kaupa. Andmed näitavad, millele rakenduskava toetus on kulutatud, aga mitte seda, mida sellega saavutatud on. |
| --- | --- |

71.

Rakenduskavade andmed piirduvad toetuse jaotumisega kululiikide kaupa. Andmed näitavad, millele rakenduskava toetus on kulutatud, aga mitte seda, mida sellega saavutatud on.

| 72. | Komisjon nõuab tootjaorganisatsioonide kohta ulatuslikumaid andmeid, eriti nende liikmelisuse, toodangu ja müügi kohta. Kontrollikojal oli raskusi andmete usaldusväärsuse kontrollimisega, kuna komisjonil puudub korralik juhtimisteabe süsteem andmete salvestamiseks. Komisjon esitas liikmesriikidele 2004. ja 2005. aastal arvukaid järelepärimisi vastuolude kohta andmetes, kuid ei teostanud edasist kontrolli. Eriti esineb puudujääke kolme suurimat puu- ja köögivilja tootvat liikmesriiki – Itaaliat, Hispaaniat ja Prantsusmaad – puudutava olulise teabe osas. Andmete puudulikkus ja vastuolulisus takistavad nende analüüsi, mistõttu on nende ebausaldusväärsete andmete põhjal võimalik välja tuua vaid üldiseid suundumusi. |
| --- | --- |

72.

Komisjon nõuab tootjaorganisatsioonide kohta ulatuslikumaid andmeid, eriti nende liikmelisuse, toodangu ja müügi kohta. Kontrollikojal oli raskusi andmete usaldusväärsuse kontrollimisega, kuna komisjonil puudub korralik juhtimisteabe süsteem andmete salvestamiseks. Komisjon esitas liikmesriikidele 2004. ja 2005. aastal arvukaid järelepärimisi vastuolude kohta andmetes, kuid ei teostanud edasist kontrolli. Eriti esineb puudujääke kolme suurimat puu- ja köögivilja tootvat liikmesriiki – Itaaliat, Hispaaniat ja Prantsusmaad – puudutava olulise teabe osas. Andmete puudulikkus ja vastuolulisus takistavad nende analüüsi, mistõttu on nende ebausaldusväärsete andmete põhjal võimalik välja tuua vaid üldiseid suundumusi.

| 73. | Peamine nendest andmetest tulenev indikaator on tootjaorganisatsioonide toodangu osa ELi kogutoodangu suhtes. See näitab tootjaorganisatsioonidesse koondatud toodangu mahtu, mis on puu- ja köögiviljasektori üldiseks eesmärgiks, samuti ka poliitika laiemaid edusamme, näiteks kui suur on ELi abikavas osalevate puu- ja köögiviljakasvatajate osakaal. Komisjon seadis 2005. aasta eelarve dokumentides sellele näitajale 60 % sihtmärgi, mis tuleks vastavalt iga-aastasele kasvule saavutada 2013. aastaks. |
| --- | --- |

73.

Peamine nendest andmetest tulenev indikaator on tootjaorganisatsioonide toodangu osa ELi kogutoodangu suhtes. See näitab tootjaorganisatsioonidesse koondatud toodangu mahtu, mis on puu- ja köögiviljasektori üldiseks eesmärgiks, samuti ka poliitika laiemaid edusamme, näiteks kui suur on ELi abikavas osalevate puu- ja köögiviljakasvatajate osakaal. Komisjon seadis 2005. aasta eelarve dokumentides sellele näitajale 60 % sihtmärgi, mis tuleks vastavalt iga-aastasele kasvule saavutada 2013. aastaks.

| 74. | Seetõttu on komisjonil küll andmeid turult kõrvaldamise ja pakkumise koondamise kohta, kuid puuduvad näitajad tootjaorganisatsioonide poolt muude poliitika eesmärkide, nagu kulude vähendamise, hindade stabiliseerimise, kvaliteedi parandamise ja keskkonna osas tehtud edusammude kohta. |
| --- | --- |

74.

Seetõttu on komisjonil küll andmeid turult kõrvaldamise ja pakkumise koondamise kohta, kuid puuduvad näitajad tootjaorganisatsioonide poolt muude poliitika eesmärkide, nagu kulude vähendamise, hindade stabiliseerimise, kvaliteedi parandamise ja keskkonna osas tehtud edusammude kohta.

Ületoodangu turult kõrvaldamise andmete analüüs

| 75. | Puu- ja köögivilja valdkonna poliitika reform 1996. aastal piiras üleliigse toodangu turult kõrvaldamise toetuskava raames realiseeritavaid koguseid ja nende eest tootjatele makstavaid toetusi. Komisjoni andmed näitavad, et selle tulemusena vähenesid ELi toetuskava raames turult kõrvaldamise kogused (vt 10. diagramm). See on kooskõlas kontrollikoja valimi tulemustega, mille kohaselt 90 % tootjaorganisatsioonidest on turult kõrvaldamisi vähendanud või neid üldse vältinud. |
| --- | --- |

75.

Puu- ja köögivilja valdkonna poliitika reform 1996. aastal piiras üleliigse toodangu turult kõrvaldamise toetuskava raames realiseeritavaid koguseid ja nende eest tootjatele makstavaid toetusi. Komisjoni andmed näitavad, et selle tulemusena vähenesid ELi toetuskava raames turult kõrvaldamise kogused (vt 10. diagramm). See on kooskõlas kontrollikoja valimi tulemustega, mille kohaselt 90 % tootjaorganisatsioonidest on turult kõrvaldamisi vähendanud või neid üldse vältinud.

Image

| 76. | Üheks rakenduskava toetuskava eesmärgiks oli toetada meetmeid, mis tootjaorganisatsioonid on võtnud turult kõrvaldamiste vähendamiseks. Turult kõrvaldamiste vähenemine ei tõesta alati, et rakenduskava toetus on mõjutanud tootjaorganisatsioonide teostatavat kavandamist ja toodangu nõudlusega kohandamist: tootjaorganisatsioonid selgitasid, et kuna turult kõrvaldamisele antav toetuse määr on alates 1996. aastast vähenenud ja kontrollide arv suurenenud, pole enam kasulik üleliigsele toodangule toetust taotleda. |
| --- | --- |

76.

Üheks rakenduskava toetuskava eesmärgiks oli toetada meetmeid, mis tootjaorganisatsioonid on võtnud turult kõrvaldamiste vähendamiseks. Turult kõrvaldamiste vähenemine ei tõesta alati, et rakenduskava toetus on mõjutanud tootjaorganisatsioonide teostatavat kavandamist ja toodangu nõudlusega kohandamist: tootjaorganisatsioonid selgitasid, et kuna turult kõrvaldamisele antav toetuse määr on alates 1996. aastast vähenenud ja kontrollide arv suurenenud, pole enam kasulik üleliigsele toodangule toetust taotleda.

Pakkumise koondamise andmete analüüs

| 77. | 1996. aastal kasutusele võetud poliitika peaks tagama, et toetus aitab tootjaorganisatsioonidel kohaneda ja edukalt toimida ning see omakorda innustab teisi tootjaid tootjaorganisatsioonidega liituma. Mõlemad tegurid peaksid suurendama tootjaorganisatsioonide käivet ja pakkumise koondamist tootjaorganisatsioonidesse. |
| --- | --- |

77.

1996. aastal kasutusele võetud poliitika peaks tagama, et toetus aitab tootjaorganisatsioonidel kohaneda ja edukalt toimida ning see omakorda innustab teisi tootjaid tootjaorganisatsioonidega liituma. Mõlemad tegurid peaksid suurendama tootjaorganisatsioonide käivet ja pakkumise koondamist tootjaorganisatsioonidesse.

| 78. | Komisjoni andmed näitavad pakkumise koondamise näitaja vähenemist: tootjaorganisatsioonide kogu toodangu osa langes 40 protsendilt 1999. aastal 31 protsendile 2003. aastal (11. diagramm). (2004. aasta tulemus on esialgne, kuna kaks suurimat liikmesriiki, Prantsusmaa ja Itaalia, ei ole esitanud täielikke andmeid). Kui kogu puu- ja köögiviljasektori turustatud toodangu väärtus kasvas aastatel 1999–2003 45 % võrra, oli tootjaorganisatsioonide puhul kasv ainult 12-protsendiline. |
| --- | --- |

78.

Komisjoni andmed näitavad pakkumise koondamise näitaja vähenemist: tootjaorganisatsioonide kogu toodangu osa langes 40 protsendilt 1999. aastal 31 protsendile 2003. aastal (11. diagramm). (2004. aasta tulemus on esialgne, kuna kaks suurimat liikmesriiki, Prantsusmaa ja Itaalia, ei ole esitanud täielikke andmeid). Kui kogu puu- ja köögiviljasektori turustatud toodangu väärtus kasvas aastatel 1999–2003 45 % võrra, oli tootjaorganisatsioonide puhul kasv ainult 12-protsendiline.

Image

| 79. | Nagu kirjeldatud punktis 72, on nende ebausaldusväärsete andmete põhjal võimalik esitada üksnes üldiseid suundumusi. Näiteks oli komisjoni esitatud 2003. aasta osakaal vale Kreekat puudutavates andmetes esinenud puuduvast teabest tulenenud vea tõttu. Kuigi kontrollikoda suutis vea kiiresti leida ja parandada, ei suutnud komisjon kontrollikojale tõestada muude andmete piisavat usaldusväärsust. |
| --- | --- |

79.

Nagu kirjeldatud punktis 72, on nende ebausaldusväärsete andmete põhjal võimalik esitada üksnes üldiseid suundumusi. Näiteks oli komisjoni esitatud 2003. aasta osakaal vale Kreekat puudutavates andmetes esinenud puuduvast teabest tulenenud vea tõttu. Kuigi kontrollikoda suutis vea kiiresti leida ja parandada, ei suutnud komisjon kontrollikojale tõestada muude andmete piisavat usaldusväärsust.

| 80. | Toetuskavas osalemise kohta näitavad andmed jätkuvat geograafilist erinevust (12. diagramm). Portugali ja Kreeka, liikmesriikide, kus puu- ja köögivili esindavad põllumajandusliku toodangu suurimat osa, osalemise aste on kõige madalam ja nende puhul mingit märgatavat kasvu ei toimunud. Vähese osalemise tõttu tootjaorganisatsioonides saab rakenduskavadele toetust ainult 6 % Portugali ja 13 % Kreeka puu- ja köögiviljasektorist, Hollandis on see protsent aga 80. Toetuskava ülesehitus, mis keskendub edukusele – toetust makstakse protsendina tootjaorganisatsioonide käibest –, peaks motiveerima tootjaorganisatsioonidega liituma madalama väärtusega toodanguga väiksemaid tootjaid, kellel on kõige suurem vajadus end turu kasvavate kvaliteedi- ja keskkonnanõuetega ja kontsentreeritud nõudlusega kohandada. Andmed näitavad, et mõnes liikmesriigis seda ei toimunud. Selle asemel on kava tulemusena suunatud vahendid kõrge väärtusega toodanguga suurtele tootjaorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

80.

Toetuskavas osalemise kohta näitavad andmed jätkuvat geograafilist erinevust (12. diagramm). Portugali ja Kreeka, liikmesriikide, kus puu- ja köögivili esindavad põllumajandusliku toodangu suurimat osa, osalemise aste on kõige madalam ja nende puhul mingit märgatavat kasvu ei toimunud. Vähese osalemise tõttu tootjaorganisatsioonides saab rakenduskavadele toetust ainult 6 % Portugali ja 13 % Kreeka puu- ja köögiviljasektorist, Hollandis on see protsent aga 80. Toetuskava ülesehitus, mis keskendub edukusele – toetust makstakse protsendina tootjaorganisatsioonide käibest –, peaks motiveerima tootjaorganisatsioonidega liituma madalama väärtusega toodanguga väiksemaid tootjaid, kellel on kõige suurem vajadus end turu kasvavate kvaliteedi- ja keskkonnanõuetega ja kontsentreeritud nõudlusega kohandada. Andmed näitavad, et mõnes liikmesriigis seda ei toimunud. Selle asemel on kava tulemusena suunatud vahendid kõrge väärtusega toodanguga suurtele tootjaorganisatsioonidele.

Image

| 81. | Komisjonil puudub teave tootjaorganisatsioonide ja muude tootjate tulemuste erinevuste kohta, seega ei suuda komisjon selgitada, miks sektor väljaspool tootjaorganisatsioone kasvab kiiremini kui tootjaorganisatsioonid. |
| --- | --- |

81.

Komisjonil puudub teave tootjaorganisatsioonide ja muude tootjate tulemuste erinevuste kohta, seega ei suuda komisjon selgitada, miks sektor väljaspool tootjaorganisatsioone kasvab kiiremini kui tootjaorganisatsioonid.

| 82. | Et seletada väheseid edusamme pakkumise koondamise vallas, on vajalik kindlaks teha, miks tootjad tootjaorganisatsioonidega ei ühine. Komisjon ei ole nimetatud asjaolu tõeliste põhjuste väljaselgitamiseks tootjaid süstemaatiliselt küsitlenud. |
| --- | --- |

82.

Et seletada väheseid edusamme pakkumise koondamise vallas, on vajalik kindlaks teha, miks tootjad tootjaorganisatsioonidega ei ühine. Komisjon ei ole nimetatud asjaolu tõeliste põhjuste väljaselgitamiseks tootjaid süstemaatiliselt küsitlenud.

| 83. | Oma vastuses kontrollikoja 2000. eelarveaasta aastaaruandele väitis komisjon: “kui tootjate enamik ... eelistab tõhusa tootjaorganisatsiooniga mitte liituda, peavad nad oma otsuse tagajärgede eest vastutama. Tootjaorganisatsioonidesse kuuluvate ja mittekuuluvate tootjate sissetulekute võrdlus näitab, milline otsus oli parem”. Komisjon ei ole tootjaorganisatsioonide liikmete tulu jälginud, et seda võrdlust teha. |
| --- | --- |

83.

Oma vastuses kontrollikoja 2000. eelarveaasta aastaaruandele väitis komisjon: “kui tootjate enamik ... eelistab tõhusa tootjaorganisatsiooniga mitte liituda, peavad nad oma otsuse tagajärgede eest vastutama. Tootjaorganisatsioonidesse kuuluvate ja mittekuuluvate tootjate sissetulekute võrdlus näitab, milline otsus oli parem”. Komisjon ei ole tootjaorganisatsioonide liikmete tulu jälginud, et seda võrdlust teha.

Maaelu arendamine

| 84. | Ühe komisjoni poolt varajases etapis määratletud riskina võib maaelu arendamise toetuse kättesaadavus vähendada motiveeritust tootjaorganisatsioonidega ühineda või neid luua. Maaelu arendamise toetuse raames antakse rakenduskavadega sarnast toetust, esitamata nõudmist, et tootjad peaksid kuuluma tootjaorganisatsioonidesse (vt 18. selgitus). Olgugi et maaelu arendamise määrus lahendas selle küsimuse (sätestades, et puu- ja köögiviljatootjatele ei anta maaelu arendamise toetust, juhul kui sarnane toetus on kättesaadav rakenduskavade raames), lubati erandeid. |
| --- | --- |

84.

Ühe komisjoni poolt varajases etapis määratletud riskina võib maaelu arendamise toetuse kättesaadavus vähendada motiveeritust tootjaorganisatsioonidega ühineda või neid luua. Maaelu arendamise toetuse raames antakse rakenduskavadega sarnast toetust, esitamata nõudmist, et tootjad peaksid kuuluma tootjaorganisatsioonidesse (vt 18. selgitus). Olgugi et maaelu arendamise määrus lahendas selle küsimuse (sätestades, et puu- ja köögiviljatootjatele ei anta maaelu arendamise toetust, juhul kui sarnane toetus on kättesaadav rakenduskavade raames), lubati erandeid.

18. selgitus







  Kahe abikava peamised tunnused

| Kahe abikava peamised tunnused | Maaelu arendamine | Rakendus-kavad |
| --- | --- | --- |
| Kas toetust antakse ainult tootjaorganisatsioonidele? | Ei | Jah |
| Mitmeaastane programm? | Jah | Jah |
| Kas eesmärgid hõlmavad toodangu kavandamist ja kohaldamist nõudlusega, kulude vähendamist, kvaliteedi ja keskkonna parandamist? | Jah | Jah |
| Kas meetmed on toetusesaaja poolt esitatud, rakendatud ja kaasfinantseeritud? | Jah | Jah |
| Kas meetmed on liikmesriigi poolt heaks kiidetud ja kontrollitud? | Jah | Jah |
| Kas programmi lõpus toimub hindamine? | Jah | Jah |

Maaelu arendamine

Rakendus-kavad

Kas toetust antakse ainult tootjaorganisatsioonidele?

Ei

Jah

Mitmeaastane programm?

Jah

Jah

Kas eesmärgid hõlmavad toodangu kavandamist ja kohaldamist nõudlusega, kulude vähendamist, kvaliteedi ja keskkonna parandamist?

Jah

Jah

Kas meetmed on toetusesaaja poolt esitatud, rakendatud ja kaasfinantseeritud?

Jah

Jah

Kas meetmed on liikmesriigi poolt heaks kiidetud ja kontrollitud?

Jah

Jah

Kas programmi lõpus toimub hindamine?

Jah

Jah

| 85. | Nende erandite tulemusena antakse maaelu arendamise toetust sarnastele tegevustele, niisutusprojektidest pakkimismasinateni, võrdselt tootjaorganisatsioonidele ja muudele tootjatele. Suur osa maaelu arendamise projektide meetmeid, nagu investeeringud põllumajandusettevõtetesse ja põllumajandustoodangu töötlemise ja turustamise parandamine, hõlmavad puu- ja köögiviljakasvatust. |
| --- | --- |

85.

Nende erandite tulemusena antakse maaelu arendamise toetust sarnastele tegevustele, niisutusprojektidest pakkimismasinateni, võrdselt tootjaorganisatsioonidele ja muudele tootjatele. Suur osa maaelu arendamise projektide meetmeid, nagu investeeringud põllumajandusettevõtetesse ja põllumajandustoodangu töötlemise ja turustamise parandamine, hõlmavad puu- ja köögiviljakasvatust.

| 86. | Olgugi et maaelu arendamise programmid kujutavad endast potentsiaalselt olulist riski ELi puu- ja köögiviljapoliitika nurgakiviks olevatele tootjaorganisatsioonidele, ei ole komisjon kontrollinud liikmesriikide kehtestatud järjepidevuse tagamise menetluste toimimist ega kogunud andmeid või koostanud hinnangut selgitamaks, mil määral seda oleks olnud võimalik teha. |
| --- | --- |

86.

Olgugi et maaelu arendamise programmid kujutavad endast potentsiaalselt olulist riski ELi puu- ja köögiviljapoliitika nurgakiviks olevatele tootjaorganisatsioonidele, ei ole komisjon kontrollinud liikmesriikide kehtestatud järjepidevuse tagamise menetluste toimimist ega kogunud andmeid või koostanud hinnangut selgitamaks, mil määral seda oleks olnud võimalik teha.

JÄRELDUSED

Rakenduskavade mõjusus

Kas toetuskava rakendati viisil, mis tõenäoliselt tagab rakenduskavade tõhususe?

| 87. | Liikmesriigid hindasid rakenduskavade meetmete abikõlblikkust, lähtudes kulude iseloomust, mitte sellest, kas meetmed aitavad tootjaorganisatsioonidel rakenduskavade eesmärke saavutada. Selle tulemusel ei taga liikmesriikide menetlused rakenduskava kõikide meetmete tõenäolist tulemuslikkust. Rakenduskavade heakskiitmisel ei rakendanud liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise mõjususe põhimõtet. Komisjoni kontrollid keskendusid kulude abikõlblikkuskriteeriumide järgimisele ja mitte sellele, kas liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve menetlused tõenäoliselt tagavad kavade tõhususe. |
| --- | --- |

87.

Liikmesriigid hindasid rakenduskavade meetmete abikõlblikkust, lähtudes kulude iseloomust, mitte sellest, kas meetmed aitavad tootjaorganisatsioonidel rakenduskavade eesmärke saavutada. Selle tulemusel ei taga liikmesriikide menetlused rakenduskava kõikide meetmete tõenäolist tulemuslikkust. Rakenduskavade heakskiitmisel ei rakendanud liikmesriigid usaldusväärse finantsjuhtimise mõjususe põhimõtet. Komisjoni kontrollid keskendusid kulude abikõlblikkuskriteeriumide järgimisele ja mitte sellele, kas liikmesriikide rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve menetlused tõenäoliselt tagavad kavade tõhususe.

| 88. | Toetuskava rakendamine oli liikmesriikide ametiasutustele ja tootjaorganisatsioonidele kulukas. Määrustes nõutud programmitöö elemente järgiti formaalselt, sellega kaasnesid märkimisväärsed kulud, aga mitte reaalset tulu. Kulude abikõlblikkuskriteeriumid polnud selged ja see põhjustas ebakindlust ning tekitas vajaduse teha rohkem kontrolle määruse järgimise tagamiseks. |
| --- | --- |

88.

Toetuskava rakendamine oli liikmesriikide ametiasutustele ja tootjaorganisatsioonidele kulukas. Määrustes nõutud programmitöö elemente järgiti formaalselt, sellega kaasnesid märkimisväärsed kulud, aga mitte reaalset tulu. Kulude abikõlblikkuskriteeriumid polnud selged ja see põhjustas ebakindlust ning tekitas vajaduse teha rohkem kontrolle määruse järgimise tagamiseks.

Kas rakenduskavade raames rahastatud meetmed olid tulemuslikud?

| 89. | Peaaegu poolte rahastatud meetmete puhul tehti tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga võrreldes märkimisväärseid edusamme vähemalt ühe eesmärgi suunas 11st ja neid võib seetõttu tulemuslikuks hinnata. |
| --- | --- |

89.

Peaaegu poolte rahastatud meetmete puhul tehti tootjaorganisatsioonide esialgse olukorraga võrreldes märkimisväärseid edusamme vähemalt ühe eesmärgi suunas 11st ja neid võib seetõttu tulemuslikuks hinnata.

| 90. | Liikmesriigid andsid toetust ka rakenduskava vähese mõjususega meetmetele, mis tõid kaasa vähe muutusi. Sellistel juhtudel oleks paremini suunatud toetus tulemuslikum olnud. |
| --- | --- |

90.

Liikmesriigid andsid toetust ka rakenduskava vähese mõjususega meetmetele, mis tõid kaasa vähe muutusi. Sellistel juhtudel oleks paremini suunatud toetus tulemuslikum olnud.

Tootjaorganisatsioonide poolt tehtud edusammud

Kas tootjaorganisatsioonid tegid toetuskava eesmärkide saavutamisel edusamme?

| 91. | Tootjaorganisatsioonid on muutuva nõudlusega kohanenud ja teinud nõukogu määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel edusamme. Rakenduskavad aitasid sellele kaasa, kuid mitte ainsa tegurina. Tootjaorganisatsioonidele ja teistele puu- ja köögiviljakasvatajatele antaval maaelu arendamise toetusel on rakenduskavadega sarnased eesmärgid. Turul valitseva konkurentsi tõttu peavad kõik tootjad järgima kõrgemaid keskkonnastandardeid, parandama tootekvaliteeti ja järelevalvekulusid. Sellest lähtuvalt oleks mõned nendest mõjudest saavutatud ka ilma rakenduskavadele antava toetuseta. |
| --- | --- |

91.

Tootjaorganisatsioonid on muutuva nõudlusega kohanenud ja teinud nõukogu määruses sätestatud eesmärkide saavutamisel edusamme. Rakenduskavad aitasid sellele kaasa, kuid mitte ainsa tegurina. Tootjaorganisatsioonidele ja teistele puu- ja köögiviljakasvatajatele antaval maaelu arendamise toetusel on rakenduskavadega sarnased eesmärgid. Turul valitseva konkurentsi tõttu peavad kõik tootjad järgima kõrgemaid keskkonnastandardeid, parandama tootekvaliteeti ja järelevalvekulusid. Sellest lähtuvalt oleks mõned nendest mõjudest saavutatud ka ilma rakenduskavadele antava toetuseta.

| 92. | Hoolimata tootjaorganisatsioonide liikmetele antavatest ELi toetustest ei soovinud enamik peamiste puu- ja köögiviljatootjariikide tootjatest nendega ühineda. Enamikus liikmesriikides ei ole poliitika pakkumise koondamise osas siiani tulemusi andnud. Kontrollikoja 2000. aasta puu- ja köögiviljasektorit käsitlenud aruande põhjal turustati 40 % toodangust tootjaorganisatsioonide kaudu. Komisjoni viimased andmed näitasid selle vähenemist ühele kolmandikule. Kui praegune suundumus jätkub, ei saavutata komisjoni kehtestatud eesmärki suurendada tootjaorganisatsioonide osakaalu turustatud toodangu kogumahus 2013. aastaks 60 protsendini. |
| --- | --- |

92.

Hoolimata tootjaorganisatsioonide liikmetele antavatest ELi toetustest ei soovinud enamik peamiste puu- ja köögiviljatootjariikide tootjatest nendega ühineda. Enamikus liikmesriikides ei ole poliitika pakkumise koondamise osas siiani tulemusi andnud. Kontrollikoja 2000. aasta puu- ja köögiviljasektorit käsitlenud aruande põhjal turustati 40 % toodangust tootjaorganisatsioonide kaudu. Komisjoni viimased andmed näitasid selle vähenemist ühele kolmandikule. Kui praegune suundumus jätkub, ei saavutata komisjoni kehtestatud eesmärki suurendada tootjaorganisatsioonide osakaalu turustatud toodangu kogumahus 2013. aastaks 60 protsendini.

| 93. | Komisjon ei ole hinnanud põhjuseid, miks tootjad tootjaorganisatsioonidega vähesel määral liituvad, sealhulgas seda, kas liikmesriikide menetlused on olnud piisavad, et maaelu arendamise toetus ei vähendaks toetajate motiveeritust tootjaorganisatsioonidega liituda. |
| --- | --- |

93.

Komisjon ei ole hinnanud põhjuseid, miks tootjad tootjaorganisatsioonidega vähesel määral liituvad, sealhulgas seda, kas liikmesriikide menetlused on olnud piisavad, et maaelu arendamise toetus ei vähendaks toetajate motiveeritust tootjaorganisatsioonidega liituda.

SOOVITUSED

| 94. | Eespool toodud järeldused näitavad, et üldist poliitika eesmärki, milleks on pakkumise koondamine tootjaorganisatsioonidesse, ei ole enamikus liikmesriikides saavutatud. Komisjonil puudub teave selle põhjuste kohta, kuigi vastav teave oleks vajalik poliitika läbivaatamiseks. Kuni sellise läbivaatamiseni, milles tuleks arvesse võtta 2009. aastaks kavandatud tootjaorganisatsioonide hindamise tulemusi, peab komisjon esitama ettepanekud, kuidas rakenduskavade toetuskava lihtsustada ja tõhustada. |
| --- | --- |

94.

Eespool toodud järeldused näitavad, et üldist poliitika eesmärki, milleks on pakkumise koondamine tootjaorganisatsioonidesse, ei ole enamikus liikmesriikides saavutatud. Komisjonil puudub teave selle põhjuste kohta, kuigi vastav teave oleks vajalik poliitika läbivaatamiseks. Kuni sellise läbivaatamiseni, milles tuleks arvesse võtta 2009. aastaks kavandatud tootjaorganisatsioonide hindamise tulemusi, peab komisjon esitama ettepanekud, kuidas rakenduskavade toetuskava lihtsustada ja tõhustada.

Rakenduskavadele antavat toetust tuleb lihtsustada ja tõhustada

| 95. | Rakenduskavade toetuskavade tõhustamiseks peaks komisjon kaaluma järgmiste alternatiivsete lähenemisviiside väärtusi:






  i) | toetuskava lihtsustamiseks ja selle kulude vähendamiseks selgitama kulude abikõlblikkuskriteeriume ja loobuma programmitöö nõuetest; |
| --- | --- | --- |

95.

Rakenduskavade toetuskavade tõhustamiseks peaks komisjon kaaluma järgmiste alternatiivsete lähenemisviiside väärtusi:

i)

toetuskava lihtsustamiseks ja selle kulude vähendamiseks selgitama kulude abikõlblikkuskriteeriume ja loobuma programmitöö nõuetest;

| ii) | toetuse lihtsustamiseks ja toetuse mõjususe parandamiseks vaatama üle rakenduskavade eesmärgid ja abikõlblikkuse nimekirjad, et innustada liikmesriike heaks kiitma mõjususe kriteeriumil põhinevaid rakenduskavasid; |
| --- | --- |

ii)

toetuse lihtsustamiseks ja toetuse mõjususe parandamiseks vaatama üle rakenduskavade eesmärgid ja abikõlblikkuse nimekirjad, et innustada liikmesriike heaks kiitma mõjususe kriteeriumil põhinevaid rakenduskavasid;

| iii) | edendama sidusust, lihtsustama haldustegevust ja vähendama kulusid, viies toetuskava menetlused ja kulude abikõlblikkuse eeskirjad vastavusse maaelu arendamise investeerimismeetmetega. |
| --- | --- |

iii)

edendama sidusust, lihtsustama haldustegevust ja vähendama kulusid, viies toetuskava menetlused ja kulude abikõlblikkuse eeskirjad vastavusse maaelu arendamise investeerimismeetmetega.

| 96. | Komisjon peaks parandama oma andmete kogumist rakenduskavade ja tootjaorganisatsioonide kohta ja keskenduma paarile peamisele indikaatorile, mis võimaldavad toetuskava mõjusust hinnata ja toimivad perioodiliste hindamiste puhul kasuliku teabeallikana. |
| --- | --- |

96.

Komisjon peaks parandama oma andmete kogumist rakenduskavade ja tootjaorganisatsioonide kohta ja keskenduma paarile peamisele indikaatorile, mis võimaldavad toetuskava mõjusust hinnata ja toimivad perioodiliste hindamiste puhul kasuliku teabeallikana.

Poliitika peaks olema suunatud koondamise ja kohandamisega seotud üldeesmärkide saavutamisele

| 97. | Komisjon peaks 2009. aastaks kavandatud hindamisuuringut kasutama määratlemaks, miks pakkumise koondamine tootjaorganisatsioonidesse pole kavandatud viisil edenenud. Komisjon peaks hindama, kas tootjaorganisatsioonid on oma liikmete olukorda võrreldes muude tootjatega parandanud ning kuidas poliitika elluviimine koos maaelu arendamise poliitikaga on õnnestunud. |
| --- | --- |

97.

Komisjon peaks 2009. aastaks kavandatud hindamisuuringut kasutama määratlemaks, miks pakkumise koondamine tootjaorganisatsioonidesse pole kavandatud viisil edenenud. Komisjon peaks hindama, kas tootjaorganisatsioonid on oma liikmete olukorda võrreldes muude tootjatega parandanud ning kuidas poliitika elluviimine koos maaelu arendamise poliitikaga on õnnestunud.

| 98. | Kui need uuringud kinnitavad, et tootjaorganisatsioonid on tulemuslikuks tootjate positsiooni tugevdamise vahendiks, peaks poliitika keskenduma selle saavutamisele. Komisjon peaks tegema muudatusettepanekuid, et edendada tootjaorganisatsioonidega liitumist, eriti nendes liikmesriikides, kus toodetakse suurem osa puu- ja köögiviljatoodangust. Komisjon peaks kaaluma, kas poliitika eesmärki, milleks on tootmise kohandamine muutuva turuolukorraga, ei saavutataks paremini toetuse suunamisega neile, kes kohandamist kõige rohkem vajavad, võttes tootjaorganisatsioonide rahastamisega seoses kasutusele ka muid kriteeriume peale käibe. |
| --- | --- |

98.

Kui need uuringud kinnitavad, et tootjaorganisatsioonid on tulemuslikuks tootjate positsiooni tugevdamise vahendiks, peaks poliitika keskenduma selle saavutamisele. Komisjon peaks tegema muudatusettepanekuid, et edendada tootjaorganisatsioonidega liitumist, eriti nendes liikmesriikides, kus toodetakse suurem osa puu- ja köögiviljatoodangust. Komisjon peaks kaaluma, kas poliitika eesmärki, milleks on tootmise kohandamine muutuva turuolukorraga, ei saavutataks paremini toetuse suunamisega neile, kes kohandamist kõige rohkem vajavad, võttes tootjaorganisatsioonide rahastamisega seoses kasutusele ka muid kriteeriume peale käibe.

Tootjaorganisatsioonide toetamise poliitika tuleb küsitavuse alla seada

| 99. | Samuti peaks komisjon kavandatavat hindamisuuringut kasutama määratlemaks, kas poliitika rakendamisega saavutatud pakkumise koondamise eelised on piisavad kompenseerimaks ebavõrdsust, mida põhjustab toetuse suunamine ainult ühele puu- ja köögiviljakasvatajate struktuurile ehk tootjaorganisatsioonidele. |
| --- | --- |

99.

Samuti peaks komisjon kavandatavat hindamisuuringut kasutama määratlemaks, kas poliitika rakendamisega saavutatud pakkumise koondamise eelised on piisavad kompenseerimaks ebavõrdsust, mida põhjustab toetuse suunamine ainult ühele puu- ja köögiviljakasvatajate struktuurile ehk tootjaorganisatsioonidele.

| 100. | 1996. aastal otsustati poliitikat muuta ja anda ELi toetust ainult tootjaorganisatsioonidega liitunud tootjatele. Kui komisjon ei suuda näidata, et tootjaorganisatsioonide toetamine nende turupositsiooni reaalselt tugevdab, tuleks teistele tootjatele ELi toetuse mitteandmine küsitavuse alla seada ja komisjon peaks kaaluma selle ELi puu- ja köögiviljakasvatajate toetamise vahendi vajalikkust. |
| --- | --- |

100.

1996. aastal otsustati poliitikat muuta ja anda ELi toetust ainult tootjaorganisatsioonidega liitunud tootjatele. Kui komisjon ei suuda näidata, et tootjaorganisatsioonide toetamine nende turupositsiooni reaalselt tugevdab, tuleks teistele tootjatele ELi toetuse mitteandmine küsitavuse alla seada ja komisjon peaks kaaluma selle ELi puu- ja köögiviljakasvatajate toetamise vahendi vajalikkust.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 28. juuni 2006. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Tootjatele, kes üleliigse puu- ja köögiviljatoodangu turult hinnatoetuse eesmärgil kõrvaldavad (tavaliselt toodangu hävitamise teel), makstakse ELi eelarvest hüvitist.

1

(2)  Kontrollikoda – 2000. eelarveaasta aastaaruanne (EÜT C 359, 15.12.2001).

2

(3)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT, L 248, 16.9.2002, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta (EÜT, L 297, 21.11.1996, lk 1) ja komisjoni 11. augusti 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1432/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootjaorganisatsioonide tunnustamise ja tootjarühmade eeltunnustamise tingimuste kohta (EÜT, L 203, 12.8.2003, lk 18).

4

(5)  Tootjaorganisatsioonide rakenduskavades on lubatud mõningad erandid (vaata punkt 42).

5

(6)  Luksemburgis tootjaorganisatsioone ei ole.

6

(7)  Määrus (EÜ) nr 2200/96.

7

(8)  Komisjoni 3. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 411/1997 (EÜT L 62, 4.3.1997, lk 9), asendati komisjoni 11. augusti 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1433/2003, milles sätestati nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, tegevuskavade ja rahalise abiga (ELT L 203, 12.8.2003, lk 25).

8

(9)  Kontrollikoda on liikmesriike neid puudutavate leidude osas teavitanud.

9

(10)  Liikmesriigid kommenteerisid, et vastavalt rakendusmääruses sätestatud tähtaegadele esitatakse lõpparuanded alles pärast vastava tootjaorganisatsiooni järgmise rakenduskava heakskiitmist. Kuigi määrust on alates 1997. aastast mitmeid kordi muudetud, pole seda ebakõla parandatud. Näiteks võiks hindamisaruanded esitada kava viimasel aastal varem, koos järgmise kava taotlusega.

10

(11)  See hõlmab eelkõige siseriiklikku makseasutust.

11

(12)  Aastas tuleb kontrollida vähemalt 20 protsenti tootjaorganisatsioonidest, kelle kulud moodustavad 30 protsenti kõigist kuludest.

12

(13)  Komisjon keeldus selle kulutuse rahastamisest raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus, kuna puudusid mitmed määruses nõutud eesmärgid. 2002. aastal piirasid Hispaania ametiasutused korduvkasutatavate pakendite kulutusi maksimaalselt 35 protsendini igas rakenduskavas, et tagada kõikide Hispaania tootjaorganisatsioonide võrdne kohtlemine.

13

---

LISA

AUDITIKRITEERIUMID TULEMUSLIKE RAKENDUSKAVADE HEAKSKIITMISEKS

| Määruse järgimine | Täiendavad tulemuslikkuse auditikriteeriumid |
| --- | --- |
| Tootjaorganisatsioonide esialgne olukord |
| 1. | Rakenduskavad peaksid sisaldama esialgse olukorra kirjeldust, iseäranis tootmise, turustamise ja vahendite osas. |

Määruse järgimine

Täiendavad tulemuslikkuse auditikriteeriumid

Tootjaorganisatsioonide esialgne olukord

1.

Rakenduskavad peaksid sisaldama esialgse olukorra kirjeldust, iseäranis tootmise, turustamise ja vahendite osas.

| 1. | Esialgse olukorra kirjeldus tuleks esitada, lähtudes kõikidest rakenduskava eesmärkidest. |
| --- | --- |

1.

Esialgse olukorra kirjeldus tuleks esitada, lähtudes kõikidest rakenduskava eesmärkidest.

| 2. | Kirjelduses tuleks kehtestada võrdlusnäitaja selle kohta, milliseid eesmärkide suunas tehtud edusamme on võimalik hinnata. |
| --- | --- |

2.

Kirjelduses tuleks kehtestada võrdlusnäitaja selle kohta, milliseid eesmärkide suunas tehtud edusamme on võimalik hinnata.

Rakenduskava eesmärgid

| 1. | Rakenduskavad peaksid hõlmama suurt osa ELi 11 eesmärgist (keskkonnaeesmärk on kohustuslik). |
| --- | --- |

1.

Rakenduskavad peaksid hõlmama suurt osa ELi 11 eesmärgist (keskkonnaeesmärk on kohustuslik).

| 2. | Rakenduskavas tuleks kirjeldada programmi eesmärke, pidades silmas toodangu ja turgude väljavaateid. |
| --- | --- |

2.

Rakenduskavas tuleks kirjeldada programmi eesmärke, pidades silmas toodangu ja turgude väljavaateid.

| 3. | Liikmesriik peaks kontrollima eesmärkide vastavust määrusele. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriik peaks kontrollima eesmärkide vastavust määrusele.

| 1. | Eesmärgid peaksid olema “SMART” (ingl k targad): täpsed, et ei oleks mingit kahtlust, mida tootjaorganisatsioonid saavutada soovivad; mõõdetavad (ja ajaliselt piiritletud), et nende saavutuste üle oleks võimalik järelevalvet teostada; saavutatavad, rakendades kavades esitatud meetmeid; ja asjakohased: ühtima tootjaorganisatsiooni olukorra ja turuväljavaadetega ning ELi 11 eesmärgiga. |
| --- | --- |

1.

Eesmärgid peaksid olema “SMART” (ingl k targad): täpsed, et ei oleks mingit kahtlust, mida tootjaorganisatsioonid saavutada soovivad; mõõdetavad (ja ajaliselt piiritletud), et nende saavutuste üle oleks võimalik järelevalvet teostada; saavutatavad, rakendades kavades esitatud meetmeid; ja asjakohased: ühtima tootjaorganisatsiooni olukorra ja turuväljavaadetega ning ELi 11 eesmärgiga.

| 2. | Selleks et võimaldada kavasaavutuste järelevalvet ja näidata liikmesriikidele programmi oodatavat mõju eesmärkidele, tuleb kindlasti esitada eesmärgid, indikaatorid või mõõdetavad eesmärgid. |
| --- | --- |

2.

Selleks et võimaldada kavasaavutuste järelevalvet ja näidata liikmesriikidele programmi oodatavat mõju eesmärkidele, tuleb kindlasti esitada eesmärgid, indikaatorid või mõõdetavad eesmärgid.

Rakenduskava meetmed

| 1. | Rakenduskavad peaksid sisaldama meetmete üksikasjalikku kirjeldust. |
| --- | --- |

1.

Rakenduskavad peaksid sisaldama meetmete üksikasjalikku kirjeldust.

| 2. | Liikmesriik peaks kontrollima kava tehnilist kvaliteeti ja selle eesmärkide usaldusväärsust. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriik peaks kontrollima kava tehnilist kvaliteeti ja selle eesmärkide usaldusväärsust.

| 1. | Meetmeid tuleks kirjeldada piisavalt hästi, et liikmesriikidel oleks võimalik kontrollida, kas meetmeprogrammi rakendamisel on eesmärkide saavutamine tõenäoline. |
| --- | --- |

1.

Meetmeid tuleks kirjeldada piisavalt hästi, et liikmesriikidel oleks võimalik kontrollida, kas meetmeprogrammi rakendamisel on eesmärkide saavutamine tõenäoline.

Lõpparuanded (tootjaorganisatsiooni poolt kava lõpus esitatav hindamine)

| 1. | Tootjaorganisatsioonid peaksid aastaaruannetes kirjeldama kava rakendamist, lõpparuanne peaks hõlmama kava eesmärkide saavutamise ulatuse hindamist. |
| --- | --- |

1.

Tootjaorganisatsioonid peaksid aastaaruannetes kirjeldama kava rakendamist, lõpparuanne peaks hõlmama kava eesmärkide saavutamise ulatuse hindamist.

| 1. | Uute kavade või muudatuste heakskiitmisel peaksid liikmesriigid lähtuma lõpparuannetest, et vältida võimalikke ebatõhusaid meetmeid (nii asjaomase kui ka teiste tootjaorganisatsioonide puhul). |
| --- | --- |

1.

Uute kavade või muudatuste heakskiitmisel peaksid liikmesriigid lähtuma lõpparuannetest, et vältida võimalikke ebatõhusaid meetmeid (nii asjaomase kui ka teiste tootjaorganisatsioonide puhul).

| 2. | Liikmesriigid ja komisjon peaksid kasutama lõpparuannet poliitika tulemuslikkuse (tootjaorganisatsioonide-poolse rakenduskavade eesmärkide saavutamise ulatuse) jälgimiseks. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid ja komisjon peaksid kasutama lõpparuannet poliitika tulemuslikkuse (tootjaorganisatsioonide-poolse rakenduskavade eesmärkide saavutamise ulatuse) jälgimiseks.

Rakenduskava heakskiitmine

| 1. | Lisaks eelnevatele nõuetele peaks liimesriik kontrollima kava majanduslikku järjepidevust; |
| --- | --- |

1.

Lisaks eelnevatele nõuetele peaks liimesriik kontrollima kava majanduslikku järjepidevust;

| 2. | ...ja kavandatavate kulude abikõlblikkust. |
| --- | --- |

2.

...ja kavandatavate kulude abikõlblikkust.

| 3. | Liikmesriik peaks kava heaks kiitma, tagasi lükkama või nõudma muudatuste tegemist. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriik peaks kava heaks kiitma, tagasi lükkama või nõudma muudatuste tegemist.

| 4. | Liikmesriik peaks tagama toetuse andmise kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus). |
| --- | --- |

4.

Liikmesriik peaks tagama toetuse andmise kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega (säästlikkus, tõhusus ja mõjusus).

| 1. | Liikmesriik peaks heaks kiitma meetmed, mille puhul tootjaorganisatsioon on piisavalt tõestanud, et ELi eesmärkide suunas on võimalik mõõdukate kuludega teha märkimisväärseid edusamme. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriik peaks heaks kiitma meetmed, mille puhul tootjaorganisatsioon on piisavalt tõestanud, et ELi eesmärkide suunas on võimalik mõõdukate kuludega teha märkimisväärseid edusamme.

| 2. | Rakenduskavade heakskiitmise otsused peaksid olema piisavalt dokumenteeritud näitamaks, et otsuse tegemisel lähtuti usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest. |
| --- | --- |

2.

Rakenduskavade heakskiitmise otsused peaksid olema piisavalt dokumenteeritud näitamaks, et otsuse tegemisel lähtuti usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest.

---

KOMISJONI VASTUSED

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Kava raames antakse rakenduskavade jaoks finantstoetust puu- ja köögiviljakasvatajatele, kes turustavad oma tooteid tootjaorganisatsioonide kaudu. Kava kutsuti ellu selleks, et aidata killustatud sektoril parandada oma olukorda turul, mida valitseb võrdlemisi väike arv suurostjaid. |
| --- | --- |

I.

Kava raames antakse rakenduskavade jaoks finantstoetust puu- ja köögiviljakasvatajatele, kes turustavad oma tooteid tootjaorganisatsioonide kaudu. Kava kutsuti ellu selleks, et aidata killustatud sektoril parandada oma olukorda turul, mida valitseb võrdlemisi väike arv suurostjaid.

| III. | Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas võib enam kui 70 % puhul kontrollikoja auditeeritud juhtudest selgesti näha või eeldada mõningaid edusamme asjaomaste eesmärkide saavutamisel (vt punkt 54).
  Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgelt, mida saab rahastada. Liikmesriikide asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes nende suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, et see oleks eeskirjadega kooskõlas. |
| --- | --- |

III.

Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas võib enam kui 70 % puhul kontrollikoja auditeeritud juhtudest selgesti näha või eeldada mõningaid edusamme asjaomaste eesmärkide saavutamisel (vt punkt 54).

Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgelt, mida saab rahastada. Liikmesriikide asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes nende suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, et see oleks eeskirjadega kooskõlas.

| IV. | Oma mitmesuguste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise lähetuste ning dokumentaalauditite käigus pööras komisjon erilist tähelepanu tagamisele, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid annaksid piisava kindluse deklareeritud kulude vastavuses regulatiivsetele nõuetele. See viis vajaduse korral rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve korra täitmise hindamiseni. Puudusi kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus ja vajaduse korral toovad need kaasa finantskorrektsioonid asjaomase liikmesriigi suhtes.
  Ühise haldussüsteemi raames vastutavad liikmesriigid eelkõige mis tahes konkreetse meetme tõhususe hindamise ja kontrollimise eest. Komisjon arutab liikmesriikidega korralduskomitee istungitel ja kahepoolselt korrapäraselt abikava toimimist, sealhulgas tulemuslikkusega seotud küsimusi.
  Tulemuslikkuse küsimust käsitletakse lähemalt mõju hindamises, nagu ka eelseisvas hindamises, milles võetakse arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. Lisaks pööratakse eelseisvas reformis suuremat tähelepanu liikmesriikide aruande- ja järelevalvenõuete muutmisele tõhusamateks abivahenditeks poliitika tulemuslikkuse hindamisel. |
| --- | --- |

IV.

Oma mitmesuguste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise lähetuste ning dokumentaalauditite käigus pööras komisjon erilist tähelepanu tagamisele, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid annaksid piisava kindluse deklareeritud kulude vastavuses regulatiivsetele nõuetele. See viis vajaduse korral rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve korra täitmise hindamiseni. Puudusi kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus ja vajaduse korral toovad need kaasa finantskorrektsioonid asjaomase liikmesriigi suhtes.

Ühise haldussüsteemi raames vastutavad liikmesriigid eelkõige mis tahes konkreetse meetme tõhususe hindamise ja kontrollimise eest. Komisjon arutab liikmesriikidega korralduskomitee istungitel ja kahepoolselt korrapäraselt abikava toimimist, sealhulgas tulemuslikkusega seotud küsimusi.

Tulemuslikkuse küsimust käsitletakse lähemalt mõju hindamises, nagu ka eelseisvas hindamises, milles võetakse arvesse kontrollikoja tähelepanekuid. Lisaks pööratakse eelseisvas reformis suuremat tähelepanu liikmesriikide aruande- ja järelevalvenõuete muutmisele tõhusamateks abivahenditeks poliitika tulemuslikkuse hindamisel.

| V. | Komisjonil on hea meel märkida, et kontrollikoja järeldused loovad positiivse üldmulje edusammudest, mida tootjaorganisatsioonid on saavutanud tänu ühenduse toetusele. Komisjon märgib, et ligi kolmveerandi puhul kontrollikoja läbiproovitud meetmetest ilmnesid mõningad edusammud programmi eesmärgi suunas.
  Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 määratletud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks poliitika üldistest eesmärkidest. Samas leiab komisjon, et abi võib olla tõhusam, kui see oleks sihtotstarbelisem, ning käsitleb seda küsimust käimasolevas mõju hindamises. |
| --- | --- |

V.

Komisjonil on hea meel märkida, et kontrollikoja järeldused loovad positiivse üldmulje edusammudest, mida tootjaorganisatsioonid on saavutanud tänu ühenduse toetusele. Komisjon märgib, et ligi kolmveerandi puhul kontrollikoja läbiproovitud meetmetest ilmnesid mõningad edusammud programmi eesmärgi suunas.

Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 määratletud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks poliitika üldistest eesmärkidest. Samas leiab komisjon, et abi võib olla tõhusam, kui see oleks sihtotstarbelisem, ning käsitleb seda küsimust käimasolevas mõju hindamises.

| VI. | Lisaks kontrollikoja viidatud teabeallikatele on olemas kaudsed indikaatorid, kuivõrd kõne all on kvaliteedi parandamise (puu- ja köögiviljatoodetega seotud geograafiliste indikaatorite ja kvaliteedimärkide kasvav arv) eesmärk, ehkki need ei näita konkreetselt tootjaorganisatsioonide tehtud edusamme. |
| --- | --- |

VI.

Lisaks kontrollikoja viidatud teabeallikatele on olemas kaudsed indikaatorid, kuivõrd kõne all on kvaliteedi parandamise (puu- ja köögiviljatoodetega seotud geograafiliste indikaatorite ja kvaliteedimärkide kasvav arv) eesmärk, ehkki need ei näita konkreetselt tootjaorganisatsioonide tehtud edusamme.

| VII. | Komisjon jagab kontrollikoja muret seoses 60 % sihi saavutamisega. Samas leiab komisjon, et üldpilt on siiski keerulisem. Seda vahendit on eri liikmesriikides kasutatud väga erinevatel viisidel ning tulemused ei ole sugugi ühtlaselt negatiivsed. Rõhutada tuleks teisi julgustavamaid andmeid, eelkõige tootjaorganisatsioonide liitude loomist ja suurte tootjaorganisatsioonide teket mõnes liikmesriigis pärast poliitilist reformi 1996. aastal (eelkõige Belgia, Madalmaad ja Itaalia), millest mõned suudavad juba suurte jaemüüjate turupositsioonile vastukaaluks olla.
  See poliitiline lähenemisviis on Doha arenguprogrammist tulenevat turulepääsu suurendamist ja nõudluspoole kasvavat kontsentratsiooni silmas pidades endiselt parim vahend, et püüda (tootjate ja tarbijate vaheline) ahel paremini tasakaalu viia. Üks eelseisva reformi eesmärkidest on tegeleda puudustega ja tugevdada olemasolevaid vahendeid, eelkõige soodustades tootjaorganisatsioonide liitumisi, tootjaorganisatsioonide omavahelist koostööd ning riikidevahelise ulatusega tootjaorganisatsioone. |
| --- | --- |

VII.

Komisjon jagab kontrollikoja muret seoses 60 % sihi saavutamisega. Samas leiab komisjon, et üldpilt on siiski keerulisem. Seda vahendit on eri liikmesriikides kasutatud väga erinevatel viisidel ning tulemused ei ole sugugi ühtlaselt negatiivsed. Rõhutada tuleks teisi julgustavamaid andmeid, eelkõige tootjaorganisatsioonide liitude loomist ja suurte tootjaorganisatsioonide teket mõnes liikmesriigis pärast poliitilist reformi 1996. aastal (eelkõige Belgia, Madalmaad ja Itaalia), millest mõned suudavad juba suurte jaemüüjate turupositsioonile vastukaaluks olla.

See poliitiline lähenemisviis on Doha arenguprogrammist tulenevat turulepääsu suurendamist ja nõudluspoole kasvavat kontsentratsiooni silmas pidades endiselt parim vahend, et püüda (tootjate ja tarbijate vaheline) ahel paremini tasakaalu viia. Üks eelseisva reformi eesmärkidest on tegeleda puudustega ja tugevdada olemasolevaid vahendeid, eelkõige soodustades tootjaorganisatsioonide liitumisi, tootjaorganisatsioonide omavahelist koostööd ning riikidevahelise ulatusega tootjaorganisatsioone.

| VIII. | Ettevalmistusena ühise turukorralduse reformi ettepanekuks, mis esitatakse 2006. aasta lõpupoole, viib komisjon läbi mõju hindamist. Komisjon on nõus kontrollikoja soovitustes väljendatud eesmärkidega ja uurib mõju hindamise raames, kuidas oleks võimalik neid kõige paremini saavutada. |
| --- | --- |

VIII.

Ettevalmistusena ühise turukorralduse reformi ettepanekuks, mis esitatakse 2006. aasta lõpupoole, viib komisjon läbi mõju hindamist. Komisjon on nõus kontrollikoja soovitustes väljendatud eesmärkidega ja uurib mõju hindamise raames, kuidas oleks võimalik neid kõige paremini saavutada.

| IX.–XI. | Komisjon parandab oma suutlikkust koguda andmeid ja töötada välja asjaomaseid indikaatoreid. Andmete usaldusväärsuse küsimuse käsitlemiseks algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti, et alates 2007. aastast oleks olemas korralik andmebaas.
  Hindamise ulatus ja hindamisküsimused formuleeritakse pakkumistingimuste ettevalmistamise käigus. Kontrollikoja tähelepanekuid võetakse arvesse. |
| --- | --- |

IX.–XI.

Komisjon parandab oma suutlikkust koguda andmeid ja töötada välja asjaomaseid indikaatoreid. Andmete usaldusväärsuse küsimuse käsitlemiseks algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti, et alates 2007. aastast oleks olemas korralik andmebaas.

Hindamise ulatus ja hindamisküsimused formuleeritakse pakkumistingimuste ettevalmistamise käigus. Kontrollikoja tähelepanekuid võetakse arvesse.

SISSEJUHATUS

| 1. | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2200/96 nähakse turult kõrvaldatud toodetele ette mitu otstarvet: tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele; koolid; muu otstarve kui toit; loomasööt; töötlev tööstus; ja (kuid mitte ainult) kompost või bioloogiline lagundamine rangelt keskkonda säästvates tingimustes. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2200/96 nähakse turult kõrvaldatud toodetele ette mitu otstarvet: tasuta jagamine heategevusorganisatsioonidele; koolid; muu otstarve kui toit; loomasööt; töötlev tööstus; ja (kuid mitte ainult) kompost või bioloogiline lagundamine rangelt keskkonda säästvates tingimustes.

| 5. | Ühist turukorraldust reformiti viimati 1996. aastal, enne finantsmääruse üksikasjalikumate nõuete jõustumist 2002. aastal.
  Arvestades finantsmääruse arengut, vaadatakse eesmärgid 2006. aasta lõpuks välja kuulutatud ühise turukorralduse järgmise reformi käigus läbi. |
| --- | --- |

5.

Ühist turukorraldust reformiti viimati 1996. aastal, enne finantsmääruse üksikasjalikumate nõuete jõustumist 2002. aastal.

Arvestades finantsmääruse arengut, vaadatakse eesmärgid 2006. aasta lõpuks välja kuulutatud ühise turukorralduse järgmise reformi käigus läbi.

I OSA: RAKENDUSKAVADE MÕJUSUS

| 20. | Komisjon möönab oma lõppvastutust ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise eest vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 179. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse ja muude finantsmääruse artikli 53 lõike 5 sätete kohaselt kehtestatud finantskorrektsiooni mehhanismide kohaldamise tulemused moodustavad osa käesolevast raamistikust. Lisaks peavad makseasutuste direktorid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta allkirjastama kinnitava deklaratsiooni, mis peegeldab ühisel juhtimisel komisjoni peadirektorite poolt välja antud kinnitavat deklaratsiooni. |
| --- | --- |

20.

Komisjon möönab oma lõppvastutust ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise eest vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 ja Euratomi asutamislepingu artiklile 179. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse ja muude finantsmääruse artikli 53 lõike 5 sätete kohaselt kehtestatud finantskorrektsiooni mehhanismide kohaldamise tulemused moodustavad osa käesolevast raamistikust. Lisaks peavad makseasutuste direktorid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta allkirjastama kinnitava deklaratsiooni, mis peegeldab ühisel juhtimisel komisjoni peadirektorite poolt välja antud kinnitavat deklaratsiooni.

| 21. | Inspektorite kogu kaasamine raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega tegelevasse töörühma suurendas liikmesriikide toimimisviiside komisjonipoolse kontrolli tõhusust. Puu- ja köögiviljasektori auditeerimise eest vastutavat töörühma, kuhu inspektorite kogu kuulub, tugevdati 2000. aastal. |
| --- | --- |

21.

Inspektorite kogu kaasamine raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega tegelevasse töörühma suurendas liikmesriikide toimimisviiside komisjonipoolse kontrolli tõhusust. Puu- ja köögiviljasektori auditeerimise eest vastutavat töörühma, kuhu inspektorite kogu kuulub, tugevdati 2000. aastal.

| 22–23. | Oma mitmesuguste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise lähetuste ning dokumentaalauditite käigus pööras komisjon erilist tähelepanu sellele, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid tagaksid piisava kindlusega deklareeritud kulude vastavuse regulatiivsetele nõuetele. See viis vajaduse korral rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve korra täitmise hindamiseni. Puudusi kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus ja vajaduse korral rakendatakse nende tõttu asjaomase liikmesriigi suhtes finantskorrektsioone.
  Ühise juhtimissüsteemi raames peaks liikmesriikides kehtima piisav kontrollisüsteem: eelkõige vastutavad nad iga konkreetse meetme tõhususe hindamise ja kontrollimise eest. Komisjoni ühtse sisemise kontrolliraamistiku kehtestamise [KOM(2006) 9] tegevuskava eesmärk on tugevdada liikmesriikide aruandlust, nagu nõuab parlament.
  Komisjon arutab korralduskomitee istungitel liikmesriikidega ning kahepoolselt korrapäraselt abikava toimimist, sealhulgas tulemuslikkuse küsimusi.
  Tulemuslikkust käsitletakse lähemalt mõju hindamises ja eelseisvas hindamises. |
| --- | --- |

22–23.

Oma mitmesuguste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise lähetuste ning dokumentaalauditite käigus pööras komisjon erilist tähelepanu sellele, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid tagaksid piisava kindlusega deklareeritud kulude vastavuse regulatiivsetele nõuetele. See viis vajaduse korral rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve korra täitmise hindamiseni. Puudusi kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise käigus ja vajaduse korral rakendatakse nende tõttu asjaomase liikmesriigi suhtes finantskorrektsioone.

Ühise juhtimissüsteemi raames peaks liikmesriikides kehtima piisav kontrollisüsteem: eelkõige vastutavad nad iga konkreetse meetme tõhususe hindamise ja kontrollimise eest. Komisjoni ühtse sisemise kontrolliraamistiku kehtestamise [KOM(2006) 9] tegevuskava eesmärk on tugevdada liikmesriikide aruandlust, nagu nõuab parlament.

Komisjon arutab korralduskomitee istungitel liikmesriikidega ning kahepoolselt korrapäraselt abikava toimimist, sealhulgas tulemuslikkuse küsimusi.

Tulemuslikkust käsitletakse lähemalt mõju hindamises ja eelseisvas hindamises.

Selgitus 9

Komisjon märgib, et meetme teiste mainitud eesmärkide osas leidis kontrollikoda, et “tootmiskulude vähendamine” ja kaudselt “toote kvaliteedi parandamine” ning seega “toodete kaubandusliku väärtuse suurendamine” on omavahel seotud.

| 38.–40. | Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas võis enam kui 70 % puhul kontrollikoja auditeeritud juhtudest selgesti näha või eeldada mõningaid edusamme asjaomaste eesmärkide saavutamisel (vt punkt 54).
  Otsus lisada komisjoni määrusesse abikõlblike meetmete nimekiri (“positiivne” nimekiri), mille juurde kuulub abikõlbmatute meetmete nimekiri, suurendas nii liikmesriikide valitsuste kui tootjaorganisatsioonide õiguskindlust. Seda lähenemisviisi ei loodud alternatiiviks liikmesriikide kohustustele kiita heaks rakenduskavad seoses tootjaorganisatsioonide esialgsete olukordade ja eesmärkidega. |
| --- | --- |

38.–40.

Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas võis enam kui 70 % puhul kontrollikoja auditeeritud juhtudest selgesti näha või eeldada mõningaid edusamme asjaomaste eesmärkide saavutamisel (vt punkt 54).

Otsus lisada komisjoni määrusesse abikõlblike meetmete nimekiri (“positiivne” nimekiri), mille juurde kuulub abikõlbmatute meetmete nimekiri, suurendas nii liikmesriikide valitsuste kui tootjaorganisatsioonide õiguskindlust. Seda lähenemisviisi ei loodud alternatiiviks liikmesriikide kohustustele kiita heaks rakenduskavad seoses tootjaorganisatsioonide esialgsete olukordade ja eesmärkidega.

| 41. | Komisjoni väljaantud tõlgendusmärkmed, eriti ajavahemikul 1997–2000, hõlmasid laia teemade ringi, sealhulgas abikõlblikkust ja suuremal määral määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklit 11 tootjaorganisatsioonide tunnustamise kohta. |
| --- | --- |

41.

Komisjoni väljaantud tõlgendusmärkmed, eriti ajavahemikul 1997–2000, hõlmasid laia teemade ringi, sealhulgas abikõlblikkust ja suuremal määral määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklit 11 tootjaorganisatsioonide tunnustamise kohta.

| 43. | Otsus lisada komisjoni määrusesse nimekiri abikõlblikest meetmetest (“positiivne” nimekiri), mille juurde kuulub nimekiri abikõlbmatutest meetmetest, suurendas nii liikmesriikide valitsuste kui tootjaorganisatsioonide õiguskindlust. Seda lähenemisviisi ei loodud alternatiiviks liikmesriikide kohustustele kiita heaks rakenduskavad seoses tootjaorganisatsioonide esialgsete olukordade ja eesmärkidega. |
| --- | --- |

43.

Otsus lisada komisjoni määrusesse nimekiri abikõlblikest meetmetest (“positiivne” nimekiri), mille juurde kuulub nimekiri abikõlbmatutest meetmetest, suurendas nii liikmesriikide valitsuste kui tootjaorganisatsioonide õiguskindlust. Seda lähenemisviisi ei loodud alternatiiviks liikmesriikide kohustustele kiita heaks rakenduskavad seoses tootjaorganisatsioonide esialgsete olukordade ja eesmärkidega.

Selgitus 13

Üldiselt loetakse äärtega kaubaaluste ostmist investeeringuks nii käesoleva kava kui maaelu arenguprogrammide raames ning loetakse sellisena abikõlblikuks.

| 44. | Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgesti, mida saab rahastada. Siseriiklike asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes käesolevate suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, et see oleks eeskirjadega kooskõlas.
  Abikõlblikkusnimekirjad ja “programmitöö mudel” ei ole tingimata vastuolus. Isegi raamistatuma poliitika puhul (näiteks maaelu areng) eksisteerivad mõlemad elemendid käsikäes. |
| --- | --- |

44.

Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgesti, mida saab rahastada. Siseriiklike asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes käesolevate suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, et see oleks eeskirjadega kooskõlas.

Abikõlblikkusnimekirjad ja “programmitöö mudel” ei ole tingimata vastuolus. Isegi raamistatuma poliitika puhul (näiteks maaelu areng) eksisteerivad mõlemad elemendid käsikäes.

| 45. | Määrustega on selle meetme jaoks ette nähtud igakülgne eeskirjade kogum.
  Asjaolu, et liikmesriigid ja komisjoni audiitorid avastasid jätkuvalt näiteid abikõlbmatute kulude kohta, näib olevat omane igasugustele abikavadele, tegemist ei ole selle konkreetse kava eripäraga. Lisaks sellele täheldas komisjon mitmeid juhtumeid, mille puhul liikmesriigid tõlgendasid ELi õigust väga laialt. |
| --- | --- |

45.

Määrustega on selle meetme jaoks ette nähtud igakülgne eeskirjade kogum.

Asjaolu, et liikmesriigid ja komisjoni audiitorid avastasid jätkuvalt näiteid abikõlbmatute kulude kohta, näib olevat omane igasugustele abikavadele, tegemist ei ole selle konkreetse kava eripäraga. Lisaks sellele täheldas komisjon mitmeid juhtumeid, mille puhul liikmesriigid tõlgendasid ELi õigust väga laialt.

| 46. | Ühenduse õigusega on kontrollimäär fikseeritud mõistlikul tasemel. Komisjon leiab, et kontrollimiste arvu suurendamine mõnede liikmesriikide poolt ei viita ebakindlusele abikõlblikkuse osas ja asjaga seotud riskidele. |
| --- | --- |

46.

Ühenduse õigusega on kontrollimäär fikseeritud mõistlikul tasemel. Komisjon leiab, et kontrollimiste arvu suurendamine mõnede liikmesriikide poolt ei viita ebakindlusele abikõlblikkuse osas ja asjaga seotud riskidele.

| 47. | Innovatiivsed meetmed võivad juba oma olemuse tõttu abikõlblikkuse piirid kahtluse alla seada. Samas ei teavitatud komisjoni probleemidest, mis on seotud kõnealuste meetmete kaasamisega rakenduskavadesse. |
| --- | --- |

47.

Innovatiivsed meetmed võivad juba oma olemuse tõttu abikõlblikkuse piirid kahtluse alla seada. Samas ei teavitatud komisjoni probleemidest, mis on seotud kõnealuste meetmete kaasamisega rakenduskavadesse.

| 48. | Asjaolu, et tootjaorganisatsioonide liikmed peavad kaasfinantseerima 50 % kava kuludest, tasakaalustab riski, et abisaajad valivad ebaefektiivsed meetmed eeldusel, et tootjaorganisatsioonide eesmärgid kattuvad ühise turukorralduse omadega. Lisaks sellele peavad liikmesriigid kinni pidama täpsest kohustuste kogumist, nagu sätestatud lõikes 18. |
| --- | --- |

48.

Asjaolu, et tootjaorganisatsioonide liikmed peavad kaasfinantseerima 50 % kava kuludest, tasakaalustab riski, et abisaajad valivad ebaefektiivsed meetmed eeldusel, et tootjaorganisatsioonide eesmärgid kattuvad ühise turukorralduse omadega. Lisaks sellele peavad liikmesriigid kinni pidama täpsest kohustuste kogumist, nagu sätestatud lõikes 18.

| 49. | Turu ühise korralduse üldine eesmärk on alati olnud suurendada talunike sissetulekuid, kusjuures mitte toetuse, vaid turu kaudu, tugevdades seeläbi nende konkurentsivõimet. Seoses sellega näib mõistlik, et nad kasutaksid toetusi olemasolevate tegevuste kulude toetamiseks, isegi kui tundub, et see ei ole määruse 11 erieesmärke silmas pidades esialgse olukorraga võrreldes oluline edasiminek. Rakendusfondide antav toetus peab mõne erandiga olema suunatud struktuurilistele täiustustele, mitte aga jooksvatele kuludele.
  Ringlusse võetud pakendi konkreetne näide illustreerib selgesti komisjoni sellealast lähenemisviisi. 2004. aastal kutsus komisjon üles muutma abikõlblikkuseeskirju, asendades pakendi kulude toetamise ringlusse võetava pakendi keskkonnajuhtimissüsteemiga. Eesmärk oli teha lõpp teatavates liikmesriikides täheldatud kuritarvitustele ning siduda kulutused paremini keskkonnaalaste täiustustega. Nagu mainitud joonealuses märkuses 13, tegi komisjon 2001. aastal finantskorrektsiooni. |
| --- | --- |

49.

Turu ühise korralduse üldine eesmärk on alati olnud suurendada talunike sissetulekuid, kusjuures mitte toetuse, vaid turu kaudu, tugevdades seeläbi nende konkurentsivõimet. Seoses sellega näib mõistlik, et nad kasutaksid toetusi olemasolevate tegevuste kulude toetamiseks, isegi kui tundub, et see ei ole määruse 11 erieesmärke silmas pidades esialgse olukorraga võrreldes oluline edasiminek. Rakendusfondide antav toetus peab mõne erandiga olema suunatud struktuurilistele täiustustele, mitte aga jooksvatele kuludele.

Ringlusse võetud pakendi konkreetne näide illustreerib selgesti komisjoni sellealast lähenemisviisi. 2004. aastal kutsus komisjon üles muutma abikõlblikkuseeskirju, asendades pakendi kulude toetamise ringlusse võetava pakendi keskkonnajuhtimissüsteemiga. Eesmärk oli teha lõpp teatavates liikmesriikides täheldatud kuritarvitustele ning siduda kulutused paremini keskkonnaalaste täiustustega. Nagu mainitud joonealuses märkuses 13, tegi komisjon 2001. aastal finantskorrektsiooni.

| 51.–52. | Eelseisva reformi raames võiks suuremat tähelepanu pöörata liikmesriikide aruande- ja järelevalvenõuete muutmisele tõhusamateks abivahenditeks poliitika tulemuslikkuse hindamisel.
  Komisjon on oma hindamisprogrammi kaasanud kohustuse algatada mitmete puu- ja köögiviljade turu ühist korraldust puudutavate meetmete hindamine. Tootjaorganisatsioonide hindamine algab 2007. aastal, lõpparuande tähtaeg on 2009. aastal. |
| --- | --- |

51.–52.

Eelseisva reformi raames võiks suuremat tähelepanu pöörata liikmesriikide aruande- ja järelevalvenõuete muutmisele tõhusamateks abivahenditeks poliitika tulemuslikkuse hindamisel.

Komisjon on oma hindamisprogrammi kaasanud kohustuse algatada mitmete puu- ja köögiviljade turu ühist korraldust puudutavate meetmete hindamine. Tootjaorganisatsioonide hindamine algab 2007. aastal, lõpparuande tähtaeg on 2009. aastal.

| 54. | See tähendab, et 71 % ehk ligi kolmveerandi puhul valitud meetmetest ilmnes erineval määral edasiliikumist programmi eesmärkide suunas. |
| --- | --- |

54.

See tähendab, et 71 % ehk ligi kolmveerandi puhul valitud meetmetest ilmnes erineval määral edasiliikumist programmi eesmärkide suunas.

| 57.–58. | Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 esitatud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks üldistest poliitilistest eesmärkidest.
  Lisaks toimub sektori kvaliteedistandardite kiire areng ning kvaliteedi hoidmine (paranevate) standardite tasemel viitab edasiminekule. |
| --- | --- |

57.–58.

Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 esitatud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks üldistest poliitilistest eesmärkidest.

Lisaks toimub sektori kvaliteedistandardite kiire areng ning kvaliteedi hoidmine (paranevate) standardite tasemel viitab edasiminekule.

| 61. | Otsus lisada komisjoni määrusesse nimekiri abikõlblikest meetmetest (“positiivne” nimekiri), mille juurde kuulub nimekiri abikõlbmatutest meetmetest, suurendas nii liikmesriikide valitsuste kui ka tootjaorganisatsioonide õiguskindlust. Abikõlblikkusnimekirjade olemasolu ei vabasta liikmesriike kohustusest tagada, et see, mis heaks kiidetakse, oleks ühtaegu nii abikõlblik kui ka tulemuslik, ning seda ei tohiks käsitada komisjonipoolse heakskiiduna niinimetatud “subsiidiumide meetodile”. |
| --- | --- |

61.

Otsus lisada komisjoni määrusesse nimekiri abikõlblikest meetmetest (“positiivne” nimekiri), mille juurde kuulub nimekiri abikõlbmatutest meetmetest, suurendas nii liikmesriikide valitsuste kui ka tootjaorganisatsioonide õiguskindlust. Abikõlblikkusnimekirjade olemasolu ei vabasta liikmesriike kohustusest tagada, et see, mis heaks kiidetakse, oleks ühtaegu nii abikõlblik kui ka tulemuslik, ning seda ei tohiks käsitada komisjonipoolse heakskiiduna niinimetatud “subsiidiumide meetodile”.

| 62. | Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgesti, mida saab rahastada. Siseriiklike asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes nende suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, et see oleks eeskirjadega kooskõlas.
  Abikõlblikkusnimekirjad ja “programmitöö mudel” ei ole tingimata vastuolus. Isegi piiritletuma poliitika puhul (näiteks maaelu areng) eksisteerivad mõlemad elemendid käsikäes. |
| --- | --- |

62.

Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgesti, mida saab rahastada. Siseriiklike asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes nende suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, et see oleks eeskirjadega kooskõlas.

Abikõlblikkusnimekirjad ja “programmitöö mudel” ei ole tingimata vastuolus. Isegi piiritletuma poliitika puhul (näiteks maaelu areng) eksisteerivad mõlemad elemendid käsikäes.

| 63. | Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 esitatud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks üldistest poliitilistest eesmärkidest.
  Ühise turukorralduse eelseisva reformi käigus käsitletakse abi parema suunamise küsimust. |
| --- | --- |

63.

Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 esitatud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks üldistest poliitilistest eesmärkidest.

Ühise turukorralduse eelseisva reformi käigus käsitletakse abi parema suunamise küsimust.

II OSA: TOOTJAORGANISATSIOONIDE EDUSAMMUD

| 69. | Eelseisva reformi raames võiks suuremat tähelepanu pöörata liikmesriikide aruande- ja järelevalvenõuete muutmisele tõhusamateks abivahenditeks poliitika tulemuslikkuse hindamisel.
  Komisjon on oma hindamisprogrammi kaasanud kohustuse algatada mitmete puu- ja köögiviljade turu ühist korraldust puudutavate meetmete hindamine. Tootjaorganisatsioonide hindamine algab 2007. aastal, leping peaks jõustuma 2008. aastal ja aruande tähtaeg on 2009. aastal. |
| --- | --- |

69.

Eelseisva reformi raames võiks suuremat tähelepanu pöörata liikmesriikide aruande- ja järelevalvenõuete muutmisele tõhusamateks abivahenditeks poliitika tulemuslikkuse hindamisel.

Komisjon on oma hindamisprogrammi kaasanud kohustuse algatada mitmete puu- ja köögiviljade turu ühist korraldust puudutavate meetmete hindamine. Tootjaorganisatsioonide hindamine algab 2007. aastal, leping peaks jõustuma 2008. aastal ja aruande tähtaeg on 2009. aastal.

| 71. | Andmete kogumine rakenduskavade kohta on osa poliitika rakendamise järelevalvest; see järgib sisendi-väljundi loogikat (kui palju raha kulutatakse (sisend) ja mis laadi tegevuseks (väljund)). Hindamisel pannakse suuremat rõhku eesmärkidele ja mõjudele. |
| --- | --- |

71.

Andmete kogumine rakenduskavade kohta on osa poliitika rakendamise järelevalvest; see järgib sisendi-väljundi loogikat (kui palju raha kulutatakse (sisend) ja mis laadi tegevuseks (väljund)). Hindamisel pannakse suuremat rõhku eesmärkidele ja mõjudele.

| 72. | Komisjon on kontrollikojaga ühel nõul, et liikmesriikide aruannetes sisalduvate andmete hulga haldamiseks on vaja korralikku IT-süsteemi. Komisjon jätkab püüdlusi andmete halduse ja usaldusväärsuse parandamiseks. Tulevikku vaadates algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti eesmärgiga panna 2007. aastast tööle üksikasjalik andmebaas. |
| --- | --- |

72.

Komisjon on kontrollikojaga ühel nõul, et liikmesriikide aruannetes sisalduvate andmete hulga haldamiseks on vaja korralikku IT-süsteemi. Komisjon jätkab püüdlusi andmete halduse ja usaldusväärsuse parandamiseks. Tulevikku vaadates algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti eesmärgiga panna 2007. aastast tööle üksikasjalik andmebaas.

| 74. | Kuivõrd kõne all on kvaliteedi parandamise (puu- ja köögiviljatoodetega seotud geograafiliste indikaatorite ja kvaliteedimärkide kasvav arv) eesmärk, on olemas kaudsed indikaatorid, ehkki see teave ei näita konkreetselt tootjaorganisatsioonide edusamme. |
| --- | --- |

74.

Kuivõrd kõne all on kvaliteedi parandamise (puu- ja köögiviljatoodetega seotud geograafiliste indikaatorite ja kvaliteedimärkide kasvav arv) eesmärk, on olemas kaudsed indikaatorid, ehkki see teave ei näita konkreetselt tootjaorganisatsioonide edusamme.

| 76. | Turult kõrvaldamiste vähenemine (kvantiteedi ja kulude osas) näitab seda, et pakkumine on nõudlusega vastavusse jõudnud. Turult kõrvaldamiste suur kasv annab tunnistust ka selleks otstarbeks mõeldud rakendusfondide väikesest protsendist (ainult 2 %, samas kui lagi on 30 %). |
| --- | --- |

76.

Turult kõrvaldamiste vähenemine (kvantiteedi ja kulude osas) näitab seda, et pakkumine on nõudlusega vastavusse jõudnud. Turult kõrvaldamiste suur kasv annab tunnistust ka selleks otstarbeks mõeldud rakendusfondide väikesest protsendist (ainult 2 %, samas kui lagi on 30 %).

| 78. | Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas leiab komisjon, et üldpilt on siiski keerulisem. Seda vahendit on eri liikmesriikides kasutatud väga erineval viisil ning tulemused ei ole sugugi ühtlaselt negatiivsed. Rõhutada tuleks teisi julgustavamaid andmeid, eelkõige tootjaorganisatsioonide liitude loomist ja suurte tootjaorganisatsioonide teket pärast poliitilist 1996. aasta reformi mõnes liikmesriigis (eelkõige Belgia, Madalmaad ja Itaalia). Mõned neist tootjaorganisatsioonidest ja liitudest suudavad juba suurte jaemüüjate turupositsioonile vastukaaluks olla. |
| --- | --- |

78.

Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas leiab komisjon, et üldpilt on siiski keerulisem. Seda vahendit on eri liikmesriikides kasutatud väga erineval viisil ning tulemused ei ole sugugi ühtlaselt negatiivsed. Rõhutada tuleks teisi julgustavamaid andmeid, eelkõige tootjaorganisatsioonide liitude loomist ja suurte tootjaorganisatsioonide teket pärast poliitilist 1996. aasta reformi mõnes liikmesriigis (eelkõige Belgia, Madalmaad ja Itaalia). Mõned neist tootjaorganisatsioonidest ja liitudest suudavad juba suurte jaemüüjate turupositsioonile vastukaaluks olla.

| 79. | Andmete usaldusväärsuse küsimuse käsitlemiseks algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti, et alates 2007. aastast oleks olemas korralik andmebaas. |
| --- | --- |

79.

Andmete usaldusväärsuse küsimuse käsitlemiseks algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti, et alates 2007. aastast oleks olemas korralik andmebaas.

| 80. | Komisjon on teadlik sellest küsimusest, mis on üks suurimaid ühise turukorralduse eelseisva reformi käigus käsitletavaid probleeme. |
| --- | --- |

80.

Komisjon on teadlik sellest küsimusest, mis on üks suurimaid ühise turukorralduse eelseisva reformi käigus käsitletavaid probleeme.

| 81. | Neid küsimusi käsitletakse eelseisva hindamise raames. |
| --- | --- |

81.

Neid küsimusi käsitletakse eelseisva hindamise raames.

| 82. | Tootjaorganisatsioonide hindamine on lisatud põllumajanduse peadirektoraadi 2007. aasta hindamisprogrammi, leping on kavas kehtestada 2008. aastal ja aruande tähtaeg on 2009. aastal. Kontrollikoja tähelepanekuid võetakse arvesse hindamise ulatuse ja hindamisküsimuste määratlemisel. |
| --- | --- |

82.

Tootjaorganisatsioonide hindamine on lisatud põllumajanduse peadirektoraadi 2007. aasta hindamisprogrammi, leping on kavas kehtestada 2008. aastal ja aruande tähtaeg on 2009. aastal. Kontrollikoja tähelepanekuid võetakse arvesse hindamise ulatuse ja hindamisküsimuste määratlemisel.

| 83. | Komisjon võrdles tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtuse arengut tootjaorganisatsiooni mittekuuluvate tootjate turustatud toodangu väärtusega. Olenevalt tootjaorganisatsioonide tulevikust on komisjon valmis uurima, kas sissetulekute kohta on võimalik saada otsesemat teavet. Selleks on tarvis liikmesriikidega aru pidada ja koostööd teha. |
| --- | --- |

83.

Komisjon võrdles tootjaorganisatsioonide turustatud toodangu väärtuse arengut tootjaorganisatsiooni mittekuuluvate tootjate turustatud toodangu väärtusega. Olenevalt tootjaorganisatsioonide tulevikust on komisjon valmis uurima, kas sissetulekute kohta on võimalik saada otsesemat teavet. Selleks on tarvis liikmesriikidega aru pidada ja koostööd teha.

| 84.–85. | Erandeid tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumidega ning pärast liikmesriikidega konsulteerimist. Komisjoni talitused osalevad süstemaatiliselt liikmesriikide eranditaotluste eelhindamises.
  Komisjon nõudis, et liikmesriigid teeksid oma maaelu arenguprogrammides meetmete vahel laadi või väärtuse alusel selget vahet; see määrab ära, kas neid rahastatakse maaelu arenguprogrammide või rakenduskavade raames. |
| --- | --- |

84.–85.

Erandeid tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumidega ning pärast liikmesriikidega konsulteerimist. Komisjoni talitused osalevad süstemaatiliselt liikmesriikide eranditaotluste eelhindamises.

Komisjon nõudis, et liikmesriigid teeksid oma maaelu arenguprogrammides meetmete vahel laadi või väärtuse alusel selget vahet; see määrab ära, kas neid rahastatakse maaelu arenguprogrammide või rakenduskavade raames.

| 86. | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 37 lõike 3 kohaselt on maaelu arengu programmitöö ülesanne tõestada, et eranditaotlus ei kahjusta 1. ja 2 samba sidusust. Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse ning maaelu arengu sidusust vaetakse laiema mõju hindamise raames, mis on hetkel käimas. |
| --- | --- |

86.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 37 lõike 3 kohaselt on maaelu arengu programmitöö ülesanne tõestada, et eranditaotlus ei kahjusta 1. ja 2 samba sidusust. Puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse ning maaelu arengu sidusust vaetakse laiema mõju hindamise raames, mis on hetkel käimas.

JÄRELDUSED

| 87. | Ühise haldussüsteemi raames vastutavad liikmesriigid eelkõige iga konkreetse meetme tõhususe hindamise ja kontrollimise eest. Komisjon arutab korralduskomitee istungitel liikmesriikidega korrapäraselt abikava toimimist, sealhulgas tulemuslikkuse küsimusi. Lisaks käsitletakse selgitamist vajavaid küsimusi komisjoni ja liikmesriikide kahepoolsetel kohtumistel.
  Oma mitmesuguste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise lähetuste ja dokumentaalauditite käigus pööras komisjon erilist tähelepanu sellele, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid tagaksid piisava kindlusega deklareeritud kulude vastavuse regulatiivsetele nõuetele. See viis vajaduse korral rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve korra täitmise hindamiseni. Puudusi kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi käigus ja vajaduse korral rakendatakse nende tõttu asjaomase liikmesriigi suhtes finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

87.

Ühise haldussüsteemi raames vastutavad liikmesriigid eelkõige iga konkreetse meetme tõhususe hindamise ja kontrollimise eest. Komisjon arutab korralduskomitee istungitel liikmesriikidega korrapäraselt abikava toimimist, sealhulgas tulemuslikkuse küsimusi. Lisaks käsitletakse selgitamist vajavaid küsimusi komisjoni ja liikmesriikide kahepoolsetel kohtumistel.

Oma mitmesuguste raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise lähetuste ja dokumentaalauditite käigus pööras komisjon erilist tähelepanu sellele, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid tagaksid piisava kindlusega deklareeritud kulude vastavuse regulatiivsetele nõuetele. See viis vajaduse korral rakenduskavade heakskiitmise ja järelevalve korra täitmise hindamiseni. Puudusi kontrollitakse raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise protsessi käigus ja vajaduse korral rakendatakse nende tõttu asjaomase liikmesriigi suhtes finantskorrektsioone.

| 88. | Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas võis enam kui 70 % puhul kontrollikoja auditeeritud juhtudest selgesti näha või eeldada mõningaid edusamme asjaomaste eesmärkide saavutamisel.
  Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgelt, mida saab rahastada. Siseriiklike asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes nende suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, kas see on vastavuses eeskirjadega, mis fikseerivad kontrolli mõistlikul tasemel. Komisjoni 2005. aasta auditeerimislähetustest tulenevad tähelepanekud viitavad mitmele juhtumile, mille puhul liikmesriigid tõlgendasid ELi õigust väga vabalt. |
| --- | --- |

88.

Komisjon jagab kontrollikoja muret. Samas võis enam kui 70 % puhul kontrollikoja auditeeritud juhtudest selgesti näha või eeldada mõningaid edusamme asjaomaste eesmärkide saavutamisel.

Komisjon seadis sisse abikõlblikkusnimekirjad, milles (kuivõrd reaalselt võimalik) sätestati selgelt, mida saab rahastada. Siseriiklike asutuste ülesanne on tagada, et nende poolt heaks kiidetavad kavad oleksid kooskõlas mitte üksnes nende suuniste, vaid ka määrustega kehtestatud üldiste eesmärkidega. Liikmesriigid otsustavad ise oma üksikasjaliku halduskorra üle ning komisjon kontrollib, kas see on vastavuses eeskirjadega, mis fikseerivad kontrolli mõistlikul tasemel. Komisjoni 2005. aasta auditeerimislähetustest tulenevad tähelepanekud viitavad mitmele juhtumile, mille puhul liikmesriigid tõlgendasid ELi õigust väga vabalt.

| 89. | Komisjonil on hea meel märkida, et kontrollikoja järeldused loovad positiivse üldmulje edusammudest, mis tootjaorganisatsioonid on saavutanud tänu ühenduse toetusele. |
| --- | --- |

89.

Komisjonil on hea meel märkida, et kontrollikoja järeldused loovad positiivse üldmulje edusammudest, mis tootjaorganisatsioonid on saavutanud tänu ühenduse toetusele.

| 90. | Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 määratletud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks üldistest poliitilistest eesmärkidest. Samas leiab komisjon, et abi võib olla tõhusam, kui see oleks sihtotstarbelisem, ning käsitleb seda küsimust käimasolevas mõju hindamises. |
| --- | --- |

90.

Komisjon leiab, et isegi kui meede ei tundu nõukogu määruse artikli 15 lõikes 4 määratletud eesmärkide poole liikumisel olulisi tulemusi andvat, tuleks abi siiski lugeda tulemuslikuks seoses tootjate sissetuleku suurendamisega nende konkurentsivõime suurendamise läbi, mis on üks üldistest poliitilistest eesmärkidest. Samas leiab komisjon, et abi võib olla tõhusam, kui see oleks sihtotstarbelisem, ning käsitleb seda küsimust käimasolevas mõju hindamises.

| 91. | Komisjon tunnistab, et rakenduskavade mõju ei saa lugeda ainsaks teguriks, mis tõukab tootjaid nõukogu määruses sätestatud eesmärkide poole. Samas soodustavad need rohkem turule orienteeritud lähenemisviisi. Turul toimivate jõudude tõttu on tootjad eriti viimasel ajal tohutu surve all, mille tagajärjeks on tõsised kriisid ELi juhtivate toodete (st virsikud, tsitruselised, lauaviinamarjad, tomatid, töötlemiseks mõeldud tomatid) osas.
  Nende kriiside tagajärjel võivad tootjad majandusliku enesesäilitamise eest heideldes ja kulude vähendamise prioriteedi sunnil pöörata vähem tähelepanu kvaliteediküsimustele ja keskkonnaprobleemid hooletusse jätta. Selle ohu tõttu on rakenduskavad olulised selleks, et tootjad arvestaksid oma tegevuses jätkuvalt kvaliteedi- ja keskkonnaküsimustega. |
| --- | --- |

91.

Komisjon tunnistab, et rakenduskavade mõju ei saa lugeda ainsaks teguriks, mis tõukab tootjaid nõukogu määruses sätestatud eesmärkide poole. Samas soodustavad need rohkem turule orienteeritud lähenemisviisi. Turul toimivate jõudude tõttu on tootjad eriti viimasel ajal tohutu surve all, mille tagajärjeks on tõsised kriisid ELi juhtivate toodete (st virsikud, tsitruselised, lauaviinamarjad, tomatid, töötlemiseks mõeldud tomatid) osas.

Nende kriiside tagajärjel võivad tootjad majandusliku enesesäilitamise eest heideldes ja kulude vähendamise prioriteedi sunnil pöörata vähem tähelepanu kvaliteediküsimustele ja keskkonnaprobleemid hooletusse jätta. Selle ohu tõttu on rakenduskavad olulised selleks, et tootjad arvestaksid oma tegevuses jätkuvalt kvaliteedi- ja keskkonnaküsimustega.

| 92. | Komisjon on kontrollikoja poolt välja toodud puudustest teadlik. See poliitiline lähenemisviis on Doha arenguprogrammist tulenevat turulepääsu suurendamist ja nõudluse poole kasvavat kontsentratsiooni silmas pidades endiselt parim vahend, et üritada ahel paremini tasakaalu viia (tootjalt tarbijale). Üks ligineva reformi eesmärkidest on tegeleda puudustega ja tugevdada olemasolevaid vahendeid, eelkõige soodustades tootjaorganisatsioonide liitumisi, tootjaorganisatsioonide omavahelist koostööd ning rahvusvahelisi tootjaorganisatsioone. |
| --- | --- |

92.

Komisjon on kontrollikoja poolt välja toodud puudustest teadlik. See poliitiline lähenemisviis on Doha arenguprogrammist tulenevat turulepääsu suurendamist ja nõudluse poole kasvavat kontsentratsiooni silmas pidades endiselt parim vahend, et üritada ahel paremini tasakaalu viia (tootjalt tarbijale). Üks ligineva reformi eesmärkidest on tegeleda puudustega ja tugevdada olemasolevaid vahendeid, eelkõige soodustades tootjaorganisatsioonide liitumisi, tootjaorganisatsioonide omavahelist koostööd ning rahvusvahelisi tootjaorganisatsioone.

| 93. | Komisjon leiab, et tema talituste tehtud eelkontroll seoses liikmesriikide eranditaotlustega vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 37 lõikele 3 oli kahe vahendi sidususe tagamiseks piisav. Tootjate ebapiisava kavas osalemise põhjuseid hinnatakse tulevaste hindamiste käigus. |
| --- | --- |

93.

Komisjon leiab, et tema talituste tehtud eelkontroll seoses liikmesriikide eranditaotlustega vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 37 lõikele 3 oli kahe vahendi sidususe tagamiseks piisav. Tootjate ebapiisava kavas osalemise põhjuseid hinnatakse tulevaste hindamiste käigus.

SOOVITUSED

| 94. | Seda küsimust käsitletakse ja hinnatakse asjakohaselt ühise turukorralduse eelseisvas läbivaatamises (2006. aasta lõpus) eesmärgiga muuta abikava tulevikus lihtsamaks ja tõhusamaks.
  Hindamise tulemused võivad viia komisjonipoolsete täiendavate seadusandlike algatusteni, kui leitakse, et need aitavad saavutada kava eesmärke. |
| --- | --- |

94.

Seda küsimust käsitletakse ja hinnatakse asjakohaselt ühise turukorralduse eelseisvas läbivaatamises (2006. aasta lõpus) eesmärgiga muuta abikava tulevikus lihtsamaks ja tõhusamaks.

Hindamise tulemused võivad viia komisjonipoolsete täiendavate seadusandlike algatusteni, kui leitakse, et need aitavad saavutada kava eesmärke.

| 95. | Ettevalmistusena ühise turukorralduse reformi ettepanekuks, mis esitatakse 2006. aasta lõpupoole, viib komisjon läbi mõju hindamist. Komisjon on nõus kontrollikoja soovitustes väljendatud eesmärkidega ja uurib mõju hindamise raames, kuidas oleks võimalik neid kõige paremini saavutada. |
| --- | --- |

95.

Ettevalmistusena ühise turukorralduse reformi ettepanekuks, mis esitatakse 2006. aasta lõpupoole, viib komisjon läbi mõju hindamist. Komisjon on nõus kontrollikoja soovitustes väljendatud eesmärkidega ja uurib mõju hindamise raames, kuidas oleks võimalik neid kõige paremini saavutada.

| 96. | Komisjon parandab oma suutlikkust koguda andmeid ja töötada välja asjaomaseid indikaatoreid. Andmete usaldusväärsuse küsimuse käsitlemiseks algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti, et alates 2007. aastast oleks olemas korralik andmebaas. |
| --- | --- |

96.

Komisjon parandab oma suutlikkust koguda andmeid ja töötada välja asjaomaseid indikaatoreid. Andmete usaldusväärsuse küsimuse käsitlemiseks algatab põllumajanduse peadirektoraat 2006. aastal IT-projekti, et alates 2007. aastast oleks olemas korralik andmebaas.

| 97. | Hindamise ulatus ja hindamisküsimused formuleeritakse pakkumistingimuste ettevalmistamise käigus. Kontrollikoja tähelepanekud võetakse arvesse. |
| --- | --- |

97.

Hindamise ulatus ja hindamisküsimused formuleeritakse pakkumistingimuste ettevalmistamise käigus. Kontrollikoja tähelepanekud võetakse arvesse.

| 98. | Komisjon käsitleb oma ettepanekus eelseisva reformi kohta organiseerituse puudumist peamistes puu- ja köögivilju tootvates liikmesriikides, propageerides tõhusamalt tootjaorganisatsioonidega liitumist. |
| --- | --- |

98.

Komisjon käsitleb oma ettepanekus eelseisva reformi kohta organiseerituse puudumist peamistes puu- ja köögivilju tootvates liikmesriikides, propageerides tõhusamalt tootjaorganisatsioonidega liitumist.

| 99.–100. | Sektoris, kus pakkumist puudutab üha tugevam turupositsioon nõudluse poole pealt, on pakkumise kontsentratsioon nii praegu kui ka edaspidi sobiv vahend tasakaalustatuma turu kindlustamiseks. Hindamise ulatus ja hindamisküsimused formuleeritakse pakkumistingimuste ettevalmistamise käigus. Kontrollikoja tähelepanekud võetakse arvesse. |
| --- | --- |

99.–100.

Sektoris, kus pakkumist puudutab üha tugevam turupositsioon nõudluse poole pealt, on pakkumise kontsentratsioon nii praegu kui ka edaspidi sobiv vahend tasakaalustatuma turu kindlustamiseks. Hindamise ulatus ja hindamisküsimused formuleeritakse pakkumistingimuste ettevalmistamise käigus. Kontrollikoja tähelepanekud võetakse arvesse.

---