----

----

I Teave

Kontrollikoda

----

ERIARUANNE nr 6/2006,

komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektid koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 235/01)

SISUKORD

LÜHENDID JA TERMINID

LISA I — OECD arenguabikomitee — projektide klassifikatsioon

LISA II — Kontrollitud keskkonnaprojektid ja hinnang nende mõjususele

LISA III — Projektide tulemuslikkuse ülevaade

Komisjoni vastused

LÜHENDID JA TERMINID
AKV

Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid, kes on alla kirjutanud Cotonou lepingule

DFID

Department for International Development (Ühendkuningriigi rahvusvahelise arengu keskasutus)

DWNP

loodus- ja rahvusparkide amet

ECOFAC

Ecosystèmes Forestiers d'Afrique Centrale (Kesk-Aafrika metsaökosüsteemid)

EuropeAid

koostöötalitus EuropeAid

FAO

toidu- ja põllumajandusorganisatsioon

GEF

Ülemaailmne Keskkonnafond

KfW

Deutsche Kreditanstalt für Wiederaufbau

MEDA

majandus- ja sotsiaalreformiga kaasnevad meetmed Vahemere piirkonna kolmandates riikides

OECD

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon

OECD DAC

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee

UNDP

ÜRO arenguprogramm

UNEP

ÜRO keskkonnaprogramm

WWF

Maailma Looduse Fond

KOKKUVÕTE

SISSEJUHATUS

Taust

Auditi ulatus ja käsitlusviis

KOMISJONI ARENGUABI KESKKONNAASPEKTIDE STRATEEGIA

Sissejuhatus

Selge ja tervikliku keskkonnastrateegia vajadus

Komisjoni keskkonnaaspektide süvalaiendamise strateegia rakendamiseks ja arenguabi keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamiseks tuleb võtta vajalikke korralduslikke meetmeid

Keskkonna süvalaiendamise strateegia rakendamise järelevalvemehhanismid

Komisjoni suutlikkuse suurendamine keskkonna süvalaiendamise strateegia rakendamise eesmärgil

Komisjoni arenguabi keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamise süsteemid

KOMISJONIPOOLSE KESKKONNA SÜVALAIENDAMISE TÕHUSUSE HINDAMINE

Sissejuhatus

2005. aastal saavutati edu arengumaade keskkonnaanalüüsi koostamisel riikide uute strateegiadokumentide jaoks, ehkki selle mõju on veel vara hinnata

Keskkonna eelarvetoetuse programmidesse süvalaiendamiseks on tehtud vähe

Keskkonnaaspektide süvalaiendamiseks projekti tasandil kasutatavad menetlused ei ole olnud piisavalt süstemaatilised

KESKKONNAPROJEKTIDE TULEMUSLIKKUSE JA SEDA MÕJUTAVATE TEGURITE HINDAMINE

Sissejuhatus

Projektide tulemuslikkuse hindamine

Keskkonnaprojektide tulemuslikkust mõjutavate tegurite analüüs

Projektide liiga ambitsioonikas kavandamine

Viivitused projektide ettevalmistamisel ja elluviimisel

Vähene edu institutsioonide haldussuutlikkuse suurendamisel

Kohalikud kogukonnad peavad loodusvarade jätkusuutlikule kasutamisele pöörama rohkem tähelepanu

Projektide ebapiisav mõju poliitikale ja õiguslikule raamistikule

Rahastamise elujõulisuse ebarealistlik käsitlus

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

Soovitused

Tervikliku keskkonnastrateegia kehtestamine ja selle rakendamise jälgimine

Keskkonna süvalaiendamise tõhustamine

Keskkonnaprojektide tulemuslikkuse parandamine

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 15. juuni 2006. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

----

(1)  Otsides vastust neile põhiküsimustele, võeti auditis arvesse Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) keskkonnaauditi suuniseid.

(2)  Metsandusele keskendumise peapõhjus on, et komisjonil on troopiliste ja muude metsade jaoks eraldi eelarverida (vt punkt 10). Kuigi 2004. aastal loodi ka eraldi AKV-ELi veerahastu, on selle rakendamine alles algusjärgus.

(3)  Teisteks alussammasteks on majanduslik heaolu ja sotsiaalne areng. Säästva arengu kõige laialdasemalt kasutatud määratlus on areng, mis rahuldab tänapäeva vajadused, rikkumata tulevaste põlvkondade võimalusi rahuldada oma vajadusi (1987. aasta Bruntlandi aruanne keskkonna ja arengu kohta).

(4)  Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 177 sätestatakse, et säästev areng on üks arengukoostöö eesmärkidest.

(5)  23. juunil 2000. aastal allkirjastatud Cotonou partnerluslepingu artikkel 32 (EÜT L 317, 15.12.2000).

(6)  Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 443/92 (Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaadele finants- ja tehnilise abi andmise ja nende maadega tehtava majanduskoostöö kohta) artikkel 5 (EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1).

(7)  Nõukogu 23. juuli 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1488/96 (Euroopa-Vahemere partnerluse raames toimuva majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevate finants- ja tehniliste meetmete (MEDA) kohta) II lisa (EÜT L 189, 30.7.1996, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2494/2000 arengumaade troopiliste ja muude metsade säilitamise ja säästva majandamise edendamise meetmete kohta (EÜT L 288, 15.11.2000, lk 6).

(9)  Komisjoni 13. juuli 2005. aasta personali töödokumendiga “Ettepanek: Nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitika ühisavaldus “Euroopa konsensus”” nähti ette “suurema tähelepanu pööramist säästva arengu keskkonnamõõtmele, “ülendades” selle valdkondadevahelisest teemast selgesõnaliselt ELi abi eesmärgiks, millele vastavad EÜ abi üksikasjalikud valdkondlikud prioriteedid”.

(10)  Komisjon viis siiski läbi täpsema hindamise keskkonna ja troopiliste metsade eelarverea kohta, nagu ette nähtud 2004. aasta asjakohastes määrustes.

(11)  2002. aastal kehtestas Maailmapank uue kahemõõtmelise koodisüsteemi. Igale laenule lisatakse nii teema- kui sektorikood. 11 teemakoodi tähistavad panga tegevuste eesmärke ja 12 sektorikoodi märgivad majanduse osi, mis panga toetustest otseselt kasu saavad. Keskkond ja loodusvarade majandamine on üks 11 teemast.

(12)  1990ndate algusest alates on arengumaad koostanud vaesuse vähendamise strateegiadokumente, et luua raamistik riiklikule poliitikale ja programmidele ning välisabile, mille üldine eesmärk on vaesuse vähendamine.

(13)  Keskkonnaprioriteetide seisund ja areng vaesuse vähendamise strateegiates: 50 vaesuse vähendamise strateegiadokumendi hindamine. Keskkonnaosakonna uurimused, Maailmapank, november 2003.

(14)  OECD arenguabikomitee. Suunised — abi ja keskkond. Nr 2: Riikide keskkonnauuringute ja -strateegiate head tavad. Komisjon kasutab vastena mõistet “riigi keskkonnaprofiil”.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. novembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2493/2000 meetmete kohta keskkonnamõõtme täielikuks integreerimiseks arengumaade arenguprotsessi (EÜT L 288, 15.11.2000, lk 1).

(16)  Nõukogu järeldused, mis käsitlevad keskkonnaküsimuste EÜ majandus- ja arengukoostöösse integreerimise strateegiat eesmärgiga soodustada säästvat arengut, punkt 3.6 (8971/01).

(17)  Nõukogu järeldused, mis käsitlevad keskkonnaküsimuste EÜ majandus- ja arengukoostöösse integreerimise strateegiat eesmärgiga soodustada säästvat arengut, punkt 3.14 (8971/01).

(18)  Auditi ajal töötas OECD arenguabikomitee alluvuses arengukoostöö raames strateegiliste keskkonnahindamiste kasutamise alane töörühm.

(19)  Kolm ettenähtud kategooriat on: A — suur keskkonnamõju, B — märkimisväärsed võimalikud keskkonnaalased ohud ja kasutegurid, C — vähene keskkonnamõju.

(20)  Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40), mida on muudetud 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ (EÜT L 73, 14.3.1997, lk 5).

(21)  15. detsembril 1989 Lomé's allkirjastatud neljanda AKV-EMÜ konventsiooni artikkel 37 (EÜT L 229, 17.8.1991).

(22)  OECD arenguabikomitee. Suunised — abi ja keskkond. Nr 1: Arenguprojektide keskkonnamõju hindamiste head tavad, Pariis 1992.

----

I LISA

OECD ARENGUABIKOMITEE — PROJEKTIDE KLASSIFIKATSIOON

----

(1)  OECD arenguabikomitee kood.

(2)  Võlausaldajate teavitussüsteemi kood.

----

II LISA

KONTROLLITUD KESKKONNAPROJEKTID JA HINNANG NENDE MÕJUSUSELE

----

III LISA

PROJEKTIDE TULEMUSLIKKUSE ÜLEVAADE

Käesoleva lisa otstarve on anda lugejale taustateavet kõigi kontrollikoja auditi käigus külastatud riikides/piirkondades kontrollitud keskkonnaprojektide kohta. See ei ole mõeldud konkreetse riigi keskkonnaprojektide üldise tulemuslikkuse kohta järelduste tegemiseks.

----

(1)  Programm loodi 1990. aastal tööstusriikide rühma G7 tippkohtumisel, s.o ajal, mil Amazonase jõgikonna metsade kiire hävimise üle hakati järjest enam muret tundma. Brasiilia valitsus tegi programmi elluviimisega algust 1992. aastal ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil Rio de Janeiros.

(2)  Tawahka Asangni kaitseala projekti jätkatakse teise keskkonna ja metsanduse eelarverealt rahastatava projektiga.

----

KOMISJONI VASTUS

KOKKUVÕTE

KOMISJONI ARENGUABI KESKKONNAASPEKTIDE STRATEEGIA

KOMISJONIPOOLSE KESKKONNA SÜVALAIENDAMISE TÕHUSUSE HINDAMINE

KESKKONNAPROJEKTIDE TULEMUSLIKKUSE JA SEDA MÕJUTAVATE TEGURITE HINDAMINE

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

----