# Uradni list C 238E/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 238E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 493. oktober 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 238E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 493. oktober 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2006/C 238E/1 | Skupno stališče (ES) št. 10/2006 z dne 27. junija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+) | 1 |
| 2006/C 238E/2 | Skupno stališče (ES) št. 11/2006 z dne 18. julija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Kultura (2007–2013) | 18 |
| 2006/C 238E/3 | Skupno stališče (ES) št. 12/2006 z dne 18. julija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress | 31 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2006/C 238E/1

Skupno stališče (ES) št. 10/2006 z dne 27. junija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)

1

2006/C 238E/2

Skupno stališče (ES) št. 11/2006 z dne 18. julija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Kultura (2007–2013)

18

2006/C 238E/3

Skupno stališče (ES) št. 12/2006 z dne 18. julija 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress

31

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 3.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 238/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 10/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 27. junija 2006

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o finančnem instrumentu za okolje (LIFE+)

(2006/C 238 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varstvo okolja je eden od ključnih ciljev, navedenih v izjavah o vodilnih načelih trajnostnega razvoja, ki jih je sprejel Evropski svet. Varstvo okolja je prednostno področje sofinanciranja Skupnosti in bi ga bilo treba financirati predvsem s horizontalnimi finančnimi instrumenti Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom. |
| --- | --- |

(1)

Varstvo okolja je eden od ključnih ciljev, navedenih v izjavah o vodilnih načelih trajnostnega razvoja, ki jih je sprejel Evropski svet. Varstvo okolja je prednostno področje sofinanciranja Skupnosti in bi ga bilo treba financirati predvsem s horizontalnimi finančnimi instrumenti Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom.

| (2) | Ti finančni instrumenti Skupnosti ne zajemajo vseh okoljskih prednostnih nalog. Za zagotovitev posebne podpore razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, zlasti ciljev Šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (6. OAP), ki je bil določen s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 (4), je zato potreben finančni instrument za okolje (LIFE+). |
| --- | --- |

(2)

Ti finančni instrumenti Skupnosti ne zajemajo vseh okoljskih prednostnih nalog. Za zagotovitev posebne podpore razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, zlasti ciljev Šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (6. OAP), ki je bil določen s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 (4), je zato potreben finančni instrument za okolje (LIFE+).

| (3) | Podporo bi bilo treba zagotoviti s pomočjo sporazumov o donacijah in pogodb o javnih naročilih v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5). |
| --- | --- |

(3)

Podporo bi bilo treba zagotoviti s pomočjo sporazumov o donacijah in pogodb o javnih naročilih v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (5).

| (4) | Za zagotovitev najboljše možne porabe sredstev Skupnosti bi morali ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, izpolnjevati merila za pridobitev pomoči. Zlasti ukrepi in projekti, vezani na tisti del proračuna, ki je predmet prenesenega upravljanja, bi morali izpolnjevati dodatna merila za pridobitev pomoči, da se zagotovi evropska dodana vrednost in da se izogne financiranju ponavljajočih se dejavnosti, na primer vsakodnevnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev najboljše možne porabe sredstev Skupnosti bi morali ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, izpolnjevati merila za pridobitev pomoči. Zlasti ukrepi in projekti, vezani na tisti del proračuna, ki je predmet prenesenega upravljanja, bi morali izpolnjevati dodatna merila za pridobitev pomoči, da se zagotovi evropska dodana vrednost in da se izogne financiranju ponavljajočih se dejavnosti, na primer vsakodnevnih dejavnosti.

| (5) | Na področju narave in biotske raznovrstnosti izvajanje politike in zakonodaje Skupnosti samo po sebi zagotavlja okvir za evropsko dodano vrednost. Ukrepi in projekti najboljše prakse ali demonstrativni ukrepi in projekti, vključno s tistimi, ki so povezani z upravljanjem in določitvijo območij Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (6) in Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (7), bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Na področju narave in biotske raznovrstnosti izvajanje politike in zakonodaje Skupnosti samo po sebi zagotavlja okvir za evropsko dodano vrednost. Ukrepi in projekti najboljše prakse ali demonstrativni ukrepi in projekti, vključno s tistimi, ki so povezani z upravljanjem in določitvijo območij Natura 2000 v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (6) in Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (7), bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

| (6) | Inovativni ukrepi in projekti ali demonstrativni ukrepi in projekti, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, kar vključuje razvoj ali širjenje tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij, ter ukrepi in projekti za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju gozdnih požarov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Inovativni ukrepi in projekti ali demonstrativni ukrepi in projekti, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, kar vključuje razvoj ali širjenje tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij, ter ukrepi in projekti za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju gozdnih požarov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

| (7) | Ukrepi in projekti za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi in projekti za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov, bi morali biti upravičeni do financiranja Skupnosti iz LIFE+, razen če so že upravičeni do financiranja v okviru drugih finančnih instrumentov Skupnosti.

| (8) | Z izzivom, ki ga predstavlja razvoj in izvajanje učinkovite politike na podlagi 6. OAP, se je mogoče spopasti le s podporo ukrepom in projektom najboljših praks ali demonstrativnim ukrepom in projektom za razvoj in izvajanje okoljske politike Skupnosti; prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; utrjevanju temeljnih znanj; usposabljanju za izvajanje; spodbujanju dobrega upravljanja, pospeševanju povezovanja v mreže, vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks; in boljšemu obveščanju, osveščanju in komunikaciji. Finančna podpora na podlagi te uredbe bi morala biti zato usmerjena v razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje ter v obveščanje o njej ter v njeno razširjanje na celotnem območju Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Z izzivom, ki ga predstavlja razvoj in izvajanje učinkovite politike na podlagi 6. OAP, se je mogoče spopasti le s podporo ukrepom in projektom najboljših praks ali demonstrativnim ukrepom in projektom za razvoj in izvajanje okoljske politike Skupnosti; prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; utrjevanju temeljnih znanj; usposabljanju za izvajanje; spodbujanju dobrega upravljanja, pospeševanju povezovanja v mreže, vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks; in boljšemu obveščanju, osveščanju in komunikaciji. Finančna podpora na podlagi te uredbe bi morala biti zato usmerjena v razvoj, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje ter v obveščanje o njej ter v njeno razširjanje na celotnem območju Skupnosti.

| (9) | LIFE+ bi morali sestavljati trije deli: LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost; LIFE+ Okoljska politika in upravljanje; LIFE+ Informacije in obveščanje. Treba bi bilo omogočiti, da ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, prispevajo k uresničitvi posebnih ciljev več kakor zgolj enega od teh treh delov, da vključujejo sodelovanje več kakor ene države članice ter da prispevajo tudi k razvoju strateških pristopov za doseganje okoljskih ciljev. |
| --- | --- |

(9)

LIFE+ bi morali sestavljati trije deli: LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost; LIFE+ Okoljska politika in upravljanje; LIFE+ Informacije in obveščanje. Treba bi bilo omogočiti, da ukrepi in projekti, ki se financirajo iz LIFE+, prispevajo k uresničitvi posebnih ciljev več kakor zgolj enega od teh treh delov, da vključujejo sodelovanje več kakor ene države članice ter da prispevajo tudi k razvoju strateških pristopov za doseganje okoljskih ciljev.

| (10) | Za izpolnitev svoje vloge glede dajanja pobud za razvoj okoljskih politik in glede njihovega izvajanja bi morala Komisija uporabljati sredstva iz LIFE+, in sicer da bi izvedla študije in ocene, prevzela naloge v zvezi z izvajanjem in vključevanjem okoljske politike in zakonodaje, organizirala sestanke, seminarje in delavnice s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi ter da bi razvijala in vzdrževala mreže in računalniške sisteme. Poleg tega bi morala Komisija uporabljati del proračuna LIFE+, ki se upravlja centralno, za izvajanje dejavnosti v zvezi z obveščanjem, objavljanjem in razširjanjem informacij, vključno s prireditvami, razstavami in podobnimi ukrepi za osveščanje, za pripravo in produkcijo avdiovizualnega materiala ter za tehnično in/ali administrativno pomoč, potrebno za opredelitev, pripravo, upravljanje, spremljanje, revizijo in nadzor programov in projektov. |
| --- | --- |

(10)

Za izpolnitev svoje vloge glede dajanja pobud za razvoj okoljskih politik in glede njihovega izvajanja bi morala Komisija uporabljati sredstva iz LIFE+, in sicer da bi izvedla študije in ocene, prevzela naloge v zvezi z izvajanjem in vključevanjem okoljske politike in zakonodaje, organizirala sestanke, seminarje in delavnice s strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi ter da bi razvijala in vzdrževala mreže in računalniške sisteme. Poleg tega bi morala Komisija uporabljati del proračuna LIFE+, ki se upravlja centralno, za izvajanje dejavnosti v zvezi z obveščanjem, objavljanjem in razširjanjem informacij, vključno s prireditvami, razstavami in podobnimi ukrepi za osveščanje, za pripravo in produkcijo avdiovizualnega materiala ter za tehnično in/ali administrativno pomoč, potrebno za opredelitev, pripravo, upravljanje, spremljanje, revizijo in nadzor programov in projektov.

| (11) | Nevladne organizacije (NVO) prispevajo k razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti. Zato bi bilo primerno, da del proračuna LIFE+, ki se upravlja centralno, podpira delovanje številnih ustrezno usposobljenih okoljskih NVO, in sicer s konkurenčnim in preglednim dodeljevanjem letnih donacij za poslovanje. Takšne NVO bi morale biti neodvisne in neprofitne ter delovati vsaj v treh evropskih državah, bodisi same bodisi kakor sestavni del združenja. |
| --- | --- |

(11)

Nevladne organizacije (NVO) prispevajo k razvoju in izvajanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti. Zato bi bilo primerno, da del proračuna LIFE+, ki se upravlja centralno, podpira delovanje številnih ustrezno usposobljenih okoljskih NVO, in sicer s konkurenčnim in preglednim dodeljevanjem letnih donacij za poslovanje. Takšne NVO bi morale biti neodvisne in neprofitne ter delovati vsaj v treh evropskih državah, bodisi same bodisi kakor sestavni del združenja.

| (12) | Izkušnje s sedanjimi in preteklimi instrumenti so poudarile potrebo po večletnem načrtovanju in programiranju ter po osredotočenju prizadevanj v spodbujanje varstva okolja z določitvijo prednostnih nalog in opredelitvijo področij dejavnosti, ki so lahko upravičena do sofinanciranja Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Izkušnje s sedanjimi in preteklimi instrumenti so poudarile potrebo po večletnem načrtovanju in programiranju ter po osredotočenju prizadevanj v spodbujanje varstva okolja z določitvijo prednostnih nalog in opredelitvijo področij dejavnosti, ki so lahko upravičena do sofinanciranja Skupnosti.

| (13) | Države članice bi morale pripraviti nacionalne letne delovne programe, ki bi morali biti različni tako od načrtov in programov, ki so bili oblikovani za številna področja in ki določajo okvir za bodoče soglasje k posegu, kakor tudi od načrtov in programov, za katere Direktiva 92/43/EGS določa, da jih je treba oceniti; teh delovnih programov se ne bi smelo obravnavati kakor načrte ali programe, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (8). |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale pripraviti nacionalne letne delovne programe, ki bi morali biti različni tako od načrtov in programov, ki so bili oblikovani za številna področja in ki določajo okvir za bodoče soglasje k posegu, kakor tudi od načrtov in programov, za katere Direktiva 92/43/EGS določa, da jih je treba oceniti; teh delovnih programov se ne bi smelo obravnavati kakor načrte ali programe, ki sodijo na področje uporabe Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (8).

| (14) | Zahteve glede varstva okolja bi bilo treba vključiti v opredelitev in izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti, tudi v finančne instrumente. LIFE+ naj bi tako dopolnjeval druge finančne instrumente Skupnosti, Komisija in države članice pa naj bi poskrbele za tovrstno dopolnjevanje na ravni Skupnosti ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

(14)

Zahteve glede varstva okolja bi bilo treba vključiti v opredelitev in izvajanje politik in dejavnosti Skupnosti, tudi v finančne instrumente. LIFE+ naj bi tako dopolnjeval druge finančne instrumente Skupnosti, Komisija in države članice pa naj bi poskrbele za tovrstno dopolnjevanje na ravni Skupnosti ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

| (15) | V skladu s sklepi zasedanj Evropskega sveta v Luksemburgu decembra 1997 in v Solunu junija 2003 bi morale biti države kandidatke in države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, upravičene do sodelovanja v programih Skupnosti v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvostranskih sporazumih, sklenjenih s temi državami. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s sklepi zasedanj Evropskega sveta v Luksemburgu decembra 1997 in v Solunu junija 2003 bi morale biti države kandidatke in države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, upravičene do sodelovanja v programih Skupnosti v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvostranskih sporazumih, sklenjenih s temi državami.

| (16) | Treba bi bilo združiti številne obstoječe okoljske instrumente ter poenostaviti programiranje in upravljanje z uvedbo enotnega in osredotočenega finančnega instrumenta za okolje. |
| --- | --- |

(16)

Treba bi bilo združiti številne obstoječe okoljske instrumente ter poenostaviti programiranje in upravljanje z uvedbo enotnega in osredotočenega finančnega instrumenta za okolje.

| (17) | Prav tako bi bilo treba zagotoviti gladek prehod ter nadaljnje spremljanje, revizijo in kvalitativno ocenjevanje dejavnosti, ki so financirane s sedanjimi programi, tudi po izteku teh programov. |
| --- | --- |

(17)

Prav tako bi bilo treba zagotoviti gladek prehod ter nadaljnje spremljanje, revizijo in kvalitativno ocenjevanje dejavnosti, ki so financirane s sedanjimi programi, tudi po izteku teh programov.

| (18) | Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in pomeni v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9). |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in pomeni v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (9).

| (19) | Splošni cilj LIFE+ je prispevati k izvajanju, posodabljanju in razvijanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti ter zlasti podpirati izvajanje 6. OAP. Države članice lahko s skupnim delovanjem preko instrumentov Skupnosti izboljšajo rezultate na nacionalni ali lokalni ravni, uresničijo cilje Skupnosti ali omogočijo izmenjavo informacij po vsej Skupnosti in tako dosežejo evropsko dodano vrednost. Ker tega cilja LIFE+ države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga torej lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(19)

Splošni cilj LIFE+ je prispevati k izvajanju, posodabljanju in razvijanju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti ter zlasti podpirati izvajanje 6. OAP. Države članice lahko s skupnim delovanjem preko instrumentov Skupnosti izboljšajo rezultate na nacionalni ali lokalni ravni, uresničijo cilje Skupnosti ali omogočijo izmenjavo informacij po vsej Skupnosti in tako dosežejo evropsko dodano vrednost. Ker tega cilja LIFE+ države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga torej lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (20) | Izvedbeni ukrepi, ki jih Komisija lahko sprejme na podlagi pooblastil, podeljenih s to uredbo, so upravljalni ukrepi v zvezi z izvajanjem programa z znatnimi proračunskimi posledicami v smislu člena 2(a) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). Določene izvedbene ukrepe bi bilo zato treba sprejeti v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 4 Sklepa. Vendar pa ta uredba določa splošni okvir in se bo uporabljala sedem let. V tem obdobju se bodo prednostne naloge Skupnosti in nacionalne prednostne naloge verjetno znatno spremenile. Uredba med drugim prepušča številne bistvene odločitve večletnim strateškim programom in nacionalnim letnim delovnim programom. Zadevna vprašanja so odločilnega pomena za posamezne države članice in ključnega pomena za njihove nacionalne okoljske politike. Zato bi bilo primerno, da se določeni drugi ukrepi sprejemajo po regulativnem postopku, določenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES, da se državam članicam omogoči, da predlagane ukrepe predložijo v obravnavo Svetu. Regulativni postopek je prav tako primeren za sprejemanje sprememb prilog k tej uredbi, ki navajajo bistvene določbe, zlasti ukrepe, upravičene do financiranja, ter za sprejemanje izvedbenih pravil, razen tistih tehničnih ukrepov, ki so izrecno navedeni v tej uredbi — |
| --- | --- |

(20)

Izvedbeni ukrepi, ki jih Komisija lahko sprejme na podlagi pooblastil, podeljenih s to uredbo, so upravljalni ukrepi v zvezi z izvajanjem programa z znatnimi proračunskimi posledicami v smislu člena 2(a) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). Določene izvedbene ukrepe bi bilo zato treba sprejeti v skladu z upravljalnim postopkom iz člena 4 Sklepa. Vendar pa ta uredba določa splošni okvir in se bo uporabljala sedem let. V tem obdobju se bodo prednostne naloge Skupnosti in nacionalne prednostne naloge verjetno znatno spremenile. Uredba med drugim prepušča številne bistvene odločitve večletnim strateškim programom in nacionalnim letnim delovnim programom. Zadevna vprašanja so odločilnega pomena za posamezne države članice in ključnega pomena za njihove nacionalne okoljske politike. Zato bi bilo primerno, da se določeni drugi ukrepi sprejemajo po regulativnem postopku, določenem v členu 5 Sklepa 1999/468/ES, da se državam članicam omogoči, da predlagane ukrepe predložijo v obravnavo Svetu. Regulativni postopek je prav tako primeren za sprejemanje sprememb prilog k tej uredbi, ki navajajo bistvene določbe, zlasti ukrepe, upravičene do financiranja, ter za sprejemanje izvedbenih pravil, razen tistih tehničnih ukrepov, ki so izrecno navedeni v tej uredbi —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

1.   Ta uredba vzpostavlja finančni instrument za okolje („LIFE+“).

2.   Splošni cilj LIFE+ je prispevati k izvajanju, posodobitvi in razvoju okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, vključno z vključevanjem okoljskih vidikov v ostale politike, s čimer instrument prispeva k trajnostnemu razvoju.

LIFE+ predvsem podpira izvajanje 6. OAP, vključno s tematskimi strategijami, in v državah članicah financira ukrepe in projekte z evropsko dodano vrednostjo.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| 1) | „6. OAP“ pomeni Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, kakor ga določa Sklep št. 1600/2002/ES; |
| --- | --- |

1)

„6. OAP“ pomeni Šesti okoljski akcijski program Skupnosti, kakor ga določa Sklep št. 1600/2002/ES;

| 2) | „Finančna uredba“ pomeni Uredbo (ES,Euratom) št. 1605/2002; |
| --- | --- |

2)

„Finančna uredba“ pomeni Uredbo (ES,Euratom) št. 1605/2002;

| 3) | „nacionalne agencije“ pomenijo nacionalne javne organe ali organe, ki jih ureja zasebno pravo in opravljajo naloge javne službe, ter ki so jim v skladu s členom 7(2) zaupane naloge izvajanja proračuna. |
| --- | --- |

3)

„nacionalne agencije“ pomenijo nacionalne javne organe ali organe, ki jih ureja zasebno pravo in opravljajo naloge javne službe, ter ki so jim v skladu s členom 7(2) zaupane naloge izvajanja proračuna.

Člen 3

Merila upravičenosti

1.   Ukrepi in projekti, financirani iz LIFE+, podpirajo doseganje splošnega cilja iz člena 1(2). Če je mogoče, ukrepi in projekti, financirani iz LIFE+, spodbujajo sinergijo med različnimi prednostnimi nalogami v okviru 6. OAP in spodbujajo povezovanje.

2.   Ukrepi, predvideni v okviru večletnih strateških programov, pripravljenih v skladu s členom 6(1), nacionalni letni delovni programi, sprejeti v skladu s členom 6(5), in projekti, izvedeni v skladu s temi programi, izpolnjujejo naslednja merila:

| (a) | so v interesu Skupnosti, saj znatno prispevajo k doseganju splošnega cilja LIFE+ iz člena 1(2); in |
| --- | --- |

(a)

so v interesu Skupnosti, saj znatno prispevajo k doseganju splošnega cilja LIFE+ iz člena 1(2); in

| (b) | so tehnično in finančno skladni in izvedljivi ter so stroškovno učinkoviti. |
| --- | --- |

(b)

so tehnično in finančno skladni in izvedljivi ter so stroškovno učinkoviti.

3.   Da se zagotovi evropska dodana vrednost in da se izogne financiranju ponovnih dejavnosti, izpolnjujejo ukrepi, predvideni v letnih nacionalnih delovnih programih, in projekti, izvedeni v skladu s temi programi, v vsaj eno izmed naslednjih meril:

| (a) | gre za ukrepe ali projekte najboljše prakse ali demonstrativne ukrepe in projekte za izvajanje Direktive Sveta 79/409/EGS ali Direktive 92/43/EGS; |
| --- | --- |

(a)

gre za ukrepe ali projekte najboljše prakse ali demonstrativne ukrepe in projekte za izvajanje Direktive Sveta 79/409/EGS ali Direktive 92/43/EGS;

| (b) | gre za inovativne ukrepe in projekte ali demonstrativne ukrepe in projekte, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, vključno z razvojem ali razširjanjem tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij; |
| --- | --- |

(b)

gre za inovativne ukrepe in projekte ali demonstrativne ukrepe in projekte, ki se nanašajo na okoljske cilje Skupnosti, vključno z razvojem ali razširjanjem tehnik najboljše prakse, znanja in izkušenj ali tehnologij;

| (c) | gre za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju gozdnih požarov; |
| --- | --- |

(c)

gre za kampanje osveščanja in posebno usposabljanje oseb, ki sodelujejo pri preprečevanju gozdnih požarov;

| (d) | gre za ukrepe in projekte za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov. |
| --- | --- |

(d)

gre za ukrepe in projekte za razvoj in izvajanje ciljev Skupnosti, ki se nanašajo na široko zasnovano, usklajeno, izčrpno in dolgoročno spremljanje gozdov in medsebojnih okoljskih vplivov.

Člen 4

Posebni cilji

1.   LIFE+ sestavljajo trije deli:

| — | LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost, |
| --- | --- |

—

LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost,

| — | LIFE+ Okoljska politika in upravljanje ter |
| --- | --- |

—

LIFE+ Okoljska politika in upravljanje ter

| — | LIFE+ Informacije in obveščanje. |
| --- | --- |

—

LIFE+ Informacije in obveščanje.

2.   Posebni cilji LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost so:

| (a) | prispevati k izvajanju politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti, zlasti Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS, vključno z izvajanjem na lokalni in regionalni ravni; poleg tega pa podpirati nadaljnji razvoj in izvajanje omrežja Natura 2000, vključno z obalnimi in morskimi habitati in vrstami; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k izvajanju politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti, zlasti Direktiv 79/409/EGS in 92/43/EGS, vključno z izvajanjem na lokalni in regionalni ravni; poleg tega pa podpirati nadaljnji razvoj in izvajanje omrežja Natura 2000, vključno z obalnimi in morskimi habitati in vrstami;

| (b) | prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje politike in zakonodaje Skupnosti na področju narave in biotske raznovrstnosti;

| (c) | podpirati oblikovanje in izvajanje političnih pristopov in instrumentov za spremljanje in presojo na področju narave in biotske raznovrstnosti ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanje vplivajo, še posebej v povezavi z doseganjem cilja ustaviti izginevanje biotske raznovrstnosti znotraj Skupnosti do leta 2010; |
| --- | --- |

(c)

podpirati oblikovanje in izvajanje političnih pristopov in instrumentov za spremljanje in presojo na področju narave in biotske raznovrstnosti ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanje vplivajo, še posebej v povezavi z doseganjem cilja ustaviti izginevanje biotske raznovrstnosti znotraj Skupnosti do leta 2010;

| (d) | zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjo vključitvijo interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanja o politiki in zakonodaji na področju narave in biotske raznovrstnosti ter v njuno izvajanje. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjo vključitvijo interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanja o politiki in zakonodaji na področju narave in biotske raznovrstnosti ter v njuno izvajanje.

3.   Posebni cilji LIFE+ Okoljska politika in upravljanje v povezavi s cilji 6. OAP, vključno s prednostnimi področji podnebnih sprememb, okolja, zdravja in kakovosti življenja ter naravnih virov in odpadkov, so:

| (a) | prispevati k razvoju in prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k razvoju in prikazovanju inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov;

| (b) | prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje; |
| --- | --- |

(b)

prispevati k utrjevanju temeljnih znanj za razvoj, presojo, spremljanje in ocenjevanje okoljske politike in zakonodaje;

| (c) | podpirati oblikovanje in izvajanje pristopov za spremljanje in presojo stanja okolja ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanj vplivajo; |
| --- | --- |

(c)

podpirati oblikovanje in izvajanje pristopov za spremljanje in presojo stanja okolja ter dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki nanj vplivajo;

| (d) | pospeševati izvajanje okoljske politike Skupnosti s posebnim poudarkom na izvajanju na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

(d)

pospeševati izvajanje okoljske politike Skupnosti s posebnim poudarkom na izvajanju na lokalni in regionalni ravni;

| (e) | zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjim vključevanjem interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanje o politiki in njeno izvajanje. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati podporo za boljše okoljsko upravljanje z večjim vključevanjem interesnih skupin, vključno z nevladnimi organizacijami, v posvetovanje o politiki in njeno izvajanje.

4.   Posebni cilji LIFE+ Informacije in obveščanje so:

| (a) | obveščati in osveščati javnost o okoljski problematiki, vključno s preprečevanjem gozdnih požarov; |
| --- | --- |

(a)

obveščati in osveščati javnost o okoljski problematiki, vključno s preprečevanjem gozdnih požarov;

| (b) | zagotavljati podporo za spremljevalne ukrepe, kakor so. informacijske in komunikacijske dejavnosti in kampanje, konference in usposabljanje, vključno z usposabljanjem na področju preprečevanja gozdnih požarov. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati podporo za spremljevalne ukrepe, kakor so. informacijske in komunikacijske dejavnosti in kampanje, konference in usposabljanje, vključno z usposabljanjem na področju preprečevanja gozdnih požarov.

5.   Priloga I vsebuje seznam upravičenih ukrepov.

Člen 5

Oblike financiranja

1.   Financiranje s strani Skupnosti lahko poteka v naslednjih pravnih oblikah:

| (a) | sporazumi o donacijah; |
| --- | --- |

(a)

sporazumi o donacijah;

| (b) | pogodbe o javnih naročilih. |
| --- | --- |

(b)

pogodbe o javnih naročilih.

2.   Donacije Skupnosti se lahko zagotavljajo v posebnih oblikah, kakor na primer z okvirnimi sporazumi o partnerstvu, s sodelovanjem v finančnih mehanizmih in skladih ali s sofinanciranjem poslovanja ali donacij za dejavnosti. Za donacije za poslovanje teles, ki si prizadevajo za doseganje ciljev v splošnem evropskem interesu, ne veljajo določbe Finančne uredbe o postopnem zmanjševanju.

3.   Pri donacijah za dejavnosti znaša najvišji delež sofinanciranja 50 % upravičenih stroškov. Izjemoma, tj. pri izvajanju Direktive 79/409/EGS ali Direktive 92/43/EGS, pa lahko za ukrepe in projekte, namenjene prednostnim habitatom in vrstam, najvišji delež sofinanciranja za LIFE+ Narava in biotska raznovrstnost znaša do 75 % upravičenih stroškov, če je to potrebno za uresničevanje cilja ohranjanja.

4.   V primeru javnih naročil lahko sredstva Skupnosti krijejo stroške nabave storitev in blaga. Ti stroški lahko med drugim vključujejo izdatke za informacije in obveščanje, pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in ocenjevanje projektov, politik, programov in zakonodaje.

5.   Če se država članica tako odloči, so izdatki za zaposlene upravičeni do sofinanciranja Skupnosti pod pogojem, da:

| (a) | v primeru nacionalnih agencij takšno financiranje s strani Skupnosti ne predstavlja več kakor 2 % prispevka Skupnosti k nacionalnemu letnemu delovnemu programu države članice za zadevno leto. Zadevo osebje mora izvajati dodatne naloge, ki jih državne uprave niso opravile že prej v okviru izvajanja programov Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

v primeru nacionalnih agencij takšno financiranje s strani Skupnosti ne predstavlja več kakor 2 % prispevka Skupnosti k nacionalnemu letnemu delovnemu programu države članice za zadevno leto. Zadevo osebje mora izvajati dodatne naloge, ki jih državne uprave niso opravile že prej v okviru izvajanja programov Skupnosti;

| (b) | se izdatki za plače državnih uradnikov financirajo le v tolikšni meri, kolikor se ti nanašajo na izdatke za dejavnosti v okviru izvajanja projekta, ki jih ustrezni javni organ ne bi opravil, če se zadevni projekt ne bi izvajal. Zadevno osebje se mora dodeliti posebej za projekt in mora glede na stalno zaposleno osebje predstavljati dodatne stroške. |
| --- | --- |

(b)

se izdatki za plače državnih uradnikov financirajo le v tolikšni meri, kolikor se ti nanašajo na izdatke za dejavnosti v okviru izvajanja projekta, ki jih ustrezni javni organ ne bi opravil, če se zadevni projekt ne bi izvajal. Zadevno osebje se mora dodeliti posebej za projekt in mora glede na stalno zaposleno osebje predstavljati dodatne stroške.

Člen 6

Programiranje

1.   Komisija pripravi prvi večletni strateški program za obdobje med 2007 in 2010 in drugi večletni strateški program za obdobje med 2011 in 2013. Ti programi opredelijo glavne cilje, prednostna področja dejavnosti, vrsto ukrepov in pričakovane rezultate financiranja Skupnosti glede na cilje in merila iz členov 1, 3 in 4. V programe se vključijo dodelitve državam članicam in navedejo se tisti deli proračuna, ki so predmet centralnega neposrednega upravljanja in tisti, ki so predmet prenesenega upravljanja v skladu s členom 7(2).

Vsaj 80 % proračuna je predmet prenesenega upravljanja.

2.   Dodelitve državam članicam za tisti del proračuna, ki je predmet prenesenega upravljanja, ne posegajo v letni proračunski postopek iz člena 11(3). Komisija pri teh dodelitvah upošteva naslednja merila:

| (a) | prebivalstvo:






  (i) | celotno prebivalstvo posamezne države članice. Za to merilo se uporabi ponder 50 %; in |
| --- | --- | --- |

(a)

prebivalstvo:

(i)

celotno prebivalstvo posamezne države članice. Za to merilo se uporabi ponder 50 %; in

| (ii) | gostota prebivalstva posamezne države članice, do višine dvakratne povprečne gostote prebivalstva v EU. Za to merilo se uporabi ponder 5 %; |
| --- | --- |

(ii)

gostota prebivalstva posamezne države članice, do višine dvakratne povprečne gostote prebivalstva v EU. Za to merilo se uporabi ponder 5 %;

| (b) | narava in biotska raznovrstnost:






  (i) | skupna površina območij, ki imajo pomen za Skupnost, za vsako državo članico, izražena kakor delež v s skupni površini območij, pomembnih za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 25 %; in |
| --- | --- | --- |

(b)

narava in biotska raznovrstnost:

(i)

skupna površina območij, ki imajo pomen za Skupnost, za vsako državo članico, izražena kakor delež v s skupni površini območij, pomembnih za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 25 %; in

| (ii) | delež ozemlja države članice, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost, glede na delež ozemlja Skupnosti, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 20 %. |
| --- | --- |

(ii)

delež ozemlja države članice, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost, glede na delež ozemlja Skupnosti, ki ga pokrivajo območja, ki imajo pomen za Skupnost. Za to merilo se uporabi ponder 20 %.

Kakor hitro so na voljo ustrezni podatki za vse države članice, Komisija tako na podlagi območij, ki imajo pomen za Skupnost, kakor tudi posebnih območij varstva, opravi izračune za naravo in biotsko raznovrstnost, pri čemer se izogiba dvakratnemu upoštevanju.

Komisija lahko poleg tega državam članicam brez izhoda na morje odobri dodatne dodelitve. Skupni znesek takih dodelitve ne preseže 3 % skupnega prenesenega proračuna.

Vendar pa Komisija zagotovi, da dodelitev nobeni državi članici ni nižja od primerne najnižje dodelitve med enim in tremi milijoni EUR na leto, pri čemer upošteva gostoto prebivalstva, izdatke za varstvo okolja, okoljske potrebe in absorpcijsko sposobnost.

3.   V okviru večletnih strateških programov iz odstavka 1 države članice za del proračuna, ki se prenese, Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za vsako leto v obdobjih 2007 do 2010 in 2011 do 2013. Ti programi za vsako leto vsebujejo najmanj naslednje:

| (a) | določijo prednostna področja ob upoštevanju opredeljenih dolgoročnih potreb; |
| --- | --- |

(a)

določijo prednostna področja ob upoštevanju opredeljenih dolgoročnih potreb;

| (b) | prikažejo posebne nacionalne cilje; |
| --- | --- |

(b)

prikažejo posebne nacionalne cilje;

| (c) | opišejo ukrepe, ki se bodo financirali, in opišejo, kako izpolnjujejo merila upravičenosti iz člena 3; |
| --- | --- |

(c)

opišejo ukrepe, ki se bodo financirali, in opišejo, kako izpolnjujejo merila upravičenosti iz člena 3;

| (d) | podajo ocene stroškov; in |
| --- | --- |

(d)

podajo ocene stroškov; in

| (e) | opišejo predlagani okvir spremljanja. |
| --- | --- |

(e)

opišejo predlagani okvir spremljanja.

Države članice lahko v osnutke nacionalnih letnih delovnih programov vključijo nadnacionalne ukrepe.

4.   Komisija se v okviru odbora iz člena 14(1) posvetuje z državami članicami o osnutkih večletnih strateških programov. Programi se sprejmejo v skladu s členom 15(1)(a). Večletni strateški program za obdobje 2007 do 2010 se sprejme v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

5.   Komisija se z državami članicami dvostransko posvetuje o osnutkih nacionalnih letnih delovnih programov za sprejetje nacionalnih letnih delovnih programov v skladu s členom 15(1)(b). Države članice Komisiji predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za leto 2007 v najkrajšem možnem času, najpozneje pa tri mesece po sprejetju prvega večletnega strateškega programa. Po potrebi predložijo nacionalne letne delovne programe za naslednja leta in posodobitve osnutkov, ki so jih že predložili, in sicer v skladu s časovnim razporedom, ki se določi v skladu s členom 15(2)(b).

Če želijo, lahko države članice hkrati predložijo osnutke nacionalnih letnih delovnih programov za vsa ali samo za nekaj let, za katera se uporablja ta uredba.

6.   Države članice zagotovijo, da nacionalne agencije izvajajo nacionalne letne delovne programe, sprejete v skladu s členom 15(1)(b). Nacionalne agencije sprejemajo vloge za projekte za izvedbo ukrepov, določenih v nacionalnih letnih delovnih programih. Nacionalne agencije zagotavljajo, da projekti izpolnjujejo merila iz člena 3, prednost pa dajejo tistim, ki kar v največji meri prispevajo k doseganju ciljev te uredbe.

7.   Nacionalne agencije o izvajanju nacionalnega letnega delovnega programa poročajo Komisiji. Nacionalne agencije omogočijo, da so končna poročila o projektih iz člena 12(1) ali njihovi povzetki dostopni javnosti. Komisija redno objavlja sezname projektov, financiranih iz LIFE+, vključno s kratkim opisom ciljev in doseženih rezultatov ter povzetkom porabljenih sredstev. To počne s pomočjo ustreznih medijev in tehnologije, vključno z internetom.

Člen 7

Finančni postopki in prenos pooblastil za izvajanje proračuna

1.   Komisija izvaja to uredbo v skladu s Finančno uredbo.

2.   Komisija lahko odloči, da bo del izvajanja proračuna zaupala nacionalnim agencijam, imenovanih v soglasju z zadevno državo članico na podlagi člena 54(2)(c) Finančne uredbe in v skladu z izbirnimi merili iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 8

Upravičenci

Sredstva iz LIFE+ lahko črpajo javna in/ali zasebna telesa, subjekti in institucije.

Člen 9

Sodelovanje tretjih držav

Če se pridobijo dodatna odobrena proračunska sredstva, lahko v programih, ki se financirajo iz LIFE+, sodelujejo naslednje države:

| (a) | države Efte, ki so postale članice Evropske agencije za okolje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 933/1999 z dne 29. aprila 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (11); |
| --- | --- |

(a)

države Efte, ki so postale članice Evropske agencije za okolje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 933/1999 z dne 29. aprila 1999 o spremembi Uredbe (EGS) št. 1210/90 o ustanovitvi Evropske agencije za okolje in Evropskega okoljskega informacijskega in opazovalnega omrežja (11);

| (b) | države kandidatke za pristop k Evropski uniji; |
| --- | --- |

(b)

države kandidatke za pristop k Evropski uniji;

| (c) | države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces. |
| --- | --- |

(c)

države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces.

Člen 10

Dopolnjevanje finančnih instrumentov

S to uredbo se ne financirajo ukrepi, ki izpolnjujejo merila upravičenosti drugih finančnih instrumentov Skupnosti ali prejemajo pomoč za isti namen iz drugih finančnih instrumentov Skupnosti, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja, Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, Evropskim skladom za ribištvo in Sedmim okvirnim raziskovalnim programom. Upravičenci iz te uredbe podatke o sredstvih, prejetih iz proračuna Skupnosti, in o tekočih vlogah za sredstva predložijo Komisiji za ukrepe, ki se financirajo centralno, ali nacionalni agenciji za ukrepe, ki se financirajo v okviru prenesenega upravljanja. Iščejo se sinergije in dopolnjevanje z drugimi instrumenti Skupnosti.

Člen 11

Trajanje in proračunska sredstva

1.   Ta uredba se izvaja v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

2.   Finančna sredstva za izvajanje LIFE+ za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 1 854 372 000 EUR.

3.   Proračunska sredstva dodeljena za dejavnosti iz te uredbe se vključijo v letna dodeljena sredstva splošnega proračuna Evropske unije.

Proračunski organ odobri razpoložljiva letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz finančnega okvira.

4.   Najmanj 40 % proračunskih sredstev za LIFE+ se dodeli ukrepom za spodbujanje ohranjanja narave in biotske raznovrstnosti.

Člen 12

Spremljanje

1.   Upravičenec za vse ukrepe in projekte, ki se financirajo iz LIFE+, predloži tehnična in finančna poročila o napredovanju dela Komisiji za ukrepe, ki se financirajo centralno, ali nacionalni agenciji za ukrepe, ki se financirajo v okviru prenesenega upravljanja. V treh mesecih od zaključka projekta predloži tudi končno poročilo.

2.   Brez poseganja v revizije, ki jih izvaja Računsko sodišče v sodelovanju s pristojnimi nacionalnimi revizijskimi organi ali službami na podlagi člena 248 Pogodbe, in brez poseganja v preglede, opravljene v skladu s členom 279(1)(b) Pogodbe, uradniki in drugo osebje Komisije izvajajo preglede na kraju samem in vzorčne preglede projektov, ki se financirajo iz LIFE+, zlasti pa preverjajo skladnost z merili upravičenosti iz člena 3.

3.   Pogodbe in sporazumi, ki so sklenjeni na podlagi te uredbe, vključno s sporazumi z nacionalnimi agencijami, predvidevajo zlasti preverjanje in finančni nadzor s strani Komisije ali s strani katerega koli predstavnika, ki ga pooblasti Komisija, ter revizije s strani Računskega sodišča, po potrebi na kraju samem.

4.   Upravičenec do finančne pomoči hrani in da na voljo Komisiji vso dokazno dokumentacijo v zvezi z izdatki za vse projekte v obdobju petih let po zadnjem plačilu.

5.   Na podlagi rezultatov poročil in vzorčnih pregledov iz odstavkov 1 in 2 Komisija po potrebi prilagodi višino prvotno odobrene finančne pomoči ali pogoje za njeno dodelitev in časovni razpored plačil.

6.   Komisija stori tudi vse potrebno, da preveri, ali se financirani ukrepi in projekti izvajajo ustrezno in v skladu z določbami te uredbe in Finančne uredbe.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotovi, da se pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Skupnosti z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov ter v primeru, da se odkrijejo nepravilnosti, z uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (12), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (13) ter Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (14).

2.   Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo iz LIFE+, „nepravilnost“ iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 pomeni vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta, ki z neupravičenim izdatkom povzroči ali bi lahko povzročila škodo splošnemu proračunu Skupnosti ali proračunom, ki jih upravljajo Skupnosti.

3.   Komisija lahko zmanjša, ustavi izplačilo ali zahteva vračilo odobrenega zneska finančne pomoči za projekt, če ugotovi nepravilnosti, vključno z neupoštevanjem določb te uredbe ali posamezne odločbe, pogodbe ali sporazuma o odobritvi te finančne pomoči, ali če je očitno, da je bila brez odobritve Komisije spremenjena narava projekta ali da sprememba nasprotuje pogojem za izvedbo projekta.

4.   Če se roki ne upoštevajo ali če napredovanje pri izvajanju projekta upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku poda svoje pripombe. Če upravičenec ne poda zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že izplačanih zneskov.

5.   Vsako neupravičeno izplačilo se vrne Komisiji. Za vse zneske, ki niso bili pravočasno vrnjeni, se v skladu s Finančno uredbo zaračunajo zamudne obresti.

Člen 14

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(2) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 15

Izvedbeni sklepi

1.   V skladu s postopkom iz člena 14(2) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:

| (a) | sprejetje in po potrebi spremembe večletnih strateških programov, oblikovanih v skladu s členom 6(1); |
| --- | --- |

(a)

sprejetje in po potrebi spremembe večletnih strateških programov, oblikovanih v skladu s členom 6(1);

| (b) | sprejetje in po potrebi spremembe nacionalnih letnih delovnih programov na podlagi osnutkov, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 6(3); |
| --- | --- |

(b)

sprejetje in po potrebi spremembe nacionalnih letnih delovnih programov na podlagi osnutkov, ki jih države članice predložijo v skladu s členom 6(3);

| (c) | dodajanje ukrepov v Prilogo I ali spremembe Priloge II; ter |
| --- | --- |

(c)

dodajanje ukrepov v Prilogo I ali spremembe Priloge II; ter

| (d) | sprejetje podrobnih pravil, potrebnih za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

sprejetje podrobnih pravil, potrebnih za izvajanje te uredbe.

2.   V skladu s postopkom iz člena 14(3) se sprejmejo naslednji izvedbeni sklepi:

| (a) | odločitev o prenosu izvrševanja proračuna na nacionalno agencijo ali agencije v skladu s členom 7(2) in potrditev skladnosti agencije ali agencij z izbirnimi merili iz Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

odločitev o prenosu izvrševanja proračuna na nacionalno agencijo ali agencije v skladu s členom 7(2) in potrditev skladnosti agencije ali agencij z izbirnimi merili iz Priloge II;

| (b) | določitev oblike, vsebine in rokov za predložitev osnutkov nacionalnih letnih delovnih programov za namene člena 6(3) in poročil iz člena 6(7); |
| --- | --- |

(b)

določitev oblike, vsebine in rokov za predložitev osnutkov nacionalnih letnih delovnih programov za namene člena 6(3) in poročil iz člena 6(7);

| (c) | določitev oblike, vsebine in prejemnikov poročil iz člena 12(1); ter |
| --- | --- |

(c)

določitev oblike, vsebine in prejemnikov poročil iz člena 12(1); ter

| (d) | oblikovanje kazalcev za pomoč pri spremljanju ukrepov, ki se financirajo iz LIFE+. |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje kazalcev za pomoč pri spremljanju ukrepov, ki se financirajo iz LIFE+.

Člen 16

Ocenjevanje

1.   Da bi ocenili vpliv večletnih programov, Komisija zagotavlja njihovo redno spremljanje.

2.   Komisija Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 14(1) najpozneje do 30. septembra 2010 predloži vmesno poročilo o LIFE+. Vmesno poročilo vsebuje oceno izvajanja te uredbe v obdobju od 2007 do 2009. Komisija po potrebi predlaga spremembe izvedbenih sklepov iz člena 15.

3.   Komisija poskrbi za končno oceno izvajanja te uredbe in pri tem oceni njen prispevek k izvajanju, posodobitvi in razvoju okoljske politike Skupnosti in okoljske zakonodaje ter uporabo dodeljenih proračunskih sredstev. To končno oceno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje do 31. decembra 2012, po potrebi skupaj s predlogom za nadaljnji razvoj finančnega instrumenta izključno za okoljsko področje, ki se bo uporabljal od leta 2014 naprej.

Člen 17

Razveljavitev in prehodne določbe

1.   Zaradi poenostavitve in oblikovanja prečiščenega besedila se razveljavijo naslednji akti:

| (a) | Uredba (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (15); |
| --- | --- |

(a)

Uredba (ES) št. 1655/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE) (15);

| (b) | Sklep št. 1411/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o okviru Skupnosti za sodelovanje na področju trajnostnega razvoja urbanih območij (16); |
| --- | --- |

(b)

Sklep št. 1411/2001/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o okviru Skupnosti za sodelovanje na področju trajnostnega razvoja urbanih območij (16);

| (c) | Sklep št. 466/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 1. marca 2002 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje nevladnih organizacij, ki delujejo predvsem na področju varstva okolja (17); |
| --- | --- |

(c)

Sklep št. 466/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 1. marca 2002 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje nevladnih organizacij, ki delujejo predvsem na področju varstva okolja (17);

| (d) | Uredba (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) (18). |
| --- | --- |

(d)

Uredba (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti (Forest Focus) (18).

2.   Za ukrepe, ki so se začeli izvajati pred 31. decembrom 2006 na podlagi aktov iz odstavka 1, se do njihovega zaključka še naprej uporabljajo navedeni akti. Odbor iz člena 14(1) nadomesti odbore iz navedenih aktov. Sredstva za obvezna spremljanja in ocenjevanja, ki jih predvidevajo navedeni akti, se po koncu njihove veljavnosti zagotovijo na podlagi te uredbe. Dokler se izvajajo, so ti ukrepi skladni s tehničnimi določbami, kakor so opredeljene v aktih iz odstavka 1.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luksemburgu, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 255, 14.10.2005, str. 52.

1

(2)  UL C 231, 20.9.2005, str. 72.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. julija 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 27. junija 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

6

(7)  UL L 103, 25.4.1979, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

7

(8)  UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

8

(9)  UL C ...

9

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

10

(11)  UL L 117, 5.5.1999, str. 1.

11

(12)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

12

(13)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

13

(14)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

14

(15)  UL L 192, 28.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1682/2004 (UL L 308, 5.10.2004, str. 1).

15

(16)  UL L 191, 13.7.2001, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

16

(17)  UL L 75, 16.3.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES.

17

(18)  UL L 324, 11.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 788/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 17).

18

---

PRILOGA I

UKREPI, UPRAVIČENI DO SREDSTEV

Naslednji ukrepi se brez poseganja v člen 10 lahko financirajo iz LIFE+, če izpolnjujejo merila upravičenost iz člena 3:

| 1. | v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega upravljanja:






  (a) | določene operativne dejavnosti nevladnih organizacij, ki so dejavne predvsem na področju varstva in bogatenja okolja na evropski ravni; |
| --- | --- | --- |

1.

v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega upravljanja:

(a)

določene operativne dejavnosti nevladnih organizacij, ki so dejavne predvsem na področju varstva in bogatenja okolja na evropski ravni;

| (b) | razvijanje in vzdrževanje mreže in računalniških sistemov, ki so neposredno povezani z izvajanjem okoljske politike in zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

(b)

razvijanje in vzdrževanje mreže in računalniških sistemov, ki so neposredno povezani z izvajanjem okoljske politike in zakonodaje Skupnosti;

| 2. | v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega ali prenesenega upravljanja:






  (a) | študije, raziskave, izdelava vzorcev in predvidevanj; |
| --- | --- | --- |

2.

v zvezi s proračunom, ki je predmet centralnega neposrednega ali prenesenega upravljanja:

(a)

študije, raziskave, izdelava vzorcev in predvidevanj;

| (b) | spremljanje, vključno s spremljanjem gozdov; |
| --- | --- |

(b)

spremljanje, vključno s spremljanjem gozdov;

| (c) | pomoč pri usposabljanju; |
| --- | --- |

(c)

pomoč pri usposabljanju;

| (d) | usposabljanje, delavnice in sestanki, vključno z usposabljanjem oseb, ki sodelujejo pri pobudah za preprečevanje požarov; |
| --- | --- |

(d)

usposabljanje, delavnice in sestanki, vključno z usposabljanjem oseb, ki sodelujejo pri pobudah za preprečevanje požarov;

| (e) | povezovanje v mreže in platforme najboljše prakse; |
| --- | --- |

(e)

povezovanje v mreže in platforme najboljše prakse;

| (f) | informacijske in komunikacijske dejavnosti, vključno s kampanjami za dvigovanje osveščanja, ter zlasti kampanje osveščanja javnosti o gozdnih požarih; |
| --- | --- |

(f)

informacijske in komunikacijske dejavnosti, vključno s kampanjami za dvigovanje osveščanja, ter zlasti kampanje osveščanja javnosti o gozdnih požarih;

| (g) | prikazovanje inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov; |
| --- | --- |

(g)

prikazovanje inovativnih pristopov politike, tehnologij, metod in instrumentov;

| (h) | izdatki za zaposlene v nacionalnih agencijah; in |
| --- | --- |

(h)

izdatki za zaposlene v nacionalnih agencijah; in

| (i) | posebej za del narava in biotska raznovrstnost:






  — | upravljanje območij in vrst ter načrtovanje območij, vključno z zboljšanjem ekološke skladnosti omrežja Natura 2000; |
| --- | --- | --- |

(i)

posebej za del narava in biotska raznovrstnost:

—

upravljanje območij in vrst ter načrtovanje območij, vključno z zboljšanjem ekološke skladnosti omrežja Natura 2000;

| — | spremljanje varstvenega stanja, vključno s postopki in strukturami za spremljanje; |
| --- | --- |

—

spremljanje varstvenega stanja, vključno s postopki in strukturami za spremljanje;

| — | razvoj in izvajanje akcijskih načrtov za ohranjanje vrst in habitatov; |
| --- | --- |

—

razvoj in izvajanje akcijskih načrtov za ohranjanje vrst in habitatov;

| — | razširitev omrežja Natura 2000 na morska območja; |
| --- | --- |

—

razširitev omrežja Natura 2000 na morska območja;

| — | nakup zemljišča, pod pogojem, da:






  — | bi nakup prispeval k vzdrževanju ali ponovni vzpostavitvi celovitosti območja Natura 2000; |
| --- | --- | --- |

—

nakup zemljišča, pod pogojem, da:

—

bi nakup prispeval k vzdrževanju ali ponovni vzpostavitvi celovitosti območja Natura 2000;

| — | je nakup zemljišča edini ali najbolj učinkovit način za uresničevanje cilja ohranjanja; |
| --- | --- |

—

je nakup zemljišča edini ali najbolj učinkovit način za uresničevanje cilja ohranjanja;

| — | je pridobljeno zemljišče dolgoročno namenjeno uporabi v skladu s cilji iz člena 4(2), in |
| --- | --- |

—

je pridobljeno zemljišče dolgoročno namenjeno uporabi v skladu s cilji iz člena 4(2), in

| — | zadevne države članice s prenosom ali drugače zagotovijo, da so ta zemljišča dolgoročno namenjena ohranjanju narave. |
| --- | --- |

—

zadevne države članice s prenosom ali drugače zagotovijo, da so ta zemljišča dolgoročno namenjena ohranjanju narave.

---

PRILOGA II

MERILA ZA PRENOS NALOG IZVAJANJA PRORAČUNA

| 1. | Komisija v dogovoru z državami članicami imenuje nacionalne agencije. Države članice lahko prav tako imenujejo nacionalne agencije v skladu s členoma 54(2)(c) in 56 Finančne uredbe ter členoma 38 in 39 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1). Države članice oblikujejo upravne in finančne predpise za nacionalne agencije za učinkovito izvajanje nacionalnih letnih delovnih programov. |
| --- | --- |

1.

Komisija v dogovoru z državami članicami imenuje nacionalne agencije. Države članice lahko prav tako imenujejo nacionalne agencije v skladu s členoma 54(2)(c) in 56 Finančne uredbe ter členoma 38 in 39 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1). Države članice oblikujejo upravne in finančne predpise za nacionalne agencije za učinkovito izvajanje nacionalnih letnih delovnih programov.

| 2. | Komisija zagotovi, da je prenos v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in smotrnosti. Komisija pred vsakim prenosom s pomočjo predhodne presoje zagotovi, da je prenos sredstev na nacionalne agencije v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem in da zagotavlja prepoznavnost dejavnosti Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Komisija zagotovi, da je prenos v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in smotrnosti. Komisija pred vsakim prenosom s pomočjo predhodne presoje zagotovi, da je prenos sredstev na nacionalne agencije v skladu z dobrim finančnim poslovodenjem in da zagotavlja prepoznavnost dejavnosti Skupnosti.

| 3. | Telo, ki se imenuje za nacionalno agencijo, izpolnjuje naslednja merila:






  — | je pravna oseba in zanjo velja pravo zadevne države članice; |
| --- | --- | --- |

3.

Telo, ki se imenuje za nacionalno agencijo, izpolnjuje naslednja merila:

—

je pravna oseba in zanjo velja pravo zadevne države članice;

| — | razpolaga z zadostim osebjem, ki je strokovno usposobljeno na področju okoljske politike; |
| --- | --- |

—

razpolaga z zadostim osebjem, ki je strokovno usposobljeno na področju okoljske politike;

| — | razpolaga s primerno infrastrukturo, zlasti računalniško in komunikacijsko; |
| --- | --- |

—

razpolaga s primerno infrastrukturo, zlasti računalniško in komunikacijsko;

| — | deluje v upravnem okviru, ki ji omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in preprečuje navzkrižje interesov. |
| --- | --- |

—

deluje v upravnem okviru, ki ji omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in preprečuje navzkrižje interesov.

| — | sposobno je uporabljati pravila o finančnem upravljanju in pogodbene pogoje, ki so določeni na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

—

sposobno je uporabljati pravila o finančnem upravljanju in pogodbene pogoje, ki so določeni na ravni Skupnosti;

| — | nudi zadostne finančne garancije, ki jih po možnosti izda javni organ, njegova sposobnost upravljanja pa ustreza obsegu sredstev Skupnosti, s katerim bo moralo upravljati. |
| --- | --- |

—

nudi zadostne finančne garancije, ki jih po možnosti izda javni organ, njegova sposobnost upravljanja pa ustreza obsegu sredstev Skupnosti, s katerim bo moralo upravljati.

| 4. | Komisija v skladu s členom 41 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 sklene sporazume z vsemi nacionalnimi agencijami, ki med drugim natančno določijo opredelitev nalog, pravila za poročanje, delitev odgovornosti in ureditev nadzora. Nacionalne agencije spoštujejo načeli preglednosti in enakega obravnavanja. Izogibajo se dvojnemu financiranju iz drugih virov sredstev Skupnosti. Spremljajo projekte in od upravičencev izterjajo vsa sredstva, ki jih morajo ti povrniti. |
| --- | --- |

4.

Komisija v skladu s členom 41 Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 sklene sporazume z vsemi nacionalnimi agencijami, ki med drugim natančno določijo opredelitev nalog, pravila za poročanje, delitev odgovornosti in ureditev nadzora. Nacionalne agencije spoštujejo načeli preglednosti in enakega obravnavanja. Izogibajo se dvojnemu financiranju iz drugih virov sredstev Skupnosti. Spremljajo projekte in od upravičencev izterjajo vsa sredstva, ki jih morajo ti povrniti.

| 5. | Komisija prav tako preveri, da države članice storijo vse potrebno za zagotovitev ustreznih revizij in finančnega nadzora nad nacionalnimi agencijami. Države članice pred vsakim prenosom Komisiji posredujejo potrebna zagotovila glede obstoja, ustreznosti in postopanja v skladu s pravili dobrega finančnega poslovodenja znotraj zadevne nacionalne agencije. |
| --- | --- |

5.

Komisija prav tako preveri, da države članice storijo vse potrebno za zagotovitev ustreznih revizij in finančnega nadzora nad nacionalnimi agencijami. Države članice pred vsakim prenosom Komisiji posredujejo potrebna zagotovila glede obstoja, ustreznosti in postopanja v skladu s pravili dobrega finančnega poslovodenja znotraj zadevne nacionalne agencije.

| 6. | Vsaka nacionalna agencija je v primeru nepravilnosti, malomarnosti ali goljufije, za katero je odgovorna, odgovorna za vsa neizterjana sredstva. |
| --- | --- |

6.

Vsaka nacionalna agencija je v primeru nepravilnosti, malomarnosti ali goljufije, za katero je odgovorna, odgovorna za vsa neizterjana sredstva.

| 7. | Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi prehod med ukrepi, izvedenimi v okviru prejšnjih programov na področju okolja, in tistimi, ki se bodo izvajali v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

7.

Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotovi prehod med ukrepi, izvedenimi v okviru prejšnjih programov na področju okolja, in tistimi, ki se bodo izvajali v skladu s to uredbo.

---

(1)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je septembra 2004 sprejela predlog (1) uredbe o finančnem instrumentu za okolje („LIFE+“).

Evropski parlament je julija 2005 v prvi obravnavi predloga sprejel mnenje (2).

Odbor regij (3) in Ekonomsko-socialni odbor (4) sta mnenji sprejela aprila 2005.

Svet je sprejel Skupno stališče 27. junija 2006.

II.   CILJ

Predlagana uredba je ena od več uredb, povezanih s finančnim okvirom za leta 2007 do 2013, je pa edini predlog, ki se posebno nanaša na okolje. Njen cilj je:

| — | zagotoviti posebno podporo na ravni Skupnosti za ukrepe in projekte z evropsko dodano vrednostjo za izvajanje, posodabljanje in razvoj okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, zlasti izvajanje šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (medtem ko bi se finančna sredstva, namenjena naložbam in upravljalnim ukrepom za okolje — zlasti v zvezi s programom Natura 2000 –, na splošno zagotovila v okviru drugih finančnih instrumentov), in |
| --- | --- |

—

zagotoviti posebno podporo na ravni Skupnosti za ukrepe in projekte z evropsko dodano vrednostjo za izvajanje, posodabljanje in razvoj okoljske politike in zakonodaje Skupnosti, zlasti izvajanje šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti (medtem ko bi se finančna sredstva, namenjena naložbam in upravljalnim ukrepom za okolje — zlasti v zvezi s programom Natura 2000 –, na splošno zagotovila v okviru drugih finančnih instrumentov), in

| — | nadomestiti številne obstoječe programe (medtem ko bi se nekateri elementi sedanjega režima LIFE vključili v druge finančne instrumente). |
| --- | --- |

—

nadomestiti številne obstoječe programe (medtem ko bi se nekateri elementi sedanjega režima LIFE vključili v druge finančne instrumente).

Cilj tega „celostnega pristopa“ je zagotoviti več možnosti za sofinanciranje, spodbuditi skupno oblikovanje politike in omogočiti boljše financiranje z upoštevanjem nacionalnih in regionalnih prednostnih ciljev.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošno

Skupno stališče dobesedno, delno ali idejno vključuje polovico sprememb, ki jih je Evropski parlament predlagal v prvi obravnavi. Predvsem vsebuje določbo, namenjeno posebnemu delu za naravo in biotsko raznovrstnost ter določa splošna merila upravičenosti, da bi se zagotovila evropska dodana vrednost.

Skupno stališče ne odraža ostalih predlogov sprememb, ker se Svet strinja s Komisijo, da so nepotrebne in/ali nezaželene.

Skupno stališče vključuje tudi številne druge spremembe, ki jih Evropski parlament v mnenju iz prve obravnave ni predvidel. V nadaljevanju so opisane vsebinske spremembe. Poleg tega so tu oblikovne spremembe za pojasnitev besedila ali za zagotavljanje splošne skladnosti uredbe.

2.   Namen, opredelitve pojmov in merila upravičenosti (členi 1, 2 in 3)

Skupno stališče ni skladno s predlogom spremembe 11 Evropskega parlamenta. Svet meni, da je treba razlikovati med splošnim ciljem iz člena 1 in posebnimi cilji iz člena 4. Prav tako meni, da ni treba parafrazirati ciljev šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti in da bi bilo neprimerno, če bi si prizadevali za spremembe prednostnih ciljev, o katerih so se za obdobje od 2002 do 2012 dogovorile tri institucije, kakor je navedeno v Sklepu št. 1600/2002/ES, razen v okviru pregleda, ki je predviden v členu 11(1) tega sklepa.

Svet je dodal člen 2, da se opredelijo trije izrazi, ki se v uredbi pogosto uporabljajo.

Člen 3 je glede določitve splošnih meril upravičenosti za zagotavljanje, da sofinanciranje Skupnosti v okviru LIFE+ prinaša evropsko dodano vrednost, skladen z deli predlogov sprememb 12 in 42 ter 15 in 34. LIFE+ ne bi financiral ponavljajočih se dejavnosti, kot so dnevne operacije.

3.   Posebni cilji (člen 4 in Priloga I)

Člen 4 vključuje druge dele predlogov sprememb 12 in 42, zlasti z oblikovanjem novega dela za naravo in biotsko raznovrstnost ter z dodatkom sklicevanja na ekološke tehnologije in gozdove.

Skupno stališče spreminja tudi status Priloge I od okvirnega na izčrpen seznam meril upravičenosti. Priloga I ne vključuje več tematskega dela. Svet meni, da cilji in merila iz členov 1, 3 in 4 ter seznam meril upravičenosti iz Priloge I zadostujejo za določitev področja uporabe LIFE+.

4.   Finančne določbe (členi 5 in 8 do 13)

Svet ne more sprejeti predloga spremembe 43 o proračunu LIFE+. Skupno stališče predvideva finančni okvir v višini 1 854 372 000 EUR, kar je znesek iz spremenjenega predloga Komisije (pripravljenega v skladu z dogovorom o finančnem okviru za obdobje 2007–2013 z dne 17. maja 2006) (5).

Skupno stališče je popolnoma skladno s predlogom spremembe 44, saj ne vsebuje Priloge, ki bi določala okvirno razdelitev proračuna LIFE+ na dele. Kljub temu pa se v členu 11(4) namesto določitev zneska za vsakega od treh delov, kakor je predvideno v predlogu spremembe 26, za zagotavljanje večje prilagodljivosti nameni del 40 % proračuna posebno za ukrepe, ki podpirajo ohranjanje narave in biotsko raznovrstnosti.

Člen 5 je glede določitve splošne najvišje stopnje sofinanciranja, ki znaša 50 %, skladen s predlogom spremembe 34. Deloma je skladen s predlogom spremembe 13, kar zadeva dejstvo, da bi bilo za nekatere projekte za varstvo narave možno višje, do 75-odstotno financiranje. Člen 5 vključuje tudi pojasnitev sofinanciranja stroškov osebja (skladno z obstoječo prakso in Finančno uredbo).

Svet meni, da ni treba podati primerov potencialnih upravičencev financiranja LIFE+. Člen 8 zato ni skladen s predlogom spremembe 21.

Svet se strinja, da v skladu z načelom dopolnjevanja, LIFE+ ne bi smel financirati ukrepov, ki izpolnjujejo merila upravičenosti drugih finančnih instrumentov Skupnosti. Člen 10 Skupnega stališča je skladen s ciljem predloga spremembe 23.

Skupno stališče glede spremljanja poostruje zahteve za Komisijo, da opravi preglede na kraju samem. Člen 12(1) je v povezavi s členom 17(2)(c) skladen s cilji predloga spremembe 27.

5.   Programski pristop (člena 6 in 7 ter Priloga II)

Predlog Komisije predvideva prenos bistvenega dela izvrševanja proračuna na države članice. Svet ta pristop sprejema, v Skupno stališče pa je vključil bistveno več podrobnosti o uporabnih postopkih. To bolje pojasnjuje vlogo držav članic in Komisije ter vrste izdatkov, ki bodo spadali pod del proračuna, ki se upravlja centralno (zlasti za NVO, kar je skladno s predlogom spremembe 36).

Skupno stališče vsebuje tudi podrobna merila za razporeditev dodeljenega dela proračuna med države članice. Obstajata dve merili: prebivalstvo, vključno z gostoto prebivalstva, saj je to približek za več okoljskih pritiskov; ter narava in biotska raznovrstnost (na podlagi absolutne in relativne velikosti določenih območij). Priložena tabela navaja učinke teh meril.

Člen 6 je delno skladen s predlogom spremembe 14, saj pojasnjuje (odstavek 3, drugi pododstavek), da se v okviru LIFE+ lahko financirajo nadnacionalni ukrepi. Postopek za sprejetje letnih nacionalnih delovnih programov je skladen s ciljem predloga spremembe 16, saj bi državam članicam omogočil prilagodljivost za upoštevanje nacionalnih in regionalnih prednostnih ciljev.

Svet ne more sprejeti prvega dela predloga spremembe 15 ali predlogov sprememb 17 ali 18. Sprejetje večletnih strateških programov s soodločanjem bi neupravičeno odložilo financiranje okoljskih projektov. Vendar pa Skupno stališče vključuje bistveno več podrobnosti v besedilu uredbe, sprejetem s postopkom soodločanja.

6.   Komitologija (člena 14 in 17)

Skupno stališče je na splošno skladno s predlogom spremembe 29, saj bi se vse ključne odločitve sprejemale z regulativnim postopkom. To je primerno, ker uredba določa splošni okvir za sedem let. V tem obdobju se bodo prednostni cilji na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni verjetno znatno spremenili. Večletni strateški programi in letni nacionalni delovni programi bodo obravnavali zadeve, ki so odločilnega pomena za posamezne države članice in za njihove nacionalne okoljske politike. Nekatere odločitve, ki so bolj tehnične narave, pa se morajo kljub temu sprejemati z upravljalnim postopkom.

Svet ne more sprejeti predlogov sprememb 28, 30 in 31, saj bi odstopale od postopkov iz Sklepa 1999/468/ES. O kakršnih koli spremembam se bi bilo treba pogajati horizontalno in ne v okviru posebnih instrumentov.

7.   Drugo

Poleg tega Skupno stališče:

| — | vsebuje rahlo razširjeno preambulo za pojasnitev ključnih določb iz glavnega dela uredbe. Uvodne izjave vsebujejo spremembo 9, ki jo je Evropski parlament predlagal v prvi obravnavi (ne pa predlogov sprememb od 1 do 8, saj predlagano besedilo ne bi spodbudilo nobenih določb v členih ali prilogah ali pa s temi določbami ne bi bilo skladno). Poleg tega je uvodna izjava 15 delno skladna s ciljem predloga spremembe 24; |
| --- | --- |

—

vsebuje rahlo razširjeno preambulo za pojasnitev ključnih določb iz glavnega dela uredbe. Uvodne izjave vsebujejo spremembo 9, ki jo je Evropski parlament predlagal v prvi obravnavi (ne pa predlogov sprememb od 1 do 8, saj predlagano besedilo ne bi spodbudilo nobenih določb v členih ali prilogah ali pa s temi določbami ne bi bilo skladno). Poleg tega je uvodna izjava 15 delno skladna s ciljem predloga spremembe 24;

| — | v členih 6(7) in 12(2) vključuje zahteve za Komisijo, da izvaja in poroča o nadaljnjih ukrepih, skladnih s ciljem predloga spremembe 19; |
| --- | --- |

—

v členih 6(7) in 12(2) vključuje zahteve za Komisijo, da izvaja in poroča o nadaljnjih ukrepih, skladnih s ciljem predloga spremembe 19;

| — | dosega cilje predlogov sprememb 32 in 33 s pojasnitvijo, v členu 15, cilja in časovnega načrta za ocenjevalna poročila; |
| --- | --- |

—

dosega cilje predlogov sprememb 32 in 33 s pojasnitvijo, v členu 15, cilja in časovnega načrta za ocenjevalna poročila;

| — | ne vključuje predlogov spremembe 20, saj Komisija ne bi mogla zagotoviti, da izvajanje LIFE+ vodi k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

—

ne vključuje predlogov spremembe 20, saj Komisija ne bi mogla zagotoviti, da izvajanje LIFE+ vodi k ustvarjanju delovnih mest.

IV.   SKLEP

Svet meni, da Skupno stališče predstavlja uravnotežen sveženj, ki bi zagotovil ciljno sofinanciranje Skupnosti za dopolnitev drugih finančni instrumentov Skupnosti ter nacionalnih in regionalnih izdatkov za okolje. Svet z veseljem pričakuje konstruktivne razprave z Evropskim parlamentom za čimprejšnje sprejetje uredbe.

---

(1)  UL C 12, 18.1.2005, str. 25.

(2)  dok. 10814/05

(3)  UL C 231, 20.9.2005, str. 72.

(4)  UL C 255, 14.10.2005, str. 52.

(5)  Znesek 1 854 372 000 EUR je v cenah za leto 2004 (in enakovreden 2 097 880 000 EUR v sedanjih cenah). V skladu s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka ta znesek predstavlja osnovo za proračunski organ v letnem proračunskem postopku.

SVET je glede zneska v spremenjenem predlogu Komisije tudi podal izjavo

PRILOGA

INDICATIVE ALLOCATIONS TO MEMBER STATES FOR 2007

| Member State | Surface area
  (km2) | Population
  (thousands) | % of total EU population | Population density | Ratio MS density: EU density | Normalised ratio population density | SCI surface area
  (km2) | Ratio SCI:total | % SCI total | Ratio MS %: EU total % | Normalised ratio SCIs | Budget allocation
  (%) | Budget allocation
  (€ mio) | Corrected budget allocation
  (€ mio) | Member State |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/Total C) | (C*1000/B) | (E/Total E) | (F/Total F) | | (H/Total H) | (H/B) | (J/Total J) | (K/Total K) | (0,5*D+0,05*G
  +0,25*I+,2*L) | (D42*M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Member State

Surface area

(km2)

Population

(thousands)

% of total EU population

Population density

Ratio MS density: EU density

Normalised ratio population density

SCI surface area

(km2)

Ratio SCI:total

% SCI total

Ratio MS %: EU total %

Normalised ratio SCIs

Budget allocation

(%)

Budget allocation

(€ mio)

Corrected budget allocation

(€ mio)

Member State

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/Total C)

(C*1000/B)

(E/Total E)

(F/Total F)

(H/Total H)

(H/B)

(J/Total J)

(K/Total K)

(0,5*D+0,05*G

+0,25*I+,2*L)

(D42*M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

Opombe

Navedeno tabelo so pripravile službe Komisije. Prikazane porazdelitve so okvirne. Dejanske porazdelitve se bodo natančno določile s postopkom komitologije po sprejetju Uredbe. Na spremembe pri dejanskih porazdelitvah bi lahko vplivalo več dejavnikov.

| 1. | Tabela prikazuje porazdelitve za leto 2007, ki temeljijo na dodeljenem proračunu 190 milijonov EUR za navedeno leto. Komisija v finančnih načrtih predvideva, da se bosta letno večala tako proračun za LIFE+ kot delež proračuna, dodeljen državam članicam. |
| --- | --- |

1.

Tabela prikazuje porazdelitve za leto 2007, ki temeljijo na dodeljenem proračunu 190 milijonov EUR za navedeno leto. Komisija v finančnih načrtih predvideva, da se bosta letno večala tako proračun za LIFE+ kot delež proračuna, dodeljen državam članicam.

| 2. | V tabeli so uporabljeni najnovejši podatki, ki so na voljo Komisiji (npr. število prebivalstva v posameznih državah članicah temelji na podatkih iz letnega poročila Eurostata za leto 2005; podatki o območjih, pomembnih za Skupnost, so podatki, dostopni 15. maja 2006). Podatki in posledično vse razporeditve se bodo med izvajanjem instrumenta LIFE+ spreminjali. Komisija je zlasti v skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) pooblaščena, da — kakor hitro so na voljo ustrezni podatki za vse države članice — na podlagi območij, ki imajo pomen za Skupnost, kakor tudi posebnih območij varstva, opravi izračune za naravo in biotsko raznovrstnost, pri čemer se izogiba dvakratnemu upoštevanju. |
| --- | --- |

2.

V tabeli so uporabljeni najnovejši podatki, ki so na voljo Komisiji (npr. število prebivalstva v posameznih državah članicah temelji na podatkih iz letnega poročila Eurostata za leto 2005; podatki o območjih, pomembnih za Skupnost, so podatki, dostopni 15. maja 2006). Podatki in posledično vse razporeditve se bodo med izvajanjem instrumenta LIFE+ spreminjali. Komisija je zlasti v skladu z drugim pododstavkom člena 6(2) pooblaščena, da — kakor hitro so na voljo ustrezni podatki za vse države članice — na podlagi območij, ki imajo pomen za Skupnost, kakor tudi posebnih območij varstva, opravi izračune za naravo in biotsko raznovrstnost, pri čemer se izogiba dvakratnemu upoštevanju.

| 3. | Komisija lahko v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) predlaga dodatne dodelitve za države članice brez izhoda na morje. Tabela predpostavlja, da leta 2007 ne bo nobenih tovrstnih dodatnih dodelitev. |
| --- | --- |

3.

Komisija lahko v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) predlaga dodatne dodelitve za države članice brez izhoda na morje. Tabela predpostavlja, da leta 2007 ne bo nobenih tovrstnih dodatnih dodelitev.

| 4. | Območja, pomembna za Skupnost, v BG so se ocenila glede na povprečje sedanjih držav članic in RO. Območja, pomembna za Skupnost, v CY zajemajo samo območje, kjer se uporablja direktiva o habitatih. |
| --- | --- |

4.

Območja, pomembna za Skupnost, v BG so se ocenila glede na povprečje sedanjih držav članic in RO. Območja, pomembna za Skupnost, v CY zajemajo samo območje, kjer se uporablja direktiva o habitatih.

| 5. | V četrtem pododstavku člena 6(2) je določena najmanjša letna razporeditev med enim in tremi milijoni EUR za vse države članice, ob čemer se upošteva gostoto prebivalstva, izdatke za varstvo okolja, okoljske potrebe in absorpcijsko sposobnost. V tabeli je predvideno, da bi se to določbo uporabilo za povečanje sredstev, dodeljenih CY, na 2 milijona EUR, dodeljenih LV/LT pa na 2,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

5.

V četrtem pododstavku člena 6(2) je določena najmanjša letna razporeditev med enim in tremi milijoni EUR za vse države članice, ob čemer se upošteva gostoto prebivalstva, izdatke za varstvo okolja, okoljske potrebe in absorpcijsko sposobnost. V tabeli je predvideno, da bi se to določbo uporabilo za povečanje sredstev, dodeljenih CY, na 2 milijona EUR, dodeljenih LV/LT pa na 2,5 milijona EUR.

---

| 3.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 238/18

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 11/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 18. julija 2006

z namenom sprejetja Sklepa št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o uvedbi programa Kultura (2007–2013)

(2006/C 238 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti prve alinee člena 151(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | Bistveno je spodbujati sodelovanje in kulturne izmenjave, s čimer se zagotovi spoštovanje in spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti v Evropi ter med evropskimi državljani izboljšati poznavanje drugih evropskih kultur in obenem poglabljati njihovo zavest o skupni evropski kulturni dediščini. Spodbujanje sodelovanja na kulturnem in jezikovnem področju ter raznolikosti tako prispeva k doživljanju evropskega državljanstva kot oprijemljive resničnosti, saj evropske državljane spodbuja k neposrednemu sodelovanju v integracijskih procesih.Dejavna kulturna politika, usmerjena v ohranjanje evropske kulturne raznolikosti in spodbujanja skupnih kulturnih elementov in kulturne dediščine lahko prispeva k boljši zunanji opaznosti Evropske unije.Da bi državljani polno podpirali evropsko integracijo in pri njej tudi polno sodelovali, bi bilo treba bolj poudarjati njihove skupne kulturne vrednote in korenine kot ključni element njihove identitete in pripadnosti družbi, ki temelji na svobodi, pravičnosti, demokraciji, spoštovanju človekovega dostojanstva in integritete, strpnosti in solidarnosti, ob polnem spoštovanju Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije.Bistveno je, da področje kulture prispeva svoj delež in igra ustrezno vlogo pri širšem evropskem političnem razvoju. Področje kulture je pomemben delodajalec in poleg tega obstaja tudi jasna povezava med vlaganji v kulturo in gospodarskim razvojem, od koder izhaja pomen krepitve kulturne politike na regionalnih in nacionalnih ravneh ter na evropski ravni. Skladno s tem, bi bilo treba okrepiti položaj kulturnih panog pri premikih v sklopu Lizbonske strategije, saj te panoge vse znatneje prispevajo k evropskemu gospodarstvu.Prav tako je treba spodbujati aktivno državljanstvo in okrepiti boj proti izključenosti v vseh oblikah, vključno z rasizmom in ksenofobijo. Izboljšan dostop do kulture za čim širši krog ljudi je lahko sredstvo v boju proti socialni izključenosti.Člen 3 Pogodbe določa, da si Skupnost pri vseh dejavnostih iz navedenega člena prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost moških in žensk.Kulturni programi Kalejdoskop, Ariane, Raphael in Kultura 2000, določeni s sklepi št. 719/96/ES (3), št 2085/97/ES (4), št. 2228/97/ES (5) in št. 508/2000/ES (6), so označili pomembne napredke pri izvajanju ukrepov Skupnosti na področju kulture. Tako so bile pridobljene pomembne izkušnje, zlasti s pomočjo vrednotenja teh kulturnih programov. Ukrepe Skupnosti na področju kulture je sedaj treba racionalizirati in okrepiti ob upoštevanju rezultatov teh vrednotenj, rezultatov posvetovanj z vsemi zainteresiranimi stranmi in rezultatov dela evropskih institucij. V ta namen je torej treba pripraviti program.Evropske institucije so večkrat jasno izrazile svoje stališče glede različnih področij, ki zadevajo kulturne ukrepe Skupnosti in izzive kulturnega sodelovanja; zlasti v Resolucijah Sveta z dne 25. junija 2002 o novem delovnem načrtu glede evropskega sodelovanja na področju kulture (7) in v Resoluciji z dne 19. decembra 2002 o delovnem načrtu za evropsko sodelovanje na področju kulture (8), v resolucijah Evropskega parlamenta z dne 5. septembra 2001 o kulturnem sodelovanju v Evropski uniji (9), z dne 28. februarja 2002 o izvajanju Programa Kultura 2000 (10), in z dne 22. oktobra 2002 o pomembnosti dinamike v gledališču in uprizoritvene umetnosti v razširjeni Evropi (11), z dne 4. septembra 2003 o kulturnih panogah (12), pa tudi z mnenjem Odbora regij z dne 9. oktobra 2003 o podaljšanju Programa Kultura 2000.Svet je v svojih zgoraj navedenih resolucijah poudaril nujnost sprejetja bolj koherentnega pristopa h kulturi na ravni Skupnosti in hkrati poudarja, da je evropska dodana vrednost nujna in odločilna v okviru evropskega kulturnega sodelovanja, pa tudi splošni pogoj za ukrepanje Skupnosti na področju kulture.Da bi postal skupni evropski kulturni prostor realnost za državljane Evrope, je treba spodbujati transnacionalno mobilnost kulturnih akterjev, nadnacionalno kroženje kulturnih del in izdelkov ter podpirati dialog in kulturne izmenjave.Stališča institucij o potrebi po boljšem upoštevanju posebnih gospodarskih in socialnih značilnosti neavdiovizualnih kulturnih panog so izražena v sklepih Sveta z dne 16. novembra 2004 o delovnem načrtu za področje kulture (2005 – 2006), resoluciji Evropskega parlamenta z dne 4. septembra 2003 o kulturnih panogah in mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kulturnih panogah v Evropi z dne 28. januarja 2004. Poleg tega bi bilo treba v novem programu upoštevati pripravljalne ukrepe za sodelovanje v kulturnih zadevah, ki so se spodbujale v letih 2002 – 2004.V tej zvezi je treba podpirati tesnejše sodelovanje med kulturnimi akterji in jih spodbujati k oblikovanju projektov večletnega sodelovanja ter jim tako omogočiti razvijanje skupnih dejavnosti, podpirati bolj usmerjene ukrepe s pravo evropsko dodano vrednostjo, simbolične kulturne dogodke in evropske organizacije za kulturno sodelovanje ter spodbujati k analizi izbranih tem evropskega pomena pa tudi k zbiranju in širjenju informacij ter dejavnostim, ki imajo za cilj kar najbolj razširiti vpliv projektov na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike.Na podlagi Sklepa 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2005 do 2019 (13) bi bilo treba temu projektu dodeliti več finančnih sredstev, saj je med Evropejci zelo prepoznaven in prispeva h krepitvi občutka pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru. V okviru tega projekta bi bilo treba pozornost nameniti vseevropskemu kulturnemu sodelovanju.Podpreti bi bilo treba ustanove, ki delujejo v prid evropskemu kulturnemu sodelovanju in igrajo vlogo evropskih kulturnih „ambasadorjev“ ter se opirajo na izkušnje, ki jih je Evropska unija pridobila v okviru Sklepa št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (14).Program mora ob spoštovanju načela svobode izražanja prispevati k prizadevanjem Evropske unije pri spodbujanju trajnostnega razvoja in boju proti vsem oblikam diskriminacije.Državam kandidatkam za vstop v Evropsko unijo in državam Efte, ki so članice Sporazuma EGP, bi morala biti dana možnost sodelovanja v programih Skupnosti v skladu s sporazumi, sklenjenimi s temi državami.Evropski svet je na zasedanju dne 19. in 20. junija 2003 v Solunu sprejel „Agendo za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“ in določil, da bi programi Skupnosti morali biti odprti tudi za države v procesu stabilizacije in pridruževanja na podlagi okvirnih sporazumov, podpisanih med Skupnostjo in temi državami. Te države lahko, če želijo, v okviru proračunskih sredstev ali političnih prednostnih nalog sodelujejo v programu, lahko pa sodelujejo na bolj omejen način, na osnovi dodatnih sredstev in posebnih postopkov, dogovorjenih med zadevnimi stranmi.Program bi moral omogočati tudi sodelovanje z drugimi tretjimi državami, ki so s Skupnostjo podpisale sporazume, v katerih je zajeto tudi področje kulture, pod pogoji, ki jih je treba še določiti.Za povečanje dodane vrednosti ukrepov Skupnosti je treba zagotoviti celovitost in komplementarnost ukrepov, ki se izvajajo v okviru tega sklepa, in ustreznih drugih politik, ukrepov in instrumentov Skupnosti v skladu s členom 151(4) Pogodbe. Še zlasti bi bilo treba paziti, da bodo ukrepi Skupnosti na področjih kulture in izobraževanja povezani z ukrepi, namenjenimi širjenju izmenjav najboljše prakse in tesnejšega sodelovanja na evropski ravni.V zvezi z izvajanjem podpore Skupnosti bi bilo treba upoštevati poseben značaj področja kulture v Evropi in bi bilo treba poskrbeti, da bodo upravni in finančni postopki kolikor je mogoče poenostavljeni in prilagojeni ciljem, praksam in razvoju področja kulture.Komisija, države članice in točke za stike na kulturnem področju bi morale spodbujati sodelovanje manjših izvajalcev v projektih za večletno sodelovanje in organizacijo dejavnosti za zbliževanje potencialnih projektnih partnerjev.Program bi moral združiti posebne lastnosti in strokovno znanje kulturnih izvajalcev iz vse Evrope. Kjer je to potrebno, bi morale Komisija in države članice sprejeti ukrepe za obravnavanje nizke stopnje sodelovanja kulturnih izvajalcev v vsaki državi članici ali sodelujoči državi.V okviru sodelovanja med Komisijo in državami članicami je primerno zagotoviti stalno spremljanje in vrednotenje programa, da bi se omogočilo prilagajanje, zlasti glede prednostnih nalog pri izvajanju ukrepov. Ta vrednotenja bi morala vključevati tudi zunanje vrednotenje, ki ga opravijo neodvisne in nepristranske organizacije.Pri postopkih za spremljanje in vrednotenje programa bi bilo treba uporabiti cilje in kazalce, ki so specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni.Treba bi bilo izvajati primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter ukrepe za povračilo izgubljenih ali nepravilno dodeljenih ali porabljenih sredstev.Treba je določiti enoten instrument za financiranje in oblikovanje programa kulturnega sodelovanja z imenom „Program Kultura“, in sicer za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (15).Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16).Ukrepe, potrebne za finančno izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (17) (v nadaljevanju: „finančna uredba“), in z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES; Euratom) št. 1605/2002 (18).Ukrepi Skupnosti, ki se izvajajo na področju kulturnega sodelovanja, se dopolnjujejo z nacionalnimi in regionalnimi ukrepi. Ker ciljev tega sklepa, in sicer okrepitve evropskega kulturnega prostora, temelječega na skupni kulturni dediščini (nadnacionalna mobilnost kulturnih akterjev v Evropi, nadnacionalno kroženje umetniških in kulturnih del in izdelkov, medkulturni dialog), zaradi nadnacionalnega značaja države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepov, lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.Treba bi bilo sprejeti prehodne določbe za zagotovitev nemotenega prehoda med programi, ki jih določata sklepa št. 508/2000/ES in 792/2004/ES, na eni strani ter programom, ki ga določa ta sklep, na drugi — |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

Bistveno je spodbujati sodelovanje in kulturne izmenjave, s čimer se zagotovi spoštovanje in spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti v Evropi ter med evropskimi državljani izboljšati poznavanje drugih evropskih kultur in obenem poglabljati njihovo zavest o skupni evropski kulturni dediščini. Spodbujanje sodelovanja na kulturnem in jezikovnem področju ter raznolikosti tako prispeva k doživljanju evropskega državljanstva kot oprijemljive resničnosti, saj evropske državljane spodbuja k neposrednemu sodelovanju v integracijskih procesih.Dejavna kulturna politika, usmerjena v ohranjanje evropske kulturne raznolikosti in spodbujanja skupnih kulturnih elementov in kulturne dediščine lahko prispeva k boljši zunanji opaznosti Evropske unije.Da bi državljani polno podpirali evropsko integracijo in pri njej tudi polno sodelovali, bi bilo treba bolj poudarjati njihove skupne kulturne vrednote in korenine kot ključni element njihove identitete in pripadnosti družbi, ki temelji na svobodi, pravičnosti, demokraciji, spoštovanju človekovega dostojanstva in integritete, strpnosti in solidarnosti, ob polnem spoštovanju Listine o temeljnih pravicah Evropske Unije.Bistveno je, da področje kulture prispeva svoj delež in igra ustrezno vlogo pri širšem evropskem političnem razvoju. Področje kulture je pomemben delodajalec in poleg tega obstaja tudi jasna povezava med vlaganji v kulturo in gospodarskim razvojem, od koder izhaja pomen krepitve kulturne politike na regionalnih in nacionalnih ravneh ter na evropski ravni. Skladno s tem, bi bilo treba okrepiti položaj kulturnih panog pri premikih v sklopu Lizbonske strategije, saj te panoge vse znatneje prispevajo k evropskemu gospodarstvu.Prav tako je treba spodbujati aktivno državljanstvo in okrepiti boj proti izključenosti v vseh oblikah, vključno z rasizmom in ksenofobijo. Izboljšan dostop do kulture za čim širši krog ljudi je lahko sredstvo v boju proti socialni izključenosti.Člen 3 Pogodbe določa, da si Skupnost pri vseh dejavnostih iz navedenega člena prizadeva odpraviti neenakosti ter spodbujati enakost moških in žensk.Kulturni programi Kalejdoskop, Ariane, Raphael in Kultura 2000, določeni s sklepi št. 719/96/ES (3), št 2085/97/ES (4), št. 2228/97/ES (5) in št. 508/2000/ES (6), so označili pomembne napredke pri izvajanju ukrepov Skupnosti na področju kulture. Tako so bile pridobljene pomembne izkušnje, zlasti s pomočjo vrednotenja teh kulturnih programov. Ukrepe Skupnosti na področju kulture je sedaj treba racionalizirati in okrepiti ob upoštevanju rezultatov teh vrednotenj, rezultatov posvetovanj z vsemi zainteresiranimi stranmi in rezultatov dela evropskih institucij. V ta namen je torej treba pripraviti program.Evropske institucije so večkrat jasno izrazile svoje stališče glede različnih področij, ki zadevajo kulturne ukrepe Skupnosti in izzive kulturnega sodelovanja; zlasti v Resolucijah Sveta z dne 25. junija 2002 o novem delovnem načrtu glede evropskega sodelovanja na področju kulture (7) in v Resoluciji z dne 19. decembra 2002 o delovnem načrtu za evropsko sodelovanje na področju kulture (8), v resolucijah Evropskega parlamenta z dne 5. septembra 2001 o kulturnem sodelovanju v Evropski uniji (9), z dne 28. februarja 2002 o izvajanju Programa Kultura 2000 (10), in z dne 22. oktobra 2002 o pomembnosti dinamike v gledališču in uprizoritvene umetnosti v razširjeni Evropi (11), z dne 4. septembra 2003 o kulturnih panogah (12), pa tudi z mnenjem Odbora regij z dne 9. oktobra 2003 o podaljšanju Programa Kultura 2000.Svet je v svojih zgoraj navedenih resolucijah poudaril nujnost sprejetja bolj koherentnega pristopa h kulturi na ravni Skupnosti in hkrati poudarja, da je evropska dodana vrednost nujna in odločilna v okviru evropskega kulturnega sodelovanja, pa tudi splošni pogoj za ukrepanje Skupnosti na področju kulture.Da bi postal skupni evropski kulturni prostor realnost za državljane Evrope, je treba spodbujati transnacionalno mobilnost kulturnih akterjev, nadnacionalno kroženje kulturnih del in izdelkov ter podpirati dialog in kulturne izmenjave.Stališča institucij o potrebi po boljšem upoštevanju posebnih gospodarskih in socialnih značilnosti neavdiovizualnih kulturnih panog so izražena v sklepih Sveta z dne 16. novembra 2004 o delovnem načrtu za področje kulture (2005 – 2006), resoluciji Evropskega parlamenta z dne 4. septembra 2003 o kulturnih panogah in mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o kulturnih panogah v Evropi z dne 28. januarja 2004. Poleg tega bi bilo treba v novem programu upoštevati pripravljalne ukrepe za sodelovanje v kulturnih zadevah, ki so se spodbujale v letih 2002 – 2004.V tej zvezi je treba podpirati tesnejše sodelovanje med kulturnimi akterji in jih spodbujati k oblikovanju projektov večletnega sodelovanja ter jim tako omogočiti razvijanje skupnih dejavnosti, podpirati bolj usmerjene ukrepe s pravo evropsko dodano vrednostjo, simbolične kulturne dogodke in evropske organizacije za kulturno sodelovanje ter spodbujati k analizi izbranih tem evropskega pomena pa tudi k zbiranju in širjenju informacij ter dejavnostim, ki imajo za cilj kar najbolj razširiti vpliv projektov na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike.Na podlagi Sklepa 1419/1999/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o vzpostavitvi aktivnosti Skupnosti za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2005 do 2019 (13) bi bilo treba temu projektu dodeliti več finančnih sredstev, saj je med Evropejci zelo prepoznaven in prispeva h krepitvi občutka pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru. V okviru tega projekta bi bilo treba pozornost nameniti vseevropskemu kulturnemu sodelovanju.Podpreti bi bilo treba ustanove, ki delujejo v prid evropskemu kulturnemu sodelovanju in igrajo vlogo evropskih kulturnih „ambasadorjev“ ter se opirajo na izkušnje, ki jih je Evropska unija pridobila v okviru Sklepa št. 792/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje ustanov, ki so na evropski ravni dejavne na področju kulture (14).Program mora ob spoštovanju načela svobode izražanja prispevati k prizadevanjem Evropske unije pri spodbujanju trajnostnega razvoja in boju proti vsem oblikam diskriminacije.Državam kandidatkam za vstop v Evropsko unijo in državam Efte, ki so članice Sporazuma EGP, bi morala biti dana možnost sodelovanja v programih Skupnosti v skladu s sporazumi, sklenjenimi s temi državami.Evropski svet je na zasedanju dne 19. in 20. junija 2003 v Solunu sprejel „Agendo za Zahodni Balkan: na poti k evropski integraciji“ in določil, da bi programi Skupnosti morali biti odprti tudi za države v procesu stabilizacije in pridruževanja na podlagi okvirnih sporazumov, podpisanih med Skupnostjo in temi državami. Te države lahko, če želijo, v okviru proračunskih sredstev ali političnih prednostnih nalog sodelujejo v programu, lahko pa sodelujejo na bolj omejen način, na osnovi dodatnih sredstev in posebnih postopkov, dogovorjenih med zadevnimi stranmi.Program bi moral omogočati tudi sodelovanje z drugimi tretjimi državami, ki so s Skupnostjo podpisale sporazume, v katerih je zajeto tudi področje kulture, pod pogoji, ki jih je treba še določiti.Za povečanje dodane vrednosti ukrepov Skupnosti je treba zagotoviti celovitost in komplementarnost ukrepov, ki se izvajajo v okviru tega sklepa, in ustreznih drugih politik, ukrepov in instrumentov Skupnosti v skladu s členom 151(4) Pogodbe. Še zlasti bi bilo treba paziti, da bodo ukrepi Skupnosti na področjih kulture in izobraževanja povezani z ukrepi, namenjenimi širjenju izmenjav najboljše prakse in tesnejšega sodelovanja na evropski ravni.V zvezi z izvajanjem podpore Skupnosti bi bilo treba upoštevati poseben značaj področja kulture v Evropi in bi bilo treba poskrbeti, da bodo upravni in finančni postopki kolikor je mogoče poenostavljeni in prilagojeni ciljem, praksam in razvoju področja kulture.Komisija, države članice in točke za stike na kulturnem področju bi morale spodbujati sodelovanje manjših izvajalcev v projektih za večletno sodelovanje in organizacijo dejavnosti za zbliževanje potencialnih projektnih partnerjev.Program bi moral združiti posebne lastnosti in strokovno znanje kulturnih izvajalcev iz vse Evrope. Kjer je to potrebno, bi morale Komisija in države članice sprejeti ukrepe za obravnavanje nizke stopnje sodelovanja kulturnih izvajalcev v vsaki državi članici ali sodelujoči državi.V okviru sodelovanja med Komisijo in državami članicami je primerno zagotoviti stalno spremljanje in vrednotenje programa, da bi se omogočilo prilagajanje, zlasti glede prednostnih nalog pri izvajanju ukrepov. Ta vrednotenja bi morala vključevati tudi zunanje vrednotenje, ki ga opravijo neodvisne in nepristranske organizacije.Pri postopkih za spremljanje in vrednotenje programa bi bilo treba uporabiti cilje in kazalce, ki so specifični, merljivi, dosegljivi, ustrezni in časovno opredeljeni.Treba bi bilo izvajati primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter ukrepe za povračilo izgubljenih ali nepravilno dodeljenih ali porabljenih sredstev.Treba je določiti enoten instrument za financiranje in oblikovanje programa kulturnega sodelovanja z imenom „Program Kultura“, in sicer za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavljajo v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (15).Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16).Ukrepe, potrebne za finančno izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (17) (v nadaljevanju: „finančna uredba“), in z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES; Euratom) št. 1605/2002 (18).Ukrepi Skupnosti, ki se izvajajo na področju kulturnega sodelovanja, se dopolnjujejo z nacionalnimi in regionalnimi ukrepi. Ker ciljev tega sklepa, in sicer okrepitve evropskega kulturnega prostora, temelječega na skupni kulturni dediščini (nadnacionalna mobilnost kulturnih akterjev v Evropi, nadnacionalno kroženje umetniških in kulturnih del in izdelkov, medkulturni dialog), zaradi nadnacionalnega značaja države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepov, lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta sklep ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.Treba bi bilo sprejeti prehodne določbe za zagotovitev nemotenega prehoda med programi, ki jih določata sklepa št. 508/2000/ES in 792/2004/ES, na eni strani ter programom, ki ga določa ta sklep, na drugi —

SKLENILA:

Člen 1

Uvedba in trajanje

1.   Ta sklep uvaja program Kultura, enoten večletni program za ukrepe Skupnosti na področju kulture, odprt za vsa področja kulture in vse kategorije kulturnih izvajalcev, (v nadaljevanju „Program“).

2.   Program se izvaja v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Finančni okvir

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa v obdobju iz člena 1 so 354 milijonov EUR (19).

2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 3

Cilji

1.   Splošni cilj programa je z razvojem kulturnega sodelovanja med ustvarjalci, kulturnimi akterji in kulturnimi institucijami držav, ki sodelujejo v Programu, uveljaviti kulturni prostor, ki je skupen vsem Evropejcem in temelji na skupni kulturni dediščini, za spodbujanje zavesti o evropskem državljanstvu. Program je odprt za sodelovanje neavdiovizualnih kulturnih panog, zlasti majhnih kulturnih podjetij, kjer imajo te panoge nepridobiten kulturni značaj.

2.   Podrobni cilji Programa so:

| (a) | spodbujanje transnacionalne mobilnosti kulturnih akterjev; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje transnacionalne mobilnosti kulturnih akterjev;

| (b) | spodbujanje transnacionalnega kroženja umetniških del ter umetniških in kulturnih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje transnacionalnega kroženja umetniških del ter umetniških in kulturnih izdelkov;

| (c) | pospeševanje medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

(c)

pospeševanje medkulturnega dialoga.

Člen 4

Področja ukrepov

1.   Cilji Programa se dosegajo z izvajanjem naslednjih ukrepov, kakor so opisani v Prilogi:

| (a) | podpora kulturnim ukrepom:






  — | projekti večletnega sodelovanja, |
| --- | --- | --- |

(a)

podpora kulturnim ukrepom:

—

projekti večletnega sodelovanja,

| — | ukrepi za sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ukrepi za sodelovanje,

| — | posebni ukrepi; |
| --- | --- |

—

posebni ukrepi;

| (b) | podpora ustanovam, dejavnim na področju kulture na evropski ravni; |
| --- | --- |

(b)

podpora ustanovam, dejavnim na področju kulture na evropski ravni;

| (c) | podpora za analizo, zbiranje in širjenje informacij ter za dejavnosti, ki v največji možni meri širijo vpliv projektov na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike. |
| --- | --- |

(c)

podpora za analizo, zbiranje in širjenje informacij ter za dejavnosti, ki v največji možni meri širijo vpliv projektov na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike.

2.   Ti ukrepi se izvajajo v skladu z določbami iz Priloge.

Člen 5

Določbe glede tretjih držav

1.   Program je odprt za sodelovanje naslednjih držav:

| (a) | države Efte, ki so članice EGP, v skladu z določili sporazuma EGP; |
| --- | --- |

(a)

države Efte, ki so članice EGP, v skladu z določili sporazuma EGP;

| (b) | države kandidatke s predpristopno strategijo za pristop k Uniji v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji ter postopki za sodelovanje teh držav v programih Skupnosti, določenimi v okvirnih sporazumih; |
| --- | --- |

(b)

države kandidatke s predpristopno strategijo za pristop k Uniji v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji ter postopki za sodelovanje teh držav v programih Skupnosti, določenimi v okvirnih sporazumih;

| (c) | države Zahodnega Balkana v skladu s postopki, ki so jih te države določile v skladu z okvirnimi sporazumi, ki določajo njihovo sodelovanje v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

države Zahodnega Balkana v skladu s postopki, ki so jih te države določile v skladu z okvirnimi sporazumi, ki določajo njihovo sodelovanje v programih Skupnosti.

Države iz tega odstavka polno sodelujejo v Programu, če so izpolnjeni zahtevani pogoji in zagotovljena dodatna sredstva.

2.   V Programu lahko sodelujejo tudi druge tretje države, ki so s Skupnostjo sklenile sporazume o pridružitvi ali o sodelovanju, vključno s klavzulami o kulturnem področju, na osnovi dodatnih sredstev in posebnih postopkov, ki se jih določi.

Države Zahodnega Balkana iz odstavka 1(c), ki ne želijo izkoristiti polnega sodelovanja v Programu, lahko v Programu sodelujejo v skladu s pogoji iz tega odstavka.

Člen 6

Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami

Program dopušča skupne ukrepe z mednarodnimi organizacijami, ki delujejo na področju kulture, kakor sta UNESCO in Svet Evrope, na podlagi skupnih prispevkov in ob upoštevanju pravil vsake institucije ali organizacije za uresničevanje ukrepov iz člena 4.

Člen 7

Usklajenost z drugimi instrumenti Skupnosti

Komisija zagotovi povezanost Programa z drugimi instrumenti Skupnosti, zlasti s tistimi, ki so povezani s Strukturnimi skladi in s področji izobraževanja, poklicnega usposabljanja, raziskav, informacijske družbe, državljanstva, mladine, športa, jezikov, socialne vključenosti, zunanjih odnosov EU in boja proti vsem oblikam diskriminacije.

Člen 8

Izvajanje

1.   Komisija izvaja projekte Skupnosti, ki so predmet tega Programa, skladno s Prilogo.

2.   Sprejmejo so naslednji ukrepi v skladu s postopkom iz člena 9(2):

| (a) | letni delovni načrt, vključno s prednostnimi nalogami, merili in postopki za izbiranje; |
| --- | --- |

(a)

letni delovni načrt, vključno s prednostnimi nalogami, merili in postopki za izbiranje;

| (b) | letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi ukrepi programa; |
| --- | --- |

(b)

letni proračun in razporeditev sredstev med različnimi ukrepi programa;

| (c) | postopki za spremljanje in vrednotenje Programa. |
| --- | --- |

(c)

postopki za spremljanje in vrednotenje Programa.

| (d) | finančna podpora s strani Skupnosti v zvezi z vsemi ukrepi, predlaganimi v skladu s členom 4(1), pri katerih skupni prispevek Skupnosti presega 200 000 EUR: zneski, trajanje, razporeditev in upravičenci. |
| --- | --- |

(d)

finančna podpora s strani Skupnosti v zvezi z vsemi ukrepi, predlaganimi v skladu s členom 4(1), pri katerih skupni prispevek Skupnosti presega 200 000 EUR: zneski, trajanje, razporeditev in upravičenci.

3.   Vsi drugi ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, se sprejmejo skladno s postopkom iz člena 9(3).

Člen 9

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 10

Točke za stike na področju kulture

1.   Točke za stike na področju kulture, kakor so določene v oddelku I.3.1 Priloge, delujejo kot telesa, namenjena izvajanju širjenja informacij o Programu na nacionalni ravni, ob upoštevanju člena 54(2)(c) in (3) finančne uredbe.

2.   Točke za stike na področju kulture spoštujejo naslednja merila:

| (a) | imajo zadostno število osebja z strokovnimi in jezikovnimi sposobnostmi, ki so potrebne za delo na področju mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

imajo zadostno število osebja z strokovnimi in jezikovnimi sposobnostmi, ki so potrebne za delo na področju mednarodnega sodelovanja;

| (b) | imajo primerno infrastrukturo, zlasti kar zadeva informacijsko in komunikacijsko tehnologijo; |
| --- | --- |

(b)

imajo primerno infrastrukturo, zlasti kar zadeva informacijsko in komunikacijsko tehnologijo;

| (c) | delujejo v upravnem okolju, ki omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in preprečuje nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(c)

delujejo v upravnem okolju, ki omogoča zadovoljivo izvajanje nalog in preprečuje nasprotja interesov.

Člen 11

Finančne določbe

1.   Finančna pomoč se izplača v obliki subvencij pravnim osebam. Subvencije se lahko v nekaterih primerih dodelijo fizičnim osebam v skladu s pogoji iz člena 114(1) finančne uredbe. Komisija lahko prav tako dodeli nagrade fizičnim ali pravnim osebam za ukrepe ali projekte, izvedene v okviru Programa. Glede na naravo ukrepov se lahko odobri pavšalno financiranje in/ali uporaba ponderiranih stroškov na enoto.

2.   Komisija lahko glede na lastnosti upravičencev in značaj ukrepov odloči, ali se lahko upravičenci izvzamejo iz preverjanja strokovnih sposobnosti in kvalifikacij, potrebnih za uspešno izvedbo predlaganega ukrepa ali delovnega programa.

3.   Nekatere dejavnosti Evropskih prestolnic kulture, določene v skladu s Sklepom 1419/1999/ES, lahko prejmejo subvencijo ali nagrado.

Člen 12

Prispevek k drugim ciljem Skupnosti

Program prispeva h krepitvi horizontalnih ciljev Skupnosti, in sicer zlasti s:

| (a) | spodbujanjem temeljnega načela svobode izražanja; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanjem temeljnega načela svobode izražanja;

| (b) | prizadevanji za globljo ozaveščenost glede pomena prispevanja k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

(b)

prizadevanji za globljo ozaveščenost glede pomena prispevanja k trajnostnemu razvoju;

| (c) | prizadevanji za širjenje medsebojnega razumevanja in strpnosti znotraj Evropske unije; |
| --- | --- |

(c)

prizadevanji za širjenje medsebojnega razumevanja in strpnosti znotraj Evropske unije;

| (d) | prispevanjem k preprečevanju vseh oblik diskriminacije, osnovanih na spolu, rasi ali etničnem poreklu, veri ali prepričanju, invalidnosti, starosti ali spolni usmerjenosti. |
| --- | --- |

(d)

prispevanjem k preprečevanju vseh oblik diskriminacije, osnovanih na spolu, rasi ali etničnem poreklu, veri ali prepričanju, invalidnosti, starosti ali spolni usmerjenosti.

Povezanost in usklajenost med Programom in politikami Skupnosti na področju kulturnega sodelovanja s tretjimi državami bosta deležni še posebne pozornosti.

Člen 13

Spremljanje in vrednotenje

1.   Komisija zagotovi redno spremljanje Programa glede na njegove cilje. Rezultati spremljanja in vrednotenja se upoštevajo pri izvajanju Programa.

Spremljanje zajema zlasti pripravo poročil iz odstavka 3(a) in (c).

Posebni cilji Programa se lahko na podlagi izsledkov poročil o spremljanju revidirajo v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe.

2.   Komisija zagotovi redno zunanje in neodvisno vrednotenje Programa.

3.   Komisija Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij posreduje:

| (a) | vmesno poročilo o oceni doseženih rezultatov ter o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja tega programa, in sicer najkasneje 31. decembra 2010; |
| --- | --- |

(a)

vmesno poročilo o oceni doseženih rezultatov ter o kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja tega programa, in sicer najkasneje 31. decembra 2010;

| (b) | sporočilo o nadaljevanju izvajanja Programa, najkasneje do 31. decembra 2011; |
| --- | --- |

(b)

sporočilo o nadaljevanju izvajanja Programa, najkasneje do 31. decembra 2011;

| (c) | naknadno poročilo o oceni, najkasneje do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(c)

naknadno poročilo o oceni, najkasneje do 31. decembra 2015.

Člen 14

Prehodne določbe

Ukrepi, ki se začnejo izvajati pred 31. decembrom 2006 na podlagi sklepov št. 508/2000/ES in 792/2004/ES se izvajajo do svojega zaključka v skladu z določbami teh sklepov.

Odbor, predviden v členu 5 Sklepa št. 508/2000/ES, se nadomesti z odborom, predvidenim v členu 9 tega sklepa.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 164, 5.7.2005, str. 65.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 18. junija 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Sklep št. 719/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. marca 1996 o uvedbi programa za podporo umetniškim in kulturnim dejavnostim z evropsko razsežnostjo (UL L 99, 20.4.1996, str. 20). Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 477/1999/ES (UL L 57, 5.3.1999, str. 2).

3

(4)  Sklep št. 2085/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 1997 o uvedbi programa v podporo, vključno s prevajanjem, področja knjig in branja (UL L 291, 24.10.1997, str. 26). Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 476/1999/ES (UL L 57, 5.3.1999, str. 1).

4

(5)  Sklep št. 2228/97/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. oktobra 1997 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti na področju kulturne dediščine (UL L 305, 8.11.1997, str. 31). Sklep, kakor je bil razveljavljen s Sklepom št. 508/2000/ES (UL L 63, 10.3.2000, str. 1).

5

(6)  Sklep št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 (UL L 63, 10.3.2000, str. 1). Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Uredbo Sveta (ES) št. 885/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 1).

6

(7)  UL C 162, 6.7.2002, str. 5.

7

(8)  UL C 13, 18.1.2003, str. 5.

8

(9)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 142.

9

(10)  UL C 293 E, 28.11.2002, str. 105.

10

(11)  UL C 300 E, 11.12.2003, str. 156.

11

(12)  UL C 76 E, 25.3.2004, str. 459.

12

(13)  UL L 166, 1.7.1999, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 649/2005/ES (UL L 117, 4.5.2005, str. 20).

13

(14)  UL L 138, 30.4.2004, str. 40.

14

(15)  UL C ...

15

(16)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

16

(17)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

17

(18)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

18

(19)  Ta znesek temelji na številkah za leto 2004 in se bo zaradi upoštevanja inflacije tehnično prilagodil.

19

---

PRILOGA

I.   OPIS DEJAVNOSTI IN PRIREDITEV

1.   Prvi sklop: podpora kulturnim ukrepom

1.1.   Projekti večletnega sodelovanja

Program podpira trajnostne in strukturirane kulturne projekte sodelovanja za združevanje posebnih lastnosti in znanja kulturnih izvajalcev iz vse Evrope. Cilj te podpore je, da pomaga projektom sodelovanja v njihovi začetni fazi, fazi strukturiranja ali v fazi geografske širitve. Namen je, da se točke za stike spodbudi k oblikovanju trajnih temeljev in k doseganju finančne neodvisnosti.

Vsak projekt sodelovanja vključuje najmanj šest izvajalcev iz šestih različnih držav, ki sodelujejo v Programu. Njihov namen je zbrati različne izvajalce iz enega ali več sektorjev za različne večletne dejavnosti, ki so lahko sektorskega ali medsektorskega značaja, vendar pa morajo slediti skupnemu cilju.

Namen vsakega projekta sodelovanja je, da izvede vrsto strukturiranih večletnih kulturnih dejavnosti. Te dejavnosti se morajo izvajati prek celega obdobja financiranja s strani Skupnosti. Vključevati morajo vsaj dva od treh podrobno opredeljenih ciljev, določenih v členu 3(2). Prednost bodo imeli projekti sodelovanja, ki nameravajo razviti dejavnosti v skladu s tremi podrobno opredeljenimi cilji navedenega člena.

Projekti sodelovanja bodo izbrani glede na razpise v skladu s finančno uredbo. V tem smislu bo izbor med drugim temeljil na podlagi priznane strokovnosti soorganizatorjev na njihovem področju dejavnosti, njihovih finančnih in operativnih sposobnostih izvajanja predlaganih dejavnosti ter na kakovosti teh dejavnosti in stopnje, do katere ustrezajo splošnemu cilju in podrobnim ciljem Programa, ki so določeni v členu 3.

Projekti sodelovanja morajo temeljiti na sporazumu o sodelovanju, to je na skupnem dokumentu, ki ima pravno obliko ene od sodelujočih držav in ki ga podpišejo vsi soorganizatorji.

Pomoč Skupnosti ne sme presegati 50 % proračuna projekta in se postopno zmanjšuje. Ne sme presegati 500 000 EUR na leto za vse dejavnosti projektov sodelovanja. Ta pomoč bo dodeljena za obdobje treh do petih let.

Za ponazoritev: približno 32 % celotnega proračuna, dodeljenega Programu, se nameni tej vrsti pomoči.

1.2.   Ukrepi za sodelovanje

Program podpira ukrepe kulturnega sodelovanja sektorskega ali medsektorskega značaja med evropskimi izvajalci. Prednost bosta imeli ustvarjalnost in inovativnost. Ukrepi, namenjeni preučevanju možnosti za sodelovanje, ki bi se razvilo za daljše obdobje, se bodo še posebej spodbujali.

Vsaka ukrep je načrtovan in izveden v sodelovanju z najmanj tremi kulturnimi izvajalci iz treh različnih sodelujočih držav, ne glede na to, ali ti izvajalci prihajajo iz enega ali več sektorjev ali ne.

Ukrepi se izberejo na podlagi razpisov v skladu s finančno uredbo. V tem okviru bo izbor med drugim temeljil na priznani strokovnosti soorganizatorjev, njihovih finančnih in operativnih sposobnostih izvajanja predlaganih ukrepov, kakovost teh ukrepov in stopnji, do katere ustrezajo splošnemu cilju in podrobnim ciljem Programa, ki so določeni v členu 3.

Pomoč Skupnosti ne sme presegati 50 % proračuna projekta. Ne sme biti manjša od 50 000 EUR in ne višja od 200 000 EUR. Ta pomoč bo dodeljena za obdobje največ 24 mesecev.

Pogoji, določeni za te ukrepe glede najmanjšega števila izvajalcev, ki se zahteva za predstavitev projekta, ter najnižjega in najvišjega zneska pomoči Skupnosti, se lahko prilagodijo glede na posebnosti literarnega prevajanja.

Za ponazoritev: približno 29 % celotnega proračuna, dodeljenega Programu, se nameni tej vrsti pomoči.

1.3.   Posebni ukrepi

Program podpira tudi posebne ukrepe. Ti ukrepi so posebni, ker imajo znaten obseg in področje delovanja, imajo pomemben vpliv na narode Evrope ter prispevajo k boljšemu zavedanju pripadnosti isti skupnosti, vplivajo pa tudi na zavedanje o kulturni raznolikosti držav članic ter pomagajo pri medkulturnem in mednarodnem dialogu. Vključevati morajo vsaj dva od treh podrobno opredeljenih ciljev, določenih v členu 3.

Ti posebni ukrepi prispevajo tudi k večji opaznosti ukrepov Skupnosti na področju kulture, tako znotraj meja Evropske unije kakor tudi zunaj njih. Prav tako prispevajo h krepitvi vsesplošne ozaveščenosti glede bogastva in raznolikosti evropske kulture.

Znatna podpora bo dodeljena tudi „kulturnim prestolnicam Evrope“, za pomoč pri izvajanju dejavnosti, ki poudarjajo evropsko opaznost in vseevropsko kulturno sodelovanje.

Posebni ukrepi lahko vključujejo tudi podeljevanje nagrad, kolikor gre za izpostavljanje umetnikov, del ali kulturnih ali umetniških dosežkov ter prizadevanja za njihovo prepoznavnost izven državnih meja, in s tem za spodbujanje mobilnosti in izmenjav.

Podpora v tem okviru se lahko dodeli tudi za sodelovanje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kakor je predvideno v členu 5(2) in členu 6.

Zgoraj navedeni primeri ne sestavljajo zaključenega seznama ukrepov, ki so upravičeni za pridobitev podpore v okviru tega podsklopa Programa.

Postopki izbora posebnih ukrepov bodo odvisni od posameznega ukrepa. Financiranje se odobri na podlagi razpisov, razen v primerih, ki se nanašajo na člena 54 in 168 finančne uredbe. Upoštevalo se bo tudi dejstvo, do katere mere vsak ukrep ustreza splošnemu cilju in posebnim ciljem Programa iz člena 3 tega sklepa.

Pomoč Skupnosti ne sme presegati 60 % proračuna projekta.

Za ponazoritev: približno 16 % celotnega proračuna, dodeljenega Programu, se nameni tej vrsti pomoči.

2.   Drugi sklop: podpora ustanovam, dejavnim na kulturnem področju na evropski ravni

Ta podpora ima obliko subvencij za poslovanje, s katero se sofinancirajo odhodki povezani s stalnim delovnim programom ustanove, ki uresničuje cilj splošnega evropskega pomena na področju kulture ali cilj določene politike Unije na tem področju.

Določi se, da bodo subvencije dodeljene na osnovi letnih razpisov za predloge.

Za ponazoritev: približno 10 % celotnega proračuna, dodeljenega programu, se nameni temu sklopu.

Pomoč se lahko dodeli ustanovam, ki si za kulturno sodelovanje prizadevajo na enega od naslednjih načinov:

| — | izpolnjujejo predstavniško vlogo na ravni Skupnost, |
| --- | --- |

—

izpolnjujejo predstavniško vlogo na ravni Skupnost,

| — | zbirajo ali širijo informacije za lažje kulturno sodelovanje po vsej Evropski skupnosti, |
| --- | --- |

—

zbirajo ali širijo informacije za lažje kulturno sodelovanje po vsej Evropski skupnosti,

| — | si na evropski ravni prizadevajo za povezovanje v mreže ustanov, dejavnih na področju kulture, |
| --- | --- |

—

si na evropski ravni prizadevajo za povezovanje v mreže ustanov, dejavnih na področju kulture,

| — | se udeležujejo projektov kulturnega sodelovanja ali nastopajo kot ambasadorji evropske kulture. |
| --- | --- |

—

se udeležujejo projektov kulturnega sodelovanja ali nastopajo kot ambasadorji evropske kulture.

Te ustanove morajo predstavljati pravo evropsko dimenzijo. V tem pogledu morajo izvajati svoje dejavnosti na evropski ravni, same ali v obliki raznih združenj, njihova zgradba (registrirani člani) in dejavnosti pa morajo imeti možnost vplivanja na ravni Evropske unije ali pa morajo pokrivati najmanj sedem evropskih držav.

Upravičenci do takšnih subvencij za poslovanje se izberejo s razpisom. To se izvede na podlagi ugotovitve, do katere mere program dela teles ustreza podrobno določenim ciljem iz člena 3.

Celoten znesek subvencije za poslovanje v okviru tega sklopa ne sme presegati 80 % dopustnih stroškov ustanove za leto, v katerem mu je dodeljena subvencija.

3   Tretji sklop: podpora za analize in za zbiranje in širjenje informacij ter za največje možno širjenje vpliva projektov na področju kulturnega sodelovanja

Za ponazoritev: približno 5 % celotnega proračuna, dodeljenega programu, se nameni temu sklopu.

3.1.   Podpora za točke za stike na področju kulture

Nadalje je predvidena podpora točkam za stike na področju kulture za zagotovitev ciljno naravnanega, učinkovitega širjenja praktičnih informacij o Programu. Te ustanove, ki delujejo na nacionalni ravni, se ustanovijo na prostovoljni podlagi skladno s členom 39 Uredbe (ES; Euratom) št. 2342/2002.

Naloga točk za stike na področju kulture je:

| — | spodbujanje Programa, |
| --- | --- |

—

spodbujanje Programa,

| — | lajšanje dostopa do Programa in spodbujanje sodelovanja čim večjega števila strokovnjakov in kulturnih delavcev pri dejavnostih na področju kulture s pomočjo učinkovitega širjenja informacij in z razvijanjem ustreznih pobud za povezovanja v mrežo med točkami za stike samimi, |
| --- | --- |

—

lajšanje dostopa do Programa in spodbujanje sodelovanja čim večjega števila strokovnjakov in kulturnih delavcev pri dejavnostih na področju kulture s pomočjo učinkovitega širjenja informacij in z razvijanjem ustreznih pobud za povezovanja v mrežo med točkami za stike samimi,

| — | zagotavljanje učinkovite povezave z različnimi institucijami, ki nudijo pomoč kulturnemu sektorju v državah članicah in tako prispevajo k dopolnjevanju med ukrepi Programa in nacionalnimi ukrepi pomoči, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje učinkovite povezave z različnimi institucijami, ki nudijo pomoč kulturnemu sektorju v državah članicah in tako prispevajo k dopolnjevanju med ukrepi Programa in nacionalnimi ukrepi pomoči,

| — | zagotavljanje informacij o drugih programih Skupnosti, ki so odprti za kulturne projekte, če je to potrebno. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje informacij o drugih programih Skupnosti, ki so odprti za kulturne projekte, če je to potrebno.

3.2.   Podpora za analize na področju kulturnega sodelovanja

Program podpira izvajanje študij in analiz na področju evropskega kulturnega sodelovanja in razvoja evropske kulturne politike. Cilj te podpore je povečanje obsega ter kakovosti informacij in podatkov za pridobitev primerjalnih podatkov in analize o kulturnem sodelovanju na evropski ravni, zlasti kar zadeva mobilnost ustvarjalcev in kulturnih akterjev, kroženje umetniških del, umetniških in kulturnih izdelkov ter medkulturni dialog.

V okviru tega sklopa se lahko podpora dodeli tudi za študije in analize, ki prispevajo k boljšemu poznavanja pojava transevropskega kulturnega sodelovanja in k ustvarjanju ugodnih pogojev za njegovo uspešnost. Še posebej bodo dobrodošli projekti, namenjeni zbiranju in analizi statističnih podatkov.

3.3.   Podpora za zbiranje in širjenje informacij ter za največje možno širjenje vpliva projektov na področju kulturnega sodelovanja

Program podpira zbiranje in širjenje informacij in dejavnosti, ki imajo za cilj kar najbolj razširiti vpliv projektov, s pomočjo razvoja internetnega orodja, namenjenega potrebam kulturnih delavcev na področju vseevropskega kulturnega sodelovanja.

To orodje bi moralo omogočiti izmenjavo izkušenj in dobre prakse, širjenje informacij o zadevnem programu, pa tudi vseevropsko kulturno sodelovanje v širšem smislu.

II.   UPRAVLJANJE PROGRAMA

Finančni okvir Programa lahko pokriva tudi stroške, ki se nanašajo na dejavnosti priprave, spremljanja, preverjanja, revizije in vrednotenja, torej dejavnosti, ki so neposredno potrebne za upravljanje Programa in realizacijo njegovih ciljev, zlasti stroške za študije, sestanke, dejavnosti informiranja in objave, stroške, povezane z informacijskimi omrežji, posvečenimi izmenjavi informacij, in vse ostale stroške administrativne in tehnične pomoči, ki so na voljo Komisiji pri upravljanju Programa.

III.   NADZOR IN REVIZIJA

Za projekte izbrane v skladu s postopki, opisanimi v členu 11(2), bo vzpostavljen vzorčni sistem revizije.

Upravičenci do subvencije Komisiji omogočijo dostop do vse dodatne dokumentacije o izdatkih v obdobju petih let od datuma zadnjega plačila. Upravičenci do subvencije poskrbijo, da omogočijo Komisiji, če je to primerno, dostop do dodatne dokumentacije, ki je shranjena pri partnerjih ali članih.

Komisija lahko izvede revizijo uporabe subvencije neposredno prek lastnih uslužbencev ali prek katerega koli kvalificiranega zunanjega organa po svoji izbiri. Revizija se lahko opravi med celotnim trajanjem pogodbe in za obdobje petih let od datuma plačila salda subvencije. Če je potrebno, lahko rezultati teh revizij pripeljejo do odločb za izterjavo s strani Komisije.

Uslužbenci Komisije in zunanji sodelavci, ki jih pooblasti Komisija, imajo ustrezen dostop do pisarn upravičenca in do vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje teh revizij.

Računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) imata enake pravice kakor Komisija, predvsem kar zadeva pravico do dostopa.

Za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi je Komisija pooblaščena, da v okviru Programa izvaja nadzor in pregled na kraju samem v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (1). Če je to potrebno, izvede preiskave OLAF v skladu z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

IV.   INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI TER DEJAVNOSTI, KI IMAJO ZA CILJ KAR NAJBOLJ RAZŠIRITI VPLIV PROJEKTOV

1.   Komisija

Komisija lahko organizira seminarje, konference ali srečanja za olajšanje izvajanja Programa in prevzame dejavnosti, povezane z obveščanjem, objavo, širjenjem, in druge dejavnosti, ki imajo za cilj kar najbolj razširiti vpliv projektov, če je to primerno, pa tudi spremljanje in vrednotenje Programa. Takšne dejavnosti se lahko financirajo s pomočjo subvencij ali s postopkom javnih naročil ali pa jih organizira in financira neposredno Komisija.

2.   Točke za stike

Komisija in države članice na prostovoljni podlagi organizirajo in krepijo izmenjavo informacij, ki so uporabne pri izvajanju Programa, s pomočjo točk za stike na področju kulture, ki delujejo kakor izvajalska telesa na nacionalni ravni v skladu s členom 54(2)(c) in (3) finančne uredbe.

3.   Države članice

Brez poseganja v člen 87 Pogodbe lahko države članice po potrebi pripravijo podporne sheme za individualno mobilnost kulturnih akterjev in se tako odzovejo na njihovo slabo zastopanost v Programu. Podpora ima lahko obliko subvencij za potne stroške kulturnih izvajalcev, s čimer se olajša pripravljalna faza transnacionalnih kulturnih projektov.

V.   RAZDELITEV CELOTNEGA PRORAČUNA

Okvirna razdelitev letnega proračuna Programa

| | Delež proračuna |
| --- | --- |
| Sklop 1 (podpora kulturnim dejavnostim) | približno 77 % |
| – | projekti večletnega sodelovanja |

Delež proračuna

Sklop 1 (podpora kulturnim dejavnostim)

približno 77 %

–

projekti večletnega sodelovanja

približno 32 %

| – | ukrepi za sodelovanje |
| --- | --- |

–

ukrepi za sodelovanje

približno 29 %

| – | posebni ukrepi |
| --- | --- |

–

posebni ukrepi

približno 16 %

Sklop 2 (podpora ustanovam dejavnim na evropski ravni na področju kulture)

približno 10 %

Sklop 3 (podpora za analizo, zbiranje in širjenje informacij)

približno 5 %

Skupni operativni stroški

približno 92 %

Upravljanje Programa

približno 8 %

Ti odstotki so okvirni in jih Odbor iz člena 9, v skladu s postopkom iz člena 9(2) lahko spremeni.

---

(1)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

(2)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 15. julija 2004 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog sklepa o uvedbi Programa Kultura 2007 (2007–2013), ki temelji na členu 151 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. julija 2004 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog sklepa o uvedbi Programa Kultura 2007 (2007–2013), ki temelji na členu 151 Pogodbe ES.

| 2. | Odbor regij je svoje mnenje podal 23. februarja 2005. |
| --- | --- |

2.

Odbor regij je svoje mnenje podal 23. februarja 2005.

| 3. | Evropski parlament je svoje mnenje podal na prvi obravnavi 25. oktobra 2005. |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je svoje mnenje podal na prvi obravnavi 25. oktobra 2005.

| 4. | Dne 18. julija 2006 je Svet sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

4.

Dne 18. julija 2006 je Svet sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES.

II.   CILJ

Predlog je namenjen zamenjavi obstoječega programa Kultura 2000 in sklepa o podpori kulturnim ustanovam, dejavnim na evropski ravni; njegovi glavni cilji so:

| — | spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delajo v kulturnem sektorju; |
| --- | --- |

—

spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delajo v kulturnem sektorju;

| — | spodbujanje nadnacionalnega kroženja umetniških del ter kulturnih in umetniških izdelkov; |
| --- | --- |

—

spodbujanje nadnacionalnega kroženja umetniških del ter kulturnih in umetniških izdelkov;

| — | spodbujanje medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

—

spodbujanje medkulturnega dialoga.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošne pripombe

Skupno stališče Sveta v glavnem ostaja usklajeno z izvirnim predlogom Komisije. Svet je obdržal tri glavne cilje programa, ob čemer poudarja, da naj bo ta dostopen vsem sektorjem v kulturi in vsem kategorijam kulturnih subjektov. Na več mestih je v besedilu poudaril pomen kulturne dediščine, a obenem pazljivo ohranil odprto naravo programa, ki ni vezana na določen sektor.

Tri institucije so se v okviru medinstitucionalnega sporazuma o finančnem sistemu 2007–2013 dogovorile o proračunu v višini 354 milijonov EUR (ta znesek je v cenah za leto 2004, kar v trenutnih cenah znaša 400 milijonov EUR).

2.   Novi elementi v skupnem stališču v primerjavi s predlogom Komisije

Svet je v dogovoru s Komisijo in Evropskim parlamentom podporo, namenjeno ukrepom za ohranjanje spomenikov, prenesel na predlagani program „Državljani za Evropo“.

Svet si je prizadeval najti primerno ravnotežje med obsežnejšimi in manjšimi projekti ter, da bi se dostop do programa olajšal tudi manjšim kulturnim subjektom. Zaradi tega in skladno s pristopom Evropskega parlamenta se je najnižja podpora Skupnosti znižala s 60 000 EUR na 50 000 EUR; najmanjše število kulturnih subjektov pri ukrepih sodelovanja se je zmanjšalo s štiri na tri kulturne subjekte.

Z istim namenom, namreč olajšati dostop do programa manjšim kulturnim subjektom, se je v okvirni razčlenitvi proračuna v skupnem stališču Sveta več sredstev kot za večletne projekte za sodelovanje (obsežnejše projekte) predvidelo za ukrepe za sodelovanje (manjše projekte). Kompromis med izvirnim predlogom Komisije in mnenjem Parlamenta se odraža v odstotni stopnji, o kateri se je dosegel dogovor, tj. 32 % za večletne projekte za sodelovanje in 29 % za ukrepe za sodelovanje.

Svet je skladu z mnenjem EP vpeljal večjo prožnost glede trajanja večletnih projektov za sodelovanje (od treh do pet let) ter ukrepov za sodelovanje (eno do dve leti).

Za projekte s skupnim prispevkom Skupnosti, ki presega 200 000 EUR, je Svet uvedel postopek upravljalnega odbora.

3.   Spremembe Evropskega parlamenta

3.1.   Spremembe, ki so bile sprejete v celoti, delno ali načeloma

Svet je lahko v celoti ali delno sprejel kar precejšnje število sprememb Evropskega parlamenta.

V celoti so se sprejele spremembe 1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13, 15, 20, 23, 27, 33, 41, 43, 47, 51 in 52. Na novo so se oblikovale spremembe 14, 19, 26 (ta se je vstavila v člen 7), 34, 53, 55, 56 in 59.

Svet je delno sprejel spremembe 8, 10, 16 (brez navedbe določenih projektov), 24 (brez navedbe določenih področij dejavnosti), 62 in 49 (brez navedb določenih organizacij), 38 in 42 (sprejelo se je samo del obeh sprememb o trajanju projektov).

3.2.   Spremembe, ki se niso sprejele

Svet ni mogel sprejeti okvirne razčlenitve proračuna za različne dele programa, kot je Parlament predlagal v spremembah 39, 44, 47, 48, 54 in 60; je pa skušal svoje stališče čim bolj zbližati s stališčem Parlamenta, kar zadeva izvirni predlog Komisije, kot je razvidno iz zgoraj navedenega. Svet glede dela 2 o podpori organizacijam meni, da bi bilo nameniti 14 % proračuna temu delu preveč, zlasti ker se je en ukrep iz dela 2 (spomeniki) prenesel v drug program. Sprememba 21 o celotnem proračunu se je zavrnila glede na zgoraj navedeni medinstitucionalni sporazum o finančnem sistemu.

Zmanjšanje najmanjšega proračuna za ukrepe za sodelovanje na 30 000 EUR, kot se predlaga v spremembi 42, se je označilo za prekomerno, saj se je prag določil na 50 000 EUR v sedanjem programu. Vendar pa se je Svet skušal približati stališču Parlamenta s tem, da je prag znižal s 60 000 na 50 000 EUR.

Da bi se ohranil večstranski značaj projektov, je Svet zavrnil spremembo 36 o zmanjšanju najmanjšega števila subjektov iz različnih držav, ki sodelujejo v večletnih projektih sodelovanja, s šest na štiri subjekte. Nasprotno pa je sprejel spremembo 41 o zmanjšanju števila subjektov pri ukrepih za sodelovanje manjšega obsega.

Da bi ohranili skladnost s cilji programa in ne bi zmanjšali njegove dostopnosti s prednostnim obravnavanjem nekaterih področij kulturnih dejavnosti, so se zavrnile vse spremembe, ki prednostno obravnavajo določen sektor, dodajajo cilje za določen sektor ali poudarjajo podporo le za določen sektor oz. organizacijo (to so spremembe 61, 5, 9, 12, 64, 65 ter medsebojno povezane spremembe 37 in 45, 25, 40 in 46). Čeprav so bile spremembe 16, 24 in 49 delno sprejete, je zanje prav tako v glavnem obveljal navedeni pomislek.

Za pretirano se je ocenilo zvišanje deleža podpore Skupnosti s 50 % na 70 %, kakor predvideva prvi del sprememb od 38 do 42.

Svet se je načeloma strinjal s spremembami 29, 31 in 32 o prispevku k drugim ciljem Skupnosti, vendar je menil, da so že zajete v uvodnih izjavah ali drugih določbah zadevnega zakonodajnega besedila. Podobno je Svet tudi menil, da sprememba 18 o primernih sredstvih ne sodi v zakonodajno besedilo in da je sprememba 17 o konvenciji UNESCO o kulturni raznolikosti zunaj obsega področja tega sklepa.

Svet je ocenil, da sprememb 28 in 50 o ukrepih preglednosti in večletnih partnerstvih ni treba sprejeti, saj so te določbe že zajete v finančni uredbi in uvodni izjavi 29, ki že določa, da je treba odločitve o izvajanju sprejeti v skladu z zadevno finančno uredbo. Sprememba 35 o vrednotenju se je označila za nepotrebno, saj mora biti že samo vrednotenje izvedeno od zunaj in neodvisno. Ni se mogla sprejeti sprememba 72 o sodelovanju držav, sodelujočih v evropski sosedski politiki, v zadevnem programu; sprememba 57 o kulturnih stičnih točkah pa se je označila za težko izvedljivo, ker so kulturne stične točke običajno del državnih struktur.

IV.   SKLEP

Po mnenju Sveta skupno stališče predstavlja uravnoteženo besedilo, ki omogoča dobro izhodišče za začetek zadevnega instrumenta in bo pospešilo sodelovanje v sektorju kulture po vsej Evropi. Glede na to Svet z veseljem pričakuje, da se bo s Parlamentom kmalu dosegel dogovor z namenom čim prejšnjega sprejetja tega sklepa.

---

| 3.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 238/31

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 12/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 18. julija 2006

z namenom sprejetja Sklepa št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress

(2006/C 238 E/03)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti členov 13(2), 129 in 137(2)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000 je spodbujanje zaposlovanja in socialnega vključevanja kot bistven del vključil v splošno strategijo Unije zaradi doseganja svojega strateškega cilja v naslednjem desetletju, da postane najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu, ki temelji na znanju in je sposobno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo. Za Unijo je postavil ambiciozne cilje glede doseganja pogojev za polno zaposlenost, izboljšanja kakovosti in storilnosti pri delu in spodbujanja socialne kohezije ter vključujočega trga dela. Strategija je bila ponovno predmet razprave Evropskega sveta v Bruslju dne 22. in 23. marca 2005. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet v Lizboni z dne 23. in 24. marca 2000 je spodbujanje zaposlovanja in socialnega vključevanja kot bistven del vključil v splošno strategijo Unije zaradi doseganja svojega strateškega cilja v naslednjem desetletju, da postane najbolj konkurenčno in dinamično gospodarstvo na svetu, ki temelji na znanju in je sposobno trajnostne gospodarske rasti z več in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo. Za Unijo je postavil ambiciozne cilje glede doseganja pogojev za polno zaposlenost, izboljšanja kakovosti in storilnosti pri delu in spodbujanja socialne kohezije ter vključujočega trga dela. Strategija je bila ponovno predmet razprave Evropskega sveta v Bruslju dne 22. in 23. marca 2005.

| (2) | V skladu z jasnim namenom Komisije o konsolidiranju in racionaliziranju instrumentov Skupnosti za financiranje, naj bi s tem sklepom vzpostavili enoten in usmerjen program, ki zagotavlja nadaljevanje in razvoj dejavnosti, začetih s Sklepom Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (4), Odločbo Sveta 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001 – 2005) (5) in Sklepi Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti (6), št. 1145/2002/ES z dne 10. junija 2002 o spodbujevalnih ukrepih Skupnosti na področju zaposlovanja (7) ter št. 848/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (8), kakor tudi dejavnosti na področju pogojev dela, izvajanih na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z jasnim namenom Komisije o konsolidiranju in racionaliziranju instrumentov Skupnosti za financiranje, naj bi s tem sklepom vzpostavili enoten in usmerjen program, ki zagotavlja nadaljevanje in razvoj dejavnosti, začetih s Sklepom Sveta 2000/750/ES z dne 27. novembra 2000 o določitvi akcijskega programa Skupnosti za boj proti diskriminaciji (2001 do 2006) (4), Odločbo Sveta 2001/51/ES z dne 20. decembra 2000 o določitvi programa v zvezi z okvirno strategijo Skupnosti za enakost spolov (2001 – 2005) (5) in Sklepi Evropskega parlamenta in Sveta št. 50/2002/ES z dne 7. decembra 2001 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje sodelovanja med državami članicami za boj proti socialni izključenosti (6), št. 1145/2002/ES z dne 10. junija 2002 o spodbujevalnih ukrepih Skupnosti na področju zaposlovanja (7) ter št. 848/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o akcijskem programu Skupnosti za spodbujanje organizacij, ki so dejavne na evropski ravni na področju enakosti moških in žensk (8), kakor tudi dejavnosti na področju pogojev dela, izvajanih na ravni Skupnosti.

| (3) | Na izrednem Evropskem svetu o zaposlovanju v Luksemburgu dne 20. in 21. novembra 1997 je bila uvedena Evropska strategija zaposlovanja o usklajevanju zaposlitvenih politik držav članic na podlagi dogovorjenih zaposlitvenih smernic in priporočil. Evropska strategija zaposlovanja je zdaj najpomembnejši instrument na evropski ravni za izvajanje ciljev Lizbonske strategije glede zaposlovanja in trga dela. |
| --- | --- |

(3)

Na izrednem Evropskem svetu o zaposlovanju v Luksemburgu dne 20. in 21. novembra 1997 je bila uvedena Evropska strategija zaposlovanja o usklajevanju zaposlitvenih politik držav članic na podlagi dogovorjenih zaposlitvenih smernic in priporočil. Evropska strategija zaposlovanja je zdaj najpomembnejši instrument na evropski ravni za izvajanje ciljev Lizbonske strategije glede zaposlovanja in trga dela.

| (4) | Sklep lizbonskega Evropskega sveta je bil, da je število ljudi, ki živijo pod pragom revščine in v socialni izključenosti v Uniji, nesprejemljivo in da je nujno sprejeti ukrepe, ki bodo ob zastavitvi primernih ciljev imeli odločilni napredek na področju izkoreninjenja revščine. O teh ciljih se je dogovoril Evropski svet v Nici dne 7., 8. in 9. decembra 2000. Evropski svet se je tudi strinjal, da bi morale politike, namenjene boju proti socialni izključenosti, temeljiti na odprti metodi koordinacije, ki povezuje nacionalne akcijske načrte s pobudo Komisije za sodelovanje. |
| --- | --- |

(4)

Sklep lizbonskega Evropskega sveta je bil, da je število ljudi, ki živijo pod pragom revščine in v socialni izključenosti v Uniji, nesprejemljivo in da je nujno sprejeti ukrepe, ki bodo ob zastavitvi primernih ciljev imeli odločilni napredek na področju izkoreninjenja revščine. O teh ciljih se je dogovoril Evropski svet v Nici dne 7., 8. in 9. decembra 2000. Evropski svet se je tudi strinjal, da bi morale politike, namenjene boju proti socialni izključenosti, temeljiti na odprti metodi koordinacije, ki povezuje nacionalne akcijske načrte s pobudo Komisije za sodelovanje.

| (5) | Demografske spremembe predstavljajo zelo pomemben dolgoročni izziv sistemom socialne zaščite glede izplačevanja primernih pokojnin ter glede visoko kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne nege, ki sta dostopna vsem in se lahko dolgoročno financirata. Pomembno je spodbujati politike, ki lahko zagotovijo tako ustrezno socialno zaščito kot trajnost sistemov socialne zaščite. Lizbonski Evropski Svet je sklenil, da bi moralo sodelovanje na tem področju temeljiti na odprti metodi koordinacije. |
| --- | --- |

(5)

Demografske spremembe predstavljajo zelo pomemben dolgoročni izziv sistemom socialne zaščite glede izplačevanja primernih pokojnin ter glede visoko kakovostnega zdravstvenega varstva in dolgotrajne nege, ki sta dostopna vsem in se lahko dolgoročno financirata. Pomembno je spodbujati politike, ki lahko zagotovijo tako ustrezno socialno zaščito kot trajnost sistemov socialne zaščite. Lizbonski Evropski Svet je sklenil, da bi moralo sodelovanje na tem področju temeljiti na odprti metodi koordinacije.

| (6) | Pozornost je treba posvetiti posebnemu položaju priseljencev v tem okviru in pomenu uvedbe ukrepov za preoblikovanje dela na črno v redno zaposlitev. |
| --- | --- |

(6)

Pozornost je treba posvetiti posebnemu položaju priseljencev v tem okviru in pomenu uvedbe ukrepov za preoblikovanje dela na črno v redno zaposlitev.

| (7) | Zagotavljanje minimalnih standardov in stalnih izboljšav delovnih pogojev v Uniji je bistvena značilnost evropske socialne politike in pomemben splošni cilj Evropske unije. Skupnost igra pomembno vlogo pri pomoči in dopolnjevanju dejavnosti držav članic na področju zdravstvenega varstva in varnosti delavcev, delovnih pogojev, vključno s potrebo po usklajevanju dela in družinskega življenja, zaščite delavcev po izteku delovne pogodbe, obveščanja, svetovanja in sodelovanja delavcev in zastopanja in kolektivne obrambe interesov delavcev in delodajalcev. |
| --- | --- |

(7)

Zagotavljanje minimalnih standardov in stalnih izboljšav delovnih pogojev v Uniji je bistvena značilnost evropske socialne politike in pomemben splošni cilj Evropske unije. Skupnost igra pomembno vlogo pri pomoči in dopolnjevanju dejavnosti držav članic na področju zdravstvenega varstva in varnosti delavcev, delovnih pogojev, vključno s potrebo po usklajevanju dela in družinskega življenja, zaščite delavcev po izteku delovne pogodbe, obveščanja, svetovanja in sodelovanja delavcev in zastopanja in kolektivne obrambe interesov delavcev in delodajalcev.

| (8) | Prepoved diskriminacije je temeljno načelo Evropske unije. Člen 13 Pogodbe omogoča ukrepanje v boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Prepoved diskriminacije je prav tako utemeljena v členu 21 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije in vzporedno razviti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti diskriminaciji na eni ali več osnovah. Zato bi pri obravnavi dostopnosti in rezultatov programa morali upoštevati posebne potrebe invalidov v smislu zagotavljanja njihovega polnega in enakega dostopa do dejavnosti, financiranih s tem programom, in do rezultatov in vrednotenja dejavnosti, vključno z nadomestilom dodatnih stroškov, ki jih imajo zaradi svoje invalidnosti. Izkušnje, pridobljene v mnogih leta boja proti določenim oblikam diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi spola, so lahko koristne v boju proti drugim oblikam diskriminacije. |
| --- | --- |

(8)

Prepoved diskriminacije je temeljno načelo Evropske unije. Člen 13 Pogodbe omogoča ukrepanje v boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Prepoved diskriminacije je prav tako utemeljena v členu 21 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. Treba bi bilo upoštevati posebnosti različnih oblik diskriminacije in vzporedno razviti ustrezne ukrepe za preprečevanje in boj proti diskriminaciji na eni ali več osnovah. Zato bi pri obravnavi dostopnosti in rezultatov programa morali upoštevati posebne potrebe invalidov v smislu zagotavljanja njihovega polnega in enakega dostopa do dejavnosti, financiranih s tem programom, in do rezultatov in vrednotenja dejavnosti, vključno z nadomestilom dodatnih stroškov, ki jih imajo zaradi svoje invalidnosti. Izkušnje, pridobljene v mnogih leta boja proti določenim oblikam diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi spola, so lahko koristne v boju proti drugim oblikam diskriminacije.

| (9) | Na podlagi člena 13 Pogodbe je Svet sprejel naslednje direktive: Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (9), ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti, med drugim v zvezi z zaposlitvijo, poklicnim usposabljanjem, izobrazbo, dostopom do dobrin in storitev ter socialnim varstvom, Direktivo 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (10), ki prepoveduje diskriminacijo pri zaposlovanju in delu na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti, in Direktiva 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (11). |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi člena 13 Pogodbe je Svet sprejel naslednje direktive: Direktivo Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (9), ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi rase ali narodnosti, med drugim v zvezi z zaposlitvijo, poklicnim usposabljanjem, izobrazbo, dostopom do dobrin in storitev ter socialnim varstvom, Direktivo 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (10), ki prepoveduje diskriminacijo pri zaposlovanju in delu na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti in spolne usmerjenosti, in Direktiva 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (11).

| (10) | V skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe je enako obravnavanje moških in žensk osnovno načelo prava Skupnosti. Direktive in drugi akti, sprejeti na podlagi tega načela, igrajo odločilno vlogo pri izboljšanju položaja žensk v Uniji. Izkušnje iz ukrepanja na ravni Skupnosti so pokazale, da je za spodbujanje enakosti spolov v politikah Skupnosti ter za boj proti dejanski diskriminaciji potrebna kombinacija instrumentov, ki se medsebojno dopolnjujejo, vključno z zakonodajo, orodji financiranja ter integriranjem. V skladu z načelom enakosti moških in žensk bi se morala integracija načela enakosti spolov pospeševati na vseh področjih in dejavnostih programa. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členoma 2 in 3 Pogodbe je enako obravnavanje moških in žensk osnovno načelo prava Skupnosti. Direktive in drugi akti, sprejeti na podlagi tega načela, igrajo odločilno vlogo pri izboljšanju položaja žensk v Uniji. Izkušnje iz ukrepanja na ravni Skupnosti so pokazale, da je za spodbujanje enakosti spolov v politikah Skupnosti ter za boj proti dejanski diskriminaciji potrebna kombinacija instrumentov, ki se medsebojno dopolnjujejo, vključno z zakonodajo, orodji financiranja ter integriranjem. V skladu z načelom enakosti moških in žensk bi se morala integracija načela enakosti spolov pospeševati na vseh področjih in dejavnostih programa.

| (11) | Mnoge nevladne organizacije (NVO), ki so dejavne na različnih ravneh lahko pomembno prispevajo na evropski ravni z delovanjem preko ključnih mrež, ki sodelujejo pri spreminjanju usmeritev politik, povezanih s splošnimi cilji programa. |
| --- | --- |

(11)

Mnoge nevladne organizacije (NVO), ki so dejavne na različnih ravneh lahko pomembno prispevajo na evropski ravni z delovanjem preko ključnih mrež, ki sodelujejo pri spreminjanju usmeritev politik, povezanih s splošnimi cilji programa.

| (12) | Ker cilje tega Sklepa države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi potrebe po izmenjavi informacij na evropski ravni in razširjanju dobre prakse v celotni Skupnosti in ker se lahko ti cilji zaradi večstranske razsežnosti dejavnosti in ukrepov Skupnosti lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Ker cilje tega Sklepa države članice same ne morejo zadovoljivo doseči zaradi potrebe po izmenjavi informacij na evropski ravni in razširjanju dobre prakse v celotni Skupnosti in ker se lahko ti cilji zaradi večstranske razsežnosti dejavnosti in ukrepov Skupnosti lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev.

| (13) | Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (12). |
| --- | --- |

(13)

Ta sklep določa finančna sredstva za celotno trajanje programa, ki predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (12).

| (14) | Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, bi se morali sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (13). |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, bi se morali sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (13).

| (15) | Glede na razdelitev programa na pet področij lahko države članice zagotovijo rotacijo svojih nacionalnih predstavnikov v skladu s temami, ki jih obravnava odbor, ki pomaga Komisiji — |
| --- | --- |

(15)

Glede na razdelitev programa na pet področij lahko države članice zagotovijo rotacijo svojih nacionalnih predstavnikov v skladu s temami, ki jih obravnava odbor, ki pomaga Komisiji —

SKLENILA:

Člen 1

Uvedba in trajanje programa

1.   S tem sklepom se ustanovi program Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost, imenovan Progress („program“), ki finančno podpira uresničevanje ciljev Evropske unije na področjih zaposlovanja in socialnih zadev, kakor je določeno v Sporočilu Komisije o socialni agendi, in s tem prispeva k doseganju ciljev Lizbonske strategije na teh področjih.

2.   Program se odvija od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Splošni cilji

1.   Program si prizadeva doseči naslednje splošne cilje:

| (a) | izboljšati poznavanje in razumevanje prevladujočega stanja v državah članicah in v ostalih sodelujočih državah s pomočjo analize, vrednotenja in natančnega spremljanja politik; |
| --- | --- |

(a)

izboljšati poznavanje in razumevanje prevladujočega stanja v državah članicah in v ostalih sodelujočih državah s pomočjo analize, vrednotenja in natančnega spremljanja politik;

| (b) | podpirati razvoj statističnih orodij in metod ter skupnih indikatorjev, po potrebi razčlenjenih glede na spol in starostno skupino, na področjih, ki jih zajema ta program; |
| --- | --- |

(b)

podpirati razvoj statističnih orodij in metod ter skupnih indikatorjev, po potrebi razčlenjenih glede na spol in starostno skupino, na področjih, ki jih zajema ta program;

| (c) | podpirati in spremljati izvajanje prava Skupnosti, kjer je to primerno, in političnih ciljev Skupnosti v državah članicah ter oceniti njihovo učinkovitost in vpliv; |
| --- | --- |

(c)

podpirati in spremljati izvajanje prava Skupnosti, kjer je to primerno, in političnih ciljev Skupnosti v državah članicah ter oceniti njihovo učinkovitost in vpliv;

| (d) | spodbujati povezovanje, vzajemno učenje, prepoznavanje in širjenje dobre prakse ter inovativnih pristopov na evropski ravni; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati povezovanje, vzajemno učenje, prepoznavanje in širjenje dobre prakse ter inovativnih pristopov na evropski ravni;

| (e) | povečati ozaveščenosti interesnih skupin in širše javnosti o politikah in ciljih Skupnosti, zastavljenih na vsakem od petih področij; |
| --- | --- |

(e)

povečati ozaveščenosti interesnih skupin in širše javnosti o politikah in ciljih Skupnosti, zastavljenih na vsakem od petih področij;

| (f) | okrepiti zmogljivost ključnih omrežij na evropski ravni za spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Skupnosti, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

(f)

okrepiti zmogljivost ključnih omrežij na evropski ravni za spodbujanje, podporo in nadaljnji razvoj politik in ciljev Skupnosti, kjer je to primerno.

2.   Podpira se vključitev načela enakosti spolov na vseh področjih in v vseh dejavnostih programa.

3.   Rezultati, doseženi v okviru področij programa in dejavnosti, se posredujejo vsem sodelujočim in javnosti, če je to primerno. Komisija po potrebi izmenja mnenja z najpomembnejšimi interesnimi skupinami.

Člen 3

Struktura programa

Program je razdeljen na naslednjih pet področij:

| (1) | Zaposlovanje; |
| --- | --- |

(1)

Zaposlovanje;

| (2) | Socialna zaščita in vključevanje; |
| --- | --- |

(2)

Socialna zaščita in vključevanje;

| (3) | Delovni pogoji; |
| --- | --- |

(3)

Delovni pogoji;

| (4) | Nediskriminacija in raznolikost; |
| --- | --- |

(4)

Nediskriminacija in raznolikost;

| (5) | Enakost spolov. |
| --- | --- |

(5)

Enakost spolov.

Člen 4

Področje 1: Zaposlovanje

Področje 1 podpira izvajanje Evropske strategije zaposlovanja (ESZ) z:

| (a) | boljšim razumevanjem razmer in možnosti na področju zaposlovanja, zlasti s pomočjo analiz in študij ter z razvojem statistike in skupnih indikatorjev v okviru ESZ; |
| --- | --- |

(a)

boljšim razumevanjem razmer in možnosti na področju zaposlovanja, zlasti s pomočjo analiz in študij ter z razvojem statistike in skupnih indikatorjev v okviru ESZ;

| (b) | spremljanjem in vrednotenjem izvajanja Evropskih smernic za zaposlovanje in priporočil ter njihovega vpliva, zlasti s pomočjo Skupnega poročila o zaposlovanju, ter z analizo vzajemnega delovanja med ESZ in splošno ekonomsko in socialno politiko ter drugimi področji politike; |
| --- | --- |

(b)

spremljanjem in vrednotenjem izvajanja Evropskih smernic za zaposlovanje in priporočil ter njihovega vpliva, zlasti s pomočjo Skupnega poročila o zaposlovanju, ter z analizo vzajemnega delovanja med ESZ in splošno ekonomsko in socialno politiko ter drugimi področji politike;

| (c) | organiziranjem izmenjav o politikah, dobri praksi in inovativnih pristopih ter spodbujanjem vzajemnega učenja v okviru ESZ; |
| --- | --- |

(c)

organiziranjem izmenjav o politikah, dobri praksi in inovativnih pristopih ter spodbujanjem vzajemnega učenja v okviru ESZ;

| (d) | ozaveščanjem, razširjanjem informacij in spodbujanjem razprav o izzivih na področju zaposlovanja in politikah in o izvajanju nacionalnih programov reforme, tudi med socialnimi partnerji, regionalnimi in lokalnimi akterji in drugimi interesnimi skupinami. |
| --- | --- |

(d)

ozaveščanjem, razširjanjem informacij in spodbujanjem razprav o izzivih na področju zaposlovanja in politikah in o izvajanju nacionalnih programov reforme, tudi med socialnimi partnerji, regionalnimi in lokalnimi akterji in drugimi interesnimi skupinami.

Člen 5

Področje 2: Socialna zaščita in vključevanje

Področje 2 podpira izvajanje odprte metode koordinacije (OMK) na področju socialne zaščite in vključevanja z:

| (a) | boljšim razumevanjem socialne izključenosti in revščine, socialne zaščite in politik vključevanja, zlasti s pomočjo analiz, študij in razvojem statistike ter skupnih indikatorjev v okviru OMK na področju socialne zaščite in vključevanja; |
| --- | --- |

(a)

boljšim razumevanjem socialne izključenosti in revščine, socialne zaščite in politik vključevanja, zlasti s pomočjo analiz, študij in razvojem statistike ter skupnih indikatorjev v okviru OMK na področju socialne zaščite in vključevanja;

| (b) | spremljanjem in vrednotenjem izvajanja OMK na področju socialne zaščite in vključevanja in njenega vpliva na nacionalni in ravni in na ravni Skupnosti ter z analizo vzajemnega delovanja med OMK in drugimi področji politike; |
| --- | --- |

(b)

spremljanjem in vrednotenjem izvajanja OMK na področju socialne zaščite in vključevanja in njenega vpliva na nacionalni in ravni in na ravni Skupnosti ter z analizo vzajemnega delovanja med OMK in drugimi področji politike;

| (c) | organizacijo izmenjav o politikah, dobri praksi in inovativnih pristopih ter spodbujanjem vzajemnega učenja v okviru strategije socialne zaščite in vključevanja; |
| --- | --- |

(c)

organizacijo izmenjav o politikah, dobri praksi in inovativnih pristopih ter spodbujanjem vzajemnega učenja v okviru strategije socialne zaščite in vključevanja;

| (d) | ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprav o ključnih izzivih in političnih vprašanjih, ki se pojavijo v procesu usklajevanja Skupnosti na področju socialne zaščite in vključevanja, tudi med socialnimi partnerji, regionalnimi in lokalnimi akterji, NVO ter drugimi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

(d)

ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprav o ključnih izzivih in političnih vprašanjih, ki se pojavijo v procesu usklajevanja Skupnosti na področju socialne zaščite in vključevanja, tudi med socialnimi partnerji, regionalnimi in lokalnimi akterji, NVO ter drugimi interesnimi skupinami;

| (e) | povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti na področju socialne zaščite in vključevanja. |
| --- | --- |

(e)

povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti na področju socialne zaščite in vključevanja.

Člen 6

Področje 3: Delovni pogoji

Področje 3 podpira izboljšanje delovnega okolja in delovnih pogojev, vključno z zdravjem in varnostjo pri delu ter z usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja z:

| (a) | boljšim razumevanjem razmer na področju delovnih pogojev, zlasti s pomočjo analiz, študij in, kjer je to primerno, z razvojem statistike in indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

boljšim razumevanjem razmer na področju delovnih pogojev, zlasti s pomočjo analiz, študij in, kjer je to primerno, z razvojem statistike in indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov;

| (b) | podporo izvajanju delovnega prava Skupnosti s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, pripravo vodnikov in s povezovanjem specializiranih organov, vključno s socialnimi partnerji, v mrežo; |
| --- | --- |

(b)

podporo izvajanju delovnega prava Skupnosti s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, pripravo vodnikov in s povezovanjem specializiranih organov, vključno s socialnimi partnerji, v mrežo;

| (c) | uvajanjem preventivnih ukrepov in spodbujanjem kulture preprečevanja na področju zdravja in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

(c)

uvajanjem preventivnih ukrepov in spodbujanjem kulture preprečevanja na področju zdravja in varnosti pri delu;

| (d) | ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z delovnimi pogoji, tudi med socialnimi partnerji in drugimi interesnimi skupinami. |
| --- | --- |

(d)

ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z delovnimi pogoji, tudi med socialnimi partnerji in drugimi interesnimi skupinami.

Člen 7

Področje 4: Nediskriminacija in raznolikost

Področje 4 podpira učinkovito izvajanje načela prepovedi diskriminacije in pospešuje njegovo uvajanje v vse politike Skupnosti z:

| (a) | boljšim razumevanjem razmer v zvezi z diskriminacijo, zlasti s pomočjo analiz in študij in, kjer je to primerno, razvojem statistike in indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

boljšim razumevanjem razmer v zvezi z diskriminacijo, zlasti s pomočjo analiz in študij in, kjer je to primerno, razvojem statistike in indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov;

| (b) | podporo izvajanju zakonodaje Skupnosti o nediskriminaciji s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, in s povezovanjem specializiranih organov s področja nediskriminacije v mrežo; |
| --- | --- |

(b)

podporo izvajanju zakonodaje Skupnosti o nediskriminaciji s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, in s povezovanjem specializiranih organov s področja nediskriminacije v mrežo;

| (c) | ozaveščanjem, razširjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z diskriminacijo in z integracijo prepovedi diskriminacije v vse politike Skupnosti, vključno med socialnimi partnerji, NVO in drugimi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

(c)

ozaveščanjem, razširjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z diskriminacijo in z integracijo prepovedi diskriminacije v vse politike Skupnosti, vključno med socialnimi partnerji, NVO in drugimi interesnimi skupinami;

| (d) | povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti v boju proti diskriminaciji. |
| --- | --- |

(d)

povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti v boju proti diskriminaciji.

Člen 8

Področje 5: Enakost spolov

Področje 5 podpira učinkovito izvajanje načela enakosti spolov in spodbuja integracijo tega načela v vse politike Skupnosti z:

| (a) | boljšim razumevanjem razmer na področju enakosti spolov in integracije načela enakosti spolov, zlasti s pomočjo analiz in študij ter z razvojem statistike in, kjer je to primerno, indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

boljšim razumevanjem razmer na področju enakosti spolov in integracije načela enakosti spolov, zlasti s pomočjo analiz in študij ter z razvojem statistike in, kjer je to primerno, indikatorjev ter tudi z oceno učinkovitosti in vpliva obstoječe zakonodaje, politik in običajnih postopkov;

| (b) | podporo izvajanju zakonodaje Skupnosti o enakosti spolov s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, in s povezovanjem specializiranih organov s področja enakosti spolov v mrežo; |
| --- | --- |

(b)

podporo izvajanju zakonodaje Skupnosti o enakosti spolov s pomočjo učinkovitega spremljanja, s seminarji za strokovnjake, ki delajo na zadevnem področju, in s povezovanjem specializiranih organov s področja enakosti spolov v mrežo;

| (c) | ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z enakostjo spolov in integracijo načela enakosti spolov, tudi med socialnimi partnerji, NVO in drugimi interesnimi skupinami; |
| --- | --- |

(c)

ozaveščanjem, širjenjem informacij in spodbujanjem razprave o ključnih izzivih in političnih vprašanjih v zvezi z enakostjo spolov in integracijo načela enakosti spolov, tudi med socialnimi partnerji, NVO in drugimi interesnimi skupinami;

| (d) | povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti na področju enakosti spolov. |
| --- | --- |

(d)

povečevanjem zmogljivosti ključnih omrežij na evropski ravni za podporo in nadaljnji razvoj političnih ciljev in strategij Skupnosti na področju enakosti spolov.

Člen 9

Vrste ukrepov

1.   Program financira naslednje vrste ukrepov, ki se lahko po potrebi izvajajo v nadnacionalnem okviru:

| (a) | Analitične dejavnosti:






  (i) | zbiranje, priprava in širjenje podatkov in statistik; |
| --- | --- | --- |

(a)

Analitične dejavnosti:

(i)

zbiranje, priprava in širjenje podatkov in statistik;

| (ii) | razvijanje in širjenje skupnih metodologij in po potrebi indikatorjev ali meril uspešnosti; |
| --- | --- |

(ii)

razvijanje in širjenje skupnih metodologij in po potrebi indikatorjev ali meril uspešnosti;

| (iii) | izvajanje študij, analiz in raziskav ter širjenje njihovih rezultatov; |
| --- | --- |

(iii)

izvajanje študij, analiz in raziskav ter širjenje njihovih rezultatov;

| (iv) | vrednotenje in presojanje vplivov ter širjenje njihovih rezultatov; |
| --- | --- |

(iv)

vrednotenje in presojanje vplivov ter širjenje njihovih rezultatov;

| (v) | priprava in objava vodnikov, poročil in učnega gradiva na internetu ali v drugih medijih. |
| --- | --- |

(v)

priprava in objava vodnikov, poročil in učnega gradiva na internetu ali v drugih medijih.

| (b) | Dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in širjenja informacij:






  (i) | določitev in izmenjava dobre prakse, inovativnih pristopov in izkušenj ter organiziranje medsebojnih pregledov in vzajemnega učenja s pomočjo sestankov/delavnic/seminarjev na evropski ravni, nadnacionalni ali nacionalni ravni ob upoštevanju, kjer je mogoče, nacionalnih posebnosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

Dejavnosti vzajemnega učenja, ozaveščanja in širjenja informacij:

(i)

določitev in izmenjava dobre prakse, inovativnih pristopov in izkušenj ter organiziranje medsebojnih pregledov in vzajemnega učenja s pomočjo sestankov/delavnic/seminarjev na evropski ravni, nadnacionalni ali nacionalni ravni ob upoštevanju, kjer je mogoče, nacionalnih posebnosti;

| (ii) | organiziranje konferenc/seminarjev predsedstva; |
| --- | --- |

(ii)

organiziranje konferenc/seminarjev predsedstva;

| (iii) | organiziranje konferenc/seminarjev v podporo razvoju ter izvajanju zakonodaje in političnih ciljev Skupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

organiziranje konferenc/seminarjev v podporo razvoju ter izvajanju zakonodaje in političnih ciljev Skupnosti;

| (iv) | organiziranje medijskih kampanj in dogodkov; |
| --- | --- |

(iv)

organiziranje medijskih kampanj in dogodkov;

| (v) | zbiranje in objava materialov zaradi širjenja informacij in rezultatov programa. |
| --- | --- |

(v)

zbiranje in objava materialov zaradi širjenja informacij in rezultatov programa.

| (c) | Podpora glavnim akterjem:






  (i) | podpora za tekoče stroške tistih ključnih omrežij na evropski ravni, katerih dejavnosti so povezane z izvajanjem ciljev tega programa; |
| --- | --- | --- |

(c)

Podpora glavnim akterjem:

(i)

podpora za tekoče stroške tistih ključnih omrežij na evropski ravni, katerih dejavnosti so povezane z izvajanjem ciljev tega programa;

| (ii) | organiziranje delovnih skupin državnih uradnikov za spremljanje izvajanja prava Skupnosti; |
| --- | --- |

(ii)

organiziranje delovnih skupin državnih uradnikov za spremljanje izvajanja prava Skupnosti;

| (iii) | financiranje specializiranih seminarjev za strokovnjake, ki delajo na zadevnih področjih, glavne uradnike in druge pomembne akterje; |
| --- | --- |

(iii)

financiranje specializiranih seminarjev za strokovnjake, ki delajo na zadevnih področjih, glavne uradnike in druge pomembne akterje;

| (iv) | povezovanje med specializiranimi organi na evropski ravni; |
| --- | --- |

(iv)

povezovanje med specializiranimi organi na evropski ravni;

| (v) | financiranje povezovanja strokovnjakov; |
| --- | --- |

(v)

financiranje povezovanja strokovnjakov;

| (vi) | financiranje opazovalnic, dejavnih na evropski ravni; |
| --- | --- |

(vi)

financiranje opazovalnic, dejavnih na evropski ravni;

| (vii) | izmenjava osebja med državnimi upravami; |
| --- | --- |

(vii)

izmenjava osebja med državnimi upravami;

| (viii) | sodelovanje z mednarodnimi institucijami. |
| --- | --- |

(viii)

sodelovanje z mednarodnimi institucijami.

2.   Dejavnosti, predvidene v točki (b) odstavka 1, imajo močno evropsko razsežnost, ustrezen obseg za zagotavljanje realne dodane vrednosti na evropski ravni, izvajajo pa jih nacionalni, regionalni in lokalni organi, specializirane skupine, določene v zakonodaji Skupnosti, ali ključni akterji na posameznih področjih.

3.   Program ne financira ukrepov za pripravo in izvajanje t.i. Evropskih let.

Člen 10

Dostop do programa

1.   Dostop do tega programa je odprt za vse javne in/ali zasebne organe, akterje in institucije, še zlasti pa za:

| (a) | države članice; |
| --- | --- |

(a)

države članice;

| (b) | javne zavode za zaposlovanje in njihove agencije; |
| --- | --- |

(b)

javne zavode za zaposlovanje in njihove agencije;

| (c) | lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

(c)

lokalne in regionalne oblasti;

| (d) | specializirane organe, določene v zakonodaji Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

specializirane organe, določene v zakonodaji Skupnosti;

| (e) | socialne partnerje; |
| --- | --- |

(e)

socialne partnerje;

| (f) | NVO, zlasti tiste, ki so organizirane na evropski ravni; |
| --- | --- |

(f)

NVO, zlasti tiste, ki so organizirane na evropski ravni;

| (g) | visokošolske ustanove in raziskovalne inštitute; |
| --- | --- |

(g)

visokošolske ustanove in raziskovalne inštitute;

| (h) | strokovnjake na področju vrednotenja; |
| --- | --- |

(h)

strokovnjake na področju vrednotenja;

| (i) | nacionalne statistične urade; |
| --- | --- |

(i)

nacionalne statistične urade;

| (j) | medije. |
| --- | --- |

(j)

medije.

2.   Komisija lahko tudi neposredno sodeluje v programu v zvezi z dejavnostmi, predvidenimi v točkah (a) in (b) člena 9(1).

Člen 11

Postopek pridobivanja pomoči

1.   Dejavnosti iz člena 9 se lahko financirajo:

| (a) | s pogodbo o opravljanju storitev na podlagi javnega razpisa, v tem primeru se uporabi postopke Eurostata v zvezi s sodelovanjem z nacionalnimi statističnimi uradi; |
| --- | --- |

(a)

s pogodbo o opravljanju storitev na podlagi javnega razpisa, v tem primeru se uporabi postopke Eurostata v zvezi s sodelovanjem z nacionalnimi statističnimi uradi;

| (b) | z delnim prispevanjem na podlagi razpisa za predloge, v tem primeru Skupnost praviloma sofinancira do 80 % celotnih stroškov prejemnika pomoči. Vsaka finančna podpora, ki gre preko navedene omejitve je možna le v izjemnih okoliščinah in po natančnem pregledu. |
| --- | --- |

(b)

z delnim prispevanjem na podlagi razpisa za predloge, v tem primeru Skupnost praviloma sofinancira do 80 % celotnih stroškov prejemnika pomoči. Vsaka finančna podpora, ki gre preko navedene omejitve je možna le v izjemnih okoliščinah in po natančnem pregledu.

2.   Dejavnostim iz člena 9(1) se lahko dodeli finančna podpora na podlagi zahtev zanje, ki jih na primer vložijo države članice, v skladu z ustreznimi določbami Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (14), zlasti člena 110 Uredbe, in Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (15), zlasti člena 168 Uredbe.

Člen 12

Izvedbene določbe

1.   Ukrepi, ki so potrebni za izvajanje tega sklepa in se nanašajo na naslednje zadeve, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(2):

| (a) | splošne smernice za izvajanje programa; |
| --- | --- |

(a)

splošne smernice za izvajanje programa;

| (b) | letni program dela za izvajanje programa, razdeljen na posamezna področja; |
| --- | --- |

(b)

letni program dela za izvajanje programa, razdeljen na posamezna področja;

| (c) | finančna podpora, dodeljena s strani Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

finančna podpora, dodeljena s strani Skupnosti;

| (d) | letni proračun, v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(d)

letni proračun, v skladu s členom 17;

| (e) | postopki za izbiro ukrepov, ki prejmejo podporo Skupnosti, in osnutek seznama ukrepov, ki so deležni te podpore, predložen s strani Komisije; |
| --- | --- |

(e)

postopki za izbiro ukrepov, ki prejmejo podporo Skupnosti, in osnutek seznama ukrepov, ki so deležni te podpore, predložen s strani Komisije;

| (f) | merila za vrednotenje programa, vključno s tistimi, ki se nanašajo na stroškovno učinkovitost ter pravila za širjenje in prenašanje rezultatov. |
| --- | --- |

(f)

merila za vrednotenje programa, vključno s tistimi, ki se nanašajo na stroškovno učinkovitost ter pravila za širjenje in prenašanje rezultatov.

2.   Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa v zvezi z vsemi zadevami, ki jih ne zajema odstavek 1, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(3).

Člen 13

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je dva meseca.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 14

Sodelovanje z drugimi odbori

1.   Komisija se poveže z Odborom za socialno zaščito in z Odborom za zaposlovanje za zagotovitev redne in ustrezne obveščenosti o izvajanju ukrepov, na katere se ta sklep nanaša.

2.   Komisija prav tako obvesti druge ustrezne odbore o ukrepih, ki se izvajajo na petih področjih programa.

3.   Komisija po potrebi vzpostavi redno in strukturirano sodelovanje med odbori iz člena 13 in nadzornimi odbori, ustanovljenimi za druge ustrezne politike, instrumente in ukrepe.

Člen 15

Usklajenost in dopolnjevanje

1.   Komisija v sodelovanju z državami članicami zagotavlja splošno usklajenost z drugimi politikami, instrumenti in ukrepi Unije in Skupnosti, zlasti z vzpostavljanjem ustreznih mehanizmov za usklajevanje dejavnosti iz programa z ustreznimi dejavnostmi s področja raziskovanja, pravosodja in notranjih zadev, kulture, izobraževanja, usposabljanja in mladinske politike in na področjih širitve in zunanjih odnosov Skupnosti, ter z regionalno politiko in splošno ekonomsko politiko. Posebna pozornost je namenjena možnemu dopolnjevanju tega programa s programi na področju izobraževanja in usposabljanja.

2.   Komisija in države članice zagotovijo usklajenost in dopolnjevanje ter se izognejo podvajanju ukrepov programa z drugimi zadevnimi ukrepi Unije in Skupnosti, zlasti s tistimi v okviru Strukturnih skladov, še posebej Evropskega socialnega sklada.

3.   Komisija zagotovi, da stroški programa ne bremenijo nobenega drugega finančnega instrumenta Skupnosti.

4.   Komisija redno obvešča odbor iz člena 13 o drugih ukrepih Skupnosti, ki prispevajo k doseganju Lizbonskih strateških ciljev na področju Socialne agende.

5.   Države članice si na vse možne načine prizadevajo zagotoviti usklajenost in dopolnjevanje med dejavnostmi programa in dejavnostmi, ki se izvajajo na nacionalnih, regionalnih in lokalnih ravneh.

Člen 16

Sodelovanje tretjih držav

Program je odprt za sodelovanje:

| — | držav EFTA/EGP v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP; |
| --- | --- |

—

držav EFTA/EGP v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu EGP;

| — | držav pristopnic in držav kandidatk, pridruženih Evropski uniji, kakor tudi držav Zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces. |
| --- | --- |

—

držav pristopnic in držav kandidatk, pridruženih Evropski uniji, kakor tudi držav Zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces.

Člen 17

Financiranje

1.   Finančna sredstva za izvajanje dejavnosti Skupnosti iz tega sklepa v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013 znašajo 657 590 000 EUR (16).

2.   V celotnem obdobju finančna razdelitev med različnimi oddelki upošteva naslednje spodnje meje:

| Oddelek 1 | Zaposlovanje | 23 % |
| --- | --- | --- |
| Oddelek 2 | Socialno zaščita in vključevanje | 30 % |
| Oddelek 3 | Delovni pogoji | 10 % |
| Oddelek 4 | Nediskriminacija in različnost | 23 % |
| Oddelek 5 | Enakost spolov | 12 % |

Oddelek 1

Zaposlovanje

23 %

Oddelek 2

Socialno zaščita in vključevanje

30 %

Oddelek 3

Delovni pogoji

10 %

Oddelek 4

Nediskriminacija in različnost

23 %

Oddelek 5

Enakost spolov

12 %

3.   Znesek v višini največ 2 % finančnih sredstev se dodeli za izvajanje programa, ki pokriva, npr. izdatke povezane z delovanjem Odbora iz člena 13 ali vrednotenjem v skladu s členom 19.

4.   Proračunski organ odobri letna proračunska sredstva v mejah finančnega okvira.

5.   Komisija lahko prosi za tehnično in/ali administrativno pomoč v skupno dobro Komisije in upravičencev, kakor tudi v podporo izdatkom.

Člen18

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih v okviru tega sklepa, finančni interesi Skupnosti zaščiteni s preventivnimi ukrepi proti goljufijam, podkupovanju in kakršnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju, z učinkovitim nadzorom in izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter, v primeru odkritih nepravilnosti, z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (17)in (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (18) ter z Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (19).

2.   Za ukrepe Skupnosti, financirane v okviru tega sklepa, izraz „nepravilnost,“ naveden v členu 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, pomeni vsako kršitev določb prava Skupnosti ali pogodbene obveznosti zaradi dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko z neupravičenimi izdatki škodljivo vplivala na proračun Evropske unije ali proračunska sredstva, ki jih slednji upravlja.

3.   Pogodbe in dogovori ter dogovori s sodelujočimi tretjimi državami, ki izhajajo iz tega sklepa, predvidevajo zlasti nadzor in finančno kontrolo s strani Komisije (ali katerega koli njenega pooblaščenca) in revizije s strani Računskega sodišča, ki se opravijo na kraju samem, če je to potrebno.

Člen 19

Spremljanje in vrednotenje

1.   Za zagotavljanje rednega spremljanja programa in omogočanje potrebnih preusmeritev Komisija pripravlja letna poročila o dejavnostih s poudarkom na rezultatih programa, ki jih pošlje Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 13.

2.   Ob pregledu celotnega programa se zaradi ugotavljanja napredka glede doseganja ciljev programa, učinkovite rabe sredstev in evropske dodane vrednosti programa izvaja tudi vmesno vrednotenje različnih razdelkov programa. To se lahko dopolni s sprotnim vrednotenjem. Izvaja ga Komisija s pomočjo zunanjih izvedencev. Če so rezultati na voljo, se objavijo v poročilih o dejavnostih iz odstavka 1.

3.   Do 31. decembra 2015 Komisija s pomočjo zunanjih izvedencev opravi naknadno vrednotenje celotnega programa, da ugotovi vpliv ciljev programa in njegovo evropsko dodano vrednost. Komisija predloži izvedensko mnenje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

4.   V okviru Foruma o izvajanju socialne agende se prav tako razpravlja o izvajanju posameznih področij programa, vključno s predstavitvijo rezultatov in dialogom o prihodnjih prednostnih nalogah.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 255, 14.10.2005, str. 67.

1

(2)  UL C 164, 5.7.2005, str. 48.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. septembra 2005 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 18. julija 2006, in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 303, 2.12.2000, str. 23.

4

(5)  UL L 17, 19.1.2001, str. 22. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Sklepom št. 1554/2005/ES (UL L 255, 30.9.2005, str. 9).

5

(6)  UL L 10, 12.1.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 768/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

6

(7)  UL L 170, 29.6.2002, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES.

7

(8)  UL L 157, 30.4.2004, str.18. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 1554/2005/ES.

8

(9)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

9

(10)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

10

(11)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

11

(12)  UL C ...

12

(13)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

13

(14)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

14

(15)  UL L 357, 31.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EC, Euratom) št. 1261/2005 (UL L 201, 2.8.2005, str. 3).

15

(16)  Ta znesek temelji na številkah za leto 2004 in je zaradi upoštevanja inflacije predmet tehničnih prilagoditev.

16

(17)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

17

(18)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

18

(19)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

19

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 27. avgusta 2004 podala predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost — Progress (2007–2013). Pravna podlaga tega predloga temelji na členih 13(2), 129 in 137(2)(a) Pogodbe. V predlogu je v enem samem besedilu združenih več programov, ki so jih prej urejali ločeni sklepi.

Odbor regij je mnenje podal 23. februarja 2005, Ekonomsko-socialni odbor pa 6. aprila 2005.

Evropski parlament je na plenarnem zasedanju od 5. do 8. septembra 2005 podal mnenje v prvi obravnavi in sprejel 72 sprememb predloga sklepa.

Komisija je spremenjeni predlog sprejela 21. oktobra 2005. Komisija je 24. maja 2006 sprejela spremenjeni predlog, ki se nanaša le na člen 17(1), proračun programa.

Svet je 18. julija 2006 sprejel skupno stališče v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe.

II.   CILJ

Splošni cilj programa je združiti dejavnosti, ki so se začele na podlagi številnih prejšnjih sklepov, v usmerjen program, ki se bo izvajal od leta 2007 do 2013. Dejavnosti programa so razdeljene na pet različnih področij: zaposlovanje, socialna zaščita in vključenost, delovni pogoji, nediskriminacija in raznolikost ter enakopravnost med spoloma.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošno

Svet, Evropski parlament in Komisija imajo na splošno podoben pristop do tega programa. Znatno število sprememb Evropskega parlamenta je vključeno v skupnem stališču (več podrobnosti je v razdelku 2).

V okviru medinstitucionalnega sporazuma o finančni perspektivi za obdobje 2007–2013 so se o proračunu programa v znesku 657,59 milijonov evrov (1) dogovorile tri institucije. Skupno stališče upošteva ta sporazum (člen 17(1)).

Glavna sprememba predloga Komisije je, da je splošni proračun v členu 17(2) skupnega stališča v celoti razdeljen na različna področja programa; Komisija je prvotno predlagala 10 odstotno nedodeljeno rezervo, ki naj bi se razdelila med pet področij med izvajanjem programa. Parlament je v spremembi 67 želel povečati financiranje dveh področij: področja 2 (socialna zaščita in vključenost) in področja 5 (enakopravnost spolov). Svet v celoti sprejema to spremembo, vendar želi povečati financiranje dveh drugih področij, tj. področja 1 (zaposlovanje) in 3 (delovni pogoji). Svet zato meni, da je vsa sredstva najbolje dodeliti na začetku programa, saj bi se letna razdelitev relativno majhne rezerve po nepotrebnem zapletla. Svet meni, da celotna dodelitev sredstev sledi cilju Evropskega parlamenta, ki je v svoji spremembi poudaril pomen preglednosti pri proračunskem odločanju.

2.   Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih je Svet sprejel

Svet je sprejel večje število sprememb Parlamenta. Spremembe 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 30, 34, 36, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 46, 53, 61, 62, 63, 65, 67, 69 in 70 so bile sprejete v celoti, čeprav ponekod z manjšimi jezikovnimi spremembami ali dopolnitvami (kot je uporaba izraza „nacionalni programi reforme“ v spremembi 22, ki ga je Evropski svet uvedel marca 2005, namesto „nacionalni akcijski načrti“).

Številne spremembe so sprejete deloma, prestavljene drugam v besedilo ali pa povzete idejno. Na te spremembe Svet podaja naslednje pripombe:

Sprememba 4: Svet deli zaskrbljenost Parlamenta glede priseljencev in dela na črno; vendar pa ne meni, da sta ta pojava avtomatično povezana; zato je Svet ob sprejetju idejne spremembe preoblikoval besedilo (uvodna izjava 6).

Sprememba 9 o vlogi nevladnih organizacij: Svet soglaša s Parlamentom, da imajo nevladne organizacije pomembno vlogo; v besedilo je vključena nova uvodna izjava, vendar drugače formulirana kot tista iz spremembe Parlamenta (uvodna izjava 11).

Sprememba 13 o splošnih ciljih programa: Svet se ne strinja z vključitvijo besedila „ustvarjanje več in boljših delovnih mest“ v člen 2, ker to ni v pristojnosti tega programa.

Tudi sprememba 14 je v zvezi s splošnimi cilji: Svet soglaša z vključitvijo „inovativnih pristopov“ v besedilo; meni pa, da naj bi bil program osredotočen na raven EU in zato besed „regionalni“ in „nacionalni“ ni vključil v skupno stališče (člen 2(1)(d)).

Sprememba 16 o podpori zmogljivosti ključnih omrežij EU: Svet je menil, da ni bilo treba navesti posebnih zahtev glede teh omrežij (člen 2(1)(f)).

Sprememba 18 o širjenju rezultatov: Svet se je strinjal s Parlamentom, da je to širjenje pomembno, vendar meni, da naštevanje interesnih skupin, katerim se rezultati pošiljajo, v členu ni potrebno (člen 2(3)).

Sprememba 28 o vključitvi načela enakopravnosti spolov (člen 6): Svet se v celoti strinja z načelom; člen 2(2) obravnava to vprašanje.

Sprememba 29 o statistiki na področju delovnih pogojev: Svet meni, da opis vrst kazalnikov ni potreben (člen 6(a)).

Sprememba 32 o delovnih pogojih: drugi del spremembe (o posebnih temah v okviru širšega področja delovnih pogojev) ni vključen v besedilo v celoti, ker je Svet menil, da je že bil obravnavan (člen 6(d)).

Sprememba 35 o nediskriminaciji in raznolikosti: Svet je menil, da so bile besede „in ukrepi za boj proti diskriminaciji“ že zajete na začetku zadevne točke (člen 7(a)).

Tudi sprememba 37 je v zvezi z nediskriminacijo in raznolikostjo: Svet je soglašal s Parlamentom, da se doda seznam interesnih skupin, vendar je zaradi usklajenosti z drugimi členi, ki obravnavajo druga področja programa, uporabil rahlo drugačen seznam (člen 7(c)).

Pri spremembi 38 gre tudi za nediskriminacijo in raznolikost: Svet soglaša s Komisijo, da se besedilo tega odstavka uskladi s podobnimi odstavki v drugih členih. Kot pri spremembi 16 Svet meni, da vključitev seznama kakovosti nevladnih organizacij ni potrebna (člen 7(d)).

Sprememba 48: Svet je sledil spremenjenemu predlogu Komisije in je ta sklic na nacionalne razmere zajel v prvi alinei besedila člena 9(1)(b).

Sprememba 49: Svet soglaša s spremenjenim predlogom Komisije, da drugih zadevnih akterjev ni treba našteti (člen 9(1)(c)(iii)).

Spremembi 54 in 55 o dostopu do programa: čeprav je program odprt tudi za regionalne in nacionalne nevladne organizacije, Svet želi poudariti vlogo tistih nevladnih organizacij, organiziranih na ravni EU. Prav tako v tem okviru Svet želi poudariti pomembno vlogo javnih zavodov za zaposlovanje. Vendar pa opozarja, da imajo lahko vsi organi, akterji in institucije dostop do programa, kot je navedeno v uvodnem delu člena 10.

Sprememba 64 o usklajenosti in dopolnjevanju: medtem ko Svet soglaša s Parlamentom, da je to vprašanje pomembno, meni, da ga člen 15(2) zajema in da zato različnih evropskih agencij v pravnem besedilu ni treba našteti.

Sprememba 66 o splošnem proračunu: glej pripombe v razdelku III, točka 1.

Sprememba 71 o ocenjevanju: Svet se strinja s Parlamentom, da se naknadna ocena opravi do 31. decembra 2015. Kar pa zadeva druge dele spremembe Parlamenta, je Svet sledil spremenjenemu predlogu Komisije (člen 19).

3.   Spremembe Evropskega parlamenta, ki jih Svet ni sprejel

Svet je upošteval mnenje Komisije in v skupno stališče ni vključil naslednjih sprememb: 23, 33, 50, 51, 56, 57, 59, 60 in 72.

Kar zadeva spremembe 31, 41, 47, 52, 58 in 68 (ki so bile zajete v spremenjenem predlogu Komisije) je Svet menil, da jih v njegovo skupno stališče ni primerno vključiti:

Sprememba 31: medtem ko je Parlament iz besedila člena 6(3) želel črtati besede „kultura preprečevanja na področju“, je Svet menil, da je njihova ohranitev v besedilu primerna, ker naj bi kulturo preprečevanja zares pospeševali.

Sprememba 41: Parlament je v člen 8(3) želel dodati tudi sklicevanje na „usklajevanje poklicnega in družinskega življenja“; Svetu se to zdi brezpredmetno, ker so te besede že bile dodane v drugem delu besedila.

Sprememba 47 o forumu: Svet je menil, da vključitev sklicevanja na „letni forum za oceno socialne agende in programa“ v člen 9 (tj. v člen o vrstah dejavnosti) ni potreben. Nov člen 19(4) povzema več zamisli iz te spremembe, vendar ne povzema zahtev, da se forum organizira na letni ravni in da se ga uporabi za oceno programa.

Sprememba 52 o socialni agendi: ker spremenjen člen 1 že zajema sklicevanje na Lizbonsko strategijo in socialno agendo, Svet meni, da uvedba novega odstavka o tem vprašanju v členu 9 ni potrebna.

Spremembi 58 in 68 o proračunskem postopku: te spremembe so sedaj, ko je celotno financiranje programa razdeljeno na različna področja, postale nepotrebne. Glej tudi razdelek III, točko 1.

IV.   ZAKLJUČEK

Svet meni, da je skupno stališče v celoti v skladu s temeljnimi cilji spremenjenega predloga Komisije. Svet tudi meni, da je upošteval cilje, ki jih je skušal doseči Evropski parlament s svojimi spremembami prvotnega predloga Komisije.

---

(1)  V cenah iz leta 2004. V indeksiranih cenah to znaša 743,25 milijonov evrov.

---