# Europeiska unionens C 238E/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 238E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången3 oktober 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 238E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången3 oktober 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2006/C 238E/1 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 10/2006 av den 27 juni 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om det finansiella instrumentet för miljön (Life+)............. | 1 |
| 2006/C 238E/2 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 11/2006 av den 18 juli 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet Kultur (2007–2013) | 18 |
| 2006/C 238E/3 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 12/2006 av den 18 juli 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress | 31 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2006/C 238E/1

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 10/2006 av den 27 juni 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om det finansiella instrumentet för miljön (Life+).............

1

2006/C 238E/2

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 11/2006 av den 18 juli 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet Kultur (2007–2013)

18

2006/C 238E/3

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 12/2006 av den 18 juli 2006, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress

31

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 3.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 238/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 10/2006

antagen av rådet den 27 juni 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 av den ... om det finansiella instrumentet för miljön (Life+)

(2006/C 238 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Miljöskydd är ett av de centrala mål som anges i de uttalanden om huvudprinciperna för en hållbar utveckling som Europeiska rådet har antagit. Det är en prioritering för gemenskapens medfinansiering och bör finansieras främst genom gemenskapens övergripande finansiella instrument, bland annat Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, Europeiska fiskerifonden och sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

(1)

Miljöskydd är ett av de centrala mål som anges i de uttalanden om huvudprinciperna för en hållbar utveckling som Europeiska rådet har antagit. Det är en prioritering för gemenskapens medfinansiering och bör finansieras främst genom gemenskapens övergripande finansiella instrument, bland annat Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, Europeiska fiskerifonden och sjunde ramprogrammet för forskning.

| (2) | Dessa finansiella gemenskapsinstrument täcker inte alla prioriteringar på miljöområdet. Det behövs därför ett finansiellt instrument för miljön (Life+) för att tillhandahålla särskilt stöd för utveckling och genomförande av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, särskilt målen i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (4). |
| --- | --- |

(2)

Dessa finansiella gemenskapsinstrument täcker inte alla prioriteringar på miljöområdet. Det behövs därför ett finansiellt instrument för miljön (Life+) för att tillhandahålla särskilt stöd för utveckling och genomförande av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, särskilt målen i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (4).

| (3) | Stödet bör tillhandahållas genom överenskommelse om bidrag och kontrakt om offentlig upphandling i överensstämmelse med rådets förordning (EG Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5). |
| --- | --- |

(3)

Stödet bör tillhandahållas genom överenskommelse om bidrag och kontrakt om offentlig upphandling i överensstämmelse med rådets förordning (EG Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5).

| (4) | Åtgärder och projekt som finansieras genom Life+ bör uppfylla kriterier för stödberättigande, så att det säkerställs att gemenskapens medel används på bästa möjliga sätt. De åtgärder och projekt som faller under den del av budgeten som omfattas av delegerad förvaltning bör särskilt uppfylla ytterligare kriterier för stödberättigande för att garantera ett europeiskt mervärde och undvika finansiering av återkommande verksamhet, exempelvis löpande verksamhet. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärder och projekt som finansieras genom Life+ bör uppfylla kriterier för stödberättigande, så att det säkerställs att gemenskapens medel används på bästa möjliga sätt. De åtgärder och projekt som faller under den del av budgeten som omfattas av delegerad förvaltning bör särskilt uppfylla ytterligare kriterier för stödberättigande för att garantera ett europeiskt mervärde och undvika finansiering av återkommande verksamhet, exempelvis löpande verksamhet.

| (5) | På området natur och biologisk mångfald utgör genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning i sig en ram för europeiskt mervärde. Bästa praxis eller demonstrationsåtgärder och demonstrationsprojekt, inklusive sådana som avser förvaltning och val av Natura 2000-områden i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (6) och rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (7), bör berättiga till gemenskapsfinansiering genom Life+, utom när de är berättigade till finansiering genom andra av gemenskapens finansiella instrument. |
| --- | --- |

(5)

På området natur och biologisk mångfald utgör genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning i sig en ram för europeiskt mervärde. Bästa praxis eller demonstrationsåtgärder och demonstrationsprojekt, inklusive sådana som avser förvaltning och val av Natura 2000-områden i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (6) och rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (7), bör berättiga till gemenskapsfinansiering genom Life+, utom när de är berättigade till finansiering genom andra av gemenskapens finansiella instrument.

| (6) | Innovativa åtgärder och projekt eller demonstrationsåtgärder och -projekt avseende gemenskapens miljömål, inklusive utveckling eller spridning av teknik för bästa praxis, sakkunskap eller tekniker samt medvetandehöjande åtgärder och projekt och särskild utbildning för personer som deltar i åtgärder för att förebygga skogsbränder bör berättiga till gemenskapsfinansiering genom Life+, utom när de är berättigade till finansiering genom andra av gemenskapens finansiella instrument. |
| --- | --- |

(6)

Innovativa åtgärder och projekt eller demonstrationsåtgärder och -projekt avseende gemenskapens miljömål, inklusive utveckling eller spridning av teknik för bästa praxis, sakkunskap eller tekniker samt medvetandehöjande åtgärder och projekt och särskild utbildning för personer som deltar i åtgärder för att förebygga skogsbränder bör berättiga till gemenskapsfinansiering genom Life+, utom när de är berättigade till finansiering genom andra av gemenskapens finansiella instrument.

| (7) | Åtgärder och projekt för utveckling och genomförande av gemenskapens mål i samband med en brett baserad, harmoniserad, övergripande och långsiktig övervakning av skogar och miljösamspel bör berättiga till gemenskapsfinansiering genom Life+, utom när de är berättigade till finansiering genom andra av gemenskapens finansiella instrument. |
| --- | --- |

(7)

Åtgärder och projekt för utveckling och genomförande av gemenskapens mål i samband med en brett baserad, harmoniserad, övergripande och långsiktig övervakning av skogar och miljösamspel bör berättiga till gemenskapsfinansiering genom Life+, utom när de är berättigade till finansiering genom andra av gemenskapens finansiella instrument.

| (8) | Utmaningen att inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet uppnå en effektiv utveckling och ett effektivt genomförande av politiken kan endast mötas genom stöd för bästa praxis eller demonstrationsåtgärder och -projekt för utveckling och genomförande av gemenskapens miljöpolitik, demonstration av innovativa strategier, tekniker, metoder och instrument, konsolidering av kunskapsbasen, uppbyggnad av genomförandekapaciteten, främjande av goda styrelseformer, främjande av nätverk, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis samt förbättrad informationsspridning, ökad medvetenhet och kommunikation. Finansiellt stöd enligt denna förordning bör därför inriktas på utveckling, genomförande, övervakning och utvärdering av miljöpolitik och miljölagstiftning samt kommunikation och spridning därav i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Utmaningen att inom ramen för sjätte miljöhandlingsprogrammet uppnå en effektiv utveckling och ett effektivt genomförande av politiken kan endast mötas genom stöd för bästa praxis eller demonstrationsåtgärder och -projekt för utveckling och genomförande av gemenskapens miljöpolitik, demonstration av innovativa strategier, tekniker, metoder och instrument, konsolidering av kunskapsbasen, uppbyggnad av genomförandekapaciteten, främjande av goda styrelseformer, främjande av nätverk, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis samt förbättrad informationsspridning, ökad medvetenhet och kommunikation. Finansiellt stöd enligt denna förordning bör därför inriktas på utveckling, genomförande, övervakning och utvärdering av miljöpolitik och miljölagstiftning samt kommunikation och spridning därav i hela gemenskapen.

| (9) | Life+ bör bestå av tre komponenter: Life+ Natur och biologisk mångfald, Life+ Miljöpolitik och miljöstyrning samt Life+ Information och kommunikation. Åtgärder och projekt som finansieras genom Life+ bör kunna bidra till att uppnå de särskilda målen för mer än en av dessa tre komponenter och mer än en medlemsstat bör kunna delta i dem och de bör även kunna bidra till utvecklingen av strategiska metoder för att uppfylla miljömålen. |
| --- | --- |

(9)

Life+ bör bestå av tre komponenter: Life+ Natur och biologisk mångfald, Life+ Miljöpolitik och miljöstyrning samt Life+ Information och kommunikation. Åtgärder och projekt som finansieras genom Life+ bör kunna bidra till att uppnå de särskilda målen för mer än en av dessa tre komponenter och mer än en medlemsstat bör kunna delta i dem och de bör även kunna bidra till utvecklingen av strategiska metoder för att uppfylla miljömålen.

| (10) | För att fullgöra sin roll att ta initiativ till utveckling och genomförande av miljöpolitik bör kommissionen använda medel från Life+ för att genomföra undersökningar och utvärderingar, utföra tjänster för genomförande och integration av miljöpolitik och miljölagstiftning, anordna möten, seminarier och workshops med experter och intressenter, utveckla och underhålla nätverk samt utveckla och underhålla datorsystem. Kommissionen bör dessutom använda den centralt förvaltade delen av budgeten för Life+ till att genomföra informations-, publicerings- och spridningsverksamhet, inbegripet evenemang, utställningar och andra medvetandehöjande åtgärder, till kostnader för utarbetande och produktion av audiovisuellt material och till tekniskt och/eller administrativt stöd i samband med fastställande, utarbetande, förvaltning, kontroll, revision och övervakning av program och projekt. |
| --- | --- |

(10)

För att fullgöra sin roll att ta initiativ till utveckling och genomförande av miljöpolitik bör kommissionen använda medel från Life+ för att genomföra undersökningar och utvärderingar, utföra tjänster för genomförande och integration av miljöpolitik och miljölagstiftning, anordna möten, seminarier och workshops med experter och intressenter, utveckla och underhålla nätverk samt utveckla och underhålla datorsystem. Kommissionen bör dessutom använda den centralt förvaltade delen av budgeten för Life+ till att genomföra informations-, publicerings- och spridningsverksamhet, inbegripet evenemang, utställningar och andra medvetandehöjande åtgärder, till kostnader för utarbetande och produktion av audiovisuellt material och till tekniskt och/eller administrativt stöd i samband med fastställande, utarbetande, förvaltning, kontroll, revision och övervakning av program och projekt.

| (11) | Icke-statliga organisationer bidrar till utvecklingen och genomförandet av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning. Den centralt förvaltade delen av budgeten för Life+ bör därför stödja ett antal lämpligt kvalificerade icke-statliga miljöorganisationers verksamhet genom att årliga driftsbidrag beviljas i konkurrens och på ett öppet sätt. Sådana icke-statliga organisationer måste vara oberoende och utan vinstintresse samt bedriva verksamhet i minst tre europeiska länder, antingen ensamma eller i form av en sammanslutning. |
| --- | --- |

(11)

Icke-statliga organisationer bidrar till utvecklingen och genomförandet av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning. Den centralt förvaltade delen av budgeten för Life+ bör därför stödja ett antal lämpligt kvalificerade icke-statliga miljöorganisationers verksamhet genom att årliga driftsbidrag beviljas i konkurrens och på ett öppet sätt. Sådana icke-statliga organisationer måste vara oberoende och utan vinstintresse samt bedriva verksamhet i minst tre europeiska länder, antingen ensamma eller i form av en sammanslutning.

| (12) | Erfarenheten av gällande och tidigare instrument har visat på behovet av att på flerårig basis planera och koncentrera insatserna för att främja miljöskydd genom prioritering av och inriktning på de verksamhetsområden som kan dra nytta av gemenskapens medfinansiering. |
| --- | --- |

(12)

Erfarenheten av gällande och tidigare instrument har visat på behovet av att på flerårig basis planera och koncentrera insatserna för att främja miljöskydd genom prioritering av och inriktning på de verksamhetsområden som kan dra nytta av gemenskapens medfinansiering.

| (13) | Medlemsstaterna bör utarbeta nationella årliga arbetsprogram som avviker både från sådana planer och program som utarbetas för ett antal sektorer och utgör en ram för kommande tillstånd och från sådana planer och program som har ansetts kräva en bedömning enligt direktiv 92/43/EEG och dessa arbetsprogram bör inte betraktas som sådana planer eller program som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (8). |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör utarbeta nationella årliga arbetsprogram som avviker både från sådana planer och program som utarbetas för ett antal sektorer och utgör en ram för kommande tillstånd och från sådana planer och program som har ansetts kräva en bedömning enligt direktiv 92/43/EEG och dessa arbetsprogram bör inte betraktas som sådana planer eller program som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (8).

| (14) | Miljöskyddskraven bör integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet, inklusive de finansiella instrumenten. Life+ bör därför komplettera andra av gemenskapens finansiella instrument och kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa en sådan komplementaritet på gemenskapsnivå samt på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

(14)

Miljöskyddskraven bör integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet, inklusive de finansiella instrumenten. Life+ bör därför komplettera andra av gemenskapens finansiella instrument och kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa en sådan komplementaritet på gemenskapsnivå samt på nationell, regional och lokal nivå.

| (15) | I linje med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Luxemburg (december 1997) och Thessaloniki (juni 2003) bör kandidatländerna och de länder på västra Balkan som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen vara berättigade att delta i gemenskapsprogrammen, i enlighet med de villkor som fastställs i de tillämpliga bilaterala avtal som slutits med dessa länder. |
| --- | --- |

(15)

I linje med slutsatserna från Europeiska rådets möten i Luxemburg (december 1997) och Thessaloniki (juni 2003) bör kandidatländerna och de länder på västra Balkan som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen vara berättigade att delta i gemenskapsprogrammen, i enlighet med de villkor som fastställs i de tillämpliga bilaterala avtal som slutits med dessa länder.

| (16) | Det är nödvändigt att konsolidera ett antal befintliga miljöinstrument och att förenkla programplanering och förvaltning genom att skapa ett enda förenklat finansiellt instrument för miljön. |
| --- | --- |

(16)

Det är nödvändigt att konsolidera ett antal befintliga miljöinstrument och att förenkla programplanering och förvaltning genom att skapa ett enda förenklat finansiellt instrument för miljön.

| (17) | Det är även nödvändigt att säkerställa en smidig övergång och att fortsätta övervakningen, granskningen och kvalitetsbedömningen av den verksamhet som finansieras inom ramen för pågående program efter det att programmen har löpt ut. |
| --- | --- |

(17)

Det är även nödvändigt att säkerställa en smidig övergång och att fortsätta övervakningen, granskningen och kvalitetsbedömningen av den verksamhet som finansieras inom ramen för pågående program efter det att programmen har löpt ut.

| (18) | I denna förordning fastställs et ramanslag för programmet för hela den tid som det pågår, vilken utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet, enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (9). |
| --- | --- |

(18)

I denna förordning fastställs et ramanslag för programmet för hela den tid som det pågår, vilken utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet, enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (9).

| (19) | Det allmänna målet för Life+ är att bidra till genomförande, uppdatering och utveckling av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning och i synnerhet att stödja genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet. Medlemsstaterna kan uppnå ett europeiskt mervärde genom att arbeta tillsammans inom ramen för gemenskapsinstrument för att förbättra resultatet på nationell eller lokal nivå, för att uppfylla gemenskapsmål eller för att ombesörja informationsutbyte i hela gemenskapen. Eftersom målet för Life+ inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(19)

Det allmänna målet för Life+ är att bidra till genomförande, uppdatering och utveckling av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning och i synnerhet att stödja genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet. Medlemsstaterna kan uppnå ett europeiskt mervärde genom att arbeta tillsammans inom ramen för gemenskapsinstrument för att förbättra resultatet på nationell eller lokal nivå, för att uppfylla gemenskapsmål eller för att ombesörja informationsutbyte i hela gemenskapen. Eftersom målet för Life+ inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (20) | De genomförandeåtgärder som kommissionen har befogenhet att anta enligt denna förordning är förvaltningsåtgärder som gäller genomförandet av ett program med betydande budgetkonsekvenser enligt artikel 2 a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). Vissa genomförandeåtgärder bör därför antas i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 4 i detta beslut. I förordningen fastställs emellertid en allmän ram som kommer att tillämpas under sju år. Gemenskapens prioriteringar och de nationella prioriteringarna kommer sannolikt att utvecklas betydligt under denna period. Enligt förordningen hänskjuts också många väsentliga beslut till fleråriga strategiska program och nationella årliga arbetsprogram. Dessa frågor är ytterst viktiga för enskilda medlemsstater och av avgörande betydelse för deras nationella miljöpolitik. Det är därför lämpligare att anta vissa andra åtgärder i enlighet med det föreskrivande förfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG så att medlemsstaterna har möjlighet att förelägga rådet förslag till åtgärder för beaktande. Det föreskrivande förfarandet är också lämpligt för att anta ändringar i bilagorna till förordningen, i vilka väsentliga bestämmelser specificeras, särskilt vilka åtgärder som är stödberättigande, och för att fastställa andra genomförandebestämmelser än de tekniska åtgärder som uttryckligen anges i denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

De genomförandeåtgärder som kommissionen har befogenhet att anta enligt denna förordning är förvaltningsåtgärder som gäller genomförandet av ett program med betydande budgetkonsekvenser enligt artikel 2 a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). Vissa genomförandeåtgärder bör därför antas i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 4 i detta beslut. I förordningen fastställs emellertid en allmän ram som kommer att tillämpas under sju år. Gemenskapens prioriteringar och de nationella prioriteringarna kommer sannolikt att utvecklas betydligt under denna period. Enligt förordningen hänskjuts också många väsentliga beslut till fleråriga strategiska program och nationella årliga arbetsprogram. Dessa frågor är ytterst viktiga för enskilda medlemsstater och av avgörande betydelse för deras nationella miljöpolitik. Det är därför lämpligare att anta vissa andra åtgärder i enlighet med det föreskrivande förfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG så att medlemsstaterna har möjlighet att förelägga rådet förslag till åtgärder för beaktande. Det föreskrivande förfarandet är också lämpligt för att anta ändringar i bilagorna till förordningen, i vilka väsentliga bestämmelser specificeras, särskilt vilka åtgärder som är stödberättigande, och för att fastställa andra genomförandebestämmelser än de tekniska åtgärder som uttryckligen anges i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   I denna förordning inrättas ett finansiellt instrument för miljön (”Life+”).

2.   Den allmänna målsättningen för Life+ är att bidra till genomförande, uppdatering och utveckling av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, inbegripet integrering av miljöfrågor inom andra politikområden, och därigenom bidra till en hållbar utveckling.

Life+ skall i synnerhet stödja genomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet, inbegripet de temainriktade strategierna, och finansiera åtgärder och projekt med europeiskt mervärde i medlemsstaterna.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | sjätte miljöhandlingsprogrammet: gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram enligt beslut nr 1600/2002/EG, |
| --- | --- |

1.

sjätte miljöhandlingsprogrammet: gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram enligt beslut nr 1600/2002/EG,

| 2. | budgetförordning: förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, |
| --- | --- |

2.

budgetförordning: förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002,

| 3. | nationella organ: offentligrättsliga organ på nationell nivå eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter, till vilka en del av budgetgenomförandet har överlåtits i enlighet med artikel 7.2. |
| --- | --- |

3.

nationella organ: offentligrättsliga organ på nationell nivå eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter, till vilka en del av budgetgenomförandet har överlåtits i enlighet med artikel 7.2.

Artikel 3

Kriterier för berättigande

1.   De åtgärder och projekt som finansieras genom Life+ skall stödja uppnåendet av den allmänna målsättning som anges i artikel 1.2. Om möjligt skall de åtgärder och projekt som finansieras genom Life+ främja synergieffekter mellan olika prioriteringar i sjätte miljöhandlingsprogrammet och främja integrering.

2.   Åtgärder som planeras i fleråriga strategiska program inrättade i enlighet med artikel 6.1, nationella årliga arbetsprogram som antas i enlighet med artikel 6.5 och projekt som genomförs i enlighet med dessa program skall uppfylla följande kriterier. De skall

| a) | vara av gemenskapsintresse genom att på ett avgörande sätt bidra till det allmänna målet för Life+ enligt artikel 1.2, och |
| --- | --- |

a)

vara av gemenskapsintresse genom att på ett avgörande sätt bidra till det allmänna målet för Life+ enligt artikel 1.2, och

| b) | vara tekniskt och finansiellt enhetliga, genomförbara och ge valuta för pengarna. |
| --- | --- |

b)

vara tekniskt och finansiellt enhetliga, genomförbara och ge valuta för pengarna.

3.   För att garantera ett europeiskt mervärde och undvika finansiering av återkommande verksamhet skall de föreslagna åtgärderna i de nationella årliga arbetsprogrammen och de projekt som genomförs i enlighet med dessa även uppfylla minst ett av följande kriterier. De skall vara

| a) | bästa praxis för åtgärder och projekt eller demonstrationsåtgärder och -projekt i samband med genomförandet av direktiv 79/409/EEG eller direktiv 92/43/EEG, |
| --- | --- |

a)

bästa praxis för åtgärder och projekt eller demonstrationsåtgärder och -projekt i samband med genomförandet av direktiv 79/409/EEG eller direktiv 92/43/EEG,

| b) | innovativa åtgärder och projekt eller demonstrationsåtgärder och -projekt avseende gemenskapens miljömål, inklusive utveckling eller spridning av teknik för bästa praxis, sakkunskap eller tekniker, |
| --- | --- |

b)

innovativa åtgärder och projekt eller demonstrationsåtgärder och -projekt avseende gemenskapens miljömål, inklusive utveckling eller spridning av teknik för bästa praxis, sakkunskap eller tekniker,

| c) | medvetandehöjande kampanjer och särskild utbildning för personer som deltar i åtgärder för att förebygga skogsbränder, |
| --- | --- |

c)

medvetandehöjande kampanjer och särskild utbildning för personer som deltar i åtgärder för att förebygga skogsbränder,

| d) | åtgärder och projekt för utveckling och genomförande av gemenskapens mål i samband med en brett baserad, harmoniserad, övergripande och långsiktig övervakning av skogar och miljösamspel. |
| --- | --- |

d)

åtgärder och projekt för utveckling och genomförande av gemenskapens mål i samband med en brett baserad, harmoniserad, övergripande och långsiktig övervakning av skogar och miljösamspel.

Artikel 4

Särskilda mål

1.   Life+ skall bestå av följande tre komponenter:

| — | Life+ Natur och biologisk mångfald |
| --- | --- |

—

Life+ Natur och biologisk mångfald

| — | Life+ Miljöpolitik och miljöstyrning |
| --- | --- |

—

Life+ Miljöpolitik och miljöstyrning

| — | Life+ Information och kommunikation. |
| --- | --- |

—

Life+ Information och kommunikation.

2.   De särskilda målen för Life+ – Natur och biologisk mångfald skall vara att

| a) | bidra till genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning för natur och biologisk mångfald, särskilt direktiv 79/409/EEG och direktiv 92/43/EEG, inbegripet på lokal och regional nivå, samt stödja vidareutveckling och genomförande av Natura 2000-nätverket, inbegripet livsmiljöer och arter i kustområden och marina områden, |
| --- | --- |

a)

bidra till genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning för natur och biologisk mångfald, särskilt direktiv 79/409/EEG och direktiv 92/43/EEG, inbegripet på lokal och regional nivå, samt stödja vidareutveckling och genomförande av Natura 2000-nätverket, inbegripet livsmiljöer och arter i kustområden och marina områden,

| b) | bidra till att konsolidera kunskapsbasen för utveckling, bedömning, övervakning och utvärdering av gemenskapens politik och lagstiftning för natur och biologisk mångfald, |
| --- | --- |

b)

bidra till att konsolidera kunskapsbasen för utveckling, bedömning, övervakning och utvärdering av gemenskapens politik och lagstiftning för natur och biologisk mångfald,

| c) | stödja utformningen och genomförandet av strategiska metoder och instrument för att övervaka och bedöma natur och biologisk mångfald och de faktorer, påfrestningar och reaktioner som påverkar dessa, särskilt med tanke på målet att senast 2010 hejda förlusten av biologisk mångfald inom gemenskapen, |
| --- | --- |

c)

stödja utformningen och genomförandet av strategiska metoder och instrument för att övervaka och bedöma natur och biologisk mångfald och de faktorer, påfrestningar och reaktioner som påverkar dessa, särskilt med tanke på målet att senast 2010 hejda förlusten av biologisk mångfald inom gemenskapen,

| d) | ge stöd till bättre miljöstyrning genom bredare deltagande av berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken och lagstiftningen för natur och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

d)

ge stöd till bättre miljöstyrning genom bredare deltagande av berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken och lagstiftningen för natur och biologisk mångfald.

3.   De särskilda målen för Life+ – Miljöpolitik och miljöstyrning skall i förhållande till målen i sjätte miljöhandlingsprogrammet, även på de prioriterade områdena klimatförändring, miljö och hälsa och livskvalitet samt naturresurser och avfall, vara att

| a) | bidra till utveckling och demonstration av innovativa politiska strategier, innovativ teknik och innovativa metoder och instrument, |
| --- | --- |

a)

bidra till utveckling och demonstration av innovativa politiska strategier, innovativ teknik och innovativa metoder och instrument,

| b) | bidra till att konsolidera kunskapsbasen för utveckling, bedömning, övervakning och utvärdering av miljöpolitik och miljölagstiftning, |
| --- | --- |

b)

bidra till att konsolidera kunskapsbasen för utveckling, bedömning, övervakning och utvärdering av miljöpolitik och miljölagstiftning,

| c) | stödja utformningen och genomförandet av metoder för att övervaka och bedöma miljösituationen och de faktorer, påfrestningar och reaktioner som påverkar den, |
| --- | --- |

c)

stödja utformningen och genomförandet av metoder för att övervaka och bedöma miljösituationen och de faktorer, påfrestningar och reaktioner som påverkar den,

| d) | underlätta genomförandet av gemenskapens miljöpolitik, med särskild tonvikt på den lokala och regionala nivån, |
| --- | --- |

d)

underlätta genomförandet av gemenskapens miljöpolitik, med särskild tonvikt på den lokala och regionala nivån,

| e) | ge stöd till bättre miljöstyrning genom bredare deltagande av berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken. |
| --- | --- |

e)

ge stöd till bättre miljöstyrning genom bredare deltagande av berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.

4.   De särskilda målen för Life+ – Information och kommunikation skall vara att

| a) | sprida information och öka medvetenheten om miljöfrågor, inbegripet åtgärder för att förebygga skogsbränder, |
| --- | --- |

a)

sprida information och öka medvetenheten om miljöfrågor, inbegripet åtgärder för att förebygga skogsbränder,

| b) | ge stöd till kompletterande åtgärder exempelvis information, kommunikationsåtgärder och kampanjer, konferenser och utbildning, inbegripet utbildning om åtgärder för att förebygga skogsbränder. |
| --- | --- |

b)

ge stöd till kompletterande åtgärder exempelvis information, kommunikationsåtgärder och kampanjer, konferenser och utbildning, inbegripet utbildning om åtgärder för att förebygga skogsbränder.

5.   I bilaga I finns en förteckning över stödberättigande åtgärder.

Artikel 5

Interventionsformer

1.   Gemenskapsfinansieringen får ha följande rättsliga former:

| a) | Överenskommelse om bidrag. |
| --- | --- |

a)

Överenskommelse om bidrag.

| b) | Kontrakt om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

b)

Kontrakt om offentlig upphandling.

2.   Gemenskapsbidrag får ges i specifika former, exempelvis ramavtal för partnerskap, deltagande i finansiella mekanismer och fonder eller medfinansiering av driftsbidrag eller bidrag till insatser. Driftsbidrag till organ som strävar mot mål av allmänt europeiskt intresse får inte omfattas av bestämmelserna om gradvis sänkning i budgetförordningen.

3.   Medfinansieringen av bidrag till insatser får uppgå till högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna. Som ett undantag får dock medfinansieringen för Life+ Natur och biologisk mångfald uppgå till högst 75 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärder och projekt avseende prioriterade livsmiljöer eller arter i samband med genomförande av direktiv 79/409/EEG eller direktiv 92/43/EEG när detta är nödvändigt för att nå bevarandemålet.

4.   Vid kontrakt om offentlig upphandling får gemenskapsmedel täcka kostnader för inköp av varor och tjänster. Kostnaderna kan bland annat inbegripa utgifter för information och kommunikation, förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt, politik, program och lagstiftning.

5.   Om en medlemsstat så beslutar, skall personalkostnader berättiga till samfinansiering från gemenskapen på följande villkor:

| a) | För nationella organ kan sådan gemenskapsfinansiering utgöra högst 2 % av gemenskapens bidrag till medlemsstatens nationella årliga arbetsprogram för året i fråga. Personalen ifråga skall utföra extra uppgifter som de nationella förvaltningarna inte fullgjort tidigare i samband med genomförandet av gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

a)

För nationella organ kan sådan gemenskapsfinansiering utgöra högst 2 % av gemenskapens bidrag till medlemsstatens nationella årliga arbetsprogram för året i fråga. Personalen ifråga skall utföra extra uppgifter som de nationella förvaltningarna inte fullgjort tidigare i samband med genomförandet av gemenskapsprogram.

| b) | Offentliganställdas lönekostnader kan finansieras endast i den utsträckning som de hänför sig till kostnaden för sådan verksamhet i samband med genomförande av projekt som den berörda offentliga myndigheten inte skulle ha genomfört om det berörda projektet inte satts igång. Personalen ifråga skall särskilt avdelas till ett projekt och innebära en extra kostnad jämfört med befintlig permanent personal. |
| --- | --- |

b)

Offentliganställdas lönekostnader kan finansieras endast i den utsträckning som de hänför sig till kostnaden för sådan verksamhet i samband med genomförande av projekt som den berörda offentliga myndigheten inte skulle ha genomfört om det berörda projektet inte satts igång. Personalen ifråga skall särskilt avdelas till ett projekt och innebära en extra kostnad jämfört med befintlig permanent personal.

Artikel 6

Programplanering

1.   Kommissionen skall utarbeta ett första flerårigt strategiskt program för 2007–2010 och ett andra flerårigt strategiskt program för 2011–2013. I programmen skall huvudsakliga mål, prioriterade verksamhetsområden, typ av åtgärder och förväntade resultat av gemenskapsfinansieringen fastställas i förhållande till målen och kriterierna i artiklarna 1, 3 och 4. De skall innefatta fördelningar mellan medlemsstaterna och ange vilka delar av budgeten som omfattas av central direkt förvaltning och vilka delar som omfattas av delegerad förvaltning enligt artikel 7.2.

Minst 80 % av budgeten skall omfattas av delegerad förvaltning.

2.   Medlemsstaternas tilldelning för den del av budgeten som omfattas av delegerad förvaltning skall inte åsidosätta det årliga budgetförfarande som avses i artikel 11.3. Kommissionen skall basera tilldelningarna på följande kriterier:

| a) | Befolkning






  i) | Den totala befolkningen i varje medlemsstat. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 50 %. |
| --- | --- | --- |

a)

Befolkning

i)

Den totala befolkningen i varje medlemsstat. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 50 %.

| ii) | Befolkningstätheten i varje medlemsstat, upp till en gräns på två gånger EU:s genomsnittliga befolkningstäthet. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 5 %. |
| --- | --- |

ii)

Befolkningstätheten i varje medlemsstat, upp till en gräns på två gånger EU:s genomsnittliga befolkningstäthet. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 5 %.

| b) | Natur och biologisk mångfald






  i) | Den totala arean med områden av gemenskapsintresse i varje medlemsstat, uttryckt som andel av den totala arean med områden av gemenskapsintresse. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 25 %. |
| --- | --- | --- |

b)

Natur och biologisk mångfald

i)

Den totala arean med områden av gemenskapsintresse i varje medlemsstat, uttryckt som andel av den totala arean med områden av gemenskapsintresse. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 25 %.

| ii) | Den andel av en medlemsstats territorium som täcks av områden av gemenskapsintresse i förhållande till den andel av gemenskapens territorium som täcks av områden av gemenskapsintresse. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 20 %. |
| --- | --- |

ii)

Den andel av en medlemsstats territorium som täcks av områden av gemenskapsintresse i förhållande till den andel av gemenskapens territorium som täcks av områden av gemenskapsintresse. Detta kriterium skall tilldelas en vikt på 20 %.

Så snart relevanta data finns tillgängliga för samtliga medlemsstater, skall kommissionen göra beräkningarna för natur och biologisk mångfald, på grundval av både områden med gemenskapsintresse och särskilda skyddsområden, varvid dubbelräkning skall undvikas.

Kommissionen får dessutom ge ytterligare tilldelning till medlemsstater som är inlandsstater. Den totala tilldelningen får inte överstiga 3 % av den totala delegerade budgeten.

Kommissionen skall dock se till att tilldelningen inte understiger en lämplig lägsta tilldelning på mellan 1 och 3 miljoner EUR per år för någon medlemsstat, med hänsyn till befolkningstäthet, miljöutgifter, miljöbehov och förmåga att utnyttja stödet.

3.   Inom ramen för de fleråriga strategiska program som avses i punkt 1 skall medlemsstaterna för den del av budgeten som omfattas av delegering lägga fram utkast till nationella årliga arbetsprogram för kommissionen för varje år under perioderna 2007–2010 och 2011–2013. I dessa skall som ett minimum för varje år

| a) | prioriterade områden fastställas, med beaktande av konstaterade långsiktiga behov, |
| --- | --- |

a)

prioriterade områden fastställas, med beaktande av konstaterade långsiktiga behov,

| b) | särskilda nationella mål anges, |
| --- | --- |

b)

särskilda nationella mål anges,

| c) | de åtgärder som skall finansieras och hur de uppfyller kriterierna för stödberättigande i artikel 3 beskrivas, |
| --- | --- |

c)

de åtgärder som skall finansieras och hur de uppfyller kriterierna för stödberättigande i artikel 3 beskrivas,

| d) | kostnadsberäkningar lämnas, och |
| --- | --- |

d)

kostnadsberäkningar lämnas, och

| e) | den föreslagna övervakningsramen beskrivas. |
| --- | --- |

e)

den föreslagna övervakningsramen beskrivas.

Medlemsstaterna får ta med transnationella åtgärder i sina utkast till nationella årliga arbetsprogram.

4.   Kommissionen skall samråda med medlemsstaterna om utkasten till fleråriga strategiska program i den kommitté som avses i artikel 14.1. Programmen skall antas i enlighet med artikel 15.1 a. Antagandet av det fleråriga strategiska programmet för 2007–2010 skall ske så snart som möjligt och senast tre månader efter denna förordnings ikraftträdande.

5.   Kommissionen skall samråda bilateralt med medlemsstaterna om utkasten till nationella årliga arbetsprogram, så att dessa kan antas i enlighet med artikel 15.1 b. Medlemsstaterna skall lämna in förslag till nationella årliga arbetsprogram för 2007 till kommissionen så snart som möjligt och senast tre månader efter antagandet av det första fleråriga strategiska programmet. De skall i förekommande fall lämna in nationella årliga arbetsprogram för de påföljande åren och uppdatera redan inlämnade förslag enligt den tidsplan som fastställts i enlighet med artikel 15.2 b.

Medlemsstaterna får, om de så önskar, samtidigt lämna in förslag till nationella årliga arbetsprogram för några eller alla de år som omfattas av denna förordning.

6.   Medlemsstaterna skall säkerställa att de nationella organen genomför de nationella årliga arbetsprogram som antagits i enlighet med artikel 15.1 b. De nationella organen skall infordra ansökningar rörande projekt för genomförandet av åtgärderna i de nationella årliga arbetsprogrammen. De skall se till att projekten uppfyller kriterierna i artikel 3 och prioritera de projekt som i störst utsträckning bidrar till att målen i denna förordning nås.

7.   De nationella organen skall rapportera till kommissionen om genomförandet av de nationella årliga arbetsprogrammen. De skall göra de slutliga projektrapporterna som avses i artikel 12.1 eller sammanfattningar av dem tillgängliga för allmänheten. Kommissionen skall regelbundet offentliggöra en förteckning över de projekt som finansieras genom Life+, inbegripet en kortfattad beskrivning av uppnådda mål och resultat och en sammanfattning av använda medel. Den skall därvid använda lämpliga medier och tekniker, inbegripet Internet.

Artikel 7

Finansiella förfaranden och delegering av budgeten

1.   Kommissionen skall genomföra denna förordning i enlighet med budgetförordningen.

2.   Kommissionen får besluta om att överlåta en del av budgetgenomförandet till de nationella organ som utsetts med den berörda medlemsstatens samtycke på grundval av artikel 54.2 c i budgetförordningen och i enlighet med urvalskriterierna i bilaga II i denna förordning.

Artikel 8

Stödmottagare

Offentliga och/eller privata organ, aktörer och institutioner kan erhålla finansiering genom Life+.

Artikel 9

Tredjeländers deltagande

Följande länder får delta i program som finansieras genom Life+, förutsatt att tilläggsanslag erhålls:

| a) | Eftastater som är medlemmar i Europeiska miljöbyrån i enlighet med rådets förordning (EG) nr 933/1999 av den 29 april 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (11). |
| --- | --- |

a)

Eftastater som är medlemmar i Europeiska miljöbyrån i enlighet med rådets förordning (EG) nr 933/1999 av den 29 april 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (11).

| b) | Kandidatländerna för anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

b)

Kandidatländerna för anslutning till Europeiska unionen.

| c) | Länder på västra Balkan som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

c)

Länder på västra Balkan som ingår i stabiliserings- och associeringsprocessen.

Artikel 10

Komplementaritet mellan finansiella instrument

Denna förordning skall inte finansiera åtgärder som omfattas av kriterier för stödberättigande enligt andra av gemenskapens finansiella instrument eller får stöd från dessa för samma ändamål, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, Europeiska fiskerifonden och sjunde ramprogrammet för forskning. Stödmottagare enligt denna förordning skall lämna information om stöd som de har mottagit från gemenskapsbudgeten och om deras pågående ansökningar om stöd, till kommissionen för centralt finansierade åtgärder eller till det nationella organet för delegerade åtgärder. Synergieffekter och komplementaritet med andra gemenskapsinstrument skall eftersträvas.

Artikel 11

Varaktighet och budgetresurser

1.   Denna förordning skall genomföras under perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

2.   Ramanslaget för genomförandet av Life+ skall fastställas till 1 854 372 000 EUR för perioden 1 januari 2007–31 december 2013.

3.   Budgetmedlen för de åtgärder som fastställs i denna förordning skall ingå som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget.

De årliga anslag som står till förfogande för varje budgetår skall godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramens gränser.

4.   Minst 40 % av budgetanslagen till Life+ skall anslås till åtgärder till stöd för bevarande av naturen och den biologiska mångfalden.

Artikel 12

Övervakning

1.   För åtgärder och projekt som finansieras genom Life+ skall stödmottagaren lämna in tekniska och finansiella rapporter om hur arbetet framskrider, till kommissionen för centralt finansierade åtgärder eller till det nationella organet för delegerade åtgärder. En slutrapport skall också lämnas in senast tre månader efter det att åtgärden slutförts.

2.   Utan att det påverkar de granskningar som revisionsrätten skall utföra i samarbete med de behöriga nationella revisionsorganen i enlighet med artikel 248 i fördraget eller de kontroller som skall utföras i enlighet med artikel 279.1 b i fördraget, skall kommissionens tjänstemän och andra anställda genomföra kontroller på plats, inbegripet stickprovskontroller, av projekt som finansieras enligt Life+, i synnerhet för att kontrollera att de kriterier för berättigande som anges i artikel 3 uppfylls.

3.   Kontrakt och avtal som upprättas enligt denna förordning, inbegripet avtal med nationella organ, skall innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll från kommissionens sida eller en representant bemyndigad av kommissionen, och om revisioner av revisionsrätten, vid behov på plats.

4.   Under fem år efter den sista utbetalningen för ett projekt skall stödmottagaren hålla alla underlag för utgifter i samband med projektet tillgängliga för kommissionen.

5.   På grundval av de rapporter och stickprovskontroller som avses i punkterna 1 och 2 skall kommissionen vid behov ändra storleken av eller villkoren för tilldelning av det finansiella stöd som ursprungligen godkänts, liksom tidsplanen för utbetalningar.

6.   Kommissionen skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att kontrollera att finansierade åtgärder och projekt genomförs korrekt och i enlighet med bestämmelserna i denna förordning och budgetförordningen.

Artikel 13

Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1.   Kommissionen skall se till att gemenskapens finansiella intressen skyddas i samband med genomförandet av åtgärder som finansieras enligt denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom tillämpning av effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (12), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägeri och andra oegentligheter (13) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (14).

2.   För gemenskapsåtgärder som finansieras enligt Life+ skall ”oegentligheter” enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avse varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller varje kontraktsbrott som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som genom en otillbörlig utgift har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt på gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar.

3.   Kommissionen skall sänka, hålla inne eller återkräva finansiellt stöd som har beviljats för ett projekt, om det visar sig att oegentligheter har förekommit, inbegripet om denna förordning, ett enskilt beslut eller avtalet om finansiellt stöd inte har följts, eller om det visar sig att projektet ändrats på ett sätt som står i strid med dess inriktning eller genomförandevillkor, utan att kommissionen godkänt ändringen.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits eller om projektet utvecklas så att endast en del av det tilldelade finansiella stödet är berättigat, skall kommissionen begära att stödmottagaren yttrar sig inom en viss tid. Om stödmottagarens svar inte är tillfredsställande, får kommissionen avbryta utbetalningen av det återstående finansiella stödet och begära återbetalning av de belopp som redan har betalats ut.

5.   Belopp som felaktigt betalats ut skall återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid, enligt villkoren i budgetförordningen.

Artikel 14

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.2 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 15

Genomförandebeslut

1.   Beslut om genomförande av följande skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2:

| a) | Antagande och vid behov ändring av fleråriga strategiska program inrättade i enlighet med artikel 6.1. |
| --- | --- |

a)

Antagande och vid behov ändring av fleråriga strategiska program inrättade i enlighet med artikel 6.1.

| b) | Antagande och vid behov ändring av nationella årliga arbetsprogram på grundval av utkast som medlemsstaterna har lagt fram i enlighet med artikel 6.3. |
| --- | --- |

b)

Antagande och vid behov ändring av nationella årliga arbetsprogram på grundval av utkast som medlemsstaterna har lagt fram i enlighet med artikel 6.3.

| c) | Tillägg av åtgärder i bilaga I eller ändring av bilaga II. |
| --- | --- |

c)

Tillägg av åtgärder i bilaga I eller ändring av bilaga II.

| d) | Fastställande av närmare bestämmelser nödvändiga för genomförandet av denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av närmare bestämmelser nödvändiga för genomförandet av denna förordning.

2.   Följande beslut om genomförande skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.3:

| a) | Beslut om att delegera budgetgenomförandet till ett eller flera nationella organ i enlighet med artikel 7.2 och att bekräfta att organet eller organen uppfyller de urvalskriterier som anges i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Beslut om att delegera budgetgenomförandet till ett eller flera nationella organ i enlighet med artikel 7.2 och att bekräfta att organet eller organen uppfyller de urvalskriterier som anges i bilaga II.

| b) | Specifikation av form, innehåll och inlämningsdatum för utkast till nationella årliga arbetsprogram enligt artikel 6.3 och för de rapporter som avses i artikel 6.7. |
| --- | --- |

b)

Specifikation av form, innehåll och inlämningsdatum för utkast till nationella årliga arbetsprogram enligt artikel 6.3 och för de rapporter som avses i artikel 6.7.

| c) | Fastställande av form, innehåll och mottagare för de rapporter som avses i artikel 12.1. |
| --- | --- |

c)

Fastställande av form, innehåll och mottagare för de rapporter som avses i artikel 12.1.

| d) | Fastställande av indikatorer för övervakningen av de åtgärder som finansieras genom Life+. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av indikatorer för övervakningen av de åtgärder som finansieras genom Life+.

Artikel 16

Utvärdering

1.   Kommissionen skall se till att de fleråriga programmen kontrolleras regelbundet och att deras inverkan bedöms.

2.   Senast den 30 september 2010 skall kommissionen överlämna en halvtidsöversyn av Life+ till Europaparlamentet och till den kommitté som avses i artikel 14.1. I halvtidsöversynen skall tillämpningen av förordningen under 2007–2009 utvärderas. Kommissionen skall om lämpligt föreslå ändringar av besluten om genomförande i enlighet med artikel 15.

3.   Kommissionen skall göra en slutlig utvärdering av genomförandet av denna förordning och bedöma hur den har bidragit till genomförande, uppdatering och utveckling av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning och hur anslagen har använts. Den slutliga utvärderingen skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2012, om lämpligt tillsammans med ett förslag till vidareutveckling av ett finansiellt instrument uteslutande på miljöområdet, vilket skall gälla från 2014 och framåt.

Artikel 17

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Följande rättsakter skall upphävas för att uppnå en förenkling och konsolidering:

| a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (15) |
| --- | --- |

a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (15)

| b) | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1411/2001/EG av den 27 juni 2001 om en gemenskapsram för samarbete för en hållbar stadsutveckling (16) |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1411/2001/EG av den 27 juni 2001 om en gemenskapsram för samarbete för en hållbar stadsutveckling (16)

| c) | Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2002/EG av den 1 mars 2002 om ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet (17) |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2002/EG av den 1 mars 2002 om ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet (17)

| d) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus). (18) |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus). (18)

2.   Åtgärder som inleddes före den 31 december 2006 enligt de rättsakter som avses i punkt 1 skall även i fortsättningen regleras av dessa rättsakter, ända till dess att åtgärderna är slutförda. Den kommitté som avses i artikel 14.1 skall ersätta de kommittéer som inrättats enligt rättsakterna. Den övervakning och utvärdering som krävs enligt rättsakterna skall efter det att dessa har upphört att gälla finansieras enligt denna förordning. Till dess att åtgärderna är slutförda skall de följa de tekniska bestämmelser som fastställs i de rättsakter som avses i punkt 1.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Luxemburg den

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 255, 14.10.2005, s. 52.

1

(2)  EUT C 231, 20.9.2005, s. 72.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 7 juli 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 27 juni 2006 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjort i EUT).

3

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

7

(8)  EGT L 197, 21.7.2001, s. 30.

8

(9)  EGT C

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EGT L 117, 5.5.1999, s. 1.

11

(12)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

12

(13)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

13

(14)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  EGT L 192, 28.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

15

(16)  EGT L 191, 13.7.2001, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

16

(17)  EGT L 75, 16.3.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG.

17

(18)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 17).

18

---

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER STÖDBERÄTTIGANDE ÅTGÄRDER

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 får följande åtgärder finansieras genom Life+, om de uppfyller kriterierna för berättigande i artikel 3:

| 1. | När det gäller den budget som omfattas av central direkt förvaltning,






  a) | vissa operativa verksamheter som utförs av icke-statliga organisationer som framför allt verkar för att skydda och förbättra miljön på europeisk nivå, |
| --- | --- | --- |

1.

När det gäller den budget som omfattas av central direkt förvaltning,

a)

vissa operativa verksamheter som utförs av icke-statliga organisationer som framför allt verkar för att skydda och förbättra miljön på europeisk nivå,

| b) | utveckling och underhåll av nätverk och datorsystem med direkt koppling till genomförandet av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning. |
| --- | --- |

b)

utveckling och underhåll av nätverk och datorsystem med direkt koppling till genomförandet av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning.

| 2. | När det gäller den budget som omfattas av antingen central direkt eller delegerad förvaltning,






  a) | studier, undersökningar, utveckling av modeller och scenarier, |
| --- | --- | --- |

2.

När det gäller den budget som omfattas av antingen central direkt eller delegerad förvaltning,

a)

studier, undersökningar, utveckling av modeller och scenarier,

| b) | övervakning, inklusive övervakning av skogar, |
| --- | --- |

b)

övervakning, inklusive övervakning av skogar,

| c) | stöd till kapacitetsuppbyggnad, |
| --- | --- |

c)

stöd till kapacitetsuppbyggnad,

| d) | utbildning, seminarier och möten, inklusive utbildning av deltagare i initiativ för förebyggande av skogsbränder, |
| --- | --- |

d)

utbildning, seminarier och möten, inklusive utbildning av deltagare i initiativ för förebyggande av skogsbränder,

| e) | samarbete i nätverk och plattformar för bästa metoder, |
| --- | --- |

e)

samarbete i nätverk och plattformar för bästa metoder,

| f) | informations- och kommunikationsåtgärder, inklusive medvetandehöjande kampanjer, särskilt kampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet om skogsbränder, |
| --- | --- |

f)

informations- och kommunikationsåtgärder, inklusive medvetandehöjande kampanjer, särskilt kampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet om skogsbränder,

| g) | demonstration av innovativa politiska arbetssätt, innovativ teknik och innovativa metoder och instrument, |
| --- | --- |

g)

demonstration av innovativa politiska arbetssätt, innovativ teknik och innovativa metoder och instrument,

| h) | personalkostnader för nationella organ, och |
| --- | --- |

h)

personalkostnader för nationella organ, och

| i) | särskilt för komponenten natur och biologisk mångfald






  — | förvaltning av områden och arter samt planering av områden, inbegripet för att göra Natura 2000-nätverket mer ekologiskt sammanhängande, |
| --- | --- | --- |

i)

särskilt för komponenten natur och biologisk mångfald

—

förvaltning av områden och arter samt planering av områden, inbegripet för att göra Natura 2000-nätverket mer ekologiskt sammanhängande,

| — | övervakning av bevarandestatus, inklusive – men inte uteslutande – införande av förfaranden och strukturer för denna övervakning, |
| --- | --- |

—

övervakning av bevarandestatus, inklusive – men inte uteslutande – införande av förfaranden och strukturer för denna övervakning,

| — | utveckling och genomförande av åtgärdsplaner för bevarande av arter och livsmiljöer, |
| --- | --- |

—

utveckling och genomförande av åtgärdsplaner för bevarande av arter och livsmiljöer,

| — | utvidgning av Natura 2000-nätverket i marina områden, |
| --- | --- |

—

utvidgning av Natura 2000-nätverket i marina områden,

| — | förvärv av mark, under förutsättning att






  — | förvärvet kommer att bidra till att bibehålla eller återupprätta ett Natura 2000-områdes integritet, |
| --- | --- | --- |

—

förvärv av mark, under förutsättning att

—

förvärvet kommer att bidra till att bibehålla eller återupprätta ett Natura 2000-områdes integritet,

| — | förvärv av mark är det enda eller det mest effektiva sättet att uppnå det önskade bevaranderesultatet, |
| --- | --- |

—

förvärv av mark är det enda eller det mest effektiva sättet att uppnå det önskade bevaranderesultatet,

| — | den förvärvade marken långsiktigt reserveras för sådan användning som är förenlig med de mål som anges i artikel 4.2, och |
| --- | --- |

—

den förvärvade marken långsiktigt reserveras för sådan användning som är förenlig med de mål som anges i artikel 4.2, och

| — | den berörda medlemsstaten, genom överföring eller på annat sätt, säkerställer att sådan mark långsiktigt reserveras för naturbevarande ändamål. |
| --- | --- |

—

den berörda medlemsstaten, genom överföring eller på annat sätt, säkerställer att sådan mark långsiktigt reserveras för naturbevarande ändamål.

---

BILAGA II

KRITERIER FÖR DELEGERING AV BUDGETGENOMFÖRANDET

| 1. | Kommissionen skall i samförstånd med medlemsstaterna utse nationella organ. Medlemsstaterna får också utse nationella organ i enlighet med artikel 54.2 c och artikel 56 i budgetförordningen och artiklarna 38 och 39 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1). Medlemsstaterna skall fastställa administrativa och finansiella bestämmelser för de nationella organen så att de nationella årliga arbetsprogrammen kan genomföras effektivt. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skall i samförstånd med medlemsstaterna utse nationella organ. Medlemsstaterna får också utse nationella organ i enlighet med artikel 54.2 c och artikel 56 i budgetförordningen och artiklarna 38 och 39 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1). Medlemsstaterna skall fastställa administrativa och finansiella bestämmelser för de nationella organen så att de nationella årliga arbetsprogrammen kan genomföras effektivt.

| 2. | Kommissionen skall se till att delegeringen uppfyller principerna för sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. Innan uppdrag delegeras, skall kommissionen genom en bedömning säkerställa att delegeringen av medel till nationella organ är förenlig med sund ekonomisk förvaltning och ökar gemenskapsåtgärdernas synlighet. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen skall se till att delegeringen uppfyller principerna för sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet. Innan uppdrag delegeras, skall kommissionen genom en bedömning säkerställa att delegeringen av medel till nationella organ är förenlig med sund ekonomisk förvaltning och ökar gemenskapsåtgärdernas synlighet.

| 3. | Ett organ som utses till nationellt organ skall uppfylla följande kriterier:






  — | Det skall vara juridisk person och regleras av lagstiftningen i medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- | --- |

3.

Ett organ som utses till nationellt organ skall uppfylla följande kriterier:

—

Det skall vara juridisk person och regleras av lagstiftningen i medlemsstaten i fråga.

| — | Det skall ha tillräcklig personalstyrka med yrkeskunskaper på det miljöpolitiska området. |
| --- | --- |

—

Det skall ha tillräcklig personalstyrka med yrkeskunskaper på det miljöpolitiska området.

| — | Det skall ha lämplig infrastruktur, särskilt inom databehandling och kommunikation. |
| --- | --- |

—

Det skall ha lämplig infrastruktur, särskilt inom databehandling och kommunikation.

| — | Det skall verka i ett administrativt sammanhang som ger det möjlighet att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt och undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

—

Det skall verka i ett administrativt sammanhang som ger det möjlighet att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt och undvika intressekonflikter.

| — | Det skall vara i stånd att tillämpa de bestämmelser om ekonomisk förvaltning och kontraktsvillkor som fastställts på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

Det skall vara i stånd att tillämpa de bestämmelser om ekonomisk förvaltning och kontraktsvillkor som fastställts på gemenskapsnivå.

| — | Det skall kunna ge tillräckliga finansiella garantier, helst utfärdade av en offentlig myndighet, och dess administrativa kapacitet skall motsvara det gemenskapsmedel som de skall förvalta. |
| --- | --- |

—

Det skall kunna ge tillräckliga finansiella garantier, helst utfärdade av en offentlig myndighet, och dess administrativa kapacitet skall motsvara det gemenskapsmedel som de skall förvalta.

| 4. | Kommissionen skall, i enlighet med artikel 41 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 sluta ett avtal med varje nationellt organ, med detaljerade bestämmelser om bl.a. fastställande av uppgifter, regler för rapportering, ansvarsbegränsning och kontrollarrangemang. De nationella organen skall följa principerna om insyn och lika behandling. De skall undvika dubbelfinansiering genom andra gemenskapsmedel. De skall övervaka projekt och återkräva alla medel som stödmottagarna skall betala tillbaka. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen skall, i enlighet med artikel 41 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 sluta ett avtal med varje nationellt organ, med detaljerade bestämmelser om bl.a. fastställande av uppgifter, regler för rapportering, ansvarsbegränsning och kontrollarrangemang. De nationella organen skall följa principerna om insyn och lika behandling. De skall undvika dubbelfinansiering genom andra gemenskapsmedel. De skall övervaka projekt och återkräva alla medel som stödmottagarna skall betala tillbaka.

| 5. | Kommissionen skall dessutom kontrollera att varje medlemsstat vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att det sker lämplig revision och finansiell kontroll av nationella organ. Innan en delegering sker, skall medlemsstaterna ge kommissionen nödvändiga garantier för existens, relevans och väl fungerande regler för sund ekonomisk förvaltning inom det berörda nationella organet. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen skall dessutom kontrollera att varje medlemsstat vidtar nödvändiga åtgärder för att se till att det sker lämplig revision och finansiell kontroll av nationella organ. Innan en delegering sker, skall medlemsstaterna ge kommissionen nödvändiga garantier för existens, relevans och väl fungerande regler för sund ekonomisk förvaltning inom det berörda nationella organet.

| 6. | Varje nationellt organ skall vara ansvarigt för medel som inte återkrävts, om det gjort sig skyldigt till oegentligheter, försumlighet eller bedrägeri. |
| --- | --- |

6.

Varje nationellt organ skall vara ansvarigt för medel som inte återkrävts, om det gjort sig skyldigt till oegentligheter, försumlighet eller bedrägeri.

| 7. | Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna se till att övergången mellan åtgärder som genomförts inom ramen för tidigare miljöprogram och dem som skall genomföras enligt denna förordning fungerar. |
| --- | --- |

7.

Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna se till att övergången mellan åtgärder som genomförts inom ramen för tidigare miljöprogram och dem som skall genomföras enligt denna förordning fungerar.

---

(1)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3).

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

I september 2004 antog kommissionen sitt förslag (1) till förordning om det finansiella instrumentet för miljön (Life+).

Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen i juli 2005 (2).

Regionkommittén (3) och Ekonomiska och sociala kommittén (4) antog sina respektive yttranden i april 2005.

Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt den 27 juni 2006.

II.   SYFTE

Förslaget till förordning är ett av flera som avser budgetramen för 2007–2013, men det enda förslag som särskilt avser miljön. Syftet är att

| — | på gemenskapsnivå tillhandahålla särskilt stöd för åtgärder och projekt med ett europeiskt mervärde för genomförandet, uppdateringen och utvecklingen av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, särskilt genomförandet av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (samtidigt som finansiering av investeringar och förvaltningsåtgärder till förmån för miljön, i synnerhet när det gäller Natura 2000-nätet, i allmänhet skulle tillhandahållas genom andra finansiella instrument), och |
| --- | --- |

—

på gemenskapsnivå tillhandahålla särskilt stöd för åtgärder och projekt med ett europeiskt mervärde för genomförandet, uppdateringen och utvecklingen av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, särskilt genomförandet av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (samtidigt som finansiering av investeringar och förvaltningsåtgärder till förmån för miljön, i synnerhet när det gäller Natura 2000-nätet, i allmänhet skulle tillhandahållas genom andra finansiella instrument), och

| — | ersätta ett antal befintliga program (samtidigt som vissa delar av det nuvarande Lifesystemet skulle integreras i andra finansiella instrument). |
| --- | --- |

—

ersätta ett antal befintliga program (samtidigt som vissa delar av det nuvarande Lifesystemet skulle integreras i andra finansiella instrument).

Syftet med denna integrerade strategi är att ge större utrymme för samfinansiering, uppmuntra gemensamt utarbetande av politiska strategier och låta finansieringen bättre avspegla nationella och regionala prioriteringar.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt

I den gemensamma ståndpunkten införlivas hälften av Europaparlamentets ändringar vid första behandlingen, antingen ordagrant, till vissa delar eller till andemeningen. I ståndpunkten fastställs en särskilt komponent avseende natur och mångfald samt allmänna kriterier för beviljande av stöd i syfte att säkerställa ett europeiskt mervärde.

Den avspeglar inte de återstående ändringarna, eftersom rådet är ense med kommissionen om att de antingen är onödiga och/eller inte önskvärda.

Den gemensamma ståndpunkten innehåller även ett antal andra ändringar än de som föreslås i Europaparlamentets yttrande vid första behandlingen. I följande avsnitt beskrivs ändringarna i sak. Dessutom har det gjorts redaktionella ändringar för att förtydliga texten eller säkerställa att förordningen i sin helhet är konsekvent.

2.   Syfte, definitioner och kriterier för beviljande av stöd (artiklarna 1–3)

Den gemensamma ståndpunkten överensstämmer inte med Europaparlamentets ändring 11. Rådet anser att det är nödvändigt att göra åtskillnad mellan det allmänna mål som fastställs i artikel 1 och de särskilda mål som anges i artikel 4. Rådet anser också att det är onödigt att parafrasera målen för gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram och att det vore olämpligt att försöka ändra de prioriteringar som de tre institutionerna har nått överenskommelse om för perioden 2002–2012, såsom de fastställs i beslut 1600/2002/EG, annat än i samband med den översyn som föreskrivs i artikel 11.1 i beslutet.

Rådet har lagt till artikel 2 för att definiera de tre begrepp som ofta återkommer i förordningen.

Artikel 3 överensstämmer med delar av ändringarna 12, 42, 15 och 34 genom att det i artikeln föreskrivs allmänna kriterier för beviljande av stöd för att säkerställa att gemenskapens samfinansiering genom Life+ ger ett europeiskt mervärde. Genom Life+ skall inte återkommande verksamhet finansieras, t.ex. löpande verksamhet.

3.   Särskilda mål (artikel 4 och bilaga I)

I artikel 4 införs andra delar av ändringarna 12 och 42, bland annat genom att en ny komponent skapas som särskilt avser natur och biologisk mångfald och hänvisningar till ekoteknik och skogar läggs till.

I den gemensamma ståndpunkten ändras också bilaga I från att vara en vägledande förteckning till att vara en uttömmande förteckning över stödberättigande åtgärder. I bilaga I återfinns inte längre ett avsnitt om temaområden. Rådet anser att målen och kriterierna i artiklarna 1, 3 och 4 samt förteckningen över stödberättigande åtgärder i bilaga I är tillräckliga för att definiera räckvidden för Life+.

4.   Finansiella bestämmelser (artiklarna 5 och 8–13)

Rådet kan inte godta ändring 43 avseende budgeten för Life+. I den gemensamma ståndpunkten föreskrivs en finansieringsram på 1 854 372 000 euro, som är den sifferuppgift som finns i kommissionens ändrade förslag (gjort efter överenskommelsen den 17 maj 2006 om finansieringsramen 2007–2013). (5)

Den gemensamma ståndpunkten överensstämmer helt med ändring 44, eftersom den inte innehåller någon bilaga med en vägledande uppdelning mellan de olika komponenterna i budgeten för Life+. I stället för att ange ett belopp för var och en av de tre komponenterna, såsom föreslås i ändring 26, skulle det för att öka flexibiliteten emellertid föreskrivas i artikel 11.4 att 40 % av budgeten särskilt skall öronmärkas för åtgärder till stöd för bevarandet av natur och biologisk mångfald.

Artikel 5 överensstämmer med ändring 34 i den mån det däri föreskrivs en allmän maximal samfinansieringsnivå på 50 %. Den överensstämmer delvis med ändring 13 genom att en högre samfinansieringsnivå på högst 75 % skulle vara möjlig för vissa naturskyddsprojekt. Artikel 5 innehåller också ett förtydligande av samfinansieringen av personalkostnader (i överensstämmelse med nuvarande praxis och budgetförordningen).

Rådet anser det inte vara nödvändigt att ge exempel på potentiella mottagare av Life+-finansiering. Artikel 8 överensstämmer därför inte med ändring 21.

Rådet är överens om att Life+, i överensstämmelse med komplementaritetsprincipen, inte bör finansiera åtgärder som omfattas av kriterier för beviljande av stöd i andra av gemenskapens finansieringsinstrument. Artikel 10 i den gemensamma ståndpunkten överensstämmer med syftet i ändring 23.

När det gäller kontroll stärks i den gemensamma ståndpunkten kravet på att kommissionen utför kontroller på platsen. Artikel 12.1, jämförd med artikel 17.2 c, överensstämmer med syftet för ändring 27.

5.   Programplanering (artiklarna 6 och 7 samt bilaga II)

I kommissionens förslag fastställs att en betydande del av budgetgenomförandet kan överlåtas till medlemsstaterna. Rådet kan godta detta tillvägagångssätt, men har i den gemensamma ståndpunkten infört väsentligt fler detaljer avseende tillämpliga förfaranden. Genom detta förtydligas medlemsstaternas och kommissionens respektive roller och de typer av utgifter som kommer att omfattas av den del av budgeten som förvaltas centralt (särskilt för icke-statliga organisationer, vilket överensstämmer med ändring 36).

Den gemensamma ståndpunkten innehåller också detaljerade kriterier för hur den del av budgeten som överlåts skall fördelas mellan medlemsstaterna. Det är fråga om två kriterier, nämligen befolkning, inbegripet befolkningstäthet, eftersom detta är en indikator på många miljöpåfrestningar, samt natur och biologisk mångfald (på grundval av de utsedda områdenas absoluta och relativa storlek). Den bifogade tabellen ger en uppfattning om utfallet av dessa kriterier.

Artikel 6 överensstämmer delvis med ändring 14, eftersom den förtydligar (punkt 3 andra stycket) att gränsöverskridande åtgärder kan finansieras genom Life+. Förfarandet för antagande av nationella årliga arbetsprogram är förenligt med syftet i ändring 16, eftersom det skulle ge medlemsstaterna möjlighet att ta hänsyn till nationella och regionala prioriteringar.

Rådet kan varken godta den första delen i ändring 15 eller ändringarna 17 och 18. Att anta fleråriga strategiska program med hjälp av medbeslutandeförfarandet skulle försena finansieringen av miljöprojekt i orimlig grad. Genom den gemensamma ståndpunkten införs dock betydligt fler detaljer i texten till förordningen, som omfattas av medbeslutandeförfarandet.

6.   Kommittéförfarande (artiklarna 14 och 17)

Den gemensamma ståndpunkten överensstämmer i hög grad med ändring 29, eftersom alla viktiga beslut skall omfattas av det föreskrivande förfarandet. Detta är lämpligt, eftersom en allmän sjuårig ram upprättas genom förordningen. Gemenskapens prioriteringar och nationella prioriteringar kommer troligtvis att utvecklas betydligt under denna tid. De fleråriga strategiska programmen och de nationella årliga arbetsprogrammen kommer att avse frågor av synnerligen stor vikt för enskilda medlemsstater och av avgörande betydelse för deras nationella miljöpolitik. Vissa mer tekniska beslut bör dock omfattas av förvaltningsförfarandet.

Rådet kan inte godta ändringarna 28, 30 och 31, eftersom de skulle avvika från de förfaranden som fastställs i beslut 1999/468/EG. Övergripande förhandlingar skulle krävas för alla ändringar och inte ske inom ramen för ett särskilt instrument.

7.   Övrigt

I övrigt gäller följande för den gemensamma ståndpunkten:

| — | Ingressen har utökats något för att förtydliga nyckelbestämmelserna i förordningens artikeldel. I skälen har Europaparlamentets ändring 9 vid första behandlingen införlivats (men inte ändringarna 1–8, eftersom den föreslagna texten inte skulle ha motiverat någon bestämmelse i artiklarna eller bilagorna och inte heller ha legat i linje med dessa bestämmelser). Dessutom är skäl 15 delvis överensstämmande med syftet i ändring 24. |
| --- | --- |

—

Ingressen har utökats något för att förtydliga nyckelbestämmelserna i förordningens artikeldel. I skälen har Europaparlamentets ändring 9 vid första behandlingen införlivats (men inte ändringarna 1–8, eftersom den föreslagna texten inte skulle ha motiverat någon bestämmelse i artiklarna eller bilagorna och inte heller ha legat i linje med dessa bestämmelser). Dessutom är skäl 15 delvis överensstämmande med syftet i ändring 24.

| — | I artiklarna 6.7 och 12.2 har krav på kommissionen att vidta och rapportera om uppföljningsåtgärder som överensstämmer med syftet i ändring 19 införts. |
| --- | --- |

—

I artiklarna 6.7 och 12.2 har krav på kommissionen att vidta och rapportera om uppföljningsåtgärder som överensstämmer med syftet i ändring 19 införts.

| — | Den uppfyller målen med ändringarna 32 och 33 genom att i artikel 15 förtydliga syftet med och tidtabellen för utvärderingsrapporter. |
| --- | --- |

—

Den uppfyller målen med ändringarna 32 och 33 genom att i artikel 15 förtydliga syftet med och tidtabellen för utvärderingsrapporter.

| — | I ståndpunkten har ändring 20 inte införlivats, eftersom kommissionen inte skulle kunna säkerställa att genomförandet av Life+ leder till nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

I ståndpunkten har ändring 20 inte införlivats, eftersom kommissionen inte skulle kunna säkerställa att genomförandet av Life+ leder till nya arbetstillfällen.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten utgör ett välavvägt åtgärdspaket som skulle innebära att gemenskapen tillhandahåller riktad samfinansiering som ett komplement till andra finansiella gemenskapsinstrument och nationella samt regionala utgifter. Rådet ser fram mot konstruktiva diskussioner med Europaparlamentet så att förordningen snabbt skall kunna antas.

---

(1)  EUT C 12, 18.1.2005, s. 25.

(2)  Dok. 10814/05.

(3)  EUT C 231, 20.9.2005, s. 72.

(4)  EUT C 255, 14.10.2005, s. 52.

(5)  1 854 372 000 euro är i 2004 års priser (motsvarande 2 097 880 000 i löpande priser). I punkt 37 i Interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet anges att detta belopp utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.

Rådet har också gjort ett uttalande om sifferuppgiften i kommissionens ändrade förslag.

BILAGA

VÄGLEDANDE TILLDELNINGAR FÖR MEDLEMSSTATERNA FÖR 2007

| Medlemsstat | Yta
  (km2) | Befolkning
  (tusental) | % av EU:s totala befolkning | Befolkningstäthet | Förhållandet medlemstatens täthet/EU:s täthet | Normaliserat förhållande befolkningstäthet | Område av gemenskapsintresse:
  Yta km2) | Förhållande område av gemenskapsintresse: total | % område av gemenskapsintresse total | Förhållande medlemsstat %:EU total % | Normaliserat förhållande områden av gemenskapsintresse | Budgettilldelning
  (%) | Budgettilldelning
  (miljoner euro) | Korrigerad budgettilldelning
  (miljoner euro) | Medlemsstat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/Total C) | (C*1000/B) | (E/Total E) | (F/Total F) | | (H/Total H) | (H/B) | (J/Total J) | (K/Total K) | (0,5*D+0,05*G
  +0,25*I+,2*L) | (D42*M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Medlemsstat

Yta

(km2)

Befolkning

(tusental)

% av EU:s totala befolkning

Befolkningstäthet

Förhållandet medlemstatens täthet/EU:s täthet

Normaliserat förhållande befolkningstäthet

Område av gemenskapsintresse:

Yta km2)

Förhållande område av gemenskapsintresse: total

% område av gemenskapsintresse total

Förhållande medlemsstat %:EU total %

Normaliserat förhållande områden av gemenskapsintresse

Budgettilldelning

(%)

Budgettilldelning

(miljoner euro)

Korrigerad budgettilldelning

(miljoner euro)

Medlemsstat

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/Total C)

(C*1000/B)

(E/Total E)

(F/Total F)

(H/Total H)

(H/B)

(J/Total J)

(K/Total K)

(0,5*D+0,05*G

+0,25*I+,2*L)

(D42*M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

Noter

Kommissionen upprättade tabellen ovan. De tilldelningar som visas är vägledande. De faktiska tilldelningarna kommer att fastställas genom kommittéförfarande efter antagandet av förordningen. Ett antal faktorer skulle kunna leda till att de faktiska tilldelningarna blir något annorlunda.

| 1. | I tabellen anges tilldelningar för 2007, baserade på en delegerad budget på 190 miljoner euro för det året. I kommissionens finansiella planering föreskrivs det att både budgeten för Life+ och den del av budgeten som tilldelas medlemsstaterna skulle öka år för år. |
| --- | --- |

1.

I tabellen anges tilldelningar för 2007, baserade på en delegerad budget på 190 miljoner euro för det året. I kommissionens finansiella planering föreskrivs det att både budgeten för Life+ och den del av budgeten som tilldelas medlemsstaterna skulle öka år för år.

| 2. | I tabellen används de senaste uppgifter som finns tillgängliga för kommissionen (t.ex. är medlemsstaternas befolkningar de som finns i Eurostats årsbok för 2005 och uppgifter om områden av gemenskapsintresse är de som finns tillgängliga den 15 maj 2006). Uppgifterna och därmed tilldelningarna kommer att ändras under Life+-instrumentets varaktighet. I synnerhet bemyndigas kommissionen i artikel 6.2 andra stycket att göra beräkningarna för natur och biologisk mångfald på grundval av både områden med gemenskapsintresse och särskilda skyddsområden, varvid dubbelräkning skall undvikas, så snart relevanta data finns tillgängliga för samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

I tabellen används de senaste uppgifter som finns tillgängliga för kommissionen (t.ex. är medlemsstaternas befolkningar de som finns i Eurostats årsbok för 2005 och uppgifter om områden av gemenskapsintresse är de som finns tillgängliga den 15 maj 2006). Uppgifterna och därmed tilldelningarna kommer att ändras under Life+-instrumentets varaktighet. I synnerhet bemyndigas kommissionen i artikel 6.2 andra stycket att göra beräkningarna för natur och biologisk mångfald på grundval av både områden med gemenskapsintresse och särskilda skyddsområden, varvid dubbelräkning skall undvikas, så snart relevanta data finns tillgängliga för samtliga medlemsstater.

| 3. | Artikel 6.2 tredje stycket skulle möjliggöra för kommissionen att föreslå ytterligare tilldelning till medlemsstater som är inlandsstater. I tabellen förutsätts det att det inte skulle förekomma sådan ytterligare tilldelning under 2007. |
| --- | --- |

3.

Artikel 6.2 tredje stycket skulle möjliggöra för kommissionen att föreslå ytterligare tilldelning till medlemsstater som är inlandsstater. I tabellen förutsätts det att det inte skulle förekomma sådan ytterligare tilldelning under 2007.

| 4. | Den yta som utgör områden av gemenskapsintresse har beräknats enligt genomsnittet för de nuvarande medlemsstaterna och Rumänien. Den yta som utgör områden av gemenskapsintresse är tillämplig enbart på ytan för det område på vilket habitatdirektivet är tillämpligt. |
| --- | --- |

4.

Den yta som utgör områden av gemenskapsintresse har beräknats enligt genomsnittet för de nuvarande medlemsstaterna och Rumänien. Den yta som utgör områden av gemenskapsintresse är tillämplig enbart på ytan för det område på vilket habitatdirektivet är tillämpligt.

| 5. | I artikel 6.2 fjärde stycket föreskrivs en lägsta årlig tilldelning för alla medlemsstater på mellan 1 och 3 miljoner euro, med hänsyn till befolkningstäthet, miljöutgifter, miljöbehov och förmåga att utnyttja stödet. I tabellen förutsätts det att denna bestämmelse skulle användas för att öka tilldelningen för CY till 2 miljoner euro och de för LV/LT till 2,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

5.

I artikel 6.2 fjärde stycket föreskrivs en lägsta årlig tilldelning för alla medlemsstater på mellan 1 och 3 miljoner euro, med hänsyn till befolkningstäthet, miljöutgifter, miljöbehov och förmåga att utnyttja stödet. I tabellen förutsätts det att denna bestämmelse skulle användas för att öka tilldelningen för CY till 2 miljoner euro och de för LV/LT till 2,5 miljoner euro.

---

| 3.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 238/18

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT nr 11/2006

antagen av rådet den 18 juli 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG av den ... om inrättande av programmet Kultur (2007–2013)

(2006/C 238 E/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 151.5 första strecksatsen,

med beaktande av kommissionens förslag

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | Det är nödvändigt att främja kulturutbyte och samarbete för att den kulturella och språkliga mångfalden i Europa skall respekteras och främjas och de europeiska medborgarnas kunskaper om andra kulturer i Europa förbättras, samtidigt som deras medvetenhet om det gemensamma europeiska kulturarv som de delar ökas. Främjandet av samarbete och mångfald på det kulturella och språkliga området bidrar därmed till att ge det europeiska medborgarskapet ett konkret innehåll genom att uppmuntra de europeiska medborgarna till att delta direkt i integrationsprocessen.En aktiv kulturpolitik som har som mål att bevara den europeiska kulturella mångfalden och att främja Europeiska unionens gemensamma kulturinslag och kulturarv kan bidra till att göra unionen mer synlig utåt.Om man vill ha medborgarnas fulla stöd till och aktiva deltagande i den europeiska integrationen bör större tonvikt läggas vid deras gemensamma kulturella värderingar och rötter som en av de centrala delarna i deras identitet och tillhörighet i ett samhälle som grundas på frihet, rättvisa, demokrati, respekt för mänsklig värdighet och integritet, tolerans och solidaritet i full överensstämmelse med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.Det är nödvändigt att kultursektorn bidrar till och har en roll i en bredare europeisk politisk utveckling. Kultursektorn i sig är en viktig arbetsgivare och det finns dessutom ett klart samband mellan investeringar i kultur och ekonomisk utveckling, varför det är viktigt att stärka kulturpolitiken på regional, nationell och europeisk nivå. Kulturindustrins plats i den utveckling som äger rum enligt Lissabonstrategin bör därför förstärkas, eftersom denna industri i allt högre grad bidrar till den europeiska ekonomin.Det är också nödvändigt att främja medborgarnas aktiva samhällsengagemang och bekämpa alla former av utestängning, bl.a. rasism och främlingsfientlighet. En förbättrad tillgång till kultur för så många som möjligt kan vara ett sätt att bekämpa social utslagning.I artikel 3 i fördraget föreskrivs att gemenskapen i all verksamhet som avses i den artikeln skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.Kulturprogrammen Kalejdoskop, Ariane och Rafael samt Kultur 2000, vilka inrättades genom beslut nr 719/96/EG (3), 2085/97/EG (4), 2228/97/EG (5) respektive 508/2000/EG (6), innebar positiva etapper i genomförandet av gemenskapens kulturpolitik. Gemenskapen har på så sätt skaffat sig stor erfarenhet, särskilt tack vare utvärderingen av de kulturprogrammen. Nu bör man rationalisera och förstärka gemenskapens kulturinsatser med stöd av resultaten av dessa utvärderingar, resultaten av samråden med alla berörda parter och de europeiska institutionernas arbete på senare tid. Ett program bör därför inrättas för detta ändamål.De europeiska institutionerna har vid många tillfällen uttalat sig om ämnen som rör gemenskapens kulturverksamhet och om betydelsen av kultursamarbete: i synnerhet rådet i sina resolutioner av den 25 juni 2002 om en ny arbetsplan för det europeiska samarbetet på kulturområdet (7) och av den 19 december 2002 om genomförande av arbetsplanen för europeiskt samarbete på kulturområdet (8), Europaparlamentet i sina resolutioner av den 5 september 2001 om kultursamarbete inom Europeiska unionen (9), av den 28 februari 2002 om genomförandet av programmet Kultur 2000 (10), och av den 22 oktober 2002 om betydelsen av och dynamiken i teater och annan scenkonst i ett utvidgat Europa (11) och av den 4 september 2003 om kulturindustrin (12) samt Regionkommittén i sitt yttrande av den 9 oktober 2003 om en förlängning av programmet Kultur 2000.Rådet har i sina ovan nämnda resolutioner betonat att det är nödvändigt att anta en mer sammanhängande strategi för kulturen på gemenskapsnivå och att europeiskt mervärde är en grundläggande och avgörande idé i europeiskt kultursamarbete och ett allmänt villkor för gemenskapens insatser på kulturområdet.För att ett gemensamt kulturområde för de europeiska folken skall kunna bli verklighet är det viktigt att man främjar den transnationella rörligheten för dem som arbetar inom kultursektorn och för konstverk och konstnärliga och kulturella produkter samt att man främjar dialog och kulturutbyte.Rådet har, i sina slutsatser av den 16 november 2004 om arbetsplanen för kultur 2005-2006, Europaparlamentet, i sin resolution av den 4 september 2003 om kulturindustrin och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, i sitt yttrande av den 28 januari 2004 om kulturindustrin i Europa, uttryckt sin syn på behovet av att ta större hänsyn till den icke-audiovisuella kulturindustrins specifika ekonomiska och sociala särdrag. Dessutom bör det i det nya programmet tas hänsyn till de förberedande samarbetsinsatser på kulturområdet som stöddes mellan 2002 och 2004.I detta sammanhang bör man främja ett utökat samarbete mellan aktörerna på kulturområdet och uppmuntra dem att bilda fleråriga samarbetsprojekt så att det därigenom blir möjligt för dem att genomföra gemensamma aktiviteter, stödja mer målinriktade insatser med ett verkligt europeiskt mervärde, stödja kulturevenemang med högt symbolvärde, stödja europeiska organisationer som samarbetar på kulturområdet, uppmuntra analyser av utvalda ämnen av europeiskt intresse samt ge stöd till insamling och spridning av information och till insatser avsedda att maximera verkan av projekt som rör europeiskt kultursamarbete och utveckling av en europeisk kulturpolitik.I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om inrättande av en gemenskapsinsats för evenemanget ”Europeisk kulturhuvudstad” för åren 2005 till 2019 (13) bör denna insats få en omfattande finansiering, eftersom den får stor uppmärksamhet i Europa och bidrar till att förstärka känslan av tillhörighet till ett gemensamt kulturområde. Tonvikten i detta evenemang bör ligga på det transeuropeiska samarbetet på kulturområdet.Det bör ges driftsbidrag till organisationer som arbetar för europeiskt kultursamarbete och därmed fungerar som ambassadörer för europeisk kultur, med stöd i den erfarenhet som Europeiska unionen skaffat sig genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 792/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (14).Programmet måste i överensstämmelse med principen om yttrandefrihet bidra till unionens ansträngningar att främja en hållbar utveckling och bekämpa alla former av diskriminering.De kandidatländer och Eftaländer som undertecknat EES-avtalet bör ha möjlighet att delta i gemenskapsprogram i enlighet med de avtal som slutits med dessa länder.Vid sitt möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 antog Europeiska rådet ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, där det föreskrivs att gemenskapsprogram skall vara öppna för länder som genomgår en stabiliserings- och associeringsprocess, i enlighet med ramavtal som skall slutas mellan gemenskapen och dessa länder. Dessa länder bör om de så önskar, med hänsyn till budgetskäl och politiska prioriteringar, kunna delta i programmet eller i ett mer begränsat samarbete, förutsatt att kompletterande anslag blir tillgängliga och på särskilda villkor som de berörda parterna kommer överens om.Programmet bör också vara öppet för samarbete med andra tredjeländer som med gemenskapen har ingått avtal som omfattar kultursamarbete, enligt särskilda regler som skall fastställas närmare.För att öka mervärdet av gemenskapens insats är det nödvändigt att se till att de insatser som genomförs som en följd av detta beslut hänger samman med och kompletterar såväl annan gemenskapspolitik som andra gemenskapsinsatser och gemenskapsinstrument av relevans, i överensstämmelse med artikel 151.4 i fördraget. Särskild uppmärksamhet bör ägnas beröringspunkterna mellan gemenskapens åtgärder på kultur- och utbildningsområdet samt insatser som främjar utbyte av bästa praxis och närmare samarbete på europeisk nivå.Vad gäller genomförandet av gemenskapsstödet bör hänsyn tas till särdragen hos kultursektorn i Europa, och man bör se till att de administrativa och finansiella förfarandena förenklas så långt det är möjligt och att de är anpassade till de uppsatta målen och till praxis och utveckling inom kultursektorn.Kommissionen, medlemsstaterna och kulturkontaktpunkterna bör verka för att uppmuntra deltagande av mindre aktörer i de fleråriga samarbetsprojekten och i organiserandet av aktiviteter som syftar till att föra samman potentiella projektpartner.Programmet bör sammanföra den specifika begåvning och den sakkunskap som kulturaktörer i hela Europa besitter. Om det är nödvändigt bör kommissionen och medlemsstaterna vidta åtgärder för att komma tillrätta med lågt deltagande från kulturaktörerna i någon av medlemsstaterna eller de deltagande länderna.Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa en regelbunden uppföljning och utvärdering av detta program så att anpassningar kan göras, i synnerhet av prioriteringarna för åtgärdernas genomförande. Utvärderingen bör omfatta en extern utvärdering som skall genomföras av oberoende och opartiska organ.I förfarandena för uppföljning och utvärdering av programmet bör specifika, mätbara, uppnåeliga, relevanta och tidsbestämda mål och indikatorer användas.Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier samt för att driva in belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.Det bör för tiden 1 januari 2007–31 december 2013 inrättas ett enhetligt instrument för finansiering och programplanering av kultursamarbete i form av programmet Kultur.I detta beslut fastställs för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (15).De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (17) (nedan kallad ”budgetförordningen”) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning nr 1605/2002 (18).Gemenskapens insatser kompletterar de nationella och regionala samarbetsinsatserna inom kulturområdet. Eftersom målen för det här beslutet, nämligen att stärka det europeiska kulturområde som grundar sig på ett gemensamt kulturarv, (transnationell rörlighet för kulturaktörerna i Europa, transnationell rörlighet för såväl konstverk som kulturella och konstnärliga produkter samt den interkulturella dialogen) på grund av deras transnationella art inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att man skall uppnå dessa mål.Övergångsbestämmelser bör införas så att en smidig övergång säkerställs mellan de program som inrättas genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG och nr 792/2004/EG och det program som inrättas genom detta beslut. |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

Det är nödvändigt att främja kulturutbyte och samarbete för att den kulturella och språkliga mångfalden i Europa skall respekteras och främjas och de europeiska medborgarnas kunskaper om andra kulturer i Europa förbättras, samtidigt som deras medvetenhet om det gemensamma europeiska kulturarv som de delar ökas. Främjandet av samarbete och mångfald på det kulturella och språkliga området bidrar därmed till att ge det europeiska medborgarskapet ett konkret innehåll genom att uppmuntra de europeiska medborgarna till att delta direkt i integrationsprocessen.En aktiv kulturpolitik som har som mål att bevara den europeiska kulturella mångfalden och att främja Europeiska unionens gemensamma kulturinslag och kulturarv kan bidra till att göra unionen mer synlig utåt.Om man vill ha medborgarnas fulla stöd till och aktiva deltagande i den europeiska integrationen bör större tonvikt läggas vid deras gemensamma kulturella värderingar och rötter som en av de centrala delarna i deras identitet och tillhörighet i ett samhälle som grundas på frihet, rättvisa, demokrati, respekt för mänsklig värdighet och integritet, tolerans och solidaritet i full överensstämmelse med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.Det är nödvändigt att kultursektorn bidrar till och har en roll i en bredare europeisk politisk utveckling. Kultursektorn i sig är en viktig arbetsgivare och det finns dessutom ett klart samband mellan investeringar i kultur och ekonomisk utveckling, varför det är viktigt att stärka kulturpolitiken på regional, nationell och europeisk nivå. Kulturindustrins plats i den utveckling som äger rum enligt Lissabonstrategin bör därför förstärkas, eftersom denna industri i allt högre grad bidrar till den europeiska ekonomin.Det är också nödvändigt att främja medborgarnas aktiva samhällsengagemang och bekämpa alla former av utestängning, bl.a. rasism och främlingsfientlighet. En förbättrad tillgång till kultur för så många som möjligt kan vara ett sätt att bekämpa social utslagning.I artikel 3 i fördraget föreskrivs att gemenskapen i all verksamhet som avses i den artikeln skall syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.Kulturprogrammen Kalejdoskop, Ariane och Rafael samt Kultur 2000, vilka inrättades genom beslut nr 719/96/EG (3), 2085/97/EG (4), 2228/97/EG (5) respektive 508/2000/EG (6), innebar positiva etapper i genomförandet av gemenskapens kulturpolitik. Gemenskapen har på så sätt skaffat sig stor erfarenhet, särskilt tack vare utvärderingen av de kulturprogrammen. Nu bör man rationalisera och förstärka gemenskapens kulturinsatser med stöd av resultaten av dessa utvärderingar, resultaten av samråden med alla berörda parter och de europeiska institutionernas arbete på senare tid. Ett program bör därför inrättas för detta ändamål.De europeiska institutionerna har vid många tillfällen uttalat sig om ämnen som rör gemenskapens kulturverksamhet och om betydelsen av kultursamarbete: i synnerhet rådet i sina resolutioner av den 25 juni 2002 om en ny arbetsplan för det europeiska samarbetet på kulturområdet (7) och av den 19 december 2002 om genomförande av arbetsplanen för europeiskt samarbete på kulturområdet (8), Europaparlamentet i sina resolutioner av den 5 september 2001 om kultursamarbete inom Europeiska unionen (9), av den 28 februari 2002 om genomförandet av programmet Kultur 2000 (10), och av den 22 oktober 2002 om betydelsen av och dynamiken i teater och annan scenkonst i ett utvidgat Europa (11) och av den 4 september 2003 om kulturindustrin (12) samt Regionkommittén i sitt yttrande av den 9 oktober 2003 om en förlängning av programmet Kultur 2000.Rådet har i sina ovan nämnda resolutioner betonat att det är nödvändigt att anta en mer sammanhängande strategi för kulturen på gemenskapsnivå och att europeiskt mervärde är en grundläggande och avgörande idé i europeiskt kultursamarbete och ett allmänt villkor för gemenskapens insatser på kulturområdet.För att ett gemensamt kulturområde för de europeiska folken skall kunna bli verklighet är det viktigt att man främjar den transnationella rörligheten för dem som arbetar inom kultursektorn och för konstverk och konstnärliga och kulturella produkter samt att man främjar dialog och kulturutbyte.Rådet har, i sina slutsatser av den 16 november 2004 om arbetsplanen för kultur 2005-2006, Europaparlamentet, i sin resolution av den 4 september 2003 om kulturindustrin och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, i sitt yttrande av den 28 januari 2004 om kulturindustrin i Europa, uttryckt sin syn på behovet av att ta större hänsyn till den icke-audiovisuella kulturindustrins specifika ekonomiska och sociala särdrag. Dessutom bör det i det nya programmet tas hänsyn till de förberedande samarbetsinsatser på kulturområdet som stöddes mellan 2002 och 2004.I detta sammanhang bör man främja ett utökat samarbete mellan aktörerna på kulturområdet och uppmuntra dem att bilda fleråriga samarbetsprojekt så att det därigenom blir möjligt för dem att genomföra gemensamma aktiviteter, stödja mer målinriktade insatser med ett verkligt europeiskt mervärde, stödja kulturevenemang med högt symbolvärde, stödja europeiska organisationer som samarbetar på kulturområdet, uppmuntra analyser av utvalda ämnen av europeiskt intresse samt ge stöd till insamling och spridning av information och till insatser avsedda att maximera verkan av projekt som rör europeiskt kultursamarbete och utveckling av en europeisk kulturpolitik.I enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om inrättande av en gemenskapsinsats för evenemanget ”Europeisk kulturhuvudstad” för åren 2005 till 2019 (13) bör denna insats få en omfattande finansiering, eftersom den får stor uppmärksamhet i Europa och bidrar till att förstärka känslan av tillhörighet till ett gemensamt kulturområde. Tonvikten i detta evenemang bör ligga på det transeuropeiska samarbetet på kulturområdet.Det bör ges driftsbidrag till organisationer som arbetar för europeiskt kultursamarbete och därmed fungerar som ambassadörer för europeisk kultur, med stöd i den erfarenhet som Europeiska unionen skaffat sig genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 792/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet (14).Programmet måste i överensstämmelse med principen om yttrandefrihet bidra till unionens ansträngningar att främja en hållbar utveckling och bekämpa alla former av diskriminering.De kandidatländer och Eftaländer som undertecknat EES-avtalet bör ha möjlighet att delta i gemenskapsprogram i enlighet med de avtal som slutits med dessa länder.Vid sitt möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 antog Europeiska rådet ”Thessalonikiagendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, där det föreskrivs att gemenskapsprogram skall vara öppna för länder som genomgår en stabiliserings- och associeringsprocess, i enlighet med ramavtal som skall slutas mellan gemenskapen och dessa länder. Dessa länder bör om de så önskar, med hänsyn till budgetskäl och politiska prioriteringar, kunna delta i programmet eller i ett mer begränsat samarbete, förutsatt att kompletterande anslag blir tillgängliga och på särskilda villkor som de berörda parterna kommer överens om.Programmet bör också vara öppet för samarbete med andra tredjeländer som med gemenskapen har ingått avtal som omfattar kultursamarbete, enligt särskilda regler som skall fastställas närmare.För att öka mervärdet av gemenskapens insats är det nödvändigt att se till att de insatser som genomförs som en följd av detta beslut hänger samman med och kompletterar såväl annan gemenskapspolitik som andra gemenskapsinsatser och gemenskapsinstrument av relevans, i överensstämmelse med artikel 151.4 i fördraget. Särskild uppmärksamhet bör ägnas beröringspunkterna mellan gemenskapens åtgärder på kultur- och utbildningsområdet samt insatser som främjar utbyte av bästa praxis och närmare samarbete på europeisk nivå.Vad gäller genomförandet av gemenskapsstödet bör hänsyn tas till särdragen hos kultursektorn i Europa, och man bör se till att de administrativa och finansiella förfarandena förenklas så långt det är möjligt och att de är anpassade till de uppsatta målen och till praxis och utveckling inom kultursektorn.Kommissionen, medlemsstaterna och kulturkontaktpunkterna bör verka för att uppmuntra deltagande av mindre aktörer i de fleråriga samarbetsprojekten och i organiserandet av aktiviteter som syftar till att föra samman potentiella projektpartner.Programmet bör sammanföra den specifika begåvning och den sakkunskap som kulturaktörer i hela Europa besitter. Om det är nödvändigt bör kommissionen och medlemsstaterna vidta åtgärder för att komma tillrätta med lågt deltagande från kulturaktörerna i någon av medlemsstaterna eller de deltagande länderna.Kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa en regelbunden uppföljning och utvärdering av detta program så att anpassningar kan göras, i synnerhet av prioriteringarna för åtgärdernas genomförande. Utvärderingen bör omfatta en extern utvärdering som skall genomföras av oberoende och opartiska organ.I förfarandena för uppföljning och utvärdering av programmet bör specifika, mätbara, uppnåeliga, relevanta och tidsbestämda mål och indikatorer användas.Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier samt för att driva in belopp som förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt.Det bör för tiden 1 januari 2007–31 december 2013 inrättas ett enhetligt instrument för finansiering och programplanering av kultursamarbete i form av programmet Kultur.I detta beslut fastställs för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (15).De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (17) (nedan kallad ”budgetförordningen”) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning nr 1605/2002 (18).Gemenskapens insatser kompletterar de nationella och regionala samarbetsinsatserna inom kulturområdet. Eftersom målen för det här beslutet, nämligen att stärka det europeiska kulturområde som grundar sig på ett gemensamt kulturarv, (transnationell rörlighet för kulturaktörerna i Europa, transnationell rörlighet för såväl konstverk som kulturella och konstnärliga produkter samt den interkulturella dialogen) på grund av deras transnationella art inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att man skall uppnå dessa mål.Övergångsbestämmelser bör införas så att en smidig övergång säkerställs mellan de program som inrättas genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG och nr 792/2004/EG och det program som inrättas genom detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inrättande och varaktighet

1.   Genom detta beslut inrättas programmet Kultur, som är ett enda flerårigt program för gemenskapsinsatser på kulturområdet öppet för alla kultursektorer och alla kategorier av kulturaktörer (nedan kallat ”programmet”).

2.   Programmet skall genomföras från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Artikel 2

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet under den period som avses i artikel 1 skall vara 354 miljoner EUR. (19)

2.   De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramen.

Artikel 3

Mål

1.   Programmets övergripande mål är att stärka det kulturområde som delas av européerna och som grundar sig på ett gemensamt kulturarv genom att utveckla samarbetet på kulturområdet mellan skapande konstnärer, aktörer på kulturområdet och kulturinstitutioner i länder som deltar i programmet och på så vis främja framväxten av ett europeiskt medborgarskap. Programmet är öppet för deltagande av den icke-audiovisuella kulturindustrin, särskilt små kulturföretag, när denna industri agerar ideellt på kulturområdet.

2.   Programmet har följande särskilda mål:

| a) | Att främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn. |
| --- | --- |

a)

Att främja rörlighet över gränserna för personer som arbetar inom kultursektorn.

| b) | Att uppmuntra transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter. |
| --- | --- |

b)

Att uppmuntra transnationell rörlighet för konstverk samt för konstnärliga och kulturella produkter.

| c) | Att främja interkulturell dialog. |
| --- | --- |

c)

Att främja interkulturell dialog.

Artikel 4

Handlingslinjer

1.   Programmets mål skall uppfyllas genom följande insatser som beskrivs närmare i bilagan:

| a) | Stöd till kulturinsatser






  — | Fleråriga samarbetsprojekt. |
| --- | --- | --- |

a)

Stöd till kulturinsatser

—

Fleråriga samarbetsprojekt.

| — | Samarbetsinsatser. |
| --- | --- |

—

Samarbetsinsatser.

| — | Särskilda insatser. |
| --- | --- |

—

Särskilda insatser.

| b) | Stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet. |
| --- | --- |

b)

Stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet.

| c) | Stöd till analyser samt till insamling och spridning av information och till insatser avsedda att maximera verkan av projekt som rör europeiskt kultursamarbete och utveckling av en europeisk kulturpolitik. |
| --- | --- |

c)

Stöd till analyser samt till insamling och spridning av information och till insatser avsedda att maximera verkan av projekt som rör europeiskt kultursamarbete och utveckling av en europeisk kulturpolitik.

2.   Vid dessa insatser skall bestämmelserna i bilagan följas.

Artikel 5

Bestämmelser om tredjeländer

1.   Programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder:

| a) | Eftaländer som är medlemmar av EES, i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

Eftaländer som är medlemmar av EES, i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet.

| b) | De kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi för anslutning till unionen, i enlighet med allmänna principer och villkor samt de allmänna bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i ramavtalen. |
| --- | --- |

b)

De kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi för anslutning till unionen, i enlighet med allmänna principer och villkor samt de allmänna bestämmelser för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i ramavtalen.

| c) | Länderna på västra Balkan, i enlighet med vad som beslutas med dessa länder mot bakgrund av ramavtalen om deras deltagande i gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

c)

Länderna på västra Balkan, i enlighet med vad som beslutas med dessa länder mot bakgrund av ramavtalen om deras deltagande i gemenskapsprogram.

De länder som avses i denna punkt skall delta fullt ut i programmet, förutsatt att angivna villkor är uppfyllda och att ytterligare anslag ges.

2.   Programmet skall även vara öppet för samarbete med andra tredjeländer som med gemenskapen slutit associerings- eller samarbetsavtal med klausuler om kultursektorn, förutsatt att kompletterande anslag blir tillgängliga och på särskilda villkor som skall överenskommas.

De länder på västra Balkan som avses i punkt 1 c och som inte vill delta fullt i programmet får delta i programmet på de villkor som föreskrivs i den här punkten.

Artikel 6

Samarbete med internationella organisationer

Programmet skall möjliggöra samarbete med internationella organisationer som är kompetenta på kulturområdet, såsom Unesco eller Europarådet, på grundval av gemensamma bidrag och i enlighet med de olika regler som gäller för varje institution eller organisation för genomförandet av de insatser som anges i artikel 4.

Artikel 7

Komplementaritet med andra gemenskapsinstrument

Kommissionen skall trygga samordningen mellan programmet och andra gemenskapsinstrument, särskilt sådana som har anknytning till strukturfonderna och till områden som utbildning, forskning, informationssamhället, medborgarskap, ungdom, idrott, språk, social integration, EU:s yttre förbindelser och kampen mot alla former av diskriminering.

Artikel 8

Genomförande

1.   Kommissionen skall ansvara för genomförandet av gemenskapsåtgärderna i programmet i enlighet med bilagan.

2.   Följande åtgärder skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 9.2:

| a) | En årlig arbetsplan som även omfattar prioriteringar, urvalskriterier och urvalsförfaranden. |
| --- | --- |

a)

En årlig arbetsplan som även omfattar prioriteringar, urvalskriterier och urvalsförfaranden.

| b) | En årlig budget och fördelningen av medel mellan programmets olika insatser. |
| --- | --- |

b)

En årlig budget och fördelningen av medel mellan programmets olika insatser.

| c) | Uppföljnings- och utvärderingsförfaranden för programmet. |
| --- | --- |

c)

Uppföljnings- och utvärderingsförfaranden för programmet.

| d) | Gemenskapens finansiella stöd avseende åtgärder som föreslås enligt artikel 4.1 med ett sammanlagt bidrag från gemenskapen överstigande 200 000 EUR: belopp, varaktighet, fördelning och mottagare. |
| --- | --- |

d)

Gemenskapens finansiella stöd avseende åtgärder som föreslås enligt artikel 4.1 med ett sammanlagt bidrag från gemenskapen överstigande 200 000 EUR: belopp, varaktighet, fördelning och mottagare.

3.   Alla andra åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 9.3.

Artikel 9

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

Artikel 10

Kulturkontaktpunkter

1.   De kulturkontaktpunkter som avses i avsnitt I.3.1 i bilagan skall i sin egenskap av genomförandeorgan sprida information om programmet på nationell nivå, med beaktande av artikel 54.2 c och artikel 54.3 i budgetförordningen.

2.   Kulturkontaktpunkterna skall uppfylla följande kriterier:

| a) | De skall ha tillräcklig personal, med yrkeskunskaper och språkkunskaper som lämpar sig för arbete i samband med internationellt samarbete. |
| --- | --- |

a)

De skall ha tillräcklig personal, med yrkeskunskaper och språkkunskaper som lämpar sig för arbete i samband med internationellt samarbete.

| b) | De skall ha tillgång till lämplig infrastruktur, särskilt i fråga om informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

b)

De skall ha tillgång till lämplig infrastruktur, särskilt i fråga om informations- och kommunikationsteknik.

| c) | De skall verka under sådana administrativa förutsättningar att de på ett korrekt sätt kan utföra sina uppgifter och undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

c)

De skall verka under sådana administrativa förutsättningar att de på ett korrekt sätt kan utföra sina uppgifter och undvika intressekonflikter.

Artikel 11

Finansiella bestämmelser

1.   Det finansiella stödet skall ges i form av bidrag till juridiska personer. Bidrag får i vissa fall beviljas fysiska personer i enlighet med artikel 114.1 i budgetförordningen. Kommissionen får även dela ut priser till fysiska eller juridiska personer för insatser eller projekt som genomförs inom ramen för programmet. Beroende på typen av insats kan schablonfinansiering och/eller tariffer baserade på enhetspriser också tillåtas.

2.   Kommissionen får, på grundval av vilka bidragsmottagare och vilken typ av insats det rör sig om, besluta om huruvida de kan undantas från kontroll av den yrkeskompetens och de yrkeskvalifikationer som krävs för att genomföra de föreslagna insatserna eller arbetsprogrammen.

3.   Bidrag eller pris får beviljas för särskilda insatser i samband med evenemangen i de europeiska kulturhuvudstäder som utsetts enligt beslut nr 1419/1999/EG.

Artikel 12

Bidrag till övriga gemenskapsmål

Programmet skall bidra till att stärka gemenskapens övergripande mål, särskilt genom att

| a) | främja den grundläggande principen om yttrandefrihet, |
| --- | --- |

a)

främja den grundläggande principen om yttrandefrihet,

| b) | uppmuntra ökad medvetenhet om vikten av att bidra till en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

b)

uppmuntra ökad medvetenhet om vikten av att bidra till en hållbar utveckling,

| c) | sträva efter att främja ömsesidig förståelse och tolerans inom Europeiska unionen, |
| --- | --- |

c)

sträva efter att främja ömsesidig förståelse och tolerans inom Europeiska unionen,

| d) | bidra till att undanröja alla former av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

d)

bidra till att undanröja alla former av diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

Programmets överensstämmelse och komplementaritet med gemenskapens politik för kultursamarbete med tredjeländer skall särskilt uppmärksammas.

Artikel 13

Uppföljning och utvärdering

1.   Kommissionen skall se till att det regelbundet görs en uppföljning av huruvida programmets mål uppfylls. Resultaten av uppföljningen och utvärderingen skall utnyttjas när programmet genomförs.

Denna uppföljning skall särskilt omfatta utarbetandet av de rapporter som avses i punkt 3 a och c.

Programmets särskilda mål kan på grundval av uppföljningsrapporternas resultat revideras i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i EG-fördraget.

2.   Kommissionen skall se till att programmet regelbundet utvärderas av ett externt och fristående organ.

3.   Kommissionen skall för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén lägga fram följande:

| a) | Senast den 31 december 2010, en halvtidsrapport där den utvärderar resultaten samt de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

Senast den 31 december 2010, en halvtidsrapport där den utvärderar resultaten samt de kvalitativa och kvantitativa aspekterna av programmets genomförande.

| b) | Senast den 31 december 2011, ett meddelande om programmets fortsatta genomförande. |
| --- | --- |

b)

Senast den 31 december 2011, ett meddelande om programmets fortsatta genomförande.

| c) | Senast den 31 december 2015, en utvärderingsrapport efter programmets avslutande. |
| --- | --- |

c)

Senast den 31 december 2015, en utvärderingsrapport efter programmets avslutande.

Artikel 14

Övergångsbestämmelser

Insatser som på grundval av beslut nr 508/2000/EG eller nr 792/2004/EG inleds före den 31 december 2006 skall tills de avslutas fortsätta att administreras enligt bestämmelserna i de besluten.

Den kommitté som inrättats enligt artikel 5 i beslut nr 508/2000/EG skall ersättas med den kommitté som avses i artikel 9 i det här beslutet.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 65.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 25 oktober 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juli 2006 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG av den 29 mars 1996 om upprättandet av ett program för stöd till konstnärliga och kulturella aktiviteter på Europanivå (EGT L 99, 20.4.1996, s. 20). Beslutet ändrat genom beslut nr 477/1999/EG (EGT L 57, 5.3.1999, s. 2).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2085/97/EG av den 6 oktober 1997 om att inrätta ett program för stöd till böcker och läsning inbegripet översättning (EGT L 291, 24.10.1997, s. 26). Beslutet ändrat genom beslut nr 476/1999/EG (EGT L 57, 5.3.1999, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2228/97/EG av den 13 oktober 1997 om att inrätta ett gemensamt åtgärdsprogram på kulturarvsområdet (EGT L 305, 8.11.1997, s. 31). Beslutet upphävt genom beslut nr 508/2000/EG (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 508/2000/EG av den 14 februari 2000 om upprättande av Kultur 2000-programmet (EGT L 63, 10.3.2000, s. 1) Beslutet senast ändrat genom rådets beslut nr 885/2004/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 1).

6

(7)  EGT C 162, 6.7.2002, s. 5.

7

(8)  EGT C 13, 18.1.2003, s. 5.

8

(9)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 142.

9

(10)  EGT C 293 E, 28.11.2002, s. 105.

10

(11)  EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 156.

11

(12)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 459.

12

(13)  (EGT L 166, 1.7.1999, s. 1). Beslutet ändrat genom beslut nr 649/2005/EG (EUT L 117, 4.5.2005, s. 20).

13

(14)  EUT L 138, 30.4.2004, s. 40.

14

(15)  EGT C 139, 14.6.2006, s 1.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

17

(18)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3).

18

(19)  Beloppet grundas på 2004 års siffror och skall bli föremål för teknisk anpassning för att beakta inflationen.

19

---

BILAGA

I.   BESKRIVNING AV AKTIVITETER OCH EVENEMANG

1.   Första programområdet: Stöd till kulturell verksamhet

1.1   Fleråriga samarbetsprojekt

Programmet skall stödja stabila och strukturerade samarbetsprojekt för att sammanföra kulturaktörernas specifika begåvning och sakkunskap i hela Europa. Målet med detta stöd är att hjälpa samarbetsprojekt som befinner sig i start- eller uppbyggnadsfasen eller är i färd med att utvidga sin verksamhet geografiskt. De måste uppmuntras att etablera sig på varaktig grund och bli ekonomiskt oberoende.

Varje samarbetsprojekt skall inbegripa minst sex aktörer från sex olika länder som deltar i programmet. Syftet skall vara att sammanföra en rad olika aktörer från en eller flera sektorer för att delta i olika typer av fleråriga åtgärder som kan genomföras inom samma sektor eller inom flera olika sådana, men med ett gemensamt mål.

Varje samarbetsprojekt skall ha som syfte att genomföra ett antal strukturerade fleråriga kulturaktiviteter. Denna verksamhet skall genomföras under hela den tid som gemenskapsfinansieringen varar. Den skall omfatta minst två av de tre särskilda mål som anges i artikel 3.2. Samarbetsprojekt som planerar att utveckla verksamhet som omfattar alla de tre särskilda målen i den artikeln kommer att prioriteras.

Samarbetsprojekten skall väljas ut efter ansökningsomgångar enligt budgetförordningen. Inom denna ram skall urvalet göras bl.a. på grundval av medorganisatörernas erkända sakkunskap inom sitt verksamhetsområde, deras finansiella och operativa möjligheter att slutföra den föreslagna verksamheten samt verksamhetens kvalitet och överensstämmelse med programmets allmänna och särskilda mål, i enlighet med artikel 3.

Samarbetsprojekten skall grundas på ett samarbetsavtal, dvs. ett gemensamt dokument som är rättsligt bindande i ett av deltagarländerna och som undertecknats av alla medorganisatörerna.

Gemenskapens stöd får inte överstiga 50 % av projektets budget och skall trappas ned successivt. Stödet får inte vara högre än 500 000 EUR per år för samarbetsprojektens alla insatser. Stödet skall utbetalas under en period av tre till fem år.

Som ett riktmärke skall ca 32 % av programmets totala budget användas för denna typ av stöd.

1.2   Samarbetsinsatser

Programmet skall stödja insatser för kultursamarbete mellan europeiska aktörer inom en eller flera sektorer. Kreativitet och nyskapande skall prioriteras. Insatser för att utforska samarbetsmöjligheter för att kunna utveckla dem på längre sikt skall särskilt uppmuntras.

Varje insats skall utformas och genomföras av partnerskap som består av minst tre kulturaktörer från tre olika deltagarländer, oavsett om aktörerna kommer från en eller flera olika sektorer eller ej.

Insatserna skall väljas ut efter ansökningsomgångar enligt budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. Inom denna ram skall urvalet göras på grundval av medorganisatörernas erkända sakkunskap inom sitt verksamhetsområde, deras finansiella och operativa möjligheter att genomföra de föreslagna insatserna samt insatsernas kvalitet och överensstämmelse med programmets allmänna och särskilda mål, i enlighet med artikel 3.

Gemenskapens stöd får inte överstiga 50 % av projektets budget. Det skall uppgå till minst 50 000 EUR och högst 200 000 EUR. Stödet skall utbetalas under högst 24 månader.

Villkoren för denna insats när det gäller det lägsta antalet aktörer som krävs för att presentera ett projekt, samt minimi- och maximibelopp för gemenskapsstödet, kan justeras så att hänsyn tas till de särskilda villkoren för översättning av litteratur.

Som ett riktmärke skall ca 29 % av programmets totala budget användas för denna typ av stöd.

1.3   Särskilda insatser

Programmet skall även stödja särskilda insatser. Insatserna kallas särskilda eftersom de skall ha stor omfattning och räckvidd samt påtaglig genomslagskraft hos Europas folk, bidra till att öka deras känsla av att tillhöra samma gemenskap och sprida kunskap om den kulturella mångfalden i medlemsstaterna, samt bidra till den interkulturella och internationella dialogen. De skall omfatta minst två av de tre särskilda mål som anges i artikel 3.

Dessa särskilda insatser skall även bidra till att ge gemenskapens insatser inom kultur en större synlighet både inom och utanför Europeiska unionen. De skall även bidra till att öka det globala medvetandet om Europas kulturella rikedom och mångfald.

Omfattande stöd skall ges till de europeiska kulturhuvudstäderna för att hjälpa dem att genomföra verksamhet som gör Europa mer synligt och betonar det transeuropeiska kultursamarbetet.

Även prisutdelningar kan betraktas som särskilda insatser, eftersom de framhäver såväl konstnärer som kulturella och konstnärliga verk eller produkter, gör dem kända utanför de nationella gränserna och således främjar rörlighet och utbyte.

Stöd får också beviljas för samarbete med tredjeländer och internationella organisationer enligt vad som föreskrivs i artikel 5.2 och artikel 6.

Ovannämnda exempel är ingen uttömmande förteckning över insatser som kan få stöd inom ramen för detta underområde i programmet.

Det som avgör vilka urvalsregler som skall gälla för de särskilda insatserna är typen av insats. Finansiering skall beviljas efter ansökningsomgångar och anbudsinfordran, utom i sådana fall som omfattas av artiklarna 54 och 168 i budgetförordningen. Hänsyn skall också tas till hur varje insats uppfyller programmets allmänna och särskilda mål, enligt vad som anges i artikel 3 i detta beslut.

Gemenskapens stöd får inte överstiga 60 % av projektets budget.

Som ett riktmärke skall ca 16 % av programmets totala budget användas för denna typ av stöd.

2.   Andra programområdet: stöd till organ som är verksamma på europeisk nivå inom kulturområdet

Detta stöd skall lämnas i form av ett driftsbidrag för medfinansiering av utgifter som uppkommer i samband med det löpande arbetsprogrammet för organ som verkar för ett ändamål av allmänt europeiskt intresse inom kulturområdet eller för ett mål som omfattas av unionens politik på detta område.

Dessa bidrag skall tilldelas på grundval av årliga ansökningsomgångar.

Som ett riktmärke skall ca 10 % av programmets totala budget användas för detta programområde.

Bidrag får ges till organ som arbetar för att främja kultursamarbete på ett eller flera av följande sätt:

| — | genom att ha representation på gemenskapsnivå, |
| --- | --- |

—

genom att ha representation på gemenskapsnivå,

| — | genom att samla in eller sprida information som kan underlätta transeuropeiskt kultursamarbete i gemenskapen, |
| --- | --- |

—

genom att samla in eller sprida information som kan underlätta transeuropeiskt kultursamarbete i gemenskapen,

| — | genom att upprätta nätverk på europeisk nivå mellan organ som är verksamma inom kulturområdet, |
| --- | --- |

—

genom att upprätta nätverk på europeisk nivå mellan organ som är verksamma inom kulturområdet,

| — | genom att delta i projekt för kultursamarbete eller genom att fungera som ambassadörer för europeisk kultur. |
| --- | --- |

—

genom att delta i projekt för kultursamarbete eller genom att fungera som ambassadörer för europeisk kultur.

Dessa organ måste ha en verklig europeisk dimension. Därför måste de utöva sin verksamhet på europeisk nivå, ensamma eller i form av olika samordnade föreningar, och deras struktur (inskrivna medlemmar) och verksamhet måste ha potential att kunna fungera i hela Europeiska unionen eller åtminstone omfatta sju europeiska länder.

De organisationer som skall få sådana driftsbidrag skall väljas ut genom ansökningsomgångar. Det skall ske genom en jämförelse av organens arbetsprogram med de särskilda mål som anges i artikel 3.

Driftsbidrag som beviljas inom ramen för detta programområde får inte överstiga 80 % av organets bidragsberättigande kostnader under det kalenderår för vilket bidraget beviljas.

3.   Tredje programområdet: stöd till analyser samt till insamling och spridning av information och till insatser avsedda att maximera verkan av projekt som rör kultursamarbete

Som ett riktmärke skall ca 5 % av programmets totala budget användas för detta programområde.

3.1   Stöd till kulturkontaktpunkterna

Stöd skall även ges åt de så kallade kulturkontaktpunkterna så att dessa på ett målinriktat, effektivt och användarvänligt sätt kan sprida praktisk information om programmet. Dessa organ, som verkar på nationell nivå, skall inrättas på frivillig grund i enlighet med artikel 39 i förordning nr 2342/2002.

Kulturkontaktpunkterna skall ha i uppdrag att

| — | marknadsföra programmet, |
| --- | --- |

—

marknadsföra programmet,

| — | underlätta tillgången till programmet och uppmuntra så många som möjligt av yrkesverksamma och aktörer på kulturområdet att delta i dess verksamhet genom effektiv informationsspridning och genom att utarbeta lämpliga nätverksinitiativ sinsemellan, |
| --- | --- |

—

underlätta tillgången till programmet och uppmuntra så många som möjligt av yrkesverksamma och aktörer på kulturområdet att delta i dess verksamhet genom effektiv informationsspridning och genom att utarbeta lämpliga nätverksinitiativ sinsemellan,

| — | fungera som effektiv förbindelse med de olika institutioner som stöder kulturen i medlemsstaterna och därmed bidra till komplementariteten mellan programinsatserna och de nationella stödinsatserna, |
| --- | --- |

—

fungera som effektiv förbindelse med de olika institutioner som stöder kulturen i medlemsstaterna och därmed bidra till komplementariteten mellan programinsatserna och de nationella stödinsatserna,

| — | vid behov ge information om andra gemenskapsprogram som är öppna för kulturprojekt. |
| --- | --- |

—

vid behov ge information om andra gemenskapsprogram som är öppna för kulturprojekt.

3.2   Stöd till analyser som rör kultursamarbete

Programmet skall stödja genomförande av undersökningar och analyser som rör europeiskt kultursamarbete och utveckling av en europeisk kulturpolitik. Målet med detta stöd skall vara att öka och förbättra information och data för att utarbeta jämförande data och analys om kultursamarbete på europeisk nivå, särskilt när det gäller rörlighet för skapande konstnärer och personer som arbetar i kultursektorn och för konstverk och konstnärliga och kulturella produkter, samt den interkulturella dialogen.

Stöd kan beviljas inom detta programområde till sådana undersökningar och analyser som bidrar till att berika kunskaperna om transeuropeiskt kultursamarbete och till att skapa ett gynnsamt klimat för dess utveckling. Projekt som syftar till insamling och analys av statistiska uppgifter skall särskilt uppmuntras.

3.3   Stöd till insamling och spridning av information och till insatser avsedda att maximera verkan av projekt som rör kultursamarbete

Programmet skall ge stöd till insamling och spridning av information och till insatser avsedda att maximera verkan av projekt som rör transeuropeiskt kultursamarbete via utveckling av ett Internetverktyg som inriktas på behoven hos yrkesverksamma på kulturområdet.

Detta verktyg bör möjliggöra utbyte av erfarenheter och goda lösningar, spridning av information rörande programmet samt transeuropeiskt kultursamarbete i vidare bemärkelse.

II.   PROGRAMFÖRVALTNING

Programbudgeten kan även täcka utgifter för förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för förvaltningen av programmet och för genomförandet av programmålen; i detta ingår i synnerhet undersökningar, möten, information och publikationer, kostnader för elektroniska nät för informationsutbyte samt alla andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen kan utnyttja för förvaltningen av programmet.

III.   GRANSKNINGAR OCH REVISIONER

För de projekt som väljs ut i enlighet med förfarandet i artikel 11.2 skall det införas ett system för slumpvis granskning.

Bidragsmottagarna skall under fem år efter den sista utbetalningen hålla alla verifikationer för utgifter tillgängliga för kommissionen. Bidragsmottagarna skall vid behov se till att de verifikationer som finns hos deras samarbetspartner eller medlemmar ställs till kommissionens förfogande.

Kommissionen får, via sina egna anställda eller något annat lämpligt organ som den utsett, utföra en granskning av hur bidraget har använts. Granskningen får utföras under avtalets hela löptid samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. I förekommande fall kan granskningen leda till att kommissionen beslutar att kräva tillbaka medel.

Såväl kommissionens personal som extern personal med fullmakt från kommissionen skall ges sådan tillgång till mottagarens kontorslokaler och till all information, även i elektronisk form, som krävs för att revisionen skall kunna utföras.

Revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) skall ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde till lokaler och tillgång till handlingar.

För att skydda gemenskapernas ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter får kommissionen även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende detta program enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (1). Utredningar får vid behov även utföras av OLAF i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (2).

IV.   INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSVERKSAMHET SAMT INSATSER AVSEDDA ATT MAXIMERA VERKAN AV PROJEKT

1.   Kommissionen

Kommissionen kan organisera seminarier, konferenser eller möten för att underlätta genomförandet av programmet och vidta lämpliga åtgärder för information, offentliggörande, spridning samt andra insatser avsedda att maximera verkan av projekt, samt för att följa upp och utvärdera programmet. Sådan verksamhet kan finansieras med bidrag eller anbudsinfordringar, alternativt organiseras och finansieras direkt av kommissionen.

2.   Kontaktpunkter

Kommissionen och medlemsstaterna skall på frivillig grund organisera och förstärka utbytet av information som kan vara till nytta vid genomförandet av programmet genom kulturkontaktpunkterna, som fungerar som genomförandeorgan på nationell nivå, i enlighet med artikel 54.2 c och 54.3 i budgetförordningen.

3.   Medlemsstater

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 87 i fördraget får medlemsstaterna vid behov stödja system för enskilda kulturaktörers rörlighet i syfte att komma tillrätta med deras låga deltagande i programmet. Stödet kan ha formen av resestipendier för kulturaktörer för att underlätta förberedelsefasen för transnationella kulturprojekt.

V.   ÖVERGRIPANDE BUDGETFÖRDELNING

Vägledande fördelning av programmets årsbudget

| | Procentandel av budgeten |
| --- | --- |
| Programområde 1 (stöd till projekt) | Ca 77 % |
| – | Fleråriga samarbetsprojekt |

Procentandel av budgeten

Programområde 1 (stöd till projekt)

Ca 77 %

–

Fleråriga samarbetsprojekt

Ca 32 %

| – | Samarbetsinsatser |
| --- | --- |

–

Samarbetsinsatser

Ca 29 %

| – | Särskilda insatser |
| --- | --- |

–

Särskilda insatser

Ca 16 %

Programområde 2 (stöd till organisationer som är aktiva på kulturområdet på europeisk nivå)

Ca 10 %

Programområde 3 (stöd till analyser, insamling och spridning av information)

Ca 5 %

Totalt för operativa kostnader

Ca 92 %

Programförvaltning

Ca 8 %

Dessa procentandelar är vägledande och kan komma att ändras av den kommitté som avses i artikel 9 i enlighet med förfarandet i artikel 9.2.

---

(1)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

(2)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Den 15 juli 2004 förelade kommissionen Europaparlamentet och rådet ett förslag till beslut om inrättande av programmet Kultur (2007-2013), grundat på artikel 151 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

1.

Den 15 juli 2004 förelade kommissionen Europaparlamentet och rådet ett förslag till beslut om inrättande av programmet Kultur (2007-2013), grundat på artikel 151 i EG-fördraget.

| 2. | Regionkommittén avgav sitt yttrande den 23 februari 2005. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén avgav sitt yttrande den 23 februari 2005.

| 3. | Europaparlamentet avgav sitt yttrande efter första behandlingen den 25 oktober 2005. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet avgav sitt yttrande efter första behandlingen den 25 oktober 2005.

| 4. | Den 18 juli 2006 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Den 18 juli 2006 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251.2 i EG-fördraget.

II.   SYFTE

Syftet med förslaget är att ersätta det nuvarande programmet Kultur 2000 och beslutet om stöd till kulturorganisationer som är verksamma på europeisk nivå och det har följande huvudsakliga mål:

| — | Att främja rörlighet över gränserna för människor som arbetar inom kultursektorn. |
| --- | --- |

—

Att främja rörlighet över gränserna för människor som arbetar inom kultursektorn.

| — | Att uppmuntra transnationell rörlighet för konstverk samt för kulturella och konstnärliga produkter. |
| --- | --- |

—

Att uppmuntra transnationell rörlighet för konstverk samt för kulturella och konstnärliga produkter.

| — | Att främja interkulturell dialog. |
| --- | --- |

—

Att främja interkulturell dialog.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänna kommentarer

Rådets gemensamma ståndpunkt överensstämmer i stort med kommissionens ursprungliga förslag. Rådet har hållit fast vid programmets tre huvudsakliga mål, men betonar att det bör vara öppet för alla kultursektorer och kategorier av kulturaktörer. Rådet har på många ställen i texten framhållit kulturarvets betydelse, men har varit noga med att bibehålla programmets öppna och icke-sektoriella karaktär.

I samband med det interinstitutionella avtalet om budgetramen för 2007-2013 enades de tre institutionerna om budgeten på 354 miljoner EUR (i 2004 års priser, dvs. 400 miljoner EUR i dagens priser).

2.   Nya inslag i den gemensamma ståndpunkten i förhållande till kommissionens förslag

Efter överenskommelse med kommissionen och Europaparlamentet har rådet överfört stödet till insatser för att skydda minnesmärken till det föreslagna programmet Medborgare för Europa.

Rådet har eftersträvat en lämplig jämvikt mellan små- och storskaliga projekt och försökt underlätta små aktörers tillgång till programmet. Rådet har därför i överensstämmelse med Europaparlamentets strategi sänkt det lägsta gemenskapsstödet från 60 000 EUR till 50 000 EUR och minskat det minsta antalet aktörer i samarbetsinsatser från fyra till tre.

Med målet att öppna programmet för små kulturaktörer anslås i den vägledande budgetfördelningen i rådets gemensamma ståndpunkt dessutom mer resurser till samarbetsinsatser (småskaliga projekt) än till fleråriga samarbetsprojekt (storskaliga projekt). De procentsatser som man kommit fram till, dvs. 32 % för fleråriga samarbetsprojekt och 29 % för samarbetsinsatser, utgör en kompromiss mellan kommissionens ursprungliga förslag och Europaparlamentets yttrande.

I överensstämmelse med Europaparlamentets yttrande har rådet infört större flexibilitet vad beträffar varaktigheten för såväl fleråriga samarbetsprojekt (3 till 5 år) som samarbetsinsatser (1 till 2 år).

Rådet har infört ett förfarande med förvaltningskommitté för projekt där det sammanlagda gemenskapsbidraget överstiger 200 000 EUR.

3.   Europaparlamentets ändringar

3.1   Ändringar som har godtagits helt, delvis eller i princip

Rådet kunde helt eller delvis godta ett stort antal av Europaparlamentets ändringar.

Ändringarna 1-4, 6-7, 11, 13, 15, 20, 23, 27, 33, 41, 43, 47, 51 och 52 har förts in i sin helhet. Ändringarna 14, 19, 26 (som fördes in i artikel 7), 34, 53, 55, 56 och 59 har givits en annan lydelse.

Rådet har delvis fört in ändringarna 8, 10, 16 (med undantag för hänvisningen till särskilda projekt), 24 (utan hänvisningen till särskilda verksamhetsområden), 62 och 49 (med undantag för hänvisningen till särskilda organ) samt 38 och 42 (den del i de båda ändringarna som avsåg projektens varaktighet kunde godtas).

3.2   Ändringar som inte har tagits med

Rådet har inte kunnat godta den vägledande budgetfördelning mellan de olika delområdena som föreslås i Europaparlamentets ändringar 39, 44, 47, 48, 54 och 60, men har som angivits ovan försökt att närma sin ståndpunkt till Europaparlamentets i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag. I fråga om delområde 2 (stöd till organ), anser rådet att det skulle vara orimligt att anslå 14 % av budgeten till detta delområde, särskilt som en insats på detta område (minnesmärken) har överförts till ett annat program. Ändring 21, rörande den övergripande budgeten, avslogs mot bakgrund av det ovannämnda interinstitutionella avtalet om budgetramen.

Att minska minimibudgeten för samarbetsinsatser till 30 000 EUR, så som föreslås i ändring 42, ansågs vara orimligt, eftersom tröskeln redan satts till 50 000 EUR i det nuvarande programmet. Rådet gick dock i viss mån Europaparlamentets ståndpunkt till mötes genom att sänka tröskeln från 60 000 EUR till 50 000 EUR.

Rådet avslog ändring 36, rörande minskning av antalet aktörer från olika länder som deltar i fleråriga samarbetsprojekt från 6 till 4, i syfte att bibehålla projektens multilaterala karaktär. För mer småskaliga samarbetsinsatser godtog rådet däremot ändring 41, rörande minskning av antalet aktörer.

Alla ändringar som innebär införande av sektoriella prioriteringar, tillägg av sektoriella mål eller betoning av stöd till särskilda sektorer eller organ (ändringarna 61, 5, 9, 12, 64 och 65 samt de därtill kopplade ändringarna 37, 45, 25, 40 och 46) avslogs för att överensstämmelse med programmets mål skall upprätthållas och programmets öppna karaktär inte skall frångås genom att olika områden för kulturell verksamhet prioriteras. Samma övervägande gäller ändringarna 16, 24 och 49, som delvis godtogs.

Att öka andelen av gemenskapens stöd från 50 % till 70 % i enlighet med första delen av ändringarna 38 och 42 ansågs vara orimligt.

Samtidigt som rådet instämmer med tankegångarna i ändringarna 29, 31 och 32 (om bidrag till andra av gemenskapens mål) ansåg rådet att dessa redan omfattas av skälen eller andra bestämmelser i lagtexten. Likaledes ansåg rådet att ändring 18 (om tillräckliga resurser) inte var lämplig i lagstiftningstexten och att ändring 17 (om Unescokonventionen om kulturell mångfald) inte omfattades av beslutets räckvidd.

Rådet ansåg det inte vara nödvändigt att ta med ändringarna 28 och 50, rörande öppenhetsåtgärder respektive fleråriga partnerskap, eftersom dessa bestämmelser omfattas av budgetförordningen och det i skäl 29 redan anges att genomförandebeslut skall antas i enlighet med budgetförordningen. Ändring 35, rörande utvärdering, ansågs vara överflödig, eftersom utvärderingen i sig skall vara oberoende och göras av utomstående. Ändring 72, rörande deltagande i programmet av de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, kunde inte godtas och ändring 57, rörande lokalerna för kulturkontaktpunkterna, ansågs vara svår att genomföra, eftersom kulturkontaktpunkterna i allmänhet ingår i de nationella strukturerna.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att dess gemensamma ståndpunkt är en balanserad text som utgör en god grund för instrumentets inrättande och därigenom för ett underlättande av samarbetet inom kultursektorn i hela Europa. Rådet ser därför fram mot en snar överenskommelse med Europaparlamentet, så att beslutet snabbt skall kunna antas.

---

| 3.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 238/31

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 12/2006

antagen av rådet den 18 juli 2006

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG av den ... om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress

(2006/C 238 E/03)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 13.2, artikel 129 och artikel 137.2 a,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet beslöt vid sitt möte i Lissabon den 23–24 mars 2000 att man som en integrerad del av unionens övergripande strategi skulle ta med främjandet av sysselsättning och social integration för att nå det strategiska målet för nästa decennium att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Det satte upp ambitiösa mål för unionen i syfte att återskapa förutsättningar för full sysselsättning, öka kvalitet och produktivitet i arbetslivet, samt främja social sammanhållning och en arbetsmarknad för alla. Europeiska rådet koncentrerade sig dessutom åter på strategin vid sitt möte i Bryssel den 22–23 mars 2005. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet beslöt vid sitt möte i Lissabon den 23–24 mars 2000 att man som en integrerad del av unionens övergripande strategi skulle ta med främjandet av sysselsättning och social integration för att nå det strategiska målet för nästa decennium att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Det satte upp ambitiösa mål för unionen i syfte att återskapa förutsättningar för full sysselsättning, öka kvalitet och produktivitet i arbetslivet, samt främja social sammanhållning och en arbetsmarknad för alla. Europeiska rådet koncentrerade sig dessutom åter på strategin vid sitt möte i Bryssel den 22–23 mars 2005.

| (2) | I överensstämmelse med kommissionens uttryckliga mål att konsolidera och rationalisera gemenskapens finansieringsinstrument bör det genom detta beslut inrättas ett enda, enhetligt program för fortsättning och utveckling av den verksamhet som inleddes genom rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (4), rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (5), Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (6), nr 1145/2002/EG av den 10 juni 2002 om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet (7) och nr 848/2004/EG av den 29 april 2004 om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (8) samt den verksamhet som bedrivs på gemenskapsnivå avseende arbetsvillkor. |
| --- | --- |

(2)

I överensstämmelse med kommissionens uttryckliga mål att konsolidera och rationalisera gemenskapens finansieringsinstrument bör det genom detta beslut inrättas ett enda, enhetligt program för fortsättning och utveckling av den verksamhet som inleddes genom rådets beslut 2000/750/EG av den 27 november 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering (2001–2006) (4), rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001–2005) (5), Europaparlamentets och rådets beslut nr 50/2002/EG av den 7 december 2001 om inrättande av ett program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka social utslagning (6), nr 1145/2002/EG av den 10 juni 2002 om gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet (7) och nr 848/2004/EG av den 29 april 2004 om inrättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organisationer som på europeisk nivå verkar för jämställdhet mellan kvinnor och män (8) samt den verksamhet som bedrivs på gemenskapsnivå avseende arbetsvillkor.

| (3) | Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg den 20-21 november 1997 lanserades den europeiska sysselsättningsstrategin, för att samordna medlemsstaternas sysselsättningspolitik på grundval av gemensamt överenskomna riktlinjer och rekommendationer för sysselsättningen. Den europeiska sysselsättningsstrategin är nu det viktigaste instrumentet på europeisk nivå för genomförandet av Lissabonstrategins sysselsättnings- och arbetsmarknadsmål. |
| --- | --- |

(3)

Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg den 20-21 november 1997 lanserades den europeiska sysselsättningsstrategin, för att samordna medlemsstaternas sysselsättningspolitik på grundval av gemensamt överenskomna riktlinjer och rekommendationer för sysselsättningen. Den europeiska sysselsättningsstrategin är nu det viktigaste instrumentet på europeisk nivå för genomförandet av Lissabonstrategins sysselsättnings- och arbetsmarknadsmål.

| (4) | Europeiska rådet fann vid sitt möte i Lissabon att det antal personer i unionen som lever under fattigdomsgränsen och är socialt utslagna var oacceptabelt, och ansåg det därför nödvändigt att åtgärder vidtas för att nå avgörande framsteg med att utrota fattigdom genom fastställande av lämpliga mål. Europeiska rådet enades om sådana mål vid sitt möte i Nice den 7-9 december 2000. Dessutom enades Europeiska rådet om att politiska insatser mot social utslagning bör grundas på den öppna samordningsmetoden där nationella handlingsplaner kombineras med ett initiativ från kommissionens sida för samarbete. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska rådet fann vid sitt möte i Lissabon att det antal personer i unionen som lever under fattigdomsgränsen och är socialt utslagna var oacceptabelt, och ansåg det därför nödvändigt att åtgärder vidtas för att nå avgörande framsteg med att utrota fattigdom genom fastställande av lämpliga mål. Europeiska rådet enades om sådana mål vid sitt möte i Nice den 7-9 december 2000. Dessutom enades Europeiska rådet om att politiska insatser mot social utslagning bör grundas på den öppna samordningsmetoden där nationella handlingsplaner kombineras med ett initiativ från kommissionens sida för samarbete.

| (5) | De demografiska förändringarna utgör en stor utmaning på lång sikt för de sociala trygghetssystemens förmåga att tillhandahålla adekvata pensioner och hälsovård och långtidsvård av hög kvalitet, med tillgänglighet för alla och finansiering på lång sikt. Det är viktigt att främja politiska insatser som möjliggör både adekvat socialt skydd och de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Europeiska rådet i Lissabon beslutade att samarbetet på detta område bör grundas på den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

(5)

De demografiska förändringarna utgör en stor utmaning på lång sikt för de sociala trygghetssystemens förmåga att tillhandahålla adekvata pensioner och hälsovård och långtidsvård av hög kvalitet, med tillgänglighet för alla och finansiering på lång sikt. Det är viktigt att främja politiska insatser som möjliggör både adekvat socialt skydd och de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Europeiska rådet i Lissabon beslutade att samarbetet på detta område bör grundas på den öppna samordningsmetoden.

| (6) | I detta sammanhang bör migranternas specifika situation uppmärksammas liksom vikten av att vidta åtgärder för att omvandla odeklarerat arbete till reguljär sysselsättning. |
| --- | --- |

(6)

I detta sammanhang bör migranternas specifika situation uppmärksammas liksom vikten av att vidta åtgärder för att omvandla odeklarerat arbete till reguljär sysselsättning.

| (7) | Säkerställande av minimistandarder och fortlöpande förbättringar av arbetsvillkoren i unionen är en central del av den europeiska socialpolitiken och ett viktigt övergripande mål för Europeiska unionen. En viktig uppgift för gemenskapen är att understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom områden som arbetstagares hälsa och säkerhet, arbetsvillkor, inklusive behovet av att förena arbete och familjeliv, skydd för arbetstagare då deras anställningsavtal slutar gälla, information till, samråd med och deltagande av arbetstagare samt företrädande och kollektivt tillvaratagande av arbetsgivares och arbetstagares intressen. |
| --- | --- |

(7)

Säkerställande av minimistandarder och fortlöpande förbättringar av arbetsvillkoren i unionen är en central del av den europeiska socialpolitiken och ett viktigt övergripande mål för Europeiska unionen. En viktig uppgift för gemenskapen är att understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom områden som arbetstagares hälsa och säkerhet, arbetsvillkor, inklusive behovet av att förena arbete och familjeliv, skydd för arbetstagare då deras anställningsavtal slutar gälla, information till, samråd med och deltagande av arbetstagare samt företrädande och kollektivt tillvaratagande av arbetsgivares och arbetstagares intressen.

| (8) | Icke-diskriminering är en av Europeiska unionens grundläggande principer. I artikel 13 i fördraget anges att åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning skall vidtas. Icke-diskriminering är också inskrivet i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Särdragen hos olika former av diskriminering bör beaktas och lämpliga åtgärder för att förebygga och bekämpa diskriminering på en eller flera grunder bör utvecklas parallellt. Vid bedömning av programmets tillgänglighet och resultat bör därför funktionshindrades särskilda behov beaktas, när det gäller att säkerställa att de får full och lika tillgång till den verksamhet som finansieras genom detta program och resultaten och utvärderingen av denna verksamhet, inklusive kompensation för de extra kostnader som de ådrar sig på grund av sitt funktionshinder. Under många år samlad erfarenhet av att bekämpa vissa former av diskriminering, inklusive diskriminering på grund av kön, kan komma till nytta vid bekämpandet av andra former av diskriminering. |
| --- | --- |

(8)

Icke-diskriminering är en av Europeiska unionens grundläggande principer. I artikel 13 i fördraget anges att åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning skall vidtas. Icke-diskriminering är också inskrivet i artikel 21 i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter. Särdragen hos olika former av diskriminering bör beaktas och lämpliga åtgärder för att förebygga och bekämpa diskriminering på en eller flera grunder bör utvecklas parallellt. Vid bedömning av programmets tillgänglighet och resultat bör därför funktionshindrades särskilda behov beaktas, när det gäller att säkerställa att de får full och lika tillgång till den verksamhet som finansieras genom detta program och resultaten och utvärderingen av denna verksamhet, inklusive kompensation för de extra kostnader som de ådrar sig på grund av sitt funktionshinder. Under många år samlad erfarenhet av att bekämpa vissa former av diskriminering, inklusive diskriminering på grund av kön, kan komma till nytta vid bekämpandet av andra former av diskriminering.

| (9) | På grundval av artikel 13 i fördraget har rådet antagit följande direktiv: direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (9) med förbud mot diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung inom bl.a. anställning, utbildning, varor och tjänster samt socialt skydd, direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (10) med förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning och direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling mellan kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (11). |
| --- | --- |

(9)

På grundval av artikel 13 i fördraget har rådet antagit följande direktiv: direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (9) med förbud mot diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung inom bl.a. anställning, utbildning, varor och tjänster samt socialt skydd, direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (10) med förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning och direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling mellan kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (11).

| (10) | Enligt artiklarna 2 och 3 i fördraget är likabehandling av kvinnor och män en grundläggande princip i gemenskapsrätten. De direktiv och andra rättsakter som antagits på grundval av denna princip bidrar väsentligt till att förbättra kvinnornas situation i unionen. Erfarenheter av åtgärder på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet i gemenskapens politik och bekämpning av diskriminering i praktiken kräver att instrument inbegripet lagstiftning, finansieringsinstrument och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, kombineras på ett sådant sätt att de kompletterar varandra. I enlighet med principen om jämställdhet mellan kvinnor och män bör jämställdhetsperspektivet främjas i programmets alla avsnitt och verksamheter. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artiklarna 2 och 3 i fördraget är likabehandling av kvinnor och män en grundläggande princip i gemenskapsrätten. De direktiv och andra rättsakter som antagits på grundval av denna princip bidrar väsentligt till att förbättra kvinnornas situation i unionen. Erfarenheter av åtgärder på gemenskapsnivå har visat att främjande av jämställdhet i gemenskapens politik och bekämpning av diskriminering i praktiken kräver att instrument inbegripet lagstiftning, finansieringsinstrument och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, kombineras på ett sådant sätt att de kompletterar varandra. I enlighet med principen om jämställdhet mellan kvinnor och män bör jämställdhetsperspektivet främjas i programmets alla avsnitt och verksamheter.

| (11) | Många icke-statliga organisationer som är aktiva på olika nivåer kan lämna ett väsentligt bidrag på europeisk nivå genom de centrala nätverk som hjälper till att ändra de politiska riktlinjerna avseende programmets allmänna mål. |
| --- | --- |

(11)

Många icke-statliga organisationer som är aktiva på olika nivåer kan lämna ett väsentligt bidrag på europeisk nivå genom de centrala nätverk som hjälper till att ändra de politiska riktlinjerna avseende programmets allmänna mål.

| (12) | Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av behovet av informationsutbyte på europeisk nivå och spridning av goda lösningar i hela gemenskapen, och de därför, på grund av gemenskapsåtgärdernas multilaterala dimension, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(12)

Eftersom målen för detta beslut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av behovet av informationsutbyte på europeisk nivå och spridning av goda lösningar i hela gemenskapen, och de därför, på grund av gemenskapsåtgärdernas multilaterala dimension, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (13) | Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga bugetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (12). |
| --- | --- |

(13)

Genom detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga bugetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (12).

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13). |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (13).

| (15) | Eftersom programmet är uppdelat på fem avsnitt, kan medlemsstaterna bestämma hur deras nationella företrädare skall rotera alltefter de frågor som den kommitté som biträder kommissionen tar upp. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom programmet är uppdelat på fem avsnitt, kan medlemsstaterna bestämma hur deras nationella företrädare skall rotera alltefter de frågor som den kommitté som biträder kommissionen tar upp.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Programmets inrättande och varaktighet

1.   Genom detta beslut inrättas gemenskapsprogrammet för sysselsättning och social solidaritet, benämnt Progress (nedan kallat ”programmet”), vilket skall ge finansiellt stöd till genomförandet av Europeiska unionens mål inom sysselsättning och socialpolitik, enligt kommissionens meddelande om den socialpolitiska agendan, och därigenom bidra till att uppnå Lissabonstrategins mål på dessa områden.

2.   Programmet skall löpa från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Artikel 2

Allmänna mål

1.   Programmet skall ha följande allmänna mål:

| a) | Förbättra kunskapen om och förståelsen för situationen i medlemsstaterna och i andra medverkande länder genom analys, utvärdering och nära övervakning av politiska åtgärder. |
| --- | --- |

a)

Förbättra kunskapen om och förståelsen för situationen i medlemsstaterna och i andra medverkande länder genom analys, utvärdering och nära övervakning av politiska åtgärder.

| b) | Stödja utvecklingen av statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer, när så är lämpligt uppdelade efter kön och åldersgrupp, på de områden som programmet omfattar. |
| --- | --- |

b)

Stödja utvecklingen av statistiska verktyg och metoder och gemensamma indikatorer, när så är lämpligt uppdelade efter kön och åldersgrupp, på de områden som programmet omfattar.

| c) | Stödja och övervaka genomförandet av gemenskapslagstiftningen, i tillämpliga fall, och gemenskapens politiska mål i medlemsstaterna samt utvärdera deras effektivitet och inverkan. |
| --- | --- |

c)

Stödja och övervaka genomförandet av gemenskapslagstiftningen, i tillämpliga fall, och gemenskapens politiska mål i medlemsstaterna samt utvärdera deras effektivitet och inverkan.

| d) | Främja nätverk, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av god praxis och innovativa tillvägagångssätt på europeisk nivå. |
| --- | --- |

d)

Främja nätverk, ömsesidigt lärande, kartläggning och spridning av god praxis och innovativa tillvägagångssätt på europeisk nivå.

| e) | Öka de berörda aktörernas och allmänhetens medvetenhet om gemenskapens politik och mål under vart och ett av de fem avsnitten. |
| --- | --- |

e)

Öka de berörda aktörernas och allmänhetens medvetenhet om gemenskapens politik och mål under vart och ett av de fem avsnitten.

| f) | Öka kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja, stödja och vidareutveckla gemenskapens politik och mål, när så är tillämpligt. |
| --- | --- |

f)

Öka kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja, stödja och vidareutveckla gemenskapens politik och mål, när så är tillämpligt.

2.   Ett jämställdhetsperspektiv skall främjas i programmets alla avsnitt och verksamheter.

3.   De resultat som uppnås inom programmets avsnitt och verksamheter skall om lämpligt spridas till de inblandade och allmänheten. Kommissionen skall vid behov föra diskussioner med de viktigaste aktörerna.

Artikel 3

Programmets struktur

Programmet skall vara uppdelat i följande fem avsnitt:

| 1. | Sysselsättning. |
| --- | --- |

1.

Sysselsättning.

| 2. | Socialt skydd och social integration. |
| --- | --- |

2.

Socialt skydd och social integration.

| 3. | Arbetsvillkor. |
| --- | --- |

3.

Arbetsvillkor.

| 4. | Antidiskriminering och mångfald. |
| --- | --- |

4.

Antidiskriminering och mångfald.

| 5. | Jämställdhet. |
| --- | --- |

5.

Jämställdhet.

Artikel 4

AVSNITT 1: Sysselsättning

Inom avsnitt 1 skall stöd ges till genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin på följande sätt:

| a) | Öka kunskapen om sysselsättningssituationen och utsikterna, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och gemensamma indikatorer inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- |

a)

Öka kunskapen om sysselsättningssituationen och utsikterna, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och gemensamma indikatorer inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin.

| b) | Övervaka och utvärdera genomförandet av de europeiska riktlinjerna och rekommendationerna för sysselsättning och deras inverkan, särskilt genom den gemensamma sysselsättningsrapporten, samt analysera samspelet mellan den europeiska sysselsättningsstrategin och allmän ekonomisk och social politik och andra politikområden. |
| --- | --- |

b)

Övervaka och utvärdera genomförandet av de europeiska riktlinjerna och rekommendationerna för sysselsättning och deras inverkan, särskilt genom den gemensamma sysselsättningsrapporten, samt analysera samspelet mellan den europeiska sysselsättningsstrategin och allmän ekonomisk och social politik och andra politikområden.

| c) | Organisera erfarenhetsutbyten om strategier, god praxis och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till den europeiska sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- |

c)

Organisera erfarenhetsutbyten om strategier, god praxis och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till den europeiska sysselsättningsstrategin.

| d) | Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om utmaningar och politik på sysselsättningsområdet och genomförandet av nationella reformprogram, inklusive bland arbetsmarknadens parter, regionala och lokala aktörer och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

d)

Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om utmaningar och politik på sysselsättningsområdet och genomförandet av nationella reformprogram, inklusive bland arbetsmarknadens parter, regionala och lokala aktörer och andra berörda aktörer.

Artikel 5

AVSNITT 2: Socialt skydd och social integration

Inom avsnitt 2 skall stöd ges till genomförandet av den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration på följande sätt:

| a) | Öka kunskapen om social utslagning, fattigdomsfrågor och politik på området socialt skydd och social integration, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och gemensamma indikatorer, inom ramen för den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration. |
| --- | --- |

a)

Öka kunskapen om social utslagning, fattigdomsfrågor och politik på området socialt skydd och social integration, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och gemensamma indikatorer, inom ramen för den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration.

| b) | Övervaka och utvärdera genomförandet av den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration och dess konsekvenser på nationell nivå och gemenskapsnivå samt analysera samspelet mellan den öppna samordningsmetoden och andra politikområden. |
| --- | --- |

b)

Övervaka och utvärdera genomförandet av den öppna samordningsmetoden på området socialt skydd och social integration och dess konsekvenser på nationell nivå och gemenskapsnivå samt analysera samspelet mellan den öppna samordningsmetoden och andra politikområden.

| c) | Organisera erfarenhetsutbyten om strategier, god praxis och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till strategin för socialt skydd och social integration. |
| --- | --- |

c)

Organisera erfarenhetsutbyten om strategier, god praxis och innovativa tillvägagångssätt och främja ömsesidigt lärande med anknytning till strategin för socialt skydd och social integration.

| d) | Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till gemenskapens samordningsförfarande på området socialt skydd och social integration, inklusive bland arbetsmarknadens parter, regionala och lokala aktörer, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

d)

Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till gemenskapens samordningsförfarande på området socialt skydd och social integration, inklusive bland arbetsmarknadens parter, regionala och lokala aktörer, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer.

| e) | Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att stödja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för socialt skydd och social integration. |
| --- | --- |

e)

Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att stödja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för socialt skydd och social integration.

Artikel 6

AVSNITT 3: Arbetsvillkor

Inom avsnitt 3 skall stöd ges till förbättring av arbetsmiljö och arbetsvillkor, inbegripet hälsa och säkerhet i arbetet samt förenande av arbetsliv och familjeliv, på följande sätt:

| a) | Öka kunskapen om situationen med avseende på arbetsvillkor, särskilt genom analyser och undersökningar och vid behov utveckling av statistik och indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis. |
| --- | --- |

a)

Öka kunskapen om situationen med avseende på arbetsvillkor, särskilt genom analyser och undersökningar och vid behov utveckling av statistik och indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis.

| b) | Stödja genomförandet av gemenskapens arbetsrätt genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området, utarbetande av vägledningar och nätverksverksamhet bland specialiserade organ, inklusive arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

b)

Stödja genomförandet av gemenskapens arbetsrätt genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området, utarbetande av vägledningar och nätverksverksamhet bland specialiserade organ, inklusive arbetsmarknadens parter.

| c) | Ta initiativ till förebyggande åtgärder och främja en förebyggande kultur på arbetsmiljöområdet. |
| --- | --- |

c)

Ta initiativ till förebyggande åtgärder och främja en förebyggande kultur på arbetsmiljöområdet.

| d) | Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till arbetsvillkor, inklusive bland arbetsmarknadens parter och andra aktörer. |
| --- | --- |

d)

Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till arbetsvillkor, inklusive bland arbetsmarknadens parter och andra aktörer.

Artikel 7

AVSNITT 4: Antidiskriminering och mångfald

Inom avsnitt 4 skall stöd ges till ett effektivt genomförande av principen om icke-diskriminering och integrering av denna i all gemenskapspolitik främjas på följande sätt:

| a) | Öka kunskapen om situationen med avseende på diskriminering, särskilt genom analyser och undersökningar och vid behov utveckling av statistik och indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis. |
| --- | --- |

a)

Öka kunskapen om situationen med avseende på diskriminering, särskilt genom analyser och undersökningar och vid behov utveckling av statistik och indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis.

| b) | Stödja genomförandet av gemenskapens antidiskrimineringslagstiftning genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området och nätverksverksamhet bland organ som är specialiserade på antidiskriminering. |
| --- | --- |

b)

Stödja genomförandet av gemenskapens antidiskrimineringslagstiftning genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området och nätverksverksamhet bland organ som är specialiserade på antidiskriminering.

| c) | Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till diskriminering och integrering av antidiskriminering i all gemenskapspolitik, inklusive bland arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

c)

Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till diskriminering och integrering av antidiskriminering i all gemenskapspolitik, inklusive bland arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer.

| d) | Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för bekämpande av diskriminering. |
| --- | --- |

d)

Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för bekämpande av diskriminering.

Artikel 8

AVSNITT 5: Jämställdhet mellan kvinnor och män

Inom avsnitt 5 skall stöd ges till ett effektivt genomförande av principen om jämställdhet och integrering av denna i all gemenskapspolitik på följande sätt:

| a) | Öka kunskapen om situationen med avseende på jämställdhetsfrågor och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och vid behov indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis. |
| --- | --- |

a)

Öka kunskapen om situationen med avseende på jämställdhetsfrågor och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, särskilt genom analyser och undersökningar och utveckling av statistik och vid behov indikatorer, samt utvärdera effektiviteten i och inverkan av befintlig lagstiftning, politik och praxis.

| b) | Stödja genomförandet av gemenskapens antidiskrimineringslagstiftning genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området och nätverksverksamhet bland organ som är specialiserade på jämställdhet. |
| --- | --- |

b)

Stödja genomförandet av gemenskapens antidiskrimineringslagstiftning genom effektiv övervakning, anordnande av seminarier för dem som arbetar på området och nätverksverksamhet bland organ som är specialiserade på jämställdhet.

| c) | Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, inklusive bland arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

c)

Öka medvetenheten, sprida information och främja debatten om viktiga utmaningar och politiska frågor med anknytning till jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv, inklusive bland arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och andra berörda aktörer.

| d) | Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för jämställdhet. |
| --- | --- |

d)

Utveckla kapaciteten hos centrala nätverk på europeisk nivå att främja och vidareutveckla gemenskapens politiska mål och strategier för jämställdhet.

Artikel 9

Typer av åtgärder

1.   Programmet skall finansiera följande typer av åtgärder, vilka vid behov kan genomföras inom en gränsöverskridande ram:

| a) | Analyser






  i) | Insamling, utveckling och spridning av uppgifter och statistik. |
| --- | --- | --- |

a)

Analyser

i)

Insamling, utveckling och spridning av uppgifter och statistik.

| ii) | Utveckling och spridning av gemensamma metoder och i förekommande fall indikatorer eller riktmärken. |
| --- | --- |

ii)

Utveckling och spridning av gemensamma metoder och i förekommande fall indikatorer eller riktmärken.

| iii) | Utförande av studier, undersökningar och analyser samt spridning av resultat av dessa. |
| --- | --- |

iii)

Utförande av studier, undersökningar och analyser samt spridning av resultat av dessa.

| iv) | Utförande av utvärderingar och konsekvensbedömningar samt spridning av resultat av dessa. |
| --- | --- |

iv)

Utförande av utvärderingar och konsekvensbedömningar samt spridning av resultat av dessa.

| v) | Utarbetande och publicering av vägledningar, rapporter och utbildningsmaterial via Internet eller andra medier. |
| --- | --- |

v)

Utarbetande och publicering av vägledningar, rapporter och utbildningsmaterial via Internet eller andra medier.

| b) | Ömsesidigt lärande, medvetandegörande och spridning






  i) | Kartläggning och utbyte av god praxis, innovativa tillvägagångssätt och erfarenheter samt anordnande av inbördes utvärdering och ömsesidigt lärande genom möten, workshops och seminarier på europeisk, transnationell eller nationell nivå, om möjligt med beaktande av specifika nationella omständigheter. |
| --- | --- | --- |

b)

Ömsesidigt lärande, medvetandegörande och spridning

i)

Kartläggning och utbyte av god praxis, innovativa tillvägagångssätt och erfarenheter samt anordnande av inbördes utvärdering och ömsesidigt lärande genom möten, workshops och seminarier på europeisk, transnationell eller nationell nivå, om möjligt med beaktande av specifika nationella omständigheter.

| ii) | Anordnande av konferenser och seminarier inom ramen för ordförandeskapet. |
| --- | --- |

ii)

Anordnande av konferenser och seminarier inom ramen för ordförandeskapet.

| iii) | Anordnande av konferenser och seminarier till stöd för utformning och genomförande av gemenskapslagstiftning och politiska mål. |
| --- | --- |

iii)

Anordnande av konferenser och seminarier till stöd för utformning och genomförande av gemenskapslagstiftning och politiska mål.

| iv) | Anordnande av mediekampanjer och evenemang. |
| --- | --- |

iv)

Anordnande av mediekampanjer och evenemang.

| v) | Sammanställning och publicering av material för informationsspridning och för spridning av programmets resultat. |
| --- | --- |

v)

Sammanställning och publicering av material för informationsspridning och för spridning av programmets resultat.

| c) | Stöd till centrala aktörer






  i) | Stöd till driftskostnaderna för de centrala nätverk på europeisk nivå vars verksamhet är kopplad till genomförandet av programmets mål. |
| --- | --- | --- |

c)

Stöd till centrala aktörer

i)

Stöd till driftskostnaderna för de centrala nätverk på europeisk nivå vars verksamhet är kopplad till genomförandet av programmets mål.

| ii) | Inrättande av arbetsgrupper med nationella tjänstemän för övervakning av genomförandet av gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

ii)

Inrättande av arbetsgrupper med nationella tjänstemän för övervakning av genomförandet av gemenskapslagstiftning.

| iii) | Finansiering av specialseminarier för dem som arbetar på området, nyckeltjänstemän och andra relevanta aktörer. |
| --- | --- |

iii)

Finansiering av specialseminarier för dem som arbetar på området, nyckeltjänstemän och andra relevanta aktörer.

| iv) | Nätverksverksamhet mellan specialiserade organ på europeisk nivå. |
| --- | --- |

iv)

Nätverksverksamhet mellan specialiserade organ på europeisk nivå.

| v) | Finansiering av expertnätverk. |
| --- | --- |

v)

Finansiering av expertnätverk.

| vi) | Finansiering av övervakningscentrum på europeisk nivå. |
| --- | --- |

vi)

Finansiering av övervakningscentrum på europeisk nivå.

| vii) | Utbyte av personal mellan nationella förvaltningar. |
| --- | --- |

vii)

Utbyte av personal mellan nationella förvaltningar.

| viii) | Samarbete med internationella institutioner. |
| --- | --- |

viii)

Samarbete med internationella institutioner.

2.   Åtgärderna i 1 b skall ha en stark europeisk dimension och en lämplig skala, så att det säkerställs att ett faktiskt europeiskt mervärde uppnås, och de bör utföras av nationella, regionala eller lokala myndigheter, specialiserade organ enligt gemenskapslagstiftningen eller sådana aktörer som betraktas som centrala på sitt område.

3.   Åtgärder för att förbereda och genomföra europeiska år skall inte finansieras genom programmet.

Artikel 10

Tillträde till programmet

1.   Detta program skall vara öppet för alla offentliga och/eller privata organ, aktörer och institutioner, i synnerhet

| a) | medlemsstaterna, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterna,

| b) | offentliga arbetsförmedlingar och deras kontor, |
| --- | --- |

b)

offentliga arbetsförmedlingar och deras kontor,

| c) | lokala och regionala myndigheter, |
| --- | --- |

c)

lokala och regionala myndigheter,

| d) | särskilda organ enligt gemenskapslagstiftningen, |
| --- | --- |

d)

särskilda organ enligt gemenskapslagstiftningen,

| e) | arbetsmarknadens parter, |
| --- | --- |

e)

arbetsmarknadens parter,

| f) | icke-statliga organisationer, särskilt sådana som är organiserade på europeisk nivå, |
| --- | --- |

f)

icke-statliga organisationer, särskilt sådana som är organiserade på europeisk nivå,

| g) | institut för högre utbildning och forskningsinstitut, |
| --- | --- |

g)

institut för högre utbildning och forskningsinstitut,

| h) | experter på utvärdering, |
| --- | --- |

h)

experter på utvärdering,

| i) | nationella statistikkontor, |
| --- | --- |

i)

nationella statistikkontor,

| j) | medier. |
| --- | --- |

j)

medier.

2.   Kommissionen får också direkt medverka i programmet i den mån det gäller sådana åtgärder som anges i artikel 9.1.1 och artikel 9.1.2.

Artikel 11

Ansökningar om stöd

1.   De typer av åtgärder som avses i artikel 9 kan finansieras på följande sätt:

| a) | Genom ett tjänstekontrakt efter en upphandling då Eurostats förfaranden för samarbete med de nationella statistikkontoren skall tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Genom ett tjänstekontrakt efter en upphandling då Eurostats förfaranden för samarbete med de nationella statistikkontoren skall tillämpas.

| b) | Ett partiellt stöd efter en inbjudan att lämna förslag då gemenskapens medfinansiering i allmänhet inte får överstiga 80 % av mottagarens totala kostnader. Eventuellt finansiellt stöd utöver detta tak får endast beviljas i undantagsfall och efter en noggrann kontroll. |
| --- | --- |

b)

Ett partiellt stöd efter en inbjudan att lämna förslag då gemenskapens medfinansiering i allmänhet inte får överstiga 80 % av mottagarens totala kostnader. Eventuellt finansiellt stöd utöver detta tak får endast beviljas i undantagsfall och efter en noggrann kontroll.

2.   De typer av åtgärder som anges i artikel 9.1 får beviljas finansiellt stöd som svar på begäran, exempelvis från medlemsstaterna, i enlighet med de relevanta bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (14), särskilt artikel 110 och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (15), särskilt artikel 168.

Artikel 12

Genomförandebestämmelser

1.   De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut med avseende på följande frågor skall vidtas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.2:

| a) | Allmänna riktlinjer för genomförande av programmet. |
| --- | --- |

a)

Allmänna riktlinjer för genomförande av programmet.

| b) | Årligt arbetsprogram för genomförande av programmet, uppdelat i olika avsnitt. |
| --- | --- |

b)

Årligt arbetsprogram för genomförande av programmet, uppdelat i olika avsnitt.

| c) | Vilket finansiellt stöd som skall beviljas av gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Vilket finansiellt stöd som skall beviljas av gemenskapen.

| d) | Årsbudget om inte annat anges i artikel l7. |
| --- | --- |

d)

Årsbudget om inte annat anges i artikel l7.

| e) | Förfarande för val av vilka åtgärder som skall få stöd från gemenskapen och kommissionens utkast till förteckning över åtgärder som skall få sådant stöd. |
| --- | --- |

e)

Förfarande för val av vilka åtgärder som skall få stöd från gemenskapen och kommissionens utkast till förteckning över åtgärder som skall få sådant stöd.

| f) | Kriterier för utvärdering av programmet, inklusive för kostnadseffektivitet och arrangemang för spridning och överföring av resultat. |
| --- | --- |

f)

Kriterier för utvärdering av programmet, inklusive för kostnadseffektivitet och arrangemang för spridning och överföring av resultat.

2.   De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut med avseende på alla andra frågor än de som avses i punkt 1 skall vidtas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.3.

Artikel 13

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 14

Samarbete med andra kommittéer

1.   Kommissionen skall upprätta nödvändiga kontakter med Kommittén för socialt skydd och Sysselsättningskommittén för att se till att de regelbundet och på lämpligt sätt informeras om genomförandet av de verksamheter som avses i detta beslut.

2.   Kommissionen skall också informera övriga relevanta kommittéer om vilka åtgärder som vidtas inom de fem avsnitten i programmet.

3.   Vid behov skall kommissionen etablera regelbundet och strukturerat samarbete mellan de kommittéer som avses i artikel 13 och de uppföljningskommittéer som har inrättats för andra berörda politikområden, instrument och åtgärder.

Artikel 15

Konsekvens och komplementaritet

1.   Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna säkerställa övergripande konsekvens med unionens och gemenskapens politik, instrument och åtgärder på andra områden, särskilt genom att inrätta lämpliga mekanismer för samordning av programmets verksamhet med relevant verksamhet inom forskning, rättsliga och inrikes frågor, kultur, utbildning och ungdomsfrågor, inom utvidgning och gemenskapens yttre förbindelser, samt med regionalpolitik och allmän ekonomisk politik. Särskild vikt skall läggas vid möjligheterna till synergieffekter mellan detta program och programmen på utbildningsområdet.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall säkerställa konsekvens och komplementaritet och se till att undvika dubbelarbete mellan programmets verksamhet och andra relevanta unions- och gemenskapsåtgärder, framför allt sådana som genomförs genom strukturfonderna, i synnerhet Europeiska socialfonden.

3.   Kommissionen skall se till att de utgifter som täcks av programmet och belastar detta inte belastar något annat av gemenskapens finansieringsinstrument.

4.   Kommissionen skall regelbundet informera den kommitté som avses i artikel 13 om andra gemenskapsåtgärder som bidrar till att uppnå de strategiska Lissabonmålen inom den socialpolitiska agendans område.

5.   Medlemsstaterna skall i möjligaste mån bemöda sig om att säkerställa konsekvens och komplementaritet mellan verksamhet under programmet och på nationell, regional och lokal nivå.

Artikel 16

Tredjeländers medverkan

Programmet skall vara öppet för medverkan av

| — | EFTA/EES-länderna enligt villkoren i EES-avtalet, |
| --- | --- |

—

EFTA/EES-länderna enligt villkoren i EES-avtalet,

| — | de anslutningsländer och kandidatländer som är associerade till Europeiska unionen samt de länder på västra Balkan som ingår i stabilitets- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

—

de anslutningsländer och kandidatländer som är associerade till Europeiska unionen samt de länder på västra Balkan som ingår i stabilitets- och associeringsprocessen.

Artikel 17

Finansiering

1.   Finansieringsramen för genomförande av de gemenskapsåtgärder som avses i detta beslut för perioden 1 januari 2007–31 december 2013 skall fastställas till 657 590 000 EUR (16).

2.   Vid fördelningen av anslag mellan de olika avsnitten skall under hela programperioden följande minimiandelar beaktas:

| Avsnitt 1 | Sysselsättning | 23 % |
| --- | --- | --- |
| Avsnitt 2 | Social trygghet och social integration | 30 % |
| Avsnitt 3 | Arbetsvillkor | 10 % |
| Avsnitt 4 | Antidiskriminering och mångfald | 23 % |
| Avsnitt 5 | Jämställdhet | 12 % |

Avsnitt 1

Sysselsättning

23 %

Avsnitt 2

Social trygghet och social integration

30 %

Avsnitt 3

Arbetsvillkor

10 %

Avsnitt 4

Antidiskriminering och mångfald

23 %

Avsnitt 5

Jämställdhet

12 %

3.   Högst 2 % av finansieringsramen skall anslås till genomförandet av programmet för att exempelvis täcka utgifter i samband med verksamheten i den kommitté som avses i artikel 13 eller de utvärderingar som skall utföras i enlighet med artikel 19.

4.   De årliga anslagen skall beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.

5.   Kommissionen kan använda sig av teknisk och/eller administrativ hjälp till ömsesidig nytta för kommissionen och stödmottagarna samt av stödutgifter.

Artikel 18

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Kommissionen skall vid genomförandet av de åtgärder som finansieras enligt detta beslut se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp och, om oegentligheter påvisas, effektiva, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (17) och (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (18) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (19).

2.   För de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt detta beslut skall med sådana oegentligheter som anges i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som den förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

3.   Avtal och överenskommelser, även överenskommelser med deltagande tredjeländer, i enlighet med detta beslut skall särskilt innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll av kommissionen (eller dess befullmäktigade ombud) och revisioner av revisionsrätten, om nödvändigt på plats.

Artikel 19

Övervakning och utvärdering

1.   För att säkerställa regelbunden övervakning av programmet och eventuella nödvändiga justeringar av detta, skall årliga verksamhetsrapporter med inriktning på programmets resultat utarbetas av kommissionen och överlämnas till Europaparlamentet och den kommitté som avses i artikel 13.

2.   Programmets olika avsnitt skall också bli föremål för en halvtidsutvärdering för att ge en överblick över programmet som helhet för en bedömning av framsteg för att uppfylla programmets mål, effektiviteten i resursanvändningen och det europeiska mervärdet. Denna utvärdering får kompletteras med löpande utvärderingar. Dessa skall utföras av kommissionen med bistånd av externa experter. När de blir tillgängliga skall deras resultat redovisas i de verksamhetsrapporter som avses i punkt 1.

3.   En utvärdering i efterhand av hela programmet skall senast den 31 december 2015 genomföras av kommissionen med bistånd av externa experter, för att bedöma inverkan av programmets mål och det europeiska mervärdet. Kommissionen skall överlämna expertutlåtandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

4.   Genomförandet av de enskilda avsnitten i programmet, inklusive redogörelsen för resultat och dialogen om framtida prioriteringar, skall också diskuteras i forumet om genomförandet av den socialpolitiska agendan.

Artikel 20

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C 255, 14.10.2005, s. 67.

1

(2)  EUT C 164, 5.7.2005, s. 48.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 6 september 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 juli 2006 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

3

(4)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 23.

4

(5)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 1554/2005/EG (EUT L 255, 30.9.2005, s. 9).

5

(6)  EGT L 10, 12.1.2002, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 786/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 7).

6

(7)  EGT L 170, 29.6.2002, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 786/2004/EG.

7

(8)  EUT L 157, 30.4.2004, s. 18. Beslutet ändrat genom beslut nr 1554/2005/EG.

8

(9)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

9

(10)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

10

(11)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

11

(12)  EGT C ...

12

(13)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

13

(14)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

14

(15)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3).

15

(16)  Detta belopp grundar sig på 2004 års siffror och skall anpassas tekniskt med hänsyn till inflationen.

16

(17)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

19

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Den 27 augusti 2004 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress (2007-2013). Rättslig grund för förslaget är artikel 13.2, artikel 129 och artikel 137.2a i fördraget. I förslaget samlas huvudsakligen i en enda text ett antal program som tidigare varit föremål för separata beslut.

Regionkommittén lämnade sitt yttrande den 23 februari 2005 och Ekonomiska och sociala kommittén lämnade sitt yttrande den 6 april 2005.

Under sammanträdesperioden den 5-8 september 2005 lämnade Europaparlamentet sitt yttrande vid första behandlingen och antog 72 ändringar av förslaget till beslut.

Kommissionen antog sitt ändrade förslag den 21 oktober 2005. Den 24 maj 2006 antog kommissionen ett ändrat förslag som endast gällde artikel 17.1, programmets budget.

Rådet antog en gemensam ståndpunkt den 18 juli 2006, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget.

II.   SYFTE

Det övergripande syftet med programmet är att konsolidera verksamheter som inletts genom flera tidigare beslut till ett enhetligt program som löper mellan 2007 och 2013. Programmets verksamheter indelas i fem olika avsnitt: sysselsättning, socialt skydd och social integration, arbetsvillkor, antidiskriminering och mångfald samt jämställdhet.

III.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

1.   Allmänt

På det stora hela har rådet, Europaparlamentet och kommissionen en samstämmig syn på programmet. Ett stort antal av Europaparlamentets ändringar har tagits upp i den gemensamma ståndpunkten (se avsnitt 2 nedan för fler detaljer).

De tre institutionerna enades om programmets budget på 657,59 miljoner euro (1) i samband med ett interinstitutionellt avtal om budgetplanen för perioden 2007-2013. Den gemensamma ståndpunkten återspeglar det avtalet (artikel 17.1).

En större förändring av kommissionens förslag är att den totala budgeten enligt artikel 17.2 i den gemensamma ståndpunkten fördelas på programmets olika avsnitt. Kommissionen hade inledningsvis föreslagit att tio procent skulle bibehållas som icke tilldelad reserv för att fördelas mellan de fem avsnitten under perioden för programmets genomförande. Parlamentet, önskade i ändring 67 öka finansieringen av två av avsnitten, avsnitt 2 (socialt skydd och social integration) och avsnitt 5 (jämställdhet). Rådet godkänner denna ändring fullt ut men önskar även öka finansieringen av två andra avsnitt, dvs. avsnitt 1 (sysselsättning) och avsnitt 3 (arbetsvillkor). Följaktligen anser rådet att det är bäst att fördela finansieringen redan från början, eftersom det skulle vara besvärligt att årligen fördela en relativt liten reserv. Rådet anser att en så fullständig fördelning av finansieringen följer Europaparlamentets avsikter, som i sina ändringsförslag betonat betydelsen av insyn när det gäller budgetbeslut.

2.   Europaparlamentets ändringar som godtagits av rådet

Ett stort antal av parlamentets ändringar har godkänts av rådet. Ändringarna 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 30, 34, 36, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 46, 53, 61, 62, 63, 65, 67, 69 och 70 har godkänts i sin helhet, om än på sina ställen med mindre språkliga ändringar eller uppdateringar (som användning av begreppet ”nationella reformprogram”, ett begrepp som Europeiska rådet införde i mars 2005, i stället för ”nationella handlingsplaner” i ändring 22).

Ett antal ändringar har godkänts delvis eller till sitt innehåll. Rådet har följande kommentarer till dessa ändringar:

Ändring 4: Rådet delar parlamentets bekymmer om migranter och odeklarerat arbete, men anser inte att dessa två automatiskt hör samman och därför har rådet, som godkänner innehållet i ändringen, ändrat lydelsen (skäl 6).

Ändring 9 om icke-statliga organisationers roll: Rådet är enigt med parlamentet om den betydande roll som de icke-statliga organisationerna spelar och har infört ett nytt skäl i texten, vars lydelse dock skiljer sig från parlamentets ändring (skäl 11).

Ändring 13 om programmets övergripande mål: Rådet godkänner inte införandet av texten om ”att skapa fler och bättre arbetstillfällen” i artikel 2, eftersom det inte tillhör programmets målsättningar.

Ändring 14 om övergripande mål: Rådet godkänner texten ”innovativa tillvägagångssätt”; men anser att programmet skall ha sin inriktning på EU-nivå och har därför inte tagit med orden ”regional” och ”nationell” i den gemensamma ståndpunkten (artikel 2.1 d).

Ändring 16 om att öka kapaciteten i centrala EU-nätverk. Rådet ansåg att det inte var nödvändigt att förteckna specifika krav när det gäller dessa nätverk (artikel 2.1 f).

Ändring 18 om spridning av resultaten: Rådet var enigt med parlamentet om att en sådan spridning är viktig, men anser att det är onödigt att i artikeln räkna upp till vilka aktörer resultaten sprids (artikel 2.3).

Ändring 28 om integrering av jämställdhetsperspektiv (artikel 6): Rådet instämmer fullt ut med principen och denna fråga behandlas i artikel 2.2.

Ändring 29 om statistik avseende arbetsvillkor: Rådet anser inte att det är nödvändigt att beskriva de olika indikatorerna (artikel 6 a).

Ändring 32 om arbetsvillkor: Den andra delen av ändringen (om särskilda problem inom ett bredare fält med anknytning till arbetsvillkor) ingår inte i texten fullt ut, eftersom det ansågs att det redan var täckt (artikel 6 d).

Ändring 35 om anti-diskriminering och mångfald: Rådet anser att orden ”och hur den skall bekämpas” redan fanns med i början av punkten i fråga (artikel 7 a).

Ändring 37, likaså om anti-diskriminering och mångfald: Rådet var enigt med parlamentet om att lägga till en förteckning med intressenter men använde en något annorlunda förteckning för att den skulle bli enhetlig i förhållande till artiklar om andra avsnitt i programmet (artikel 7 c).

Ändring 38, likaså om anti-diskriminering och mångfald: Rådet är enigt med kommissionen om att låta lydelsen i stycket följa andra liknande stycken i andra artiklar. Som i fallet med ändring 16, anser rådet inte att det är nödvändigt att bilägga en förteckning om de icke-statliga organisationernas karaktär (artikel 7 d).

Ändring 48: Rådet har följt kommissionens ändrade förslag och införlivat hänvisningen med nationella särdrag i texten till artikel 9.1, led b, första strecksatsen.

Ändring 49: Rådet instämmer med kommissionens ändrade förslag att det inte är nödvändigt att förteckna andra berörda aktörer (artikel 9.1 c iii).

Ändringarna 54 och 55 om tillträde till programmet: Även om programmet också är öppet för regionala och nationella icke-statliga organisationer, önskade rådet betona de nationella icke-statliga organisationernas roll på EU-nivå. Rådet önskar likaledes i detta sammanhang betona de offentliga arbetsförmedlingarnas viktiga roll. Det noteras emellertid att alla organ, aktörer och institutioner kan få tillträde till programmet, enligt uttalandet i den inledande delen av artikel 10.

Ändring 64 om konsekvens och komplementaritet. Trots att rådet är enigt med parlamentet om denna frågas betydelse, anser det att artikel 15.2 täcker problemet och att det därför inte är nödvändigt att förteckna olika Europeiska organ i lagtexten.

Ändring 66 om den totala budgeten. Se kommentarerna ovan, under avsnitt III, punkt 1.

Ändring 71 om utvärderingar: Rådet är enigt med parlamentet att en utvärdering ex-post skulle kunna vara tillgänglig till den 31 december 2015. När det gäller andra delar av parlamentets ändringar, har rådet dock följt kommissionens ändrade förslag (artikel 19).

3.   Europaparlamentets ändringar som rådet inte har godkänt

Rådet har följt kommissionens råd att inte låta följande ändringar ingå i den gemensamma ståndpunkten: 23, 33, 50, 51, 56, 57, 59, 60 och 72.

När det gäller ändringarna 31, 41, 47, 52, 58 och 68 (som fanns med i kommissionens ändrade förslag), ansåg rådet att det inte var tillrådligt att låta dem ingå i den gemensamma ståndpunkten.

Ändring 31: Parlamentet önskade stryka orden ”förebyggande kultur i fråga om” i texten i artikel 6.3, men rådet ansåg att det var lämpligare att behålla orden i den texten, eftersom man verkligen bör vårda sig om den förebyggande kulturen.

Ändring 41: Parlamentet önskade lägga till en hänvisning till ”att förena arbete och familjeliv” även i artikel 8.3. Rådet anser att det är överflödigt, eftersom texten redan finns på andra ställen.

Ändring 47 om Forum: Rådet ansåg inte att det var nödvändigt att föra in en hänvisning till ”ett årligt forum för utvärdering av den socialpolitiska dagordningen och programmet” i artikel 9 (dvs. i artikeln om typer av åtgärder). En ny artikel 19.4 omfattar flera av idéerna i den ändringen, utan något krav på att årligen organisera forum och utvärdera programmet.

Ändring 52 om den socialpolitiska dagordningen. Eftersom ändringen av artikel 1 i sig innebär att det redan finns hänvisningar till Lissabonstrategin och den socialpolitiska dagordningen, anser rådet att det är överflödigt att införa ett nytt stycke om denna fråga i artikel 9.

Ändringarna 58 och 68 om budgetförfarandet: Dessa ändringar har blivit överflödiga nu när programmets finansiering fördelas mellan de olika avsnitten. Se även avsnitt III, punkt 1.

IV.   SLUTSATS

Rådet anser att den gemensamma ståndpunkten i sin helhet ligger väl i linje med målen i kommissionens ändrade förslag. Rådet anser sig likaså ha beaktat de mål som Europaparlamentet strävar efter i sina ändringar till kommissionens ursprungliga förslag.

---

(1)  I 2004 års priser. Det motsvarar 743,25 miljoner euro i indexreglerade priser.

---