# Eiropas Savienības C 263/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 263 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 31. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 263

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 31. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2006/C 263/1 | PRIEKŠVĀRDS | s2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

2006/C 263/1

PRIEKŠVĀRDS

s2

| | I   Informācija |
| --- | --- |
| | Revīzijas palāta – Pārskati par 2005. finanšu gadu |
| 2006/C 263/2 | Gada pārskats par budžeta izpildi, ar iestāžu atbildēm | 1 |
| 2006/C 263/3 | Gada pārskats par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar iestāžu atbildēm | 205 |

I   Informācija

Revīzijas palāta – Pārskati par 2005. finanšu gadu

2006/C 263/2

Gada pārskats par budžeta izpildi, ar iestāžu atbildēm

1

2006/C 263/3

Gada pārskats par darbībām, ko finansē no sestā, septītā, astotā un devītā Eiropas Attīstības fonda (EAF), ar iestāžu atbildēm

205

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

31.10.2006

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/s2

---

1.

| 1. | Revīzijas palāta – Eiropas Savienības neatkarīgais ārējais revidents – katru gadu publicē gada pārskatu par budžeta izpildi, kā arī gada pārskatu par Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Šie gada pārskati ir viens no elementiem procedūrā, ar kuru apstiprina budžeta izpildi un noslēdz ikgadējo budžeta procesu. |
| --- | --- |

Revīzijas palāta – Eiropas Savienības neatkarīgais ārējais revidents – katru gadu publicē gada pārskatu par budžeta izpildi, kā arī gada pārskatu par Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Šie gada pārskati ir viens no elementiem procedūrā, ar kuru apstiprina budžeta izpildi un noslēdz ikgadējo budžeta procesu.

| 2. | Ar EK līguma 274. pantu Komisijai ir piešķirta atbildība par budžeta izpildi, ievērojot attiecīgos noteikumus (1) un pareizas finanšu pārvaldības principus. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu apropriāciju izmantošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Kopienas izdevumus kontrolē vairākos līmeņos – kā Komisijā, tā arī dalībvalstu un saņēmējvalstu pārvaldēs. Palātas uzdevums ir vērtēt finanšu pārvaldību visā sistēmā kopumā un tādējādi dot ieguldījumu Eiropas Savienības budžeta pārvaldības uzlabošanā. |
| --- | --- |

2.

Ar EK līguma 274. pantu Komisijai ir piešķirta atbildība par budžeta izpildi, ievērojot attiecīgos noteikumus (1) un pareizas finanšu pārvaldības principus. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu apropriāciju izmantošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Kopienas izdevumus kontrolē vairākos līmeņos – kā Komisijā, tā arī dalībvalstu un saņēmējvalstu pārvaldēs. Palātas uzdevums ir vērtēt finanšu pārvaldību visā sistēmā kopumā un tādējādi dot ieguldījumu Eiropas Savienības budžeta pārvaldības uzlabošanā.

| 3. | Kopš 1994. finanšu gada Palātai ar EK līgumu ir uzdots Eiropas Parlamentam un Padomei izstrādāt deklarāciju par Komisijas sagatavotā Eiropas Kopienu gada pārskata ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī deklarācija, kuras pamatā ir īpaši izvērtējumi par katru no Kopienas svarīgākajām darbības jomām, ir galvenā daļa Palātas gada pārskatā par budžeta izpildi. |
| --- | --- |

3.

Kopš 1994. finanšu gada Palātai ar EK līgumu ir uzdots Eiropas Parlamentam un Padomei izstrādāt deklarāciju par Komisijas sagatavotā Eiropas Kopienu gada pārskata ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī deklarācija, kuras pamatā ir īpaši izvērtējumi par katru no Kopienas svarīgākajām darbības jomām, ir galvenā daļa Palātas gada pārskatā par budžeta izpildi.

| 4. | Papildus gada pārskatiem Palāta publicē arī īpašus ziņojumus par konkrētām tēmām un sniedz atzinumus par priekšlikumiem ES tiesību aktiem finanšu jautājumos. Šos pārskatus, ziņojumus un atzinumus publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” un Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu. Šā gada pārskata II pielikumā dots saraksts ar pārskatiem, ziņojumiem un atzinumiem, kurus Palāta pieņēmusi pēdējos piecos gados. |
| --- | --- |

4.

Papildus gada pārskatiem Palāta publicē arī īpašus ziņojumus par konkrētām tēmām un sniedz atzinumus par priekšlikumiem ES tiesību aktiem finanšu jautājumos. Šos pārskatus, ziņojumus un atzinumus publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” un Palātas tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu. Šā gada pārskata II pielikumā dots saraksts ar pārskatiem, ziņojumiem un atzinumiem, kurus Palāta pieņēmusi pēdējos piecos gados.

| 5. | Palātas finanšu pārskati par 2005. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu kopā ar ārējā revidenta ziņojumu ir publicēti “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Ārējā revidenta ziņojumā ir apliecināts, ka finanšu pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli un rezultātiem, kā arī ir ziņots par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

5.

Palātas finanšu pārskati par 2005. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu kopā ar ārējā revidenta ziņojumu ir publicēti “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Ārējā revidenta ziņojumā ir apliecināts, ka finanšu pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par finanšu stāvokli un rezultātiem, kā arī ir ziņots par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu.

| 6. | Palātas locekļi: Hubert WEBER (priekšsēdētājs), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN. |
| --- | --- |

6.

Palātas locekļi: Hubert WEBER (priekšsēdētājs), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN.

---

(1)  Papildus lēmumiem, Padomes regulām un direktīvām attiecībā uz ieņēmumiem (“pašu resursiem”), kā arī Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam, ir arī atsevišķi noteikumi attiecībā uz ES nozaru politikas un instrumentu īstenošanu. Arī Eiropas Attīstības fondiem ir atsevišķs tiesiskais regulējums.

---

I Informācija

Revīzijas palāta – Pārskati par 2005. finanšu gadu

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/1

---

REVĪZIJAS PALĀTA

Image

Saskaņā ar EK līguma 248. panta 1. un 4. punktu, kā arī 143. pantu un 181. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un 116. pantu un 135. panta 2. punktu 2003. gada 27. marta Finanšu regulā, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam, Eiropas Kopienu Revīzijas palāta 2006. gada 7. un 14. septembra sēdē pieņēma

PĀRSKATU

par 2005. finanšu gadu

Šis pārskats kopā ar iestāžu atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīts institūcijai, kas apstiprina budžeta izpildi, un pārējām iestādēm.

---

VISPĀRĒJS IEVADS

| 0.1. | Šis dokuments par 2005. finanšu gadu ietver Palātas 29. gada pārskatu par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi, kā arī tās Gada pārskatu par Eiropas Attīstības fondiem. |
| --- | --- |

0.1.

Šis dokuments par 2005. finanšu gadu ietver Palātas 29. gada pārskatu par Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildi, kā arī tās Gada pārskatu par Eiropas Attīstības fondiem.

| 0.2. | Struktūra Gada pārskatam par vispārējā budžeta izpildi ir šāda: 1. nodaļa – Ticamības deklarācija; 2. nodaļa – Komisijas iekšējās kontroles sistēma (1); 3. nodaļa – galvenie apsvērumi par budžeta pārvaldību; 4.-10. nodaļa – ieņēmumi un darbības, ko finansē no dažādām budžeta daļām, kuras atbilst finanšu perspektīvas pozīcijām; 11. nodaļa – finanšu instrumenti un banku darbība. Pārskatam pievienotas Komisijas – vai attiecīgos gadījumos citu ES iestāžu – atbildes. |
| --- | --- |

0.2.

Struktūra Gada pārskatam par vispārējā budžeta izpildi ir šāda: 1. nodaļa – Ticamības deklarācija; 2. nodaļa – Komisijas iekšējās kontroles sistēma (1); 3. nodaļa – galvenie apsvērumi par budžeta pārvaldību; 4.-10. nodaļa – ieņēmumi un darbības, ko finansē no dažādām budžeta daļām, kuras atbilst finanšu perspektīvas pozīcijām; 11. nodaļa – finanšu instrumenti un banku darbība. Pārskatam pievienotas Komisijas – vai attiecīgos gadījumos citu ES iestāžu – atbildes.

| 0.3. | Nodaļās, kas attiecas uz ieņēmumiem un galvenajām izdevumu jomām, ir šādi galvenie elementi:






  — | sīka analīze par rezultātiem, kas gūti, veicot Ticamības deklarācijai vajadzīgo revīzijas darbu, t. i., sagatavojot īpašos izvērtējumus, |
| --- | --- | --- |

0.3.

Nodaļās, kas attiecas uz ieņēmumiem un galvenajām izdevumu jomām, ir šādi galvenie elementi:

—

sīka analīze par rezultātiem, kas gūti, veicot Ticamības deklarācijai vajadzīgo revīzijas darbu, t. i., sagatavojot īpašos izvērtējumus,

| — | rezultāti, kas gūti, pārbaudot, kā tiek pildīti Palātas un budžeta lēmējinstitūciju ieteikumi, kuri formulēti iepriekšējās revīzijās, |
| --- | --- |

—

rezultāti, kas gūti, pārbaudot, kā tiek pildīti Palātas un budžeta lēmējinstitūciju ieteikumi, kuri formulēti iepriekšējās revīzijās,

| — | to īpašo ziņojumu saraksts, ko Palāta publicējusi kopš iepriekšējā gada pārskata. |
| --- | --- |

—

to īpašo ziņojumu saraksts, ko Palāta publicējusi kopš iepriekšējā gada pārskata.

| 0.4. | Īpašo izvērtējumu pamatā ir: vērtējums par to, kā darbojas galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras piemēro ieņēmumiem un katrai izdevumu jomai; rezultāti, kas gūti Palātas veiktās pakārtoto darījumu pārbaudēs; vajadzības gadījumā – arī citu revidentu darba rezultāti. Palātas vispārējais šo elementu novērtējums veido pamatu 1. nodaļā sniegtajai Ticamības deklarācijai. Pielikumos, kas papildina 4.-9. nodaļu, ir norādīti elementi, ko lieto ES budžeta finanšu pārvaldības pārraudzīšanai un novērtēšanai. |
| --- | --- |

0.4.

Īpašo izvērtējumu pamatā ir: vērtējums par to, kā darbojas galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras piemēro ieņēmumiem un katrai izdevumu jomai; rezultāti, kas gūti Palātas veiktās pakārtoto darījumu pārbaudēs; vajadzības gadījumā – arī citu revidentu darba rezultāti. Palātas vispārējais šo elementu novērtējums veido pamatu 1. nodaļā sniegtajai Ticamības deklarācijai. Pielikumos, kas papildina 4.-9. nodaļu, ir norādīti elementi, ko lieto ES budžeta finanšu pārvaldības pārraudzīšanai un novērtēšanai.

| 0.5. | Eiropas Savienībai 2005. gads bija pirmais pilnais gads ar 25 dalībvalstīm. No finanšu skatpunkta galvenais notikums bija uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešana un konsolidētu finanšu pārskatu sagatavošana uz šīs bāzes. Informācija par šo svarīgo procesu ir sniegta 1. nodaļā. Komisija pie šīm visaptverošajām un sarežģītajām pārmaiņām ir strādājusi pēdējos trīs gadus, tomēr Palāta secina, ka ne viss vēl ir izdarīts. |
| --- | --- |

0.5.

Eiropas Savienībai 2005. gads bija pirmais pilnais gads ar 25 dalībvalstīm. No finanšu skatpunkta galvenais notikums bija uzkrājumu principa grāmatvedības ieviešana un konsolidētu finanšu pārskatu sagatavošana uz šīs bāzes. Informācija par šo svarīgo procesu ir sniegta 1. nodaļā. Komisija pie šīm visaptverošajām un sarežģītajām pārmaiņām ir strādājusi pēdējos trīs gadus, tomēr Palāta secina, ka ne viss vēl ir izdarīts.

| 0.6. | Palāta atzīmē, ka 2005. finanšu gadā Komisija turpināja uzlabot savu iekšējās kontroles sistēmu; tāpat arī 2005. gadā tika sagatavots priekšlikums Finanšu regulas grozīšanai ar mērķi vienkāršot un uzlabot procedūras. Priekšlikums 2006. gadā ir pārskatīts, ņemot vērā Palātas un citu iestāžu viedokli. Vienlaikus Komisija sagatavoja divus priekšlikumus ar mērķi uzlabot pašreizējās Finanšu regulas īstenošanas kārtību, par ko Palāta arī sniegusi atzinumu. |
| --- | --- |

0.6.

Palāta atzīmē, ka 2005. finanšu gadā Komisija turpināja uzlabot savu iekšējās kontroles sistēmu; tāpat arī 2005. gadā tika sagatavots priekšlikums Finanšu regulas grozīšanai ar mērķi vienkāršot un uzlabot procedūras. Priekšlikums 2006. gadā ir pārskatīts, ņemot vērā Palātas un citu iestāžu viedokli. Vienlaikus Komisija sagatavoja divus priekšlikumus ar mērķi uzlabot pašreizējās Finanšu regulas īstenošanas kārtību, par ko Palāta arī sniegusi atzinumu.

| 0.7. | Papildus tam Komisija ierosina izmaiņas nozaru noteikumos, daļēji tādēļ, lai sagatavotos nākamajai 2007.-2013. gada finanšu perspektīvai. Cita starpā ir paredzēti jauni vai pārskatīti noteikumi attiecībā uz pašu resursiem, struktūrpasākumiem, lauksaimniecību, iekšējo nozaru politiku un ārējām darbībām. Palāta kā vienmēr piedalās šajos procesos, sagatavojot atzinumus, un cieši sekos to īstenošanai. |
| --- | --- |

0.7.

Papildus tam Komisija ierosina izmaiņas nozaru noteikumos, daļēji tādēļ, lai sagatavotos nākamajai 2007.-2013. gada finanšu perspektīvai. Cita starpā ir paredzēti jauni vai pārskatīti noteikumi attiecībā uz pašu resursiem, struktūrpasākumiem, lauksaimniecību, iekšējo nozaru politiku un ārējām darbībām. Palāta kā vienmēr piedalās šajos procesos, sagatavojot atzinumus, un cieši sekos to īstenošanai.

| 0.8. | Svarīgs elements Komisijas reformu programmā, kas aizsākās 2000. gadā, ir ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un tiem pievienotās deklarācijas. Šo nozīmīgo atbildīguma un komunikācijas instrumentu kvalitāte ir uzlabojusies. Tomēr, kā norādīts šajā gada pārskatā, Palāta joprojām atklāj būtisku skaitu kļūdu lielākajā daļā izdevumu jomu, kur aizvien pastāv sarežģīti noteikumi un izdevumi galvenokārt balstās uz informāciju, ko sniedz saņēmēji. Pašreizējās pārraudzības un kontroles sistēmas gan Komisijā, gan dalībvalstīs un citās saņēmējvalstīs vēl vairāk jānostiprina un jāintegrē tā, lai tās spētu novērst saistītos riskus. |
| --- | --- |

0.8.

Svarīgs elements Komisijas reformu programmā, kas aizsākās 2000. gadā, ir ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un tiem pievienotās deklarācijas. Šo nozīmīgo atbildīguma un komunikācijas instrumentu kvalitāte ir uzlabojusies. Tomēr, kā norādīts šajā gada pārskatā, Palāta joprojām atklāj būtisku skaitu kļūdu lielākajā daļā izdevumu jomu, kur aizvien pastāv sarežģīti noteikumi un izdevumi galvenokārt balstās uz informāciju, ko sniedz saņēmēji. Pašreizējās pārraudzības un kontroles sistēmas gan Komisijā, gan dalībvalstīs un citās saņēmējvalstīs vēl vairāk jānostiprina un jāintegrē tā, lai tās spētu novērst saistītos riskus.

| 0.9. | Atzinumā Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (2) Palāta ieteica Kopienā veidot tādu iekšējās kontroles pamatsistēmu, kurā jau pastāvošās vai jaunas sistēmas:






  — | kā Komisijā, tā dalībvalstīs izstrādātu un piemērotu saskaņoti, pēc vienotiem principiem un standartiem, |
| --- | --- | --- |

0.9.

Atzinumā Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (2) Palāta ieteica Kopienā veidot tādu iekšējās kontroles pamatsistēmu, kurā jau pastāvošās vai jaunas sistēmas:

—

kā Komisijā, tā dalībvalstīs izstrādātu un piemērotu saskaņoti, pēc vienotiem principiem un standartiem,

| — | būtu izstrādātas tā, lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp kontroles mehānismu izmaksām un ieguvumu, ko šie mehānismi sniedz kļūdu riska novēršanā. |
| --- | --- |

—

būtu izstrādātas tā, lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp kontroles mehānismu izmaksām un ieguvumu, ko šie mehānismi sniedz kļūdu riska novēršanā.

| 0.10. | Apsvērusi šos jautājumus un apspriedusies par tiem, Komisija 2006. gada janvāri izdeva Paziņojumu (3), kurā izklāstīts tās rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas ieviešanai. Komisijas mērķis ir izveidot ES līdzekļu efektīvu un produktīvu iekšējo kontroli. Palāta šos pasākumus vērtē atzinīgi, jo ir svarīgi, lai Eiropas Savienības pilsoņiem būtu pamatota pārliecība par to, ka ES līdzekļi tiek pārvaldīti likumīgi un pareizi. Palāta vērtēs rīcības plāna rezultātus, kad attiecīgie pasākumi būs īstenoti un būs iespējams noteikt to ietekmi. |
| --- | --- |

0.10.

Apsvērusi šos jautājumus un apspriedusies par tiem, Komisija 2006. gada janvāri izdeva Paziņojumu (3), kurā izklāstīts tās rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas ieviešanai. Komisijas mērķis ir izveidot ES līdzekļu efektīvu un produktīvu iekšējo kontroli. Palāta šos pasākumus vērtē atzinīgi, jo ir svarīgi, lai Eiropas Savienības pilsoņiem būtu pamatota pārliecība par to, ka ES līdzekļi tiek pārvaldīti likumīgi un pareizi. Palāta vērtēs rīcības plāna rezultātus, kad attiecīgie pasākumi būs īstenoti un būs iespējams noteikt to ietekmi.

---

(1)  Šajā nodaļā ir apkopota informācija, ko agrāk iekļāva nodaļā par Ticamības deklarāciju un atsevišķās nodaļās par ieņēmumiem un izdevumiem.

(2)  OV C 107, 30.4.2004.

(3)  COM(2006) 9, galīgā redakcija, 17.1.2006.

---

GADA PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI

(2006/C 263/01)

SATURS

| 1. nodaļa | – | Ticamības deklarācija un tās atbalsta informācija |
| --- | --- | --- |

1. nodaļa

–

Ticamības deklarācija un tās atbalsta informācija

| 2. nodaļa | – | Komisijas iekšējā kontrole |
| --- | --- | --- |

2. nodaļa

–

Komisijas iekšējā kontrole

| 3. nodaļa | – | Budžeta pārvaldība |
| --- | --- | --- |

3. nodaļa

–

Budžeta pārvaldība

| 4. nodaļa | – | Ieņēmumi |
| --- | --- | --- |

4. nodaļa

–

Ieņēmumi

| 5. nodaļa | – | Kopējā lauksaimniecības politika |
| --- | --- | --- |

5. nodaļa

–

Kopējā lauksaimniecības politika

| 6. nodaļa | – | Strukturālās darbības: reģionālā politika, nodarbinātība un sociālā politika, lauku attīstība un zivsaimniecība |
| --- | --- | --- |

6. nodaļa

–

Strukturālās darbības: reģionālā politika, nodarbinātība un sociālā politika, lauku attīstība un zivsaimniecība

| 7. nodaļa | – | Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība |
| --- | --- | --- |

7. nodaļa

–

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

| 8. nodaļa | – | Ārējās darbības |
| --- | --- | --- |

8. nodaļa

–

Ārējās darbības

| 9. nodaļa | – | Pirmspievienošanās stratēģija |
| --- | --- | --- |

9. nodaļa

–

Pirmspievienošanās stratēģija

| 10. nodaļa | – | Administratīvie izdevumi |
| --- | --- | --- |

10. nodaļa

–

Administratīvie izdevumi

| 11. nodaļa | – | Finanšu instrumenti un banku darbības |
| --- | --- | --- |

11. nodaļa

–

Finanšu instrumenti un banku darbības

| I pielikums (1) | – | Finanšu informācija par vispārējo budžetu |
| --- | --- | --- |

I pielikums (1)

–

Finanšu informācija par vispārējo budžetu

| II pielikums (1) | – | Kopš 2001. gada Revīzijas palātas pieņemtie pārskati un atzinumi |
| --- | --- | --- |

II pielikums (1)

–

Kopš 2001. gada Revīzijas palātas pieņemtie pārskati un atzinumi

---

(1)  Pielikumi Gada pārskatam par budžeta izpildi doti šīs publikācijas beigās.

---

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un tās atbalsta informācija

SATURS

Ticamības deklarācija

Pārskatu ticamība

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Informācija Ticamības deklarācijas atbalstam

Ievads

Pārskatu ticamība

Vispārīga informācija

Revīzijas tvērums un metode

Pārmaiņu vadība no Komisijas puses

Konsolidētā sākuma bilance 2005. gada 1. janvārī

Konsolidētie finanšu pārskati 2005. gada 31. decembrī

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Palātas metode

2005. gada revīzijas rezultāti

TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA

I.

| I. | Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi 2005. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā (1). |
| --- | --- |

Saskaņā ar Līguma 248. pantu Palāta ir pārbaudījusi Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati un konsolidētie pārskati par budžeta izpildi 2005. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā (1).

| II. | Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulu konsolidētie finanšu pārskati 2005. finanšu gadam pirmo reizi ir sagatavoti, pamatojoties uz Komisijas grāmatveža izstrādātiem grāmatvedības noteikumiem, ar kuriem uz uzkrājumiem balstītas grāmatvedības principi ir pielāgoti īpašajiem Kopienu apstākļiem (2), bet konsolidētie pārskati par budžeta izpildi joprojām galvenokārt balstās uz naudas līdzekļu kustību. Pāreja uz uzkrājumu grāmatvedību prasīja pārskatīt 2005. gada 1. janvāra sākuma bilanci un veikt ievērojamas izmaiņas konsolidēto finanšu pārskatu noformējumā (3) un saturā (4). |
| --- | --- |

II.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulu konsolidētie finanšu pārskati 2005. finanšu gadam pirmo reizi ir sagatavoti, pamatojoties uz Komisijas grāmatveža izstrādātiem grāmatvedības noteikumiem, ar kuriem uz uzkrājumiem balstītas grāmatvedības principi ir pielāgoti īpašajiem Kopienu apstākļiem (2), bet konsolidētie pārskati par budžeta izpildi joprojām galvenokārt balstās uz naudas līdzekļu kustību. Pāreja uz uzkrājumu grāmatvedību prasīja pārskatīt 2005. gada 1. janvāra sākuma bilanci un veikt ievērojamas izmaiņas konsolidēto finanšu pārskatu noformējumā (3) un saturā (4).

| III. | Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus ir konsolidējis Komisijas grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija. Palātas uzdevums, pamatojoties uz tās veikto revīziju, ir Eiropas Parlamentam un Padomei apliecināt pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

III.

Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus ir konsolidējis Komisijas grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija. Palātas uzdevums, pamatojoties uz tās veikto revīziju, ir Eiropas Parlamentam un Padomei apliecināt pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| IV. | Palāta veica revīziju atbilstīgi savai revīzijas politikai un standartiem, kas balstās uz starptautiskajiem standartiem, kuri pielāgoti Kopienas vajadzībām. Revīzijas iznākumā Palāta ir guvusi pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajam atzinumam. Attiecībā uz ieņēmumiem Palātas revīzijas tvērums bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijas nevar aptvert ievedumus, kas nav bijuši muitas pārraudzībā. |
| --- | --- |

IV.

Palāta veica revīziju atbilstīgi savai revīzijas politikai un standartiem, kas balstās uz starptautiskajiem standartiem, kuri pielāgoti Kopienas vajadzībām. Revīzijas iznākumā Palāta ir guvusi pietiekamu pamatu turpmāk sniegtajam atzinumam. Attiecībā uz ieņēmumiem Palātas revīzijas tvērums bija ierobežots. Pirmkārt, PVN un NKI pašu resursi balstās uz makroekonomikas statistiku, kurai pakārtotos datus Revīzijas palāta nevar tieši pārbaudīt, un, otrkārt, tradicionālo pašu resursu revīzijas nevar aptvert ievedumus, kas nav bijuši muitas pārraudzībā.

Pārskatu ticamība

V.

| V. | Palāta uzskata, ka Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis. Izņemot VI–VIII punktā minēto apsvērumu ietekmi, visos būtiskajos aspektos šie pārskati pareizi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2005. gada 31. decembrī un Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā finanšu gadā. |
| --- | --- |

Palāta uzskata, ka Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas noteikumiem un grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis. Izņemot VI–VIII punktā minēto apsvērumu ietekmi, visos būtiskajos aspektos šie pārskati pareizi atspoguļo Kopienu finanšu stāvokli 2005. gada 31. decembrī un Kopienu darbības un naudas līdzekļu plūsmas minētajā datumā noslēgtajā finanšu gadā.

| VI. | Palāta atzīmē, ka uzdevuma sarežģītības dēļ (sk. II punktu) pastāvošā finanšu pārskatu pamatsistēma, jo īpaši finanšu gadu nodalīšana, nav konsekventi piemērota, un ka grāmatvedības sistēmas atsevišķos Komisijas ģenerāldirektorātos nespēja nodrošināt finanšu informācijas kvalitāti, kā rezultātā tika veiktas daudzkārtējas korekcijas pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas (sk. VII un VIII punktu). |
| --- | --- |

VI.

Palāta atzīmē, ka uzdevuma sarežģītības dēļ (sk. II punktu) pastāvošā finanšu pārskatu pamatsistēma, jo īpaši finanšu gadu nodalīšana, nav konsekventi piemērota, un ka grāmatvedības sistēmas atsevišķos Komisijas ģenerāldirektorātos nespēja nodrošināt finanšu informācijas kvalitāti, kā rezultātā tika veiktas daudzkārtējas korekcijas pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas (sk. VII un VIII punktu).

| VII. | Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas kļūdas summās, kas reģistrētas grāmatvedības sistēmā kā faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums, kam pat pēc labojumiem provizoriskajos pārskatos joprojām ir neto finansiāla ietekme uz turpmāk uzskaitītajiem konsolidēto finanšu pārskatu elementiem (sk. arī VIII punktu):






  a) | konsolidētajā sākuma bilancē 2005. gada 1. janvārī, ar kuru uz jauno, uz uzkrājumiem balstīto grāmatvedības principu pamata koriģēja konsolidēto slēguma bilanci 2004. gada 31. janvārī, kreditoru parādus norāda par apmēram 47 miljoniem EUR lielākus, bet ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma kopsummu norāda par apmēram 179 miljoniem EUR lielāku. Rezultātā tīrie aktīvi tiek norādīti par apmēram 132 miljoniem EUR lielāki; |
| --- | --- | --- |

VII.

Palātas veiktajā revīzijā tika konstatētas kļūdas summās, kas reģistrētas grāmatvedības sistēmā kā faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi un priekšfinansējums, kam pat pēc labojumiem provizoriskajos pārskatos joprojām ir neto finansiāla ietekme uz turpmāk uzskaitītajiem konsolidēto finanšu pārskatu elementiem (sk. arī VIII punktu):

a)

konsolidētajā sākuma bilancē 2005. gada 1. janvārī, ar kuru uz jauno, uz uzkrājumiem balstīto grāmatvedības principu pamata koriģēja konsolidēto slēguma bilanci 2004. gada 31. janvārī, kreditoru parādus norāda par apmēram 47 miljoniem EUR lielākus, bet ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējuma kopsummu norāda par apmēram 179 miljoniem EUR lielāku. Rezultātā tīrie aktīvi tiek norādīti par apmēram 132 miljoniem EUR lielāki;

| b) | kļūdas, kas minētas a) apakšpunktā, ietekmēja konsolidēto slēguma bilanci 2005. gada 31. decembrī, kurā kreditoru parādus norādīja par 508 miljoniem EUR lielākus, bet ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumu kopsummu par 822 miljoniem EUR lielāku. Rezultātā tīrie aktīvi ir norādīti par apmēram 314 miljoniem EUR lielāki. |
| --- | --- |

b)

kļūdas, kas minētas a) apakšpunktā, ietekmēja konsolidēto slēguma bilanci 2005. gada 31. decembrī, kurā kreditoru parādus norādīja par 508 miljoniem EUR lielākus, bet ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumu kopsummu par 822 miljoniem EUR lielāku. Rezultātā tīrie aktīvi ir norādīti par apmēram 314 miljoniem EUR lielāki.

| VIII. | Palātas veiktajā revīzijā apstiprinājās arī izglītības un kultūras ģenerāldirektora vispārējā atruna par pārliecības trūkumu attiecībā uz viņa direktorāta daļas pareizību kopsummās, kas ietverta gan konsolidētajā sākuma bilancē 2005. gada 1. janvārī (aktīvi 572,5 miljonu EUR apmērā un pasīvi 198,5 miljonu EUR apmērā), gan konsolidētajā slēguma bilancē 2005. gada 31. decembrī (aktīvi 382,7 miljonu EUR apmērā un pasīvi 187,3 miljonu EUR apmērā). Ņemot vērā to, cik bieži šajā ģenerāldirektorātā pieļauti izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi, nav iespējams aprēķināt pārāk augstu vai pārāk zemu novērtēto šā direktorāta daļu aktīvos un pasīvos. |
| --- | --- |

VIII.

Palātas veiktajā revīzijā apstiprinājās arī izglītības un kultūras ģenerāldirektora vispārējā atruna par pārliecības trūkumu attiecībā uz viņa direktorāta daļas pareizību kopsummās, kas ietverta gan konsolidētajā sākuma bilancē 2005. gada 1. janvārī (aktīvi 572,5 miljonu EUR apmērā un pasīvi 198,5 miljonu EUR apmērā), gan konsolidētajā slēguma bilancē 2005. gada 31. decembrī (aktīvi 382,7 miljonu EUR apmērā un pasīvi 187,3 miljonu EUR apmērā). Ņemot vērā to, cik bieži šajā ģenerāldirektorātā pieļauti izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi, nav iespējams aprēķināt pārāk augstu vai pārāk zemu novērtēto šā direktorāta daļu aktīvos un pasīvos.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

IX.

| IX. | Jomās, kurās pārraudzības un kontroles sistēmas ir īstenotas veidā, kas nodrošina adekvātu riska pārvaldību, Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi. Tas attiecas uz ieņēmumiem, saistībām un maksājumiem administratīvajiem izdevumiem un pirmspievienošanās stratēģijai, izņemot SAPARD programmu. Turklāt par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem Palātas revīzija rāda, ka, pareizi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir efektīva sistēma nepareizu izdevumu riska mazināšanai. |
| --- | --- |

Jomās, kurās pārraudzības un kontroles sistēmas ir īstenotas veidā, kas nodrošina adekvātu riska pārvaldību, Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi. Tas attiecas uz ieņēmumiem, saistībām un maksājumiem administratīvajiem izdevumiem un pirmspievienošanās stratēģijai, izņemot SAPARD programmu. Turklāt par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izdevumiem Palātas revīzija rāda, ka, pareizi piemērota, integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) ir efektīva sistēma nepareizu izdevumu riska mazināšanai.

| X. | Neskarot IX punktā pausto atzinumu, Palāta atzīmē, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā joprojām pastāv ievērojams risks ieviešanas organizāciju līmenī visām programmām un instrumentiem valstīs, kas ir pievienošanās procesā, un kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

X.

Neskarot IX punktā pausto atzinumu, Palāta atzīmē, ka pirmspievienošanās stratēģijas jomā joprojām pastāv ievērojams risks ieviešanas organizāciju līmenī visām programmām un instrumentiem valstīs, kas ir pievienošanās procesā, un kandidātvalstīs.

| XI. | Palāta atzīmē, ka pārējās jomās maksājumus joprojām būtiski ietekmē kļūdas un Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas, uzlabojot saistīto risku pārvaldību. Šīs jomas ir uzskaitītas turpmāk tekstā, proti, tās ir – kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika un ārējās darbības.






  a) | KLP izdevumos Palāta konstatēja pierādījumus tam, ka izdevumi, uz ko neattiecas IAKS, vai gadījumi, kad IAKS nav pareizi piemērota vai tikai nesen ieviesta, ir pakļauti lielākam riskam, jo kontroles sistēmas nav tik efektīvas. Papildus tam IAKS inspekcijas rezultātus nav pietiekami pārbaudījusi un apliecinājusi neatkarīga struktūra, un ES atbalsta pieprasījumus tā parasti nepārbauda uz vietas. IAKS neaptvertās noskaidrošanas sistēmas un pēcmaksājumu pārbaudes KLP subsīdijām nesniedz pamatotu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesībām. Palāta secināja, ka KLP izdevumus kopumā joprojām būtiski ietekmē kļūdas. |
| --- | --- | --- |

XI.

Palāta atzīmē, ka pārējās jomās maksājumus joprojām būtiski ietekmē kļūdas un Komisijai, dalībvalstīm un citām saņēmējvalstīm jāpieliek lielākas pūles, lai ieviestu adekvātas pārraudzības un kontroles sistēmas, uzlabojot saistīto risku pārvaldību. Šīs jomas ir uzskaitītas turpmāk tekstā, proti, tās ir – kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika un ārējās darbības.

a)

KLP izdevumos Palāta konstatēja pierādījumus tam, ka izdevumi, uz ko neattiecas IAKS, vai gadījumi, kad IAKS nav pareizi piemērota vai tikai nesen ieviesta, ir pakļauti lielākam riskam, jo kontroles sistēmas nav tik efektīvas. Papildus tam IAKS inspekcijas rezultātus nav pietiekami pārbaudījusi un apliecinājusi neatkarīga struktūra, un ES atbalsta pieprasījumus tā parasti nepārbauda uz vietas. IAKS neaptvertās noskaidrošanas sistēmas un pēcmaksājumu pārbaudes KLP subsīdijām nesniedz pamatotu pārliecību par atbilstību Kopienas tiesībām. Palāta secināja, ka KLP izdevumus kopumā joprojām būtiski ietekmē kļūdas.

| b) | Struktūrpasākumu jomā Palāta atkal konstatēja, ka Komisija neveic efektīvu pārraudzību, lai mazinātu risku, ka dalībvalstīm deleģētie kontroles mehānismi nenovērš pārspīlētu vai neatbilstīgu izdevumu atlīdzināšanu. Abu plānošanas periodu (1994.–1999. un 2000.–2006. gadam) izdevumos Palāta konstatēja būtiskas neprecizitātes. Dažas programmas 1994.–1999. gadam bija slēgtas bez pietiekama pamatojuma. |
| --- | --- |

b)

Struktūrpasākumu jomā Palāta atkal konstatēja, ka Komisija neveic efektīvu pārraudzību, lai mazinātu risku, ka dalībvalstīm deleģētie kontroles mehānismi nenovērš pārspīlētu vai neatbilstīgu izdevumu atlīdzināšanu. Abu plānošanas periodu (1994.–1999. un 2000.–2006. gadam) izdevumos Palāta konstatēja būtiskas neprecizitātes. Dažas programmas 1994.–1999. gadam bija slēgtas bez pietiekama pamatojuma.

| c) | Iekšējā nozaru politikā, neatkarīgi no dažās jomās panāktā progresa, Palātas revīzijā atklājās trūkumi pārraudzības un kontroles sistēmās, kas noveda pie būtiska kļūdu daudzuma maksājumos saņēmējiem. Lielākoties kļūdas rada sarežģītās izmaksu atlīdzināšanas sistēmas, kā arī neskaidrās procedūras un norādījumi, kas dažādās programmas reglamentē. |
| --- | --- |

c)

Iekšējā nozaru politikā, neatkarīgi no dažās jomās panāktā progresa, Palātas revīzijā atklājās trūkumi pārraudzības un kontroles sistēmās, kas noveda pie būtiska kļūdu daudzuma maksājumos saņēmējiem. Lielākoties kļūdas rada sarežģītās izmaksu atlīdzināšanas sistēmas, kā arī neskaidrās procedūras un norādījumi, kas dažādās programmas reglamentē.

| d) | Ārējās darbībās Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas pilnveidojumiem vēl nav bijis ietekmes ieviešanas organizācijas līmenī, kurā joprojām pastāv būtisks kļūdu līmenis, ko var skaidrot ar to, ka trūkst visaptverošas metodes šo organizāciju pārraudzībai, kontrolei un revīzijai. |
| --- | --- |

d)

Ārējās darbībās Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas pilnveidojumiem vēl nav bijis ietekmes ieviešanas organizācijas līmenī, kurā joprojām pastāv būtisks kļūdu līmenis, ko var skaidrot ar to, ka trūkst visaptverošas metodes šo organizāciju pārraudzībai, kontrolei un revīzijai.

2006. gada 14. septembrī

Priekšsēdētājs

Hubert WEBER

| Eiropas Revīzijas palāta |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| INFORMĀCIJA TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS ATBALSTAM |
| Ievads |
| 1.1. | Ievērojot EK Līguma 248. pantu, Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām Kopienas darbības jomām. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

INFORMĀCIJA TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS ATBALSTAM

Ievads

1.1.

Ievērojot EK Līguma 248. pantu, Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Līgums arī pilnvaro Palātu papildināt šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām Kopienas darbības jomām.

| 1.2. | Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati patiesi atspoguļo finanšu stāvokli gada beigās (sk. 1.5.–1.58. punktu). |
| --- | --- |

1.2.

Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Kopienu pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, kādā apmērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un ka gada pārskati patiesi atspoguļo finanšu stāvokli gada beigās (sk. 1.5.–1.58. punktu).

| 1.3. | Pakārtoto darījumu likumības un pareizības revīzijas darba mērķis ir iegūt pietiekamus – tiešus vai netiešus – pierādījumus, lai sniegtu atzinumu par to, vai šie darījumi atbilst piemērojamajām regulām un līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (sk. šīs nodaļas 1.59.–1.65. punktu horizontālajiem jautājumiem, kā arī 2. un 4.–10. nodaļu detalizētam izklāstam). |
| --- | --- |

1.3.

Pakārtoto darījumu likumības un pareizības revīzijas darba mērķis ir iegūt pietiekamus – tiešus vai netiešus – pierādījumus, lai sniegtu atzinumu par to, vai šie darījumi atbilst piemērojamajām regulām un līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (sk. šīs nodaļas 1.59.–1.65. punktu horizontālajiem jautājumiem, kā arī 2. un 4.–10. nodaļu detalizētam izklāstam).

| 1.4. | Tā kā Komisija nav iesniegusi sistemātiskus rādītājus (5), Palāta sniedz dažus rādītājus attīstības pārraudzībai, lai uzlabotu iekšējo kontroli gan kopumā, gan katrā ieņēmumu un izdevumu jomā (sk. šīs nodaļas pielikumus un 2. un 4.–10. nodaļas pielikumus). |
| --- | --- |

1.4.

Tā kā Komisija nav iesniegusi sistemātiskus rādītājus (5), Palāta sniedz dažus rādītājus attīstības pārraudzībai, lai uzlabotu iekšējo kontroli gan kopumā, gan katrā ieņēmumu un izdevumu jomā (sk. šīs nodaļas pielikumus un 2. un 4.–10. nodaļas pielikumus).

5

Pārskatu ticamība

Vispārīga informācija

| 1.5. | Palātas apsvērumi attiecas uz galīgajiem gada pārskatiem par 2005. finanšu gadu, ko sagatavojis Komisijas grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas (6) 128. un 129. pantu un kas Palātai nosūtīti 2006. gada 28. jūlijā. Gada pārskatos iekļauti “konsolidētie finanšu pārskati”, kas cita starpā ietver bilanci, kurā atspoguļoti aktīvi un pasīvi gada beigās, un “konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi”, kas ietver konkrētā gada ieņēmumus un izdevumus. |
| --- | --- |

1.5.

Palātas apsvērumi attiecas uz galīgajiem gada pārskatiem par 2005. finanšu gadu, ko sagatavojis Komisijas grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas (6) 128. un 129. pantu un kas Palātai nosūtīti 2006. gada 28. jūlijā. Gada pārskatos iekļauti “konsolidētie finanšu pārskati”, kas cita starpā ietver bilanci, kurā atspoguļoti aktīvi un pasīvi gada beigās, un “konsolidētie ziņojumi par budžeta izpildi”, kas ietver konkrētā gada ieņēmumus un izdevumus.

6

| 1.6. | 2005. finanšu gads bija pagrieziena punkts, īstenojot jaunos elementus, kas iekļauti Komisijas 2002. gada 17. decembrī pieņemtajā Rīcības plānā Kopienas grāmatvedības sistēmas modernizēšanai (7). Tā bija atbilde uz virkni apsvērumu, ko Palāta formulējusi iepriekš, kā arī tika ņemti vērā Finanšu regulas noteikumi (konkrēti, 123.–138. pants): |
| --- | --- |

1.6.

2005. finanšu gads bija pagrieziena punkts, īstenojot jaunos elementus, kas iekļauti Komisijas 2002. gada 17. decembrī pieņemtajā Rīcības plānā Kopienas grāmatvedības sistēmas modernizēšanai (7). Tā bija atbilde uz virkni apsvērumu, ko Palāta formulējusi iepriekš, kā arī tika ņemti vērā Finanšu regulas noteikumi (konkrēti, 123.–138. pants):

7

| — | kopš 2005. gada 1. janvāra konsolidētie finanšu pārskati jāsagatavo, piemērojot uzkrājumu grāmatvedības principus, bet konsolidētie pārskati par budžeta izpildi joprojām balstās uz naudas plūsmām, kā paredzēts Finanšu regulā, |
| --- | --- |

—

kopš 2005. gada 1. janvāra konsolidētie finanšu pārskati jāsagatavo, piemērojot uzkrājumu grāmatvedības principus, bet konsolidētie pārskati par budžeta izpildi joprojām balstās uz naudas plūsmām, kā paredzēts Finanšu regulā,

| — | lai gan budžeta pārskatu saturs nav mainījies, finanšu pārskatos jāietver jauni elementi: pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu (ietverot informāciju pa segmentiem), naudas plūsmas tabula un pārskats par izmaiņām tīrajos aktīvos, |
| --- | --- |

—

lai gan budžeta pārskatu saturs nav mainījies, finanšu pārskatos jāietver jauni elementi: pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu (ietverot informāciju pa segmentiem), naudas plūsmas tabula un pārskats par izmaiņām tīrajos aktīvos,

| — | konsolidēšanas tvērums tika paplašināts, lai pirmoreiz ietvertu dažādās Kopienas struktūras, |
| --- | --- |

—

konsolidēšanas tvērums tika paplašināts, lai pirmoreiz ietvertu dažādās Kopienas struktūras,

| — | bija jāievieš jauna grāmatvedības sistēma, kas nodrošina, ka katrs grāmatvedības fakts, ne tikai katra naudas kustība, tiek pilnībā uzskaitīts, tiklīdz notiek. Tam būtu jāsniedz iekšējiem lietotājiem daudz pilnīgāka un būtiskāka informācija, kas atvieglo lēmumu pieņemšanu. Tā iznākumā būtu arī iespējams sagatavot caurskatāmākus un informatīvākus pārskatus ārējiem lasītājiem. |
| --- | --- |

—

bija jāievieš jauna grāmatvedības sistēma, kas nodrošina, ka katrs grāmatvedības fakts, ne tikai katra naudas kustība, tiek pilnībā uzskaitīts, tiklīdz notiek. Tam būtu jāsniedz iekšējiem lietotājiem daudz pilnīgāka un būtiskāka informācija, kas atvieglo lēmumu pieņemšanu. Tā iznākumā būtu arī iespējams sagatavot caurskatāmākus un informatīvākus pārskatus ārējiem lasītājiem.

Uzkrājumu grāmatvedība: Uzkrājumu grāmatvedības galvenā nozīme ir tajā, ka pārskatu akcents no naudas darījumiem tiek pārbīdīts uz “tiesību un pienākumu” atzīšanu, tiklīdz šīs tiesības un pienākumi ir zināmi.Turpmāk minētie faktori raksturo galveno ietekmi uz konsolidētajiem pārskatiem, pārejot uz uzkrājumu grāmatvedību.Priekšfinansējums: Šis postenis tagad bilancē parādās kā “aktīvi”. Tas atspoguļo avansus, kas izmaksāti saņēmējiem un kas vēl nav izlietoti, vai par ko vēl nav saņemts izdevumu samaksas pieprasījums (28 000 miljoni EUR).Īstermiņa parādi: Summas uzskata par izmaksām, tiklīdz apstiprinātājdienesti tās uzskata par notikušām un atbilstīgām (74 200 miljoni EUR).Finanšu gadu nodalīšana: Gada laikā veiktos darījumus jāapstiprina tajā uzskaites periodā, uz kuru tie attiecas.Iepriekš minētie skaitļi ir ņemti tieši no Eiropas Kopienu finanšu gada pārskatiem (2005. gada 1. janvāra sākuma bilances).

Uzkrājumu grāmatvedība:

Priekšfinansējums:

Īstermiņa parādi:

Finanšu gadu nodalīšana:

Revīzijas tvērums un metode

| 1.7. | Palātas veiktā pārskatu ticamības revīzija bija vērsta uz: |
| --- | --- |

1.7.

Palātas veiktā pārskatu ticamības revīzija bija vērsta uz:

| — | to, kā Komisija vada pārmaiņas no grāmatvedības, kas balstās uz naudas plūsmu, uz uzkrājumu grāmatvedību (sk. 1.10.–1.27. punktu), |
| --- | --- |

—

to, kā Komisija vada pārmaiņas no grāmatvedības, kas balstās uz naudas plūsmu, uz uzkrājumu grāmatvedību (sk. 1.10.–1.27. punktu),

| — | dažādu pārskatos iekļautu elementu pareizības pārbaudi (sk. 1.28.–1.58. punktu). |
| --- | --- |

—

dažādu pārskatos iekļautu elementu pareizības pārbaudi (sk. 1.28.–1.58. punktu).

| 1.8. | Vērtējot pārmaiņu vadību, Palāta izskatīja šādus jautājumus: |
| --- | --- |

1.8.

Vērtējot pārmaiņu vadību, Palāta izskatīja šādus jautājumus:

| — | vai Komisija ir nodrošinājusi atbilstošu grāmatvedības standartu efektīvu piemērošanu, |
| --- | --- |

—

vai Komisija ir nodrošinājusi atbilstošu grāmatvedības standartu efektīvu piemērošanu,

| — | vai Komisijā veiktie pasākumi palīdz gūt pamatotu pārliecību par pārskatu patiesumu un pareizību. |
| --- | --- |

—

vai Komisijā veiktie pasākumi palīdz gūt pamatotu pārliecību par pārskatu patiesumu un pareizību.

Tas tika darīts, analizējot pamatu, uz kura tika apstiprinātas (saskaņā ar Finanšu regulas 61. pantu) 2005. gada sākuma un slēguma bilances, izmantoto finanšu gadu nodalīšanas metodoloģiju un to vietējo finanšu pārvaldības sistēmu gatavību, kas sniedz datus Komisijas pārskatiem.

| 1.9. | Pārbaudot 2005. gada pārskatu ticamību, Palāta pievērsās šādiem elementiem: |
| --- | --- |

1.9.

Pārbaudot 2005. gada pārskatu ticamību, Palāta pievērsās šādiem elementiem:

| — | 2005. gada sākuma bilance (kurai ir jāatklāj veikto izmaiņu ietekme uz atbilstoši jaunajiem grāmatvedības principiem no jauna sagatavoto bilanci 2004. gada 31. decembrī), |
| --- | --- |

—

2005. gada sākuma bilance (kurai ir jāatklāj veikto izmaiņu ietekme uz atbilstoši jaunajiem grāmatvedības principiem no jauna sagatavoto bilanci 2004. gada 31. decembrī),

| — | slēguma bilance 2005. gada 31. decembrī, |
| --- | --- |

—

slēguma bilance 2005. gada 31. decembrī,

| — | abos iepriekš minētajos elementos iepriekšējā sistēmā nepieejamie dati, kam jābūt atspoguļotiem uzkrājumu kontos (priekšfinansējums un saistītās garantijas, faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi). |
| --- | --- |

—

abos iepriekš minētajos elementos iepriekšējā sistēmā nepieejamie dati, kam jābūt atspoguļotiem uzkrājumu kontos (priekšfinansējums un saistītās garantijas, faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi).

Šis darbs tika veikts, analītiski pārskatot un detalizēti pārbaudot izsmeļošus paraugus.

Pārmaiņu vadība no Komisijas puses

Vispārējie sasniegumi

| 1.10. | Komisijai ir jāplāno un jāīsteno grāmatvedības sistēmas modernizācija, ievērojot Finanšu regulā paredzēto laika grafiku un organizatorisko struktūru. Tomēr, kā jau Palāta atzīmēja iepriekšējos gada pārskatos (8), vajadzīgajiem pielāgojumiem un apstiprinājumiem izstrādātais laika grafiks ir ļoti pretenciozs. |
| --- | --- |

1.10.

Komisijai ir jāplāno un jāīsteno grāmatvedības sistēmas modernizācija, ievērojot Finanšu regulā paredzēto laika grafiku un organizatorisko struktūru. Tomēr, kā jau Palāta atzīmēja iepriekšējos gada pārskatos (8), vajadzīgajiem pielāgojumiem un apstiprinājumiem izstrādātais laika grafiks ir ļoti pretenciozs.

8

| 1.10. | Komisija atzinīgi novērtē savu struktūrvienību lielās pūles, īsā laikā pārejot uz uzkrājumu grāmatvedību. |
| --- | --- |

1.10.

Komisija atzinīgi novērtē savu struktūrvienību lielās pūles, īsā laikā pārejot uz uzkrājumu grāmatvedību.

Lai varētu sasniegt mērķi – modernizēt grāmatvedības sistēmu, Komisija sagatavoja detalizētu projekta vadības plānu, norādot visus termiņus, kas jāievēro, lai šis projekts būtu sekmīgs.

| 1.11. | Publiskās pārvaldes pieredze ar līdzīgām reformām (9) rāda, ka šāda mēroga un sarežģītības projekti, kas līdzīgi Kopienas pārskatu modernizācijai, neizbēgami sastopas ar dažādām problēmām, kuras apgrūtina un aizkavē šādu projektu pilnīgu īstenošanu. Ņemot vērā to, ir panākta ievērojama attīstība: |
| --- | --- |

1.11.

Publiskās pārvaldes pieredze ar līdzīgām reformām (9) rāda, ka šāda mēroga un sarežģītības projekti, kas līdzīgi Kopienas pārskatu modernizācijai, neizbēgami sastopas ar dažādām problēmām, kuras apgrūtina un aizkavē šādu projektu pilnīgu īstenošanu. Ņemot vērā to, ir panākta ievērojama attīstība:

9

| — | 2005. gada 1. janvārī Komisija veica ES vispārējās grāmatvedības pāreju no naudas plūsmas kontiem un uzkrājumu kontiem. Visās Kopienas iestādēs un aģentūrās tika ieviesti jaunie grāmatvedības noteikumi (10) un metodes, jaunā saskaņotā kontu tabula un jaunie konsolidēšanas līdzekļi, |
| --- | --- |

—

2005. gada 1. janvārī Komisija veica ES vispārējās grāmatvedības pāreju no naudas plūsmas kontiem un uzkrājumu kontiem. Visās Kopienas iestādēs un aģentūrās tika ieviesti jaunie grāmatvedības noteikumi (10) un metodes, jaunā saskaņotā kontu tabula un jaunie konsolidēšanas līdzekļi,

10

| — | ieinteresētajām personām tika sniegti individuālie un konsolidētie pārskati, kas ietvēra jaunos obligātos elementus un sīkāku informāciju par resursiem, ko kontrolē dažādas struktūrvienības, to darbības izmaksām un naudas plūsmas operācijām. |
| --- | --- |

—

ieinteresētajām personām tika sniegti individuālie un konsolidētie pārskati, kas ietvēra jaunos obligātos elementus un sīkāku informāciju par resursiem, ko kontrolē dažādas struktūrvienības, to darbības izmaksām un naudas plūsmas operācijām.

| 1.11. | Neraugoties uz dažu jautājumu sarežģītību, problēmu daudzveidību un lielajām grūtībām, Komisija attiecībā uz galvenajiem termiņiem pabeidza projektu bez kavējumiem. Pie ievērojamiem panākumiem pieder: |
| --- | --- |

1.11.

Neraugoties uz dažu jautājumu sarežģītību, problēmu daudzveidību un lielajām grūtībām, Komisija attiecībā uz galvenajiem termiņiem pabeidza projektu bez kavējumiem. Pie ievērojamiem panākumiem pieder:

| — | IT sistēmu izveide, lai atbalstītu jaunās grāmatvedības prasības, |
| --- | --- |

—

IT sistēmu izveide, lai atbalstītu jaunās grāmatvedības prasības,

| — | sekmīgi vadīta pāreja uz jauno sistēmu, tā kā 2005. gada janvāra sākumā bija iespējams sākt ar to strādāt, |
| --- | --- |

—

sekmīgi vadīta pāreja uz jauno sistēmu, tā kā 2005. gada janvāra sākumā bija iespējams sākt ar to strādāt,

| — | Komisijas dienestu administratīvo procedūru pielāgošana uzkrājumu grāmatvedības prasībām, |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu administratīvo procedūru pielāgošana uzkrājumu grāmatvedības prasībām,

| — | sākuma bilanču noteikšana un apstiprināšana pirmajiem uzkrājumu kontiem, |
| --- | --- |

—

sākuma bilanču noteikšana un apstiprināšana pirmajiem uzkrājumu kontiem,

| — | finanšu līdzekļu moduļa izveide, lai varētu atskaitīties par Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta finanšu darbību, |
| --- | --- |

—

finanšu līdzekļu moduļa izveide, lai varētu atskaitīties par Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta finanšu darbību,

| — | fakts, ka visi departamenti ir novērtējuši katra gada beigās uzkrājamos izdevumus, |
| --- | --- |

—

fakts, ka visi departamenti ir novērtējuši katra gada beigās uzkrājamos izdevumus,

| — | Komisijas pārskatu sagatavošana un konsolidēšana ar citu iestāžu un aģentūru pārskatiem. |
| --- | --- |

—

Komisijas pārskatu sagatavošana un konsolidēšana ar citu iestāžu un aģentūru pārskatiem.

Visbeidzot, Komisija ir ievērojusi Finanšu regulā finanšu pārskatu sagatavošanai noteikto termiņu, kas pilnībā atbilst starptautiskajiem standartiem, un ir izpildījusi savu apņemšanos ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu ceļā uz šo mērķi, ko tie uzskatīja par īpaši godkārīgu.

| 1.12. | 1.1. tabulā
  parādīta pēcpārbaude atrunai par pārskatu ticamību, kas bija iekļauta Ticamības deklarācijā par 2004. finanšu gadu, kā arī citi Palātas izvirzītie jautājumi, kas bija (daļēji) atrisināti, modernizējot Kopienas uzskaites pamatsistēmu. Tomēr, kā jebkurā jaunā un tik lielā uz uzkrājumiem balstītā grāmatvedības sistēmā, joprojām pastāv daži trūkumi (sk. turpmāk tekstā). |
| --- | --- |

1.12.

1.1. tabulā
  parādīta pēcpārbaude atrunai par pārskatu ticamību, kas bija iekļauta Ticamības deklarācijā par 2004. finanšu gadu, kā arī citi Palātas izvirzītie jautājumi, kas bija (daļēji) atrisināti, modernizējot Kopienas uzskaites pamatsistēmu. Tomēr, kā jebkurā jaunā un tik lielā uz uzkrājumiem balstītā grāmatvedības sistēmā, joprojām pastāv daži trūkumi (sk. turpmāk tekstā).

1.1. tabulā

| 1.12. | Komisija ABAC (uzkrājumu grāmatvedības) progresa ziņojumos vienmēr ir atzinusi, ka darbs nav pabeigts. |
| --- | --- |

1.12.

Komisija ABAC (uzkrājumu grāmatvedības) progresa ziņojumos vienmēr ir atzinusi, ka darbs nav pabeigts.

ABAC

1.1. tabula – Ticamības deklarācijā par 2004. gadu iekļautās piezīmes pēcpārbaude saistībā ar pārskatu ticamību un grāmatvedības sistēmas modernizācijas ietekmi uz konkrētiem apsvērumiem, kas formulēti Pārskatā par 2004. finanšu gadu

| Piezīme Ticamības deklarācijā par 2004. gadu | Atbildes Pārskatā par 2004. finanšu gadu | Notikumi |
| --- | --- | --- |
| Tā kā nepastāv efektīvas iekšējās kontroles procedūras, ko piemēro dažādiem ieņēmumiem un avansa maksājumiem, Palāta nevar būt pārliecināta par to, ka darījumi, kas attiecas uz posteni “pārējie debitori”, ir uzskaitīti pilnīgi un pareizi. | Komisija pieņem šo Palātas piezīmi, bet paziņo, ka jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana 2005. gadā risina izvirzītās problēmas. | Palāta atzīst visu Komisijas departamentu, kā arī citu iestāžu un struktūru nozīmīgos centienus apkopot priekšfinansējuma summas, ko agrāk iegrāmatoja kā galīgos izdevumus. Tomēr, pamatojoties uz sistēmu analīzi un padziļinātām pārbaudēm, Palāta secināja, ka tā bilancē iekļautās priekšfinansējuma summas vēl nevar uzskatīt par pilnīgām un pietiekami ticamām. |
| Jautājumi, kas (daļēji) atrisināti, veicot Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizāciju | Atbildes Pārskatā par 2004. finanšu gadu | Stāvokļa attīstība |
| Tā kā nepastāv piemērota grāmatvedības sistēma, finanšu pārskatu sagatavošana gada beigās joprojām lielākoties balstījās uz grāmatojumiem, kas nav iekļauti pārskatos, un tam izmantotā informācija ne vienmēr ir sasaistīta ar attiecīgajiem budžeta darījumiem. Turklāt grāmatvedības sistēma joprojām lielā mērā balstījās uz skaidras naudas norēķina principiem, un nebija iespējams nošķirt kapitālizdevumus no izdevumiem, kas nav kapitālizdevumi, galīgos maksājumus no priekšfinansējuma vai pat noteikt parādus un saņemamās summas. Tas ietekmēja saimnieciskā rezultāta aprēķināšanu. | Jauno (uz uzkrājumiem balstīto) grāmatvedības sistēmu ieviesa 2005. gada janvārī. 2004. gadā kontus slēdza, izmantojot tos pašus noteikumus un sistēmas, ko iepriekšējos gados, kā paredzēts gan Finanšu regulā, gan Komisijas Paziņojumā par grāmatvedības sistēmas modernizāciju. Nošķiršana starp kapitālizdevumiem un izdevumiem, kas nav kapitālizdevumi, ir viens no uzlabojumiem, ko rada jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana. | Kopš jaunās uzkrājumu grāmatvedības sistēmas ieviešanas, lielākā daļa Palātas minēto problēmu ir atrisināta. Finanšu pārskatus tagad gatavo, pamatojoties uz informāciju, ko izvelk no grāmatojumiem. Pārskati tiek balstīti uz vispāratzītiem grāmatvedības principiem, un tūliņ pēc darbības uzsākšanas notiek nošķiršana starp kapitālizdevumiem un izdevumiem, kas nav kapitālizdevumi. Priekšfinansējuma summas un sākuma faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi ir parādīti bilancē. Tomēr šīs nozīmīgās izmaiņas, kas joprojām prasa kultūras izmaiņas no visu iesaistīto puses, ir radījušas iekšēju kavēšanos ar prasītās informācijas sagatavošanu un neprecizitātes pirmajā pārskatu kopā, kas sagatavota uz uzkrājumu grāmatvedības pamata. |
| Palāta nespēj sniegt pārliecību par to summu pareizību un pilnīgumu, kas iegrāmatotas kā finanšu starpnieku rīcībā esošās summas (2004. gada 31. decembrī – EUR 1 313,6 miljoni ). | Jaunā sistēma, ko ieviesa 2005. gadā un kas balstās uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, ļaus Komisijai labāk kontrolēt priekšfinansējuma summas (piemēram, finanšu starpniekus). | Summas, kas ir finanšu starpnieku rīcībā, no 2005. gada jāiekļauj priekšfinansējumā. Tomēr, kā jau minēts iepriekš (sk. piezīmi 2004. gada Ticamības deklarācijā), Palāta vēl nevar uzskatīt bilancē iekļautās priekšfinansējuma summas par pilnīgām un pietiekami ticamām. |
| Pastāv arī citi trūkumi saistībā ar pārskatu sagatavošanu, jo īpaši tas attiecas uz atsevišķiem lauksaimniecības izdevumu posteņiem un avansiem, kas nav samaksāti, bet kā tādi ir iegrāmatoti (modulācija), kā arī ar pensiju tiesību uzskaiti, kas neitralizē ietekmi uz saimniecisko rezultātu. | Pašreizējā modulāciju sistēma ir pārtraukta, un nav plānots grozīt grāmatojumu budžeta pārskatos tās pēdējo gadu laikā. Apstrāde vispārējos pārskatos tiek pārbaudīta, gatavojoties pārejai uz uzkrājumu principa grāmatvedību 2005. gadā. Pensiju tiesību jautājums tiks pārskatīts, kad būs pieejami IPSAS par pensiju apstrādi publiskā sektora vienībās. | Modulācijai ieturētie līdzekļi tagad līdz to izlietošanai bilancē ir parādīti priekšfinansējumu postenī; maksājumu atspoguļojums budžetā ir palicis nemainīgs. Lai gan šajā jautājumā joprojām nepastāv IPSAS normas, pensiju tiesības tagad un turpmāk tiek norādītas pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu bez atbilstošās, no dalībvalstīm saņemamās summas. |
| Joprojām nav pietiekamas un precīzas norādes pārskatu paskaidrojošajās piezīmēs par to, ka dažos darījumos, iespējams, Komisijas departamenti vai dalībvalstis vēlāk veiks korekcijas, ne arī kādas norādes par šo korekciju iespējamo mērogu. Turklāt ir arī citas neskaidrības, kas uz laiku var ietekmēt pārskatus. | 2004. gada galīgajos pārskatos ir iekļauts papildu komentārs, norādot, ka vairums gada laikā veikto maksājumu ir provizoriski un pakļauti mainīgiem nosacījumiem. Komisija ir ieviesusi jaunos grāmatvedības noteikumus, kuru ietekme būs jūtama 2005. gada pārskatos. Komisija arī analizēs iespēju uzlabot informāciju par attiecībā uz iepriekšējiem gadiem izdarīto korekciju finanšu ietekmi. Pie citām neskaidrībām (piem., atzinums ar piezīmi vai negatīvs atzinums no apstiprinātājstruktūrām vai arī atlikts Komisijas finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmums par maksāšanas aģentūras pārskatiem), attiecīgie izdevumi kopumā ir ierobežoti. | Piezīmēs ir vairāk informācijas nekā agrāk par to, ka dažus darījumus, iespējams, vēlāk koriģēs Komisijas departamenti vai dalībvalstis. Tomēr nav skaidri vai precīzi nošķirti izdevumi, kas ir apstiprināti un attiecīgi noskaidroti, un tie, kuri vēl tiks apstiprināti. |

Piezīme Ticamības deklarācijā par 2004. gadu

Atbildes Pārskatā par 2004. finanšu gadu

Notikumi

Tā kā nepastāv efektīvas iekšējās kontroles procedūras, ko piemēro dažādiem ieņēmumiem un avansa maksājumiem, Palāta nevar būt pārliecināta par to, ka darījumi, kas attiecas uz posteni “pārējie debitori”, ir uzskaitīti pilnīgi un pareizi.

Komisija pieņem šo Palātas piezīmi, bet paziņo, ka jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana 2005. gadā risina izvirzītās problēmas.

Palāta atzīst visu Komisijas departamentu, kā arī citu iestāžu un struktūru nozīmīgos centienus apkopot priekšfinansējuma summas, ko agrāk iegrāmatoja kā galīgos izdevumus. Tomēr, pamatojoties uz sistēmu analīzi un padziļinātām pārbaudēm, Palāta secināja, ka tā bilancē iekļautās priekšfinansējuma summas vēl nevar uzskatīt par pilnīgām un pietiekami ticamām.

Jautājumi, kas (daļēji) atrisināti, veicot Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizāciju

Atbildes Pārskatā par 2004. finanšu gadu

Stāvokļa attīstība

Tā kā nepastāv piemērota grāmatvedības sistēma, finanšu pārskatu sagatavošana gada beigās joprojām lielākoties balstījās uz grāmatojumiem, kas nav iekļauti pārskatos, un tam izmantotā informācija ne vienmēr ir sasaistīta ar attiecīgajiem budžeta darījumiem. Turklāt grāmatvedības sistēma joprojām lielā mērā balstījās uz skaidras naudas norēķina principiem, un nebija iespējams nošķirt kapitālizdevumus no izdevumiem, kas nav kapitālizdevumi, galīgos maksājumus no priekšfinansējuma vai pat noteikt parādus un saņemamās summas. Tas ietekmēja saimnieciskā rezultāta aprēķināšanu.

Jauno (uz uzkrājumiem balstīto) grāmatvedības sistēmu ieviesa 2005. gada janvārī. 2004. gadā kontus slēdza, izmantojot tos pašus noteikumus un sistēmas, ko iepriekšējos gados, kā paredzēts gan Finanšu regulā, gan Komisijas Paziņojumā par grāmatvedības sistēmas modernizāciju. Nošķiršana starp kapitālizdevumiem un izdevumiem, kas nav kapitālizdevumi, ir viens no uzlabojumiem, ko rada jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana.

Kopš jaunās uzkrājumu grāmatvedības sistēmas ieviešanas, lielākā daļa Palātas minēto problēmu ir atrisināta. Finanšu pārskatus tagad gatavo, pamatojoties uz informāciju, ko izvelk no grāmatojumiem. Pārskati tiek balstīti uz vispāratzītiem grāmatvedības principiem, un tūliņ pēc darbības uzsākšanas notiek nošķiršana starp kapitālizdevumiem un izdevumiem, kas nav kapitālizdevumi. Priekšfinansējuma summas un sākuma faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi ir parādīti bilancē. Tomēr šīs nozīmīgās izmaiņas, kas joprojām prasa kultūras izmaiņas no visu iesaistīto puses, ir radījušas iekšēju kavēšanos ar prasītās informācijas sagatavošanu un neprecizitātes pirmajā pārskatu kopā, kas sagatavota uz uzkrājumu grāmatvedības pamata.

Palāta nespēj sniegt pārliecību par to summu pareizību un pilnīgumu, kas iegrāmatotas kā finanšu starpnieku rīcībā esošās summas (2004. gada 31. decembrī – EUR 1 313,6 miljoni ).

Jaunā sistēma, ko ieviesa 2005. gadā un kas balstās uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, ļaus Komisijai labāk kontrolēt priekšfinansējuma summas (piemēram, finanšu starpniekus).

Summas, kas ir finanšu starpnieku rīcībā, no 2005. gada jāiekļauj priekšfinansējumā. Tomēr, kā jau minēts iepriekš (sk. piezīmi 2004. gada Ticamības deklarācijā), Palāta vēl nevar uzskatīt bilancē iekļautās priekšfinansējuma summas par pilnīgām un pietiekami ticamām.

Pastāv arī citi trūkumi saistībā ar pārskatu sagatavošanu, jo īpaši tas attiecas uz atsevišķiem lauksaimniecības izdevumu posteņiem un avansiem, kas nav samaksāti, bet kā tādi ir iegrāmatoti (modulācija), kā arī ar pensiju tiesību uzskaiti, kas neitralizē ietekmi uz saimniecisko rezultātu.

Pašreizējā modulāciju sistēma ir pārtraukta, un nav plānots grozīt grāmatojumu budžeta pārskatos tās pēdējo gadu laikā. Apstrāde vispārējos pārskatos tiek pārbaudīta, gatavojoties pārejai uz uzkrājumu principa grāmatvedību 2005. gadā. Pensiju tiesību jautājums tiks pārskatīts, kad būs pieejami IPSAS par pensiju apstrādi publiskā sektora vienībās.

IPSAS

Modulācijai ieturētie līdzekļi tagad līdz to izlietošanai bilancē ir parādīti priekšfinansējumu postenī; maksājumu atspoguļojums budžetā ir palicis nemainīgs. Lai gan šajā jautājumā joprojām nepastāv IPSAS normas, pensiju tiesības tagad un turpmāk tiek norādītas pārskatā par saimnieciskās darbības rezultātu bez atbilstošās, no dalībvalstīm saņemamās summas.

IPSAS

Joprojām nav pietiekamas un precīzas norādes pārskatu paskaidrojošajās piezīmēs par to, ka dažos darījumos, iespējams, Komisijas departamenti vai dalībvalstis vēlāk veiks korekcijas, ne arī kādas norādes par šo korekciju iespējamo mērogu. Turklāt ir arī citas neskaidrības, kas uz laiku var ietekmēt pārskatus.

2004. gada galīgajos pārskatos ir iekļauts papildu komentārs, norādot, ka vairums gada laikā veikto maksājumu ir provizoriski un pakļauti mainīgiem nosacījumiem. Komisija ir ieviesusi jaunos grāmatvedības noteikumus, kuru ietekme būs jūtama 2005. gada pārskatos. Komisija arī analizēs iespēju uzlabot informāciju par attiecībā uz iepriekšējiem gadiem izdarīto korekciju finanšu ietekmi. Pie citām neskaidrībām (piem., atzinums ar piezīmi vai negatīvs atzinums no apstiprinātājstruktūrām vai arī atlikts Komisijas finanšu grāmatojumu noskaidrošanas lēmums par maksāšanas aģentūras pārskatiem), attiecīgie izdevumi kopumā ir ierobežoti.

Piezīmēs ir vairāk informācijas nekā agrāk par to, ka dažus darījumus, iespējams, vēlāk koriģēs Komisijas departamenti vai dalībvalstis. Tomēr nav skaidri vai precīzi nošķirti izdevumi, kas ir apstiprināti un attiecīgi noskaidroti, un tie, kuri vēl tiks apstiprināti.

Konstatējumi Komisijas līmenī

Iekšēja kavēšanās darbā ar Komisijas 2005. gada finanšu pārskatiem

| 1.13. | Galvenie Komisijas 2005. gada finanšu pārskatu gatavošanas procesa elementi bija vispārējas finanšu gadu nodalīšanas metodoloģijas īstenošana dažādos ģenerāldirektorātos/Komisijas grāmatveža sniegtie norādījumi un sākuma un slēguma atlikumu apstiprināšana, ko veica visi kredītrīkotāji (11). Šie apstiprinājumi daudzos gadījumos kavējās, jo īpaši pamatjomu ģenerāldirektorātu līmenī. |
| --- | --- |

1.13.

Galvenie Komisijas 2005. gada finanšu pārskatu gatavošanas procesa elementi bija vispārējas finanšu gadu nodalīšanas metodoloģijas īstenošana dažādos ģenerāldirektorātos/Komisijas grāmatveža sniegtie norādījumi un sākuma un slēguma atlikumu apstiprināšana, ko veica visi kredītrīkotāji (11). Šie apstiprinājumi daudzos gadījumos kavējās, jo īpaši pamatjomu ģenerāldirektorātu līmenī.

11

| 1.13. | Salīdzinot ar Budžeta ģenerāldirektorāta noteiktajiem iekšējiem termiņiem, ir bijušas dažas aizkavēšanās. Labi sastādītā darba plānā parasti šādiem kavējumiem ir ieplānota rezerve. Šāda rezerve bija paredzēta arī Komisijas plānā. Lai gan bija iekšējie kavējumi, Komisija tomēr ievēroja Finanšu regulā norādītos termiņus un finanšu pārskatus iesniedza savlaicīgi. |
| --- | --- |

1.13.

Salīdzinot ar Budžeta ģenerāldirektorāta noteiktajiem iekšējiem termiņiem, ir bijušas dažas aizkavēšanās. Labi sastādītā darba plānā parasti šādiem kavējumiem ir ieplānota rezerve. Šāda rezerve bija paredzēta arī Komisijas plānā. Lai gan bija iekšējie kavējumi, Komisija tomēr ievēroja Finanšu regulā norādītos termiņus un finanšu pārskatus iesniedza savlaicīgi.

| 1.14. | Daudzos ģenerāldirektorātos, ko Palāta revidēja, tika konstatēti vairāki trūkumi saistībā ar datu apstiprināšanu: vāja pārraudzība, konkrētajam darbam nepietiek darbinieku un neatbilstoša paveiktā darba dokumentēšana. Dažu pamatjomu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu finanšu pielikumā iesniegtajos skaitļos bija kļūdas (sk. 1.16. punktu). |
| --- | --- |

1.14.

Daudzos ģenerāldirektorātos, ko Palāta revidēja, tika konstatēti vairāki trūkumi saistībā ar datu apstiprināšanu: vāja pārraudzība, konkrētajam darbam nepietiek darbinieku un neatbilstoša paveiktā darba dokumentēšana. Dažu pamatjomu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu finanšu pielikumā iesniegtajos skaitļos bija kļūdas (sk. 1.16. punktu).

| 1.14. | Komisija gandrīz divus gadus pielika visas pūles, lai identificētu un reģistrētu tos datus, kuru līdz šim nebija vecajā sistēmā. |
| --- | --- |

1.14.

Komisija gandrīz divus gadus pielika visas pūles, lai identificētu un reģistrētu tos datus, kuru līdz šim nebija vecajā sistēmā.

Sākuma bilancei katrā ģenerāldirektorātā šos datus vairākkārt pārbaudīja un apstiprināja; visbeidzot, visi ģenerāldirektori, izņemot vienu, oficiāli apstiprināja ģenerāldirektorātu sākuma un noslēguma bilances.

Komisijai ir zināms, ka vajadzīgi daži uzlabojumi grāmatvedības kontroles jomā. Vidēja termiņa perspektīvā ir paredzēta šāda grāmatvedības kontroles atjaunināšana/uzlabošana. Lai gan daži pasākumi tika pabeigti 2005. gadā, pārējos pabeigs 2006. un 2007. gadā.

Pilnībā apkopoti dati pa ģenerāldirektorātiem pirmo reizi bija pieejami 2005. gadā. Pārskatu dalījumā pa ģenerāldirektorātiem bija dažas nelielas nepilnības, tālab dažu ģenerāldirektorātu sniegtajos skaitļos individuālo gada darbības pārskatu (AAR) finanšu pielikumos bija sīkas kļūdas, bet tas neietekmēja Komisijas pārskatus kopumā.

AAR

| 1.15. | Bieži vien pirms pārskatu iesniegšanas dažādie kredītrīkotāji nebija līdz galam izstrādājuši/oficiāli apstiprinājuši ģenerāldirektorātu atsevišķās metodoloģijas. Rezultātā finanšu gadu nodalīšanas grāmatojumi sākuma un slēguma bilancēs tika izdarīti, nebalstoties uz oficiāli apstiprinātu metodoloģisko pamatu, kas ģenerāldirektorāta līmenī īsteno vispārējo finanšu gadu nodalīšanas metodoloģiju/Komisijas grāmatveža norādījumus. |
| --- | --- |

1.15.

Bieži vien pirms pārskatu iesniegšanas dažādie kredītrīkotāji nebija līdz galam izstrādājuši/oficiāli apstiprinājuši ģenerāldirektorātu atsevišķās metodoloģijas. Rezultātā finanšu gadu nodalīšanas grāmatojumi sākuma un slēguma bilancēs tika izdarīti, nebalstoties uz oficiāli apstiprinātu metodoloģisko pamatu, kas ģenerāldirektorāta līmenī īsteno vispārējo finanšu gadu nodalīšanas metodoloģiju/Komisijas grāmatveža norādījumus.

| 1.15. | Tā kā publiskajā sektorā nodalīšanas darbībai nebija pieejamas standarta metodes, priekšroku deva nodalīšanas aprēķināšanai, nevis procedūras formalizēšanai. |
| --- | --- |

1.15.

Tā kā publiskajā sektorā nodalīšanas darbībai nebija pieejamas standarta metodes, priekšroku deva nodalīšanas aprēķināšanai, nevis procedūras formalizēšanai.

Tomēr attiecībā uz nodalīšanas metodoloģiju grāmatvedības dienests ir izveidojis skaidru metodoloģiju, kuru vajadzētu ievērot visiem pārējiem dienestiem. Ģenerāldirektorātiem ir jāizvēlas kāda no iespējām, kas atbilst to nozaru īpašajām darbības iezīmēm.

Pat ja ne visas pielietotās metodoloģijas tika formalizētas, veica vairākus pasākumus, lai nodrošinātu to pareizu pielietošanu: pārskatīšanu, atsauksmju sniegšanu, semināru rīkošanu un precīzu norādījumu sniegšanu dienestiem.

| 1.16. | Turklāt resursu direktoriem (12) gada darbības pārskatu gatavošanas procesā (t. i., 2006. gada marta beigās) bija oficiāli jāapstiprina finanšu pārskati ar sākuma un slēguma atlikumiem. Tomēr, tā kā Budžeta ĢD darbam bija tas pats termiņš, līdz provizorisko pārskatu pabeigšanai nebija saņemti visi apstiprinājumi. Galīgo pārskatu apstiprinājumi tika saņemti laikā. |
| --- | --- |

1.16.

Turklāt resursu direktoriem (12) gada darbības pārskatu gatavošanas procesā (t. i., 2006. gada marta beigās) bija oficiāli jāapstiprina finanšu pārskati ar sākuma un slēguma atlikumiem. Tomēr, tā kā Budžeta ĢD darbam bija tas pats termiņš, līdz provizorisko pārskatu pabeigšanai nebija saņemti visi apstiprinājumi. Galīgo pārskatu apstiprinājumi tika saņemti laikā.

12

| 1.17. | Kavēšanās, kas minēta 1.13. punktā, ietekmēja Palātas veiktās padziļinātās pārbaudes, jo Palāta saņēma sākuma atlikumus pirms finanšu gadu nodalīšanas (2006. gada 18. janvārī) un pēc finanšu gadu nodalīšanas (2006. gada 15. martā), kad vēl joprojām bija veicami grozījumi. Pabeigta provizoriskā sākuma bilance, kurā parādīta to izmaiņu ietekme, kas veiktas, lai bilanci 2004. gada 31. decembrī pārstrādātu saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības principiem, tika saņemta 2006. gada 31. martā kopā ar konsolidētajiem provizoriskajiem pārskatiem. |
| --- | --- |

1.17.

Kavēšanās, kas minēta 1.13. punktā, ietekmēja Palātas veiktās padziļinātās pārbaudes, jo Palāta saņēma sākuma atlikumus pirms finanšu gadu nodalīšanas (2006. gada 18. janvārī) un pēc finanšu gadu nodalīšanas (2006. gada 15. martā), kad vēl joprojām bija veicami grozījumi. Pabeigta provizoriskā sākuma bilance, kurā parādīta to izmaiņu ietekme, kas veiktas, lai bilanci 2004. gada 31. decembrī pārstrādātu saskaņā ar jaunajiem grāmatvedības principiem, tika saņemta 2006. gada 31. martā kopā ar konsolidētajiem provizoriskajiem pārskatiem.

| 1.17. | Komisija saprot, ka Revīzijas palātas revīzijas darbs, tāpat kā viss Komisijas projekts, šogad bija ļoti sarežģīts, |
| --- | --- |

1.17.

Komisija saprot, ka Revīzijas palātas revīzijas darbs, tāpat kā viss Komisijas projekts, šogad bija ļoti sarežģīts,

tomēr

| — | procedūra tika ievērota pareizi un sistēma tika dokumentēta, |
| --- | --- |

—

procedūra tika ievērota pareizi un sistēma tika dokumentēta,

| — | bilances, izņemot nodalīšanas, pirmoreiz augšupielādēja 2005. gada janvārī, |
| --- | --- |

—

bilances, izņemot nodalīšanas, pirmoreiz augšupielādēja 2005. gada janvārī,

| — | līdz 2005. gada vidum aptuveni 95 % no šim bilancēm tika slēgtas un |
| --- | --- |

—

līdz 2005. gada vidum aptuveni 95 % no šim bilancēm tika slēgtas un

| — | izmaiņas, kas radušas pēc tam, dokumentēja un īpaši šim gadījumam sniedza revīzijas liecību. |
| --- | --- |

—

izmaiņas, kas radušas pēc tam, dokumentēja un īpaši šim gadījumam sniedza revīzijas liecību.

Centrālās grāmatvedības sistēmā (ABAC) joprojām ir daži nebūtiski neatrisināti jautājumi, bet vietējās palīgsistēmās joprojām ir būtiskas problēmas

| 1.18. | Tagad, kad ir īstenots visaptverošais darbības plāns ar mērķi pastiprināt centrālās grāmatvedības sistēmas drošību, jāatrisina vēl divi jautājumi, proti, jāpārskata piekļuves tiesības Budžeta ģenerāldirektorātā un atkārtoti jāizvērtē ABAC Workflow drošība (13). Tā kā Budžeta ģenerāldirektors šajos jautājumos atlikušo darbu nav uzskatījis par būtisku, īpaši tāpēc, ka ir ieviesta efektīva uzraudzības sistēma, 2004. gada darbības pārskatā iekļautā atruna par sistēmas drošību un piekļuves tiesībām bija atcelta. Palātas veiktā revīzija apstiprina ABAC uzlaboto drošību. |
| --- | --- |

1.18.

Tagad, kad ir īstenots visaptverošais darbības plāns ar mērķi pastiprināt centrālās grāmatvedības sistēmas drošību, jāatrisina vēl divi jautājumi, proti, jāpārskata piekļuves tiesības Budžeta ģenerāldirektorātā un atkārtoti jāizvērtē ABAC Workflow drošība (13). Tā kā Budžeta ģenerāldirektors šajos jautājumos atlikušo darbu nav uzskatījis par būtisku, īpaši tāpēc, ka ir ieviesta efektīva uzraudzības sistēma, 2004. gada darbības pārskatā iekļautā atruna par sistēmas drošību un piekļuves tiesībām bija atcelta. Palātas veiktā revīzija apstiprina ABAC uzlaboto drošību.

ABAC Workflow

13

ABAC

| 1.19. | Daudzi ĢD izmanto paši savas IT sistēmas finanšu pārvaldības mērķiem un to darījumu izveidei, ko caur saskarni jeb interfeisu nosūta centrālajai grāmatvedības sistēmai (ABAC). Tomēr šādu sistēmu apstiprināšana un modernizēšana prasīs salīdzinoši ilgāku laiku. |
| --- | --- |

1.19.

Daudzi ĢD izmanto paši savas IT sistēmas finanšu pārvaldības mērķiem un to darījumu izveidei, ko caur saskarni jeb interfeisu nosūta centrālajai grāmatvedības sistēmai (ABAC). Tomēr šādu sistēmu apstiprināšana un modernizēšana prasīs salīdzinoši ilgāku laiku.

ABAC

| 1.19. | Tā kā situācija nepārtraukti mainās, grāmatvedības dienestu apstiprināšanas grupai tā ir jādokumentē, un tā, sākot ar 2006. gada 1. jūniju, vietējās sistēmās ir ieviesusi izmaiņu apstiprināšanas procedūru, kā tas ir paredzēts Finanšu regulas īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

1.19.

Tā kā situācija nepārtraukti mainās, grāmatvedības dienestu apstiprināšanas grupai tā ir jādokumentē, un tā, sākot ar 2006. gada 1. jūniju, vietējās sistēmās ir ieviesusi izmaiņu apstiprināšanas procedūru, kā tas ir paredzēts Finanšu regulas īstenošanas noteikumos.

| 1.20. | Palāta pārbaudīja vietējo grāmatvedības sistēmu padziļināto pārbaužu programmu, ko 13 ģenerāldirektorātos 2005. gadā īstenoja Komisijas grāmatveža dienesti (no tiem astoņos ģenerāldirektorātos, kuros augsta līmeņa novērtējumā 2004. gadā bija konstatēti riska faktori (14), un piecos, ko atlasīja, pamatojoties uz to finansiālo nozīmi un/vai sarežģīto organizāciju (15)). Palātas revīzija apstiprināja, ka ir bijis pamatots Komisijas grāmatveža lēmums būtisku nepilnību dēļ neapstiprināt trīs vietējās sistēmas – EuropeAid sadarbības birojā, Izglītības un kultūras ĢD un Ārējo sakaru ĢD. Tomēr dažos gadījumos nav skaidrs, kāpēc nepietiekami rezultāti attiecībā uz dažiem apstiprināšanas kritērijiem nenoveda pie apstiprinājuma ar piezīmi. |
| --- | --- |

1.20.

Palāta pārbaudīja vietējo grāmatvedības sistēmu padziļināto pārbaužu programmu, ko 13 ģenerāldirektorātos 2005. gadā īstenoja Komisijas grāmatveža dienesti (no tiem astoņos ģenerāldirektorātos, kuros augsta līmeņa novērtējumā 2004. gadā bija konstatēti riska faktori (14), un piecos, ko atlasīja, pamatojoties uz to finansiālo nozīmi un/vai sarežģīto organizāciju (15)). Palātas revīzija apstiprināja, ka ir bijis pamatots Komisijas grāmatveža lēmums būtisku nepilnību dēļ neapstiprināt trīs vietējās sistēmas – EuropeAid sadarbības birojā, Izglītības un kultūras ĢD un Ārējo sakaru ĢD. Tomēr dažos gadījumos nav skaidrs, kāpēc nepietiekami rezultāti attiecībā uz dažiem apstiprināšanas kritērijiem nenoveda pie apstiprinājuma ar piezīmi.

14

15

EuropeAid

| 1.20. | Apstiprināšana nav revīzija. Tās secinājumus nevar salīdzināt ar revīzijas atzinumiem. Vietējo sistēmu apstiprināšana ir diezgan jauna darbība, kas Finanšu regulas 61. pantu īsteno praksē. Apstiprināšanas ziņojumi tiek rakstīti tālab, lai kredītrīkotājs saņemtu pietiekamu informāciju par apstiprināšanu. Apstiprināšanas ziņojumu preambulā ir izskaidrots apjoms un ierobežojumi. |
| --- | --- |

1.20.

Apstiprināšana nav revīzija. Tās secinājumus nevar salīdzināt ar revīzijas atzinumiem. Vietējo sistēmu apstiprināšana ir diezgan jauna darbība, kas Finanšu regulas 61. pantu īsteno praksē. Apstiprināšanas ziņojumi tiek rakstīti tālab, lai kredītrīkotājs saņemtu pietiekamu informāciju par apstiprināšanu. Apstiprināšanas ziņojumu preambulā ir izskaidrots apjoms un ierobežojumi.

| 1.21. | Palāta uzskata, ka, balstoties uz iegūtajiem rezultātiem un joprojām risināmajiem jautājumiem, lielākā daļa pozitīvo apstiprināšanas atzinumu, ko par vietējām sistēmām sniedzis Komisijas grāmatvedis, jāuzskata par nosacītiem atzinumiem vai atzinumiem ar piezīmi. To apstiprina arī vairāki svarīgi horizontālie jautājumi (16) un turpmāk izskatāmās lietas (17), kas bija izceltas Komisijas grāmatveža noslēguma ziņojumā 2005. gada beigās. |
| --- | --- |

1.21.

Palāta uzskata, ka, balstoties uz iegūtajiem rezultātiem un joprojām risināmajiem jautājumiem, lielākā daļa pozitīvo apstiprināšanas atzinumu, ko par vietējām sistēmām sniedzis Komisijas grāmatvedis, jāuzskata par nosacītiem atzinumiem vai atzinumiem ar piezīmi. To apstiprina arī vairāki svarīgi horizontālie jautājumi (16) un turpmāk izskatāmās lietas (17), kas bija izceltas Komisijas grāmatveža noslēguma ziņojumā 2005. gada beigās.

16

17

| 1.21. | Grāmatvedības dienesti ir apņēmušies sistemātiski kontrolēt 2005. gada apstiprināšanas ziņojumā minētās tēmas un jautājumus, kuriem nākotnē būtu jāpievērš lielāka uzmanība. |
| --- | --- |

1.21.

Grāmatvedības dienesti ir apņēmušies sistemātiski kontrolēt 2005. gada apstiprināšanas ziņojumā minētās tēmas un jautājumus, kuriem nākotnē būtu jāpievērš lielāka uzmanība.

Visos dienestos, tostarp arī Budžeta un Informātikas ģenerāldirektorātos, veiks ABAC sistēmas kontroli.

ABAC

Darbs grāmatvedības sistēmas kvalitātes uzlabošanai un dati pēc provizorisko pārskatu iesniegšanas

Komisijas darbības pareizu finanšu pārskatu nodrošināšanai

| 1.22. | Budžeta ĢD ģenerāldirektors savā deklarācijā iekļāva atrunu, kuru apstiprina arī Palātas veiktā revīzija (sk. 1.18.–1.21. un 1.28.–1.58. punktu), par “trim vietējām sistēmām, kas nav apstiprinātas, un uzskaites saskaņotības pārbaudēm, kas joprojām jāveic”. Deklarācijas noslēguma secinājumā par atklāto nepilnību kombinēto ietekmi viņš paziņoja: “Budžeta ĢD kopā ar pārējiem Komisijas dienestiem turpinās novērst atlikušās kļūdas vai neskaidrības un veikt ieguldījumus 2006. gadā, lai stiprinātu ABAC grāmatvedības sistēmu Kopienai ... Tas ir jautājums par piemērotiem līdzekļiem, proti, mācībām, dokumentēšanu un IT sistēmām, kā arī par darbu attiecīgo kultūras izmaiņu jomā. Uz šāda pamata saskaņā ar deklarācijā paredzēto ievirzi var sniegt pamatotu pārliecību”. |
| --- | --- |

1.22.

Budžeta ĢD ģenerāldirektors savā deklarācijā iekļāva atrunu, kuru apstiprina arī Palātas veiktā revīzija (sk. 1.18.–1.21. un 1.28.–1.58. punktu), par “trim vietējām sistēmām, kas nav apstiprinātas, un uzskaites saskaņotības pārbaudēm, kas joprojām jāveic”. Deklarācijas noslēguma secinājumā par atklāto nepilnību kombinēto ietekmi viņš paziņoja: “Budžeta ĢD kopā ar pārējiem Komisijas dienestiem turpinās novērst atlikušās kļūdas vai neskaidrības un veikt ieguldījumus 2006. gadā, lai stiprinātu ABAC grāmatvedības sistēmu Kopienai ... Tas ir jautājums par piemērotiem līdzekļiem, proti, mācībām, dokumentēšanu un IT sistēmām, kā arī par darbu attiecīgo kultūras izmaiņu jomā. Uz šāda pamata saskaņā ar deklarācijā paredzēto ievirzi var sniegt pamatotu pārliecību”.

ABAC

| 1.22. | Komisija atzinīgi novērtē savu departamentu lielo ieguldījumu pārejā uz uzkrājumu principa grāmatvedību. Tomēr grāmatvedības dienesti neapstiprināja 3 vietējās sistēmas. Šo iemeslu dēļ un ievērojot to, ka Revīzijas palāta šobrīd veic provizorisko pārskatu revīziju, kuras rezultātā, pirms 2006. gada 31. jūlijā tiek apstiprināti galīgie pārskati, varētu būt vajadzīgas korekcijas, Budžeta ģenerāldirektorāts 2006. gada 31. martā savā 2005. gada darbības pārskatā izteica sistēmisku, provizorisku un pagaidu atrunu. |
| --- | --- |

1.22.

Komisija atzinīgi novērtē savu departamentu lielo ieguldījumu pārejā uz uzkrājumu principa grāmatvedību. Tomēr grāmatvedības dienesti neapstiprināja 3 vietējās sistēmas. Šo iemeslu dēļ un ievērojot to, ka Revīzijas palāta šobrīd veic provizorisko pārskatu revīziju, kuras rezultātā, pirms 2006. gada 31. jūlijā tiek apstiprināti galīgie pārskati, varētu būt vajadzīgas korekcijas, Budžeta ģenerāldirektorāts 2006. gada 31. martā savā 2005. gada darbības pārskatā izteica sistēmisku, provizorisku un pagaidu atrunu.

| 1.23. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektors arī formulēja atrunu par pārliecības trūkumu attiecībā uz Komisijas bilancē ietverto summu pareizību. Lai gan Komisijas dienesti un Palāta citos ģenerāldirektorātos arī identificēja nozīmīgus riska faktorus, neviens cits kredītrīkotājs atrunas nav formulējis (18). Tomēr 26 no 40 resursu direktoriem norādīja, ka gada darbības pārskatos identificēto trūkumu dēļ un/vai ņemot vērā to, ka tas ir pirmais gads, kad konti tiek provizoriski slēgti, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedību, pirms galīgās kontu slēgšanas vēl var būt vajadzīgas apstiprinājuma pārbaudes un, ja vajadzīgs, korekcijas. |
| --- | --- |

1.23.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektors arī formulēja atrunu par pārliecības trūkumu attiecībā uz Komisijas bilancē ietverto summu pareizību. Lai gan Komisijas dienesti un Palāta citos ģenerāldirektorātos arī identificēja nozīmīgus riska faktorus, neviens cits kredītrīkotājs atrunas nav formulējis (18). Tomēr 26 no 40 resursu direktoriem norādīja, ka gada darbības pārskatos identificēto trūkumu dēļ un/vai ņemot vērā to, ka tas ir pirmais gads, kad konti tiek provizoriski slēgti, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedību, pirms galīgās kontu slēgšanas vēl var būt vajadzīgas apstiprinājuma pārbaudes un, ja vajadzīgs, korekcijas.

18

| 1.23. | Nekonsekventā pieeja uzkrājumu grāmatvedības prasībām vietējā grāmatvedības sistēmā APPFIN Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā ir izraisījusi atšķirības pārskatu sākuma un noslēguma atlikumos. Lai nākotnē nodrošinātu pareizu darījumu apstrādi, pašlaik veic izmaiņas vietējā sistēmā; tiek labotas iepriekš pielaistās kļūdas, un šis uzdevums ir jāpabeidz līdz gada beigām. |
| --- | --- |

1.23.

Nekonsekventā pieeja uzkrājumu grāmatvedības prasībām vietējā grāmatvedības sistēmā APPFIN Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā ir izraisījusi atšķirības pārskatu sākuma un noslēguma atlikumos. Lai nākotnē nodrošinātu pareizu darījumu apstrādi, pašlaik veic izmaiņas vietējā sistēmā; tiek labotas iepriekš pielaistās kļūdas, un šis uzdevums ir jāpabeidz līdz gada beigām.

APPFIN

Neraugoties uz Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta pūlēm labot savus grāmatvedības datus, attiecībā uz galīgajiem rādītājiem saglabājās atruna.

Šīs atrunas bija iekļautas arī tālab, ka notiekošās revīzijas līdz 2006. gada 31. martam vēl nebija pabeigtas. Ģeneraldirektorātu vai revidentu atklātās problēmas pēc iespējas koriģēja galīgajos pārskatos.

Konsolidēšanas izvēršana

| 1.24. | Konsolidēšanas tvērums, kas definēts 1. grāmatvedības noteikumā, ko pieņēma Komisijas grāmatvedis, ir plašāks nekā tvērums, kas paredzēts Finanšu regulas 121. pantā (19) (piem., iekļauj Apvienoto veselības apdrošināšanas shēmu vai aģentūras, uz kurām neattiecas Finanšu regulas 185. pants) (20). |
| --- | --- |

1.24.

Konsolidēšanas tvērums, kas definēts 1. grāmatvedības noteikumā, ko pieņēma Komisijas grāmatvedis, ir plašāks nekā tvērums, kas paredzēts Finanšu regulas 121. pantā (19) (piem., iekļauj Apvienoto veselības apdrošināšanas shēmu vai aģentūras, uz kurām neattiecas Finanšu regulas 185. pants) (20).

19

20

| 1.24. | Konsolidēšanas jomā, kas paredzēta 1. grāmatvedības noteikumā, tiek ievērots pārbaudes princips, un tā pamatojas uz starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Turpretim Finanšu regulas 121. pants paredz vienīgi iestāžu un subsidēto aģentūru konsolidāciju. |
| --- | --- |

1.24.

Konsolidēšanas jomā, kas paredzēta 1. grāmatvedības noteikumā, tiek ievērots pārbaudes princips, un tā pamatojas uz starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Turpretim Finanšu regulas 121. pants paredz vienīgi iestāžu un subsidēto aģentūru konsolidāciju.

Lai izvairītos no pretrunas starp minēto grāmatvedības noteikumu un Finanšu regulu, ir ierosināts, vispārīgi pārskatot Finanšu regulu, grozīt tās 121. pantu, lai visās pārbaudītajās iestādēs arī tiktu paredzēta konsolidācija atbilstīgi 1. grāmatvedības noteikumam.

| 1.25. | Tomēr Apvienotā veselības apdrošināšanas shēma un divas aģentūras (Kopienas Augu šķirņu birojs un Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs) nebija iekļautas 2005. gada konsolidētajos pārskatos (sk. arī 1.29. punktu). Pamatojoties uz analīzi par kontroles veidu, kāds Eiropas Kopienām ir pār Apvienoto veselības apdrošināšanas shēmu, Palāta uzskata, ka tā nav jāiekļauj konsolidēšanā, kā definēts 1. grāmatvedības noteikumā, un tādēļ šis konsolidēšanas nosacījums ir jāpārvērtē. |
| --- | --- |

1.25.

Tomēr Apvienotā veselības apdrošināšanas shēma un divas aģentūras (Kopienas Augu šķirņu birojs un Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs) nebija iekļautas 2005. gada konsolidētajos pārskatos (sk. arī 1.29. punktu). Pamatojoties uz analīzi par kontroles veidu, kāds Eiropas Kopienām ir pār Apvienoto veselības apdrošināšanas shēmu, Palāta uzskata, ka tā nav jāiekļauj konsolidēšanā, kā definēts 1. grāmatvedības noteikumā, un tādēļ šis konsolidēšanas nosacījums ir jāpārvērtē.

| 1.25. | Attiecībā uz Veselības apdrošināšanas shēmas neiekļaušanu konsolidācijā grāmatvedības noteikumi tiks atjaunināti. |
| --- | --- |

1.25.

Attiecībā uz Veselības apdrošināšanas shēmas neiekļaušanu konsolidācijā grāmatvedības noteikumi tiks atjaunināti.

Praktisku apsvērumu dēļ Finanšu regula pieļauj izņēmumu attiecībā uz divām aģentūrām: Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs joprojām nevēlas tikt iekļauts vispārējā konsolidācijā; Kopienas Augu šķirņu birojs jau ir piekritis konsolidācijai, bet piekrišana tika dota pārāk vēlu, lai to iekļautu 2005. gada konsolidācijā. Kā norādīja Revīzijas palāta 1.29. punktā, neiekļaušanai nav būtiskas nozīmes.

Pašlaik notiekošā darba ietekme

| 1.26. | Atzinumā Nr. 2/2001 (21) par priekšlikumu Padomes regulai, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Palāta aprakstīja risku, kas rodas tad, ja Revīzijas palātai nosūtītie provizoriskie konsolidētie finanšu pārskati vēl nav stabilizēti. Palāta atzīmēja, ka ir svarīgi, lai “provizoriskie finanšu pārskati būtu pabeigti un saskaņoti dokumenti, kas ir pienācīgi sagatavoti paredzētajā termiņā. Tie ir provizoriski tikai tajā aspektā, ka Komisija tos vēl nav oficiāli pieņēmusi un tajos var veikt Palātas ierosinātas korekcijas, ja tādas ir vajadzīgas.” |
| --- | --- |

1.26.

Atzinumā Nr. 2/2001 (21) par priekšlikumu Padomes regulai, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Palāta aprakstīja risku, kas rodas tad, ja Revīzijas palātai nosūtītie provizoriskie konsolidētie finanšu pārskati vēl nav stabilizēti. Palāta atzīmēja, ka ir svarīgi, lai “provizoriskie finanšu pārskati būtu pabeigti un saskaņoti dokumenti, kas ir pienācīgi sagatavoti paredzētajā termiņā. Tie ir provizoriski tikai tajā aspektā, ka Komisija tos vēl nav oficiāli pieņēmusi un tajos var veikt Palātas ierosinātas korekcijas, ja tādas ir vajadzīgas.”

21

| 1.27. | Komisija neievēroja šo iepriekš minēto principu, ka jāveic tikai Palātas ierosinātās izmaiņas, jo 2005. gads bija pārejas gads. Tāpēc Komisijai bija jānodrošina, lai Palāta tiktu pienācīgi un savlaicīgi informēta par korekcijām, kuras, pamatojoties uz notiekošo darbu ar provizoriskajiem pārskatiem, tā uzskatīja par nepieciešamām. |
| --- | --- |

1.27.

Komisija neievēroja šo iepriekš minēto principu, ka jāveic tikai Palātas ierosinātās izmaiņas, jo 2005. gads bija pārejas gads. Tāpēc Komisijai bija jānodrošina, lai Palāta tiktu pienācīgi un savlaicīgi informēta par korekcijām, kuras, pamatojoties uz notiekošo darbu ar provizoriskajiem pārskatiem, tā uzskatīja par nepieciešamām.

| 1.27. | Tā kā provizoriskie pārskati tagad ir jāpabeidz vienlaicīgi ar gada darbības pārskatiem, šo principu nav viegli ievērot. Tomēr izmaiņas ir jāierobežo līdz minimumam. |
| --- | --- |

1.27.

Tā kā provizoriskie pārskati tagad ir jāpabeidz vienlaicīgi ar gada darbības pārskatiem, šo principu nav viegli ievērot. Tomēr izmaiņas ir jāierobežo līdz minimumam.

Provizoriskie pārskati pamatojas uz visu informāciju, kas bija pieejama to sagatavošanas laikā. Ir ieviestas izmaiņas saistībā ar saņemto atjaunināto informāciju, Revīzijas palātas atklātajām kļūdām un ģerāldirektorātu pieprasītajām korekcijām, ko nevarēja izlabot līdz 2006. gada 31. martam. Visas izmaiņas tika dokumentētas un izskaidrotas Revīzijas palātai.

Konsolidētā sākuma bilance 2005. gada 1. janvārī

| 1.28. | Palātas veiktā pārbaude par izdarīto pielāgojumu atbilstību un pareizību saistībā ar konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanu 2005. gada 1. janvārī, lai panāktu, ka 2004. gada 31. decembra konsolidēto finanšu pārskatu skaitļi un informācija atbilst jaunajiem uzkrājumu grāmatvedības principiem, ir izklāstīta turpmāk tekstā (sk. 1.29.–1.49. punktu). |
| --- | --- |

1.28.

Palātas veiktā pārbaude par izdarīto pielāgojumu atbilstību un pareizību saistībā ar konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanu 2005. gada 1. janvārī, lai panāktu, ka 2004. gada 31. decembra konsolidēto finanšu pārskatu skaitļi un informācija atbilst jaunajiem uzkrājumu grāmatvedības principiem, ir izklāstīta turpmāk tekstā (sk. 1.29.–1.49. punktu).

| 1.29. | Gandrīz visas izmaiņas ietekmē Komisijas finanšu pārskatus. Tam, ka konsolidēšanā pirmo reizi tika iekļautas aģentūras, bija tikai ierobežota ietekme uz konsolidētajiem pārskatiem; lielākās sekas bija skaidras naudas atlikumu palielināšanās. Tādējādi divu aģentūru neiekļaušana neietekmēja patiesu un pareizu skatījumu. |
| --- | --- |

1.29.

Gandrīz visas izmaiņas ietekmē Komisijas finanšu pārskatus. Tam, ka konsolidēšanā pirmo reizi tika iekļautas aģentūras, bija tikai ierobežota ietekme uz konsolidētajiem pārskatiem; lielākās sekas bija skaidras naudas atlikumu palielināšanās. Tādējādi divu aģentūru neiekļaušana neietekmēja patiesu un pareizu skatījumu.

Posteņi ar nelieliem pielāgojumiem

| 1.30. | Palātas veiktā to posteņu pārbaude, kurus bija skāruši tikai nelieli pielāgojumi, neveidoja pamatu nozīmīgiem konstatējumiem (t. i., materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi, (īstermiņa) ieguldījumi, aizdevumi, ilgtermiņa un īstermiņa debitoru parādi (22), krājumi, darbinieku pabalsti, uzkrājums riskiem un maksām, finanšu un citas saistības un rezerves). |
| --- | --- |

1.30.

Palātas veiktā to posteņu pārbaude, kurus bija skāruši tikai nelieli pielāgojumi, neveidoja pamatu nozīmīgiem konstatējumiem (t. i., materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi, (īstermiņa) ieguldījumi, aizdevumi, ilgtermiņa un īstermiņa debitoru parādi (22), krājumi, darbinieku pabalsti, uzkrājums riskiem un maksām, finanšu un citas saistības un rezerves).

22

| 1.30. | Attiecībā uz 18. zemsvītras piezīmi nebija pieejama informācija par summām, kas atmaksājamas uz 31. decembri. |
| --- | --- |

1.30.

Attiecībā uz 18. zemsvītras piezīmi nebija pieejama informācija par summām, kas atmaksājamas uz 31. decembri.

Priekšfinansējums

| 1.31. | Priekšfinansējums attiecas uz maksājumiem, kas paredzēti, lai izmaksātu saņēmējiem naudas avansu. Ja nolīgumā paredzētajā laikā saņēmējiem nerodas atbilstīgi izdevumi, tiem jāatdod priekšfinansējums atpakaļ Kopienām. |
| --- | --- |

1.31.

Priekšfinansējums attiecas uz maksājumiem, kas paredzēti, lai izmaksātu saņēmējiem naudas avansu. Ja nolīgumā paredzētajā laikā saņēmējiem nerodas atbilstīgi izdevumi, tiem jāatdod priekšfinansējums atpakaļ Kopienām.

| 1.32. | Vairākus gadus Palāta ir atzīmējusi, ka dažādu parādnieku reģistrēšana rada problēmas, jo priekšfinansējums bija ievadīts kā galīgie izdevumi, bet atgūstamās summas uzreiz nebija ievadītas (23). Tādēļ Palāta attiecīgo gadu pārskatiem pievienoja piezīmes (24). |
| --- | --- |

1.32.

Vairākus gadus Palāta ir atzīmējusi, ka dažādu parādnieku reģistrēšana rada problēmas, jo priekšfinansējums bija ievadīts kā galīgie izdevumi, bet atgūstamās summas uzreiz nebija ievadītas (23). Tādēļ Palāta attiecīgo gadu pārskatiem pievienoja piezīmes (24).

23

24

| 1.33. | Lai izlabotu šīs nepilnības, katra iestāde un aģentūra 2004. gadā sagatavoja inventarizācijas sarakstu par visām vēl nenoslēgtām priekšfinansējuma summām, kas izmaksātas līdz 2004. gada 31. decembrim, veidojot apmēram 30 000 priekšfinansējuma ierakstu par 28 013 miljoniem EUR (25). |
| --- | --- |

1.33.

Lai izlabotu šīs nepilnības, katra iestāde un aģentūra 2004. gadā sagatavoja inventarizācijas sarakstu par visām vēl nenoslēgtām priekšfinansējuma summām, kas izmaksātas līdz 2004. gada 31. decembrim, veidojot apmēram 30 000 priekšfinansējuma ierakstu par 28 013 miljoniem EUR (25).

25

| 1.33. | Kā to paredz jaunie grāmatvedības noteikumi, tika veikta priekšfinansējuma summu inventarizācija, un, sākot no 2005. gada janvāra, priekšfinansējuma summas, kas vēl nav noskaidrotas, tika iekļautas bilances aktīvu pusē. |
| --- | --- |

1.33.

Kā to paredz jaunie grāmatvedības noteikumi, tika veikta priekšfinansējuma summu inventarizācija, un, sākot no 2005. gada janvāra, priekšfinansējuma summas, kas vēl nav noskaidrotas, tika iekļautas bilances aktīvu pusē.

| 1.34. | Tomēr līdz 2005. gada 1. janvāra sākuma bilances iesniegšanai nebija atrisinātas visas ar īstenošanu saistītās tehniskās un konceptuālās problēmas, kas jau bija daļēji identificētas Pārskatā par 2004. finanšu gadu (26). Izrietošās nepilnības ir uzskaitītas turpmāk. |
| --- | --- |

1.34.

Tomēr līdz 2005. gada 1. janvāra sākuma bilances iesniegšanai nebija atrisinātas visas ar īstenošanu saistītās tehniskās un konceptuālās problēmas, kas jau bija daļēji identificētas Pārskatā par 2004. finanšu gadu (26). Izrietošās nepilnības ir uzskaitītas turpmāk.

26

| 1.34. | Kā paskaidrots atbildē uz Revīzijas palātas 2004. gada pārskatu, kontrolējot priekšfinansējuma summas, ir jāņem vērā dažādu ar trešām personām noslēgto līgumu nosacījumi. Tomēr neto summas iekļaušana bilancē atspoguļo reālo ekonomisko situāciju saistībā ar neatmaksātajām priekšfinansējuma summām. |
| --- | --- |

1.34.

Kā paskaidrots atbildē uz Revīzijas palātas 2004. gada pārskatu, kontrolējot priekšfinansējuma summas, ir jāņem vērā dažādu ar trešām personām noslēgto līgumu nosacījumi. Tomēr neto summas iekļaušana bilancē atspoguļo reālo ekonomisko situāciju saistībā ar neatmaksātajām priekšfinansējuma summām.

| 1.35. | Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 147 darījumiem, ko izraudzījās no priekšfinansējuma ierakstiem grāmatvedības sistēmā 2005. gada novembrī, tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Izplatītākās kļūdas ir: |
| --- | --- |

1.35.

Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 147 darījumiem, ko izraudzījās no priekšfinansējuma ierakstiem grāmatvedības sistēmā 2005. gada novembrī, tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Izplatītākās kļūdas ir:

| — | priekšfinansējuma ierakstos bija iegrāmatota nepareiza summa, |
| --- | --- |

—

priekšfinansējuma ierakstos bija iegrāmatota nepareiza summa,

| — | priekšfinansējuma summas bija iegrāmatotas, lai gan līdz 2005. gada 1. janvārim tās jau bija noskaidrotas. |
| --- | --- |

—

priekšfinansējuma summas bija iegrāmatotas, lai gan līdz 2005. gada 1. janvārim tās jau bija noskaidrotas.

| 1.35. | Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas norādītos darījumus. |
| --- | --- |

1.35.

Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas norādītos darījumus.

| 1.36. | Turklāt papildu revīzijā par priekšfinansējuma ierakstu identifikāciju un apstiprināšanu tika atklātas problēmas, kas attiecas uz sākuma bilances pabeigtību/precizitāti: |
| --- | --- |

1.36.

Turklāt papildu revīzijā par priekšfinansējuma ierakstu identifikāciju un apstiprināšanu tika atklātas problēmas, kas attiecas uz sākuma bilances pabeigtību/precizitāti:

| 1.36. | |
| --- | --- |

1.36.

| — | dalījumā starp ilgtermiņa priekšfinansējumu (21 285 miljoni EUR) un īstermiņa priekšfinansējumu (6 728 miljoni EUR) ņemtas vērā tikai tās summas, kas attiecas uz struktūrfondu, Kohēzijas fondu, ISPA un Solidaritātes fondu 2000.–2006. gada programmu plānošanas periodā. Rezultātā ilgtermiņa priekšfinansējums ir aprēķināts par zemu, savukārt attiecīgi ir pārvērtēts īstermiņa priekšfinansējums, jo līgumi citās politikas jomās ar priekšfinansējumu, kad bija atlicis vairāk par vienu gadu, bija ieskaitīti pie īstermiņa, |
| --- | --- |

—

dalījumā starp ilgtermiņa priekšfinansējumu (21 285 miljoni EUR) un īstermiņa priekšfinansējumu (6 728 miljoni EUR) ņemtas vērā tikai tās summas, kas attiecas uz struktūrfondu, Kohēzijas fondu, ISPA un Solidaritātes fondu 2000.–2006. gada programmu plānošanas periodā. Rezultātā ilgtermiņa priekšfinansējums ir aprēķināts par zemu, savukārt attiecīgi ir pārvērtēts īstermiņa priekšfinansējums, jo līgumi citās politikas jomās ar priekšfinansējumu, kad bija atlicis vairāk par vienu gadu, bija ieskaitīti pie īstermiņa,

ISPA

| — | Dalījums ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumā ir tikai struktūrfondu līdzekļiem, jo vienīgi šajā gadījumā Komisija “reāli” piešķir ilgtermiņa priekšfinansējumu. Citām politikas jomām ilgtermiņa summu nevarēja skaitliski noteikt un dalījumu varēja īstenot tikai pēc aplēsēm par projektu īstenošanu. Pēc divu gadu ilgas pieredzes ar jauno grāmatvedības sistēmu 2006. gada pārskatiem Komisijai būs vairāk informācijas, lai analizētu iespēju veikt šādu dalījumu. |
| --- | --- |

—

Dalījums ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumā ir tikai struktūrfondu līdzekļiem, jo vienīgi šajā gadījumā Komisija “reāli” piešķir ilgtermiņa priekšfinansējumu. Citām politikas jomām ilgtermiņa summu nevarēja skaitliski noteikt un dalījumu varēja īstenot tikai pēc aplēsēm par projektu īstenošanu. Pēc divu gadu ilgas pieredzes ar jauno grāmatvedības sistēmu 2006. gada pārskatiem Komisijai būs vairāk informācijas, lai analizētu iespēju veikt šādu dalījumu.

| — | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas (27). |
| --- | --- |

—

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas (27).

27

| — | Ir novērstas būtiskās kļūdas, kuras atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija priekšfinansējuma maksājumu nepareiza uzskaite. |
| --- | --- |

—

Ir novērstas būtiskās kļūdas, kuras atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija priekšfinansējuma maksājumu nepareiza uzskaite.

Īstermiņa parādi

| 1.37. | Īstermiņa parādi būtībā ietver uzkrātās maksas, kas minētas iedaļā par finanšu gadu nodalīšanu (sk. 1.42.–1.46. punktu), un kārtējos parādus kreditoriem, kas ietver faktūrrēķinus un izmaksu paziņojumus. Šajā iedaļā ir aplūkoti Palātas konstatējumi par kārtējiem parādiem kreditoriem. |
| --- | --- |

1.37.

Īstermiņa parādi būtībā ietver uzkrātās maksas, kas minētas iedaļā par finanšu gadu nodalīšanu (sk. 1.42.–1.46. punktu), un kārtējos parādus kreditoriem, kas ietver faktūrrēķinus un izmaksu paziņojumus. Šajā iedaļā ir aplūkoti Palātas konstatējumi par kārtējiem parādiem kreditoriem.

| 1.38. | Inventarizācijas saraksta sagatavošana ar aptuveni 7 000 faktūrrēķiniem un izmaksu paziņojumiem, kas 2005. gada 1. janvārī bija saņemti, bet vēl nebija samaksāti, sākās 2004. gada ceturtajā ceturksnī un kopā veidoja kārtējos parādus kreditoriem 9 412 miljonu EUR apmērā (28). |
| --- | --- |

1.38.

Inventarizācijas saraksta sagatavošana ar aptuveni 7 000 faktūrrēķiniem un izmaksu paziņojumiem, kas 2005. gada 1. janvārī bija saņemti, bet vēl nebija samaksāti, sākās 2004. gada ceturtajā ceturksnī un kopā veidoja kārtējos parādus kreditoriem 9 412 miljonu EUR apmērā (28).

28

| 1.39. | Līdz sākuma bilances sagatavošanai 2005. gada 1. janvārī (29) nebija atrisināti visi tehniskie jautājumi un īstenošanas problēmas. Turpmāk uzskaitītas izrietošās nepilnības. |
| --- | --- |

1.39.

Līdz sākuma bilances sagatavošanai 2005. gada 1. janvārī (29) nebija atrisināti visi tehniskie jautājumi un īstenošanas problēmas. Turpmāk uzskaitītas izrietošās nepilnības.

29

| 1.39. | Risinot tehniskus jautājumus un problēmas, kas vēl joprojām ir sastopamas dažos ģeneraldirektorātos, Komisija uzlabos iekšējo kontroli. |
| --- | --- |

1.39.

Risinot tehniskus jautājumus un problēmas, kas vēl joprojām ir sastopamas dažos ģeneraldirektorātos, Komisija uzlabos iekšējo kontroli.

| 1.40. | Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 141 faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu, ko izraudzījās no īstermiņa parādu ierakstiem grāmatvedības sistēmā 2005. gada novembrī, tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Izplatītākās kļūdas ir: |
| --- | --- |

1.40.

Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 141 faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu, ko izraudzījās no īstermiņa parādu ierakstiem grāmatvedības sistēmā 2005. gada novembrī, tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Izplatītākās kļūdas ir:

| — | faktūrrēķini vai izmaksu paziņojumi bija iegrāmatoti par nepareizām summām, |
| --- | --- |

—

faktūrrēķini vai izmaksu paziņojumi bija iegrāmatoti par nepareizām summām,

| — | faktūrrēķini vai izmaksu paziņojumi bija iegrāmatoti, lai gan faktiski tie jau bija samaksāti. |
| --- | --- |

—

faktūrrēķini vai izmaksu paziņojumi bija iegrāmatoti, lai gan faktiski tie jau bija samaksāti.

| 1.40. | Komisija pārbaudīs sešas galvenās kļūdas, kas ietekmē pārskatus un ir konstatētas, izdarot revīziju 141 darījumā. |
| --- | --- |

1.40.

Komisija pārbaudīs sešas galvenās kļūdas, kas ietekmē pārskatus un ir konstatētas, izdarot revīziju 141 darījumā.

| 1.41. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas. |
| --- | --- |

1.41.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas.

| 1.41. | Ir novērstas būtiskās kļūdas, ko atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu nepareiza uzskaite. |
| --- | --- |

1.41.

Ir novērstas būtiskās kļūdas, ko atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu nepareiza uzskaite.

Finanšu gadu nodalīšanas elementi

| 1.42. | Viens no svarīgākajiem aspektiem, veicot pāreju uz uzkrājumu grāmatvedību, ir nodrošināt, lai gada laikā veiktie darījumi tiktu apstiprināti tajā uzskaites periodā, uz kuru tie attiecas (finanšu gadu nodalīšana). Jo īpaši ir jānovērtē atbilstīgajie izdevumi, kuri radušies Kopienas līdzekļu saņēmējiem, bet kuri vēl nav paziņoti (uzkrātās maksas), ieņēmumi, kas vēl nav saņemti, lai gan pakalpojumi jau ir sniegti, preces piegādātas vai pastāv juridiskās saistības (uzkrātie ieņēmumi) un izdevumi vai ieņēmumi, kas reģistrēti kārtējā gadā, bet attiecas uz nākamajiem periodiem (atliktās maksas vai ieņēmumi). |
| --- | --- |

1.42.

Viens no svarīgākajiem aspektiem, veicot pāreju uz uzkrājumu grāmatvedību, ir nodrošināt, lai gada laikā veiktie darījumi tiktu apstiprināti tajā uzskaites periodā, uz kuru tie attiecas (finanšu gadu nodalīšana). Jo īpaši ir jānovērtē atbilstīgajie izdevumi, kuri radušies Kopienas līdzekļu saņēmējiem, bet kuri vēl nav paziņoti (uzkrātās maksas), ieņēmumi, kas vēl nav saņemti, lai gan pakalpojumi jau ir sniegti, preces piegādātas vai pastāv juridiskās saistības (uzkrātie ieņēmumi) un izdevumi vai ieņēmumi, kas reģistrēti kārtējā gadā, bet attiecas uz nākamajiem periodiem (atliktās maksas vai ieņēmumi).

| 1.43. | Uzkrāto maksu korekcijas kopā veidoja 64 205 miljonus EUR (30). Palātas veiktā finanšu gadu nodalīšanas citu elementu revīzija neatklāja būtiskas kļūdas. Konstatējumi par uzkrātajām maksām ir minēti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

1.43.

Uzkrāto maksu korekcijas kopā veidoja 64 205 miljonus EUR (30). Palātas veiktā finanšu gadu nodalīšanas citu elementu revīzija neatklāja būtiskas kļūdas. Konstatējumi par uzkrātajām maksām ir minēti turpmāk tekstā.

30

| 1.44. | Kā aprakstīts iepriekš (sk. 1.15. punktu), pirms finanšu gadu nodalīšanas grāmatošanas vispārējās finanšu gadu nodalīšanas metodoloģijas īstenošana katram ģenerāldirektorātam vēl nebija pabeigta. Lielākā daļa ģenerāldirektorātu nebija pienācīgi pārbaudījuši, vai izstrādātā metodoloģija nodrošina to, ka gada laikā veiktie darījumi tiek pareizi iegrāmatoti uzskaites periodā, uz kuru tie attiecas. Papildus tam, ņemot vērā, ka 2005. gadā pirmo reizi tiek veikta finanšu gadu nodalīšana, un ņemot vērā Kopienas darbību īpatnības, nav pieejamas standartmetodes, ko varētu izmantot, lai pārbaudītu metožu atbilstību un aplēšu rezultātus. |
| --- | --- |

1.44.

Kā aprakstīts iepriekš (sk. 1.15. punktu), pirms finanšu gadu nodalīšanas grāmatošanas vispārējās finanšu gadu nodalīšanas metodoloģijas īstenošana katram ģenerāldirektorātam vēl nebija pabeigta. Lielākā daļa ģenerāldirektorātu nebija pienācīgi pārbaudījuši, vai izstrādātā metodoloģija nodrošina to, ka gada laikā veiktie darījumi tiek pareizi iegrāmatoti uzskaites periodā, uz kuru tie attiecas. Papildus tam, ņemot vērā, ka 2005. gadā pirmo reizi tiek veikta finanšu gadu nodalīšana, un ņemot vērā Kopienas darbību īpatnības, nav pieejamas standartmetodes, ko varētu izmantot, lai pārbaudītu metožu atbilstību un aplēšu rezultātus.

| 1.44. | Komisija konstatē, ka Revīzijas palātai, izņemot piezīmes par īstenošanu/kontroli, nav apsvērumu par pašu metodoloģiju. |
| --- | --- |

1.44.

Komisija konstatē, ka Revīzijas palātai, izņemot piezīmes par īstenošanu/kontroli, nav apsvērumu par pašu metodoloģiju.

Attiecībā uz 2006. gada slēgumu, tiks veiktas padziļinātas kontroles un pārbaudes, ievērojot pirmajā gadā gūto pieredzi.

| 1.45. | Vairāku ģenerāldirektorātu veikto aprēķinu pareizību apdraud šādas finanšu gadu nodalīšanas procedūrās konstatētās nepilnības: |
| --- | --- |

1.45.

Vairāku ģenerāldirektorātu veikto aprēķinu pareizību apdraud šādas finanšu gadu nodalīšanas procedūrās konstatētās nepilnības:

| — | ģenerāldirektorāti veica tikai ierobežotas aprēķinu rezultātu pārbaudes, |
| --- | --- |

—

ģenerāldirektorāti veica tikai ierobežotas aprēķinu rezultātu pārbaudes,

| — | dažos gadījumos netika izmantoti pietiekami kvalitatīvi dati, |
| --- | --- |

—

dažos gadījumos netika izmantoti pietiekami kvalitatīvi dati,

| — | zināšanas un darbs bieži bija uzticēti vienai personai, un nebija pienācīgas pārraudzības. |
| --- | --- |

—

zināšanas un darbs bieži bija uzticēti vienai personai, un nebija pienācīgas pārraudzības.

| 1.45. | Komisija 2006. gadā pastiprinās kontroli saistībā ar nodalīšanas metodoloģijas piemērošanu. |
| --- | --- |

1.45.

Komisija 2006. gadā pastiprinās kontroli saistībā ar nodalīšanas metodoloģijas piemērošanu.

| 1.46. | Visi ģenerāldirektorāti (izņemot Reģionālās politikas ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD un Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD) nolēma aprēķināt uzkrātās maksas, pamatojoties uz visiem īstenošanas procesā esošajiem līgumiem. Visi revīzijā pārbaudītie ģenerāldirektorāti (izņemot Izglītības un kultūras ĢD) varēja saskaņot aprēķinos izmantotos datus ar grāmatvedības pamatdatiem, izņemot dažas nepaskaidrotas atšķirības, kas, lai arī nebija būtiskas, apstiprināja iepriekš minēto noteikta līmeņa risku (sk. 1.45. punktu). |
| --- | --- |

1.46.

Visi ģenerāldirektorāti (izņemot Reģionālās politikas ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD un Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD) nolēma aprēķināt uzkrātās maksas, pamatojoties uz visiem īstenošanas procesā esošajiem līgumiem. Visi revīzijā pārbaudītie ģenerāldirektorāti (izņemot Izglītības un kultūras ĢD) varēja saskaņot aprēķinos izmantotos datus ar grāmatvedības pamatdatiem, izņemot dažas nepaskaidrotas atšķirības, kas, lai arī nebija būtiskas, apstiprināja iepriekš minēto noteikta līmeņa risku (sk. 1.45. punktu).

| 1.46. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta atklātās būtiskās kļūdas, kuru cēlonis bija uzkrāto maksu nepareiza uzskaite, ir novērstas. |
| --- | --- |

1.46.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta atklātās būtiskās kļūdas, kuru cēlonis bija uzkrāto maksu nepareiza uzskaite, ir novērstas.

Struktūra un noformējums

| 1.47. | Tā kā, pārejot uz uzkrājumu grāmatvedību, bija ieviestas korekcijas, kopējie pasīvi sākuma bilancē (2005. gada 1. janvārī) pārsniedza kopējos aktīvus par 51 597 miljoniem EUR, lai gan pirms korekcijām kopējie aktīvi pārsniedza pasīvus par 14 507 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

1.47.

Tā kā, pārejot uz uzkrājumu grāmatvedību, bija ieviestas korekcijas, kopējie pasīvi sākuma bilancē (2005. gada 1. janvārī) pārsniedza kopējos aktīvus par 51 597 miljoniem EUR, lai gan pirms korekcijām kopējie aktīvi pārsniedza pasīvus par 14 507 miljoniem EUR.

| 1.48. | Viens no galvenajiem faktoriem, kas izskaidro šīs izmaiņas, ir tas, ka priekšfinansējuma ieviešana (kopsummā 28 013 miljoni EUR) nekompensē uzkrāto maksu ieviešanu (64 205 miljoni EUR). Turklāt ilgtermiņa debitoru parādi ir ievērojami samazinājušās, jo Kopienas pensiju saistības iestāžu locekļiem un darbiniekiem (pašlaik neto vērtība ir 26 012 miljoni EUR) vairs nekompensē atbilstošs aktīvs, kas reprezentē no dalībvalstīm saņemamo summu. Starpība starp aktīviem un pasīviem galvenokārt atspoguļo nākamajos gados no dalībvalstīm saņemamās summas. |
| --- | --- |

1.48.

Viens no galvenajiem faktoriem, kas izskaidro šīs izmaiņas, ir tas, ka priekšfinansējuma ieviešana (kopsummā 28 013 miljoni EUR) nekompensē uzkrāto maksu ieviešanu (64 205 miljoni EUR). Turklāt ilgtermiņa debitoru parādi ir ievērojami samazinājušās, jo Kopienas pensiju saistības iestāžu locekļiem un darbiniekiem (pašlaik neto vērtība ir 26 012 miljoni EUR) vairs nekompensē atbilstošs aktīvs, kas reprezentē no dalībvalstīm saņemamo summu. Starpība starp aktīviem un pasīviem galvenokārt atspoguļo nākamajos gados no dalībvalstīm saņemamās summas.

| 1.49. | Palāta konstatēja, ka grāmatvedis nav pilnībā ievērojis 2. un 12. grāmatvedības noteikumu attiecībā uz bilances jauno struktūru un noformējumu un pārskatīto veidu, kādā atspoguļo Kopienas pensiju saistības (31). Tādējādi jārīkojas, lai ieviestu vajadzīgos grozījumus. Turklāt turpmāk jāatklāj to dažādo saistību raksturs, kuras sedz ar no dalībvalstīm saņemamām summām, īpaši šo summu īstermiņa vai ilgtermiņa raksturs. |
| --- | --- |

1.49.

Palāta konstatēja, ka grāmatvedis nav pilnībā ievērojis 2. un 12. grāmatvedības noteikumu attiecībā uz bilances jauno struktūru un noformējumu un pārskatīto veidu, kādā atspoguļo Kopienas pensiju saistības (31). Tādējādi jārīkojas, lai ieviestu vajadzīgos grozījumus. Turklāt turpmāk jāatklāj to dažādo saistību raksturs, kuras sedz ar no dalībvalstīm saņemamām summām, īpaši šo summu īstermiņa vai ilgtermiņa raksturs.

31

| 1.49. | Tiks pielāgoti grāmatvedības noteikumi Nr. 2 un Nr. 12. |
| --- | --- |

1.49.

Tiks pielāgoti grāmatvedības noteikumi Nr. 2 un Nr. 12.

Dažādu veidu atgūstamās saistības, kas jāsedz no summām, kuras iegūstamas no dalībvalstīm, ir norādītas bilances 3.20. paskaidrojumā.

Konsolidētie finanšu pārskati 2005. gada 31. decembrī

| 1.50. | 2005. gadā Komisija ieguldīja pūles, lai nodrošinātu pilnu un pareizu jauno priekšfinansējuma maksājumu, kā arī jauno sākuma faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu iegrāmatošanu un to noskaidrošanu. Tomēr tika konstatētas vairākas kļūdas, kas aprakstītas turpmāk tekstā. Turklāt nepilnības korekcijās, kas izdarītas 2005. gada 1. janvāra sākuma bilancē, ietekmēja 2005. gada saimnieciskās darbības rezultātu un, attiecīgi, konsolidēto bilanci un pārskatu par izmaiņām tīrajos aktīvos. |
| --- | --- |

1.50.

2005. gadā Komisija ieguldīja pūles, lai nodrošinātu pilnu un pareizu jauno priekšfinansējuma maksājumu, kā arī jauno sākuma faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu iegrāmatošanu un to noskaidrošanu. Tomēr tika konstatētas vairākas kļūdas, kas aprakstītas turpmāk tekstā. Turklāt nepilnības korekcijās, kas izdarītas 2005. gada 1. janvāra sākuma bilancē, ietekmēja 2005. gada saimnieciskās darbības rezultātu un, attiecīgi, konsolidēto bilanci un pārskatu par izmaiņām tīrajos aktīvos.

| 1.50. | Ģenerāldirektorāti un dienesti 2005. gadā veica vairākas kontroles un apstiprināšanu, lai nodrošinātu sākuma bilances kopējās summas pareizību. Vairums sākuma bilancē izdarīto nepieciešamo labojumu neietekmēja 2005. gada ekonomiskos rezultātus. |
| --- | --- |

1.50.

Ģenerāldirektorāti un dienesti 2005. gadā veica vairākas kontroles un apstiprināšanu, lai nodrošinātu sākuma bilances kopējās summas pareizību. Vairums sākuma bilancē izdarīto nepieciešamo labojumu neietekmēja 2005. gada ekonomiskos rezultātus.

| 1.51. | Palātas analītiskais pārskats par materiālajiem un nemateriālajiem pamatlīdzekļiem, (īstermiņa) ieguldījumiem, aizdevumiem, ilgtermiņa un īstermiņa debitoru parādiem, krājumiem, finanšu un citām saistībām, darbinieku pabalstiem, riska un maksu uzkrājumiem, kā arī rezervēm neveidoja pamatu nozīmīgiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

1.51.

Palātas analītiskais pārskats par materiālajiem un nemateriālajiem pamatlīdzekļiem, (īstermiņa) ieguldījumiem, aizdevumiem, ilgtermiņa un īstermiņa debitoru parādiem, krājumiem, finanšu un citām saistībām, darbinieku pabalstiem, riska un maksu uzkrājumiem, kā arī rezervēm neveidoja pamatu nozīmīgiem konstatējumiem.

Konsolidētā bilance 2005. gada 31. decembrī

Priekšfinansējums

| 1.52. | Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 162 priekšfinansējuma summām, ko izraudzījās no priekšfinansējuma ierakstiem grāmatvedības sistēmā 2006. gada martā (29 349 miljoni EUR), tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Tādas pašas kļūdas kā konsolidētajā sākuma bilancē tika konstatētas konsolidētajā slēguma bilancē (sk. 1.35. punktu). |
| --- | --- |

1.52.

Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 162 priekšfinansējuma summām, ko izraudzījās no priekšfinansējuma ierakstiem grāmatvedības sistēmā 2006. gada martā (29 349 miljoni EUR), tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Tādas pašas kļūdas kā konsolidētajā sākuma bilancē tika konstatētas konsolidētajā slēguma bilancē (sk. 1.35. punktu).

| 1.52. | Komisija pārbaudīs deviņas atklātās kļūdas, kas ietekmē pārskatus un ir konstatētas, izdarot revīziju 162 darījumos. |
| --- | --- |

1.52.

Komisija pārbaudīs deviņas atklātās kļūdas, kas ietekmē pārskatus un ir konstatētas, izdarot revīziju 162 darījumos.

| 1.53. | Turklāt papildu revīzijā par priekšfinansējumu identifikāciju un apstiprināšanu tika atklātas problēmas, kas attiecas uz slēguma bilances pabeigtību/precizitāti: |
| --- | --- |

1.53.

Turklāt papildu revīzijā par priekšfinansējumu identifikāciju un apstiprināšanu tika atklātas problēmas, kas attiecas uz slēguma bilances pabeigtību/precizitāti:

| 1.53. | |
| --- | --- |

1.53.

| — | dalījumā starp ilgtermiņa priekšfinansējumu (22 732 miljoni EUR) un īstermiņa priekšfinansējumu (6 633 miljoni EUR) ņemtas vērā tikai tās summas, kas attiecas uz struktūrfondu, Kohēzijas fonda, ISPA un Solidaritātes fonda 2000.–2006. programmu plānošanas periodu. Rezultātā ilgtermiņa priekšfinansējums ir aprēķināts par zemu, savukārt attiecīgi ir pārvērtēts īstermiņa priekšfinansējums, jo līgumi citās politikas jomās ar priekšfinansējumu, kad bija atlicis vairāk par vienu gadu, bija ieskaitīti pie īstermiņa, |
| --- | --- |

—

dalījumā starp ilgtermiņa priekšfinansējumu (22 732 miljoni EUR) un īstermiņa priekšfinansējumu (6 633 miljoni EUR) ņemtas vērā tikai tās summas, kas attiecas uz struktūrfondu, Kohēzijas fonda, ISPA un Solidaritātes fonda 2000.–2006. programmu plānošanas periodu. Rezultātā ilgtermiņa priekšfinansējums ir aprēķināts par zemu, savukārt attiecīgi ir pārvērtēts īstermiņa priekšfinansējums, jo līgumi citās politikas jomās ar priekšfinansējumu, kad bija atlicis vairāk par vienu gadu, bija ieskaitīti pie īstermiņa,

ISPA

| — | Dalījums ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumā parasti ir tikai struktūrfondu līdzekļiem, jo vienīgi šajā gadījumā Komisija “reāli” piešķir ilgtermiņa priekšfinansējumu. Citās politikas jomās nebija iespējams skaitliski noteikt Revīzijas palātas konstatējumu finansiālo ietekmi. Pēc divu gadu ilgas pieredzes ar jauno grāmatvedības sistēmu 2006. gada pārskatiem Komisijai būs vairāk informācijas, lai analizētu iespēju veikt šādu dalījumu. |
| --- | --- |

—

Dalījums ilgtermiņa un īstermiņa priekšfinansējumā parasti ir tikai struktūrfondu līdzekļiem, jo vienīgi šajā gadījumā Komisija “reāli” piešķir ilgtermiņa priekšfinansējumu. Citās politikas jomās nebija iespējams skaitliski noteikt Revīzijas palātas konstatējumu finansiālo ietekmi. Pēc divu gadu ilgas pieredzes ar jauno grāmatvedības sistēmu 2006. gada pārskatiem Komisijai būs vairāk informācijas, lai analizētu iespēju veikt šādu dalījumu.

| — | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas. |
| --- | --- |

—

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas.

| — | Ir novērstas būtiskās kļūdas, kuras atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā un kuru cēlonis bija priekšfinansējuma maksājumu nepareiza uzskaite. |
| --- | --- |

—

Ir novērstas būtiskās kļūdas, kuras atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā un kuru cēlonis bija priekšfinansējuma maksājumu nepareiza uzskaite.

Īstermiņa parādi

| 1.54. | Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 148 faktūrrēķiniem/izmaksu paziņojumiem, kas kā īstermiņa parādi 2006. gada martā bija reģistrēti grāmatvedības sistēmā (16 194 miljoni EUR), tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Tādas pašas kļūdas kā konsolidētajā sākuma bilancē tika konstatētas konsolidētajā slēguma bilancē (sk. 1.40. punktu). |
| --- | --- |

1.54.

Revidējot reprezentatīvu paraugu ar 148 faktūrrēķiniem/izmaksu paziņojumiem, kas kā īstermiņa parādi 2006. gada martā bija reģistrēti grāmatvedības sistēmā (16 194 miljoni EUR), tika konstatētas būtiskas kļūdas gan to biežuma, gan finanšu ietekmes ziņā. Tādas pašas kļūdas kā konsolidētajā sākuma bilancē tika konstatētas konsolidētajā slēguma bilancē (sk. 1.40. punktu).

| 1.54. | Komisija pārbaudīs deviņas atklātās kļūdas, kas ietekmē pārskatus un ir konstatētas, izdarot revīziju 148 darījumos. |
| --- | --- |

1.54.

Komisija pārbaudīs deviņas atklātās kļūdas, kas ietekmē pārskatus un ir konstatētas, izdarot revīziju 148 darījumos.

| 1.55. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas. |
| --- | --- |

1.55.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā neatkarīgi no darba, kas paveikts pēc provizorisko pārskatu izdošanas, joprojām ir risks, ka izlaidumi un dubulti vai nepareizi grāmatojumi var radīt kļūdas, kuras problēmu sarežģītības dēļ nav aprēķināmas.

| 1.55. | Ir novērstas būtiskās kļūdas, ko atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu nepareiza uzskaite. |
| --- | --- |

1.55.

Ir novērstas būtiskās kļūdas, ko atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija faktūrrēķinu/izmaksu paziņojumu nepareiza uzskaite.

Finanšu gadu nodalīšanas elementi

| 1.56. | Minētās konsolidētajā sākuma bilancē sastopamās kļūdas (sk. 1.44.–1.46. punktu) noveda pie turpmāk minētajām nepilnībām konsolidētajā slēguma bilancē. Visi revidētie ģenerāldirektorāti (izņemot Izglītības un kultūras ĢD) varēja saskaņot aprēķinos izmantotos datus ar grāmatvedības pamatdatiem, izņemot dažas nepaskaidrotas nesakritības, kas, lai gan nebija būtiskas, apstiprina iepriekš minēto riska līmeni (sk. 1.45. punktu). |
| --- | --- |

1.56.

Minētās konsolidētajā sākuma bilancē sastopamās kļūdas (sk. 1.44.–1.46. punktu) noveda pie turpmāk minētajām nepilnībām konsolidētajā slēguma bilancē. Visi revidētie ģenerāldirektorāti (izņemot Izglītības un kultūras ĢD) varēja saskaņot aprēķinos izmantotos datus ar grāmatvedības pamatdatiem, izņemot dažas nepaskaidrotas nesakritības, kas, lai gan nebija būtiskas, apstiprina iepriekš minēto riska līmeni (sk. 1.45. punktu).

| 1.56. | Ir novērstas būtiskās kļūdas, ko atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija nodalīšanas elementu nepareiza uzskaite. |
| --- | --- |

1.56.

Ir novērstas būtiskās kļūdas, ko atklāja Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā, kuru cēlonis bija nodalīšanas elementu nepareiza uzskaite.

Ārpusbilances līdzekļi un piezīmes

| 1.57. | Konsolidēto pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija nekā iepriekš (32) par to, ka Komisijas departamenti vai dalībvalstis iespējams vēlāk koriģēs dažus darījumus. Tomēr piezīmēs nav norādīta to izdevumu summa, kuriem varētu piemērot apstiprināšanas un grāmatojumu noskaidrošanas procedūras (sk. arī 1.63.–1.65. punktu). |
| --- | --- |

1.57.

Konsolidēto pārskatu skaidrojošajās piezīmēs ietverta plašāka informācija nekā iepriekš (32) par to, ka Komisijas departamenti vai dalībvalstis iespējams vēlāk koriģēs dažus darījumus. Tomēr piezīmēs nav norādīta to izdevumu summa, kuriem varētu piemērot apstiprināšanas un grāmatojumu noskaidrošanas procedūras (sk. arī 1.63.–1.65. punktu).

32

| 1.57. | Papildus ikgadējai finanšu grāmatojumu noskaidrošanai par maksāšanas aģentūru pārskatiem Komisijai ir tiesības izdarīt korekcijas saskaņā ar atbilstības lēmumiem. Komisija ir rīkojusies atbilstoši Revīzijas palātas 2004. gada pārskatā minētajam ieteikumam par to, ka vēl būtu vēlams veikt atbilstības korekcijas. Piemēram, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā 2005. gada darbības pārskatā (33) 2001.–2005. finanšu gadam ir skaidri norādījis korekcijas, par ko nākotnē ir jālemj atbilstības lēmumos, un Komisijas uzskaitē šo summu uzrāda kā iespējamu aktīvu. Izmantojot labojuma koeficientu 0,95 %, tiek lēsts, ka turpmāk ieturamā summa būs 1 151miljons euro – skatīt arī atbildes uz 5.56. un 5.62. punktu. |
| --- | --- |

1.57.

Papildus ikgadējai finanšu grāmatojumu noskaidrošanai par maksāšanas aģentūru pārskatiem Komisijai ir tiesības izdarīt korekcijas saskaņā ar atbilstības lēmumiem. Komisija ir rīkojusies atbilstoši Revīzijas palātas 2004. gada pārskatā minētajam ieteikumam par to, ka vēl būtu vēlams veikt atbilstības korekcijas. Piemēram, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā 2005. gada darbības pārskatā (33) 2001.–2005. finanšu gadam ir skaidri norādījis korekcijas, par ko nākotnē ir jālemj atbilstības lēmumos, un Komisijas uzskaitē šo summu uzrāda kā iespējamu aktīvu. Izmantojot labojuma koeficientu 0,95 %, tiek lēsts, ka turpmāk ieturamā summa būs 1 151miljons euro – skatīt arī atbildes uz 5.56. un 5.62. punktu.

33

Konsolidētais pārskats par saimnieciskās darbības rezultātu

| 1.58. | Lai iegūtu pamatotu pārliecību par pārskatu ticamību, ir nepieciešama detalizēta saskaņošana starp budžeta izpildes rezultātu un saimnieciskās darbības rezultātu. Izņemot Komisiju, šī informācija kļuva pieejama tikai pēc galīgo pārskatu iesniegšanas. Tomēr Palāta spēja izmantot šos datus, lai saskaņotu budžeta izpildes un saimnieciskās darbības rezultātu. |
| --- | --- |

1.58.

Lai iegūtu pamatotu pārliecību par pārskatu ticamību, ir nepieciešama detalizēta saskaņošana starp budžeta izpildes rezultātu un saimnieciskās darbības rezultātu. Izņemot Komisiju, šī informācija kļuva pieejama tikai pēc galīgo pārskatu iesniegšanas. Tomēr Palāta spēja izmantot šos datus, lai saskaņotu budžeta izpildes un saimnieciskās darbības rezultātu.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Palātas metode

| 1.59. | Ievērojot Līguma 248. panta 1. punkta prasības, mainīgo revīzijas vidi (kas ir ārkārtīgi sarežģīta un ir būtiski mainījusies Komisijas finanšu reformas ietekmē) un Ticamības deklarācijas “lietotāju” (proti, budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas) gaidas, 2002. gadā Palāta nolēma (34), ka tās revīzijas atzinumā varētu konsolidēt īpašos novērtējumus, kas attiecas uz pašu resursiem, un katru no sešām 2000.–2006. gada finanšu plāna operatīvajām nodaļām (35). Šie īpašie novērtējumi, kuru mērķis ir dot iespēju budžeta izpildes apstiprinātājai institūcijai kontrolēt līdzekļu pārvaldības kvalitāti visās lielākajās Kopienas intervences jomās (36), balstās uz četriem pierādījumu avotiem: |
| --- | --- |

1.59.

Ievērojot Līguma 248. panta 1. punkta prasības, mainīgo revīzijas vidi (kas ir ārkārtīgi sarežģīta un ir būtiski mainījusies Komisijas finanšu reformas ietekmē) un Ticamības deklarācijas “lietotāju” (proti, budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas) gaidas, 2002. gadā Palāta nolēma (34), ka tās revīzijas atzinumā varētu konsolidēt īpašos novērtējumus, kas attiecas uz pašu resursiem, un katru no sešām 2000.–2006. gada finanšu plāna operatīvajām nodaļām (35). Šie īpašie novērtējumi, kuru mērķis ir dot iespēju budžeta izpildes apstiprinātājai institūcijai kontrolēt līdzekļu pārvaldības kvalitāti visās lielākajās Kopienas intervences jomās (36), balstās uz četriem pierādījumu avotiem:

34

35

36

| a) | gan Kopienas iestādēs, gan dalībvalstīs un trešās valstīs izveidotās pārraudzības un kontroles sistēmas darbības pārbaude; |
| --- | --- |

a)

gan Kopienas iestādēs, gan dalībvalstīs un trešās valstīs izveidotās pārraudzības un kontroles sistēmas darbības pārbaude;

| b) | darījumu izlases pārbaude katrā lielākā jomā, veicot pārbaudes līdz pat galasaņēmēja līmenim; |
| --- | --- |

b)

darījumu izlases pārbaude katrā lielākā jomā, veicot pārbaudes līdz pat galasaņēmēja līmenim;

| c) | ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju, kā arī to sagatavošanai piemēroto procedūru analīze; |
| --- | --- |

c)

ģenerāldirektoru gada darbības pārskatu un deklarāciju, kā arī to sagatavošanai piemēroto procedūru analīze;

| d) | ja iespējams, no Kopienas pārvaldības procedūrām neatkarīgu revidentu darba izpēte. |
| --- | --- |

d)

ja iespējams, no Kopienas pārvaldības procedūrām neatkarīgu revidentu darba izpēte.

| 1.60. | Pārraudzības un kontroles sistēmu revīzijas mērķis ir novērtēt, kādā mērā tās kontrolē riska faktorus, kas saistīti ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Darījumu pārbaudē tiecas iegūt tiešus pierādījumus par likumību un pareizību, kā arī sniegt norādes par konstatēto kļūdu izcelsmi, biežumu, raksturu un ietekmi. Darījumu pārbaudes rezultātus izmanto, lai papildinātu un pamatotu secinājumus par sistēmām. No abiem avotiem iegūto informāciju izmanto, lai sagatavotu ieteikumus koriģējošām darbībām. Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta ņem vērā arī “vadības apliecinājumus”, kas ietverti ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, kā arī to kopsavilkumu, ko ir pieņēmusi Komisija. Visbeidzot, tiek pārskatīts arī citu revidentu darbs (37), lai novērtētu tā noderību īpašo izvērtējumu sagatavošanā. |
| --- | --- |

1.60.

Pārraudzības un kontroles sistēmu revīzijas mērķis ir novērtēt, kādā mērā tās kontrolē riska faktorus, kas saistīti ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Darījumu pārbaudē tiecas iegūt tiešus pierādījumus par likumību un pareizību, kā arī sniegt norādes par konstatēto kļūdu izcelsmi, biežumu, raksturu un ietekmi. Darījumu pārbaudes rezultātus izmanto, lai papildinātu un pamatotu secinājumus par sistēmām. No abiem avotiem iegūto informāciju izmanto, lai sagatavotu ieteikumus koriģējošām darbībām. Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem Palāta ņem vērā arī “vadības apliecinājumus”, kas ietverti ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, kā arī to kopsavilkumu, ko ir pieņēmusi Komisija. Visbeidzot, tiek pārskatīts arī citu revidentu darbs (37), lai novērtētu tā noderību īpašo izvērtējumu sagatavošanā.

37

2005. gada revīzijas rezultāti

Jāturpina uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitāti

| 1.61. | Tāpat kā iepriekš, īpašo novērtējumu secinājumi, kas jāsagatavo par dažādiem pieejamiem Ticamības deklarācijas avotiem, kopumā saskan. Jomās, kur saskaņā ar Palātas veikto revīziju pārraudzības un kontroles sistēmas ir ieviestas tā, lai ļautu risku adekvāti pārvaldīt, Palātas padziļinātajās pārbaudēs nav definēti būtiski konstatējumi, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk 4.26.–4.30., 5.53., 9.19. un 10.20. punktu), un Palātas veiktais vērtējums par ģenerāldirektoru un deleģēto kredītrīkotāju deklarācijām apstiprina, ka atrunas vai nu nevajadzēja pievienot vispār, vai arī vajadzēja pievienot vien nenozīmīgas atrunas (sk. 2.14.–2.19. punktu). |
| --- | --- |

1.61.

Tāpat kā iepriekš, īpašo novērtējumu secinājumi, kas jāsagatavo par dažādiem pieejamiem Ticamības deklarācijas avotiem, kopumā saskan. Jomās, kur saskaņā ar Palātas veikto revīziju pārraudzības un kontroles sistēmas ir ieviestas tā, lai ļautu risku adekvāti pārvaldīt, Palātas padziļinātajās pārbaudēs nav definēti būtiski konstatējumi, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk 4.26.–4.30., 5.53., 9.19. un 10.20. punktu), un Palātas veiktais vērtējums par ģenerāldirektoru un deleģēto kredītrīkotāju deklarācijām apstiprina, ka atrunas vai nu nevajadzēja pievienot vispār, vai arī vajadzēja pievienot vien nenozīmīgas atrunas (sk. 2.14.–2.19. punktu).

| 1.62. | Jomās, kurās saskaņā ar Palātas vērtējumu pārraudzības un kontroles sistēmas pastāv, bet ar riska pārvaldības efektivitāte ir jāuzlabo, Palātas padziļinātajās pārbaudēs joprojām ir tendence definēt būtiskus konstatējumus, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 5.52.–5.57., 6.38.–6.41., 7.28. un – saistībā ar ieviešanas organizācijām – 8.21.–8.22. punktu). Turklāt Palātas sniegtais ģenerāldirektoru deklarāciju novērtējums apstiprināja, ka vai nu tām ir pievienotas būtiskas atrunas, vai arī, pēc Palātas ieskata, tās būtu jāpievieno (sk. 2.14.–2.19. punktu). |
| --- | --- |

1.62.

Jomās, kurās saskaņā ar Palātas vērtējumu pārraudzības un kontroles sistēmas pastāv, bet ar riska pārvaldības efektivitāte ir jāuzlabo, Palātas padziļinātajās pārbaudēs joprojām ir tendence definēt būtiskus konstatējumus, kas attiecas uz pakārtoto darījumu likumību un pareizību (sk. 5.52.–5.57., 6.38.–6.41., 7.28. un – saistībā ar ieviešanas organizācijām – 8.21.–8.22. punktu). Turklāt Palātas sniegtais ģenerāldirektoru deklarāciju novērtējums apstiprināja, ka vai nu tām ir pievienotas būtiskas atrunas, vai arī, pēc Palātas ieskata, tās būtu jāpievieno (sk. 2.14.–2.19. punktu).

| 1.62. | Komisija ir veikusi pasākumus, lai pārvaldītu riskus, kas ir saistīti ar dalītu pārvaldību, izmantojot revīzijas, dalībvalstīs īstenojot rīcības plānus sistēmu trūkumu novēršanai, veicot finanšu korekcijas, izstrādājot norādījumus par galvenajām pārbaudēm un uzlabojot vietējo revidentu ziņojumu sniegšanu par revīzijas rezultātiem. Struktūrfondu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos tiek ziņots par šīm darbībām un dotas norādes par uzlabojumiem dalībvalstu sistēmās. Tas atbilst dalītas pārvaldības būtībai, ka dažas kļūdas un trūkumi tiek laboti tikai pēc attiecīgo izdevumu atlīdzināšanas. Komisija atsaucas uz savām atbildēm par Revīzijas palātas konstatējumiem 2.8., 2.25. un 2.26. punktā. |
| --- | --- |

1.62.

Komisija ir veikusi pasākumus, lai pārvaldītu riskus, kas ir saistīti ar dalītu pārvaldību, izmantojot revīzijas, dalībvalstīs īstenojot rīcības plānus sistēmu trūkumu novēršanai, veicot finanšu korekcijas, izstrādājot norādījumus par galvenajām pārbaudēm un uzlabojot vietējo revidentu ziņojumu sniegšanu par revīzijas rezultātiem. Struktūrfondu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos tiek ziņots par šīm darbībām un dotas norādes par uzlabojumiem dalībvalstu sistēmās. Tas atbilst dalītas pārvaldības būtībai, ka dažas kļūdas un trūkumi tiek laboti tikai pēc attiecīgo izdevumu atlīdzināšanas. Komisija atsaucas uz savām atbildēm par Revīzijas palātas konstatējumiem 2.8., 2.25. un 2.26. punktā.

Kā minēts atbildē uz 2.18 un 2.19. punktu, attiecīgie ģenerāldirektori uzskatīja, ka esošo sistēmu darbība ir stabils pamats pamatotai pārliecībai par tiem izdevumiem, par ko tie ir atbildīgi, un izteica atrunas vienīgi tādu nopietnu trūkumu gadījumos, kas izraisa būtisku risku Kopienas budžetam.

Attiecībā uz īstenošanas organizācijām ārējo darbību jomā lūdzam skatīt Komisijas atbildes uz 8.20. un 8.21. punktu.

Kopienas darbību daudzgadu raksturs un kļūdu koriģēšana

| 1.63. | Diskusijās par Ticamības deklarācijas apsvērumiem bieži ir teikts, ka trūkumiem, ko Palāta konstatējusi pakārtoto darījumu līmenī, ir tikai pārejoša ietekme un ka Ticamības deklarācijā nav ņemts vērā atsevišķu Kopienas darbību daudzgadu raksturs. Tiek apgalvots, ka Komisija ņem vērā kļūdas, noskaidrojot ELVGF Garantijas nodaļas grāmatojumus, slēdzot struktūrfondu darbības programmas un pabeidzot revīzijas, kas attiecas uz decentralizēto pārvaldību. |
| --- | --- |

1.63.

Diskusijās par Ticamības deklarācijas apsvērumiem bieži ir teikts, ka trūkumiem, ko Palāta konstatējusi pakārtoto darījumu līmenī, ir tikai pārejoša ietekme un ka Ticamības deklarācijā nav ņemts vērā atsevišķu Kopienas darbību daudzgadu raksturs. Tiek apgalvots, ka Komisija ņem vērā kļūdas, noskaidrojot ELVGF Garantijas nodaļas grāmatojumus, slēdzot struktūrfondu darbības programmas un pabeidzot revīzijas, kas attiecas uz decentralizēto pārvaldību.

| 1.63. | Komisijas pamatojums ir šāds – dalītas pārvaldības gadījumā Kopienas finansētie izdevumi ir pakļauti kontroles ciklam, kas ilgst vairākus gadus. Struktūrfondu gadījumā tas sākas ar dalībvalstu pirmā līmeņa pārbaudēm un noslēdzas ar Komisijas ex post revīziju. Fakts, ka Revīzijas palāta atrod kļūdas darījumos, kas atrodas kāda noteiktā kontroles cikla punktā, neliecina par to, ka kontroles sistēma nedarbojas efektīvi. Tomēr tas nenoliedz ar pakārtotajiem darījumiem saistīto pārbaužu lielo nozīmi, ko vadība veic uz vietas, pirms tiek ziņots par izdevumiem atlīdzības saņemšanai, kā arī tādu preventīvo pasākumu nozīmi kā vadlīniju izstrāde un informācijas pasākumi. |
| --- | --- |

1.63.

Komisijas pamatojums ir šāds – dalītas pārvaldības gadījumā Kopienas finansētie izdevumi ir pakļauti kontroles ciklam, kas ilgst vairākus gadus. Struktūrfondu gadījumā tas sākas ar dalībvalstu pirmā līmeņa pārbaudēm un noslēdzas ar Komisijas ex post revīziju. Fakts, ka Revīzijas palāta atrod kļūdas darījumos, kas atrodas kāda noteiktā kontroles cikla punktā, neliecina par to, ka kontroles sistēma nedarbojas efektīvi. Tomēr tas nenoliedz ar pakārtotajiem darījumiem saistīto pārbaužu lielo nozīmi, ko vadība veic uz vietas, pirms tiek ziņots par izdevumiem atlīdzības saņemšanai, kā arī tādu preventīvo pasākumu nozīmi kā vadlīniju izstrāde un informācijas pasākumi.

ex post

| 1.64. | Saskaņā ar Finanšu regulas 53. panta 5. punktu un Finanšu regulas īstenošanas kārtības 42. pantu (38) šie lēmumi un koriģējošie pasākumi tiešām veido būtiskus Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu komponentus. Tomēr Palātas veiktajās revīzijās identificētie trūkumi rāda, ka “atbilstīguma lēmumus” lauksaimniecības grāmatojumu noskaidrošanai, struktūrfondu darbības programmu slēgšanas procedūras un noslēguma revīzijas attiecībā uz decentralizēto pārvaldību nevar uzskatīt par mehānismiem kļūdu novēršanai, savlaicīgai identificēšanai un koriģēšanai (sk. 5.56.–5.57., 6.31.–6.37., 6.41., 7.21.–7.24. un 7.26.–7.28. punktu). |
| --- | --- |

1.64.

Saskaņā ar Finanšu regulas 53. panta 5. punktu un Finanšu regulas īstenošanas kārtības 42. pantu (38) šie lēmumi un koriģējošie pasākumi tiešām veido būtiskus Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu komponentus. Tomēr Palātas veiktajās revīzijās identificētie trūkumi rāda, ka “atbilstīguma lēmumus” lauksaimniecības grāmatojumu noskaidrošanai, struktūrfondu darbības programmu slēgšanas procedūras un noslēguma revīzijas attiecībā uz decentralizēto pārvaldību nevar uzskatīt par mehānismiem kļūdu novēršanai, savlaicīgai identificēšanai un koriģēšanai (sk. 5.56.–5.57., 6.31.–6.37., 6.41., 7.21.–7.24. un 7.26.–7.28. punktu).

38

| 1.64. | Lēmumi par grāmatojumu atbilstības noskaidrošanu tiek pieņemti tādēļ, lai izslēgtu no Kopienas finansētajiem izdevumiem tādus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Šie lēmumi ir adresēti dalībvalstīm, un tie aizsargā ES nodokļu maksātāju no nepamatotu izdevumu finansēšanas. Dalītas pārvaldības gadījumā kļūdu novēršana, identificēšana un koriģēšana galīgā saņēmēja līmenī ietilpst dalībvalsts atbildībā. Grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas lēmumi mudina dalībvalstis pielikt visas pūles, lai nodrošinātu kļūdu līmeni pieļaujamās robežās un atgūšanu pārkāpumu gadījumā. Ja dalībvalsts atklāj kļūdas, kontroles sistēmas paredz preventīvu sankciju pielietošanu. |
| --- | --- |

1.64.

Lēmumi par grāmatojumu atbilstības noskaidrošanu tiek pieņemti tādēļ, lai izslēgtu no Kopienas finansētajiem izdevumiem tādus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem. Šie lēmumi ir adresēti dalībvalstīm, un tie aizsargā ES nodokļu maksātāju no nepamatotu izdevumu finansēšanas. Dalītas pārvaldības gadījumā kļūdu novēršana, identificēšana un koriģēšana galīgā saņēmēja līmenī ietilpst dalībvalsts atbildībā. Grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas lēmumi mudina dalībvalstis pielikt visas pūles, lai nodrošinātu kļūdu līmeni pieļaujamās robežās un atgūšanu pārkāpumu gadījumā. Ja dalībvalsts atklāj kļūdas, kontroles sistēmas paredz preventīvu sankciju pielietošanu.

Komisija uzskata, ka lauksaimniecības izdevumu jomā dalībvalstu un Komisijas īstenotā kontroļu virkne dod ticamu apliecinājumu tam, ka kļūdas tiek atklātas un izlabotas (skatīt atbildes uz 5.56. un 5.58. punktu).

Attiecībā uz struktūrfondiem slēgšanas procedūra ir kontroles cikla pēdējais posms, kurā ir iespējams izlabot kļūdas, veicot galīgo maksājumu. Tomēr kontroles sistēma nebalstās tikai uz slēgšanas procedūrām, bet risku, ka kļūda budžetā varētu ieviesties pirmajā kontroles līmenī, ierobežo izdevumu apliecināšanas procedūras, dalībvalstu un Komisijas revīzija un finanšu korekcijas īstenošanas laikā.

| 1.65. | Turklāt lēmumi par finanšu korekcijām dalītās pārvaldības jomā, ar ko iekasē summas no dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas un/vai kurās nedarbojas drošas sistēmas, nepadara pakārtotos darījumus mazāk nelikumīgus/nepareizus, pat ja šiem lēmumiem ir atturošs spēks. Tā kā piemērotās finanšu korekcijas izriet no sistēmu trūkumiem, tās nevar tieši saistīt ar kļūdām pakārtoto darījumu līmenī. Finanšu korekciju nolūks ir novirzīt (neatļauto) nelikumīgo/nepareizo darījumu izmaksas no ES budžeta uz valstu nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

1.65.

Turklāt lēmumi par finanšu korekcijām dalītās pārvaldības jomā, ar ko iekasē summas no dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas un/vai kurās nedarbojas drošas sistēmas, nepadara pakārtotos darījumus mazāk nelikumīgus/nepareizus, pat ja šiem lēmumiem ir atturošs spēks. Tā kā piemērotās finanšu korekcijas izriet no sistēmu trūkumiem, tās nevar tieši saistīt ar kļūdām pakārtoto darījumu līmenī. Finanšu korekciju nolūks ir novirzīt (neatļauto) nelikumīgo/nepareizo darījumu izmaksas no ES budžeta uz valstu nodokļu maksātājiem.

| 1.65. | Atbilstības noskaidrošanas process pats par sevi nav mehānisms, ar kura palīdzību varētu atgūt no saņēmējiem nepareizi veiktus maksājumus, jo tas galvenokārt pievēršas dalībvalstu izveidotajai kontroļu sistēmai. Ja ar šo kontroļu starpniecību tiek atklāti pārkāpumi, tad tā ir dalībvalsts atbildība, kā tas skaidri ir norādīts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

1.65.

Atbilstības noskaidrošanas process pats par sevi nav mehānisms, ar kura palīdzību varētu atgūt no saņēmējiem nepareizi veiktus maksājumus, jo tas galvenokārt pievēršas dalībvalstu izveidotajai kontroļu sistēmai. Ja ar šo kontroļu starpniecību tiek atklāti pārkāpumi, tad tā ir dalībvalsts atbildība, kā tas skaidri ir norādīts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punktā.

Tas, vai finanšu korekcijas skar galīgo saņēmēju, vai arī par tām maksā no programmas budžeta, vai tās pāriet pie nodokļu maksātāja valstī, ir atkarīgs no korekcijas iemesla. Dalībvalstu pienākums ir atgūt nepareizi izmaksātās summas, ciktāl tas ir iespējami un lietderīgi. Ja dalībvalstis neatgūst nepareizi izmaksātās summas, Komisija atbilstoši korekciju vadlīnijām var uzsākt pārkāpuma izmeklēšanas procedūru, pat ja ir veikta finanšu korekcija. Ja atsevišķos darījumos ir atklātas kļūdas, kurās ir vainojams saņēmējs, jāuzsāk atgūšanas procedūra, kas vērsta pret saņēmēju. Ja korekcijas iemesls ir dalībvalsts rīcības trūkums, īstenojot kontroli, kas bieži vien ir finanšu korekcijas iemesls, vainojams nav galīgais saņēmējs, bet gan iestādes. Šādā gadījumā finanšu korekcijas slogu nes tikai dalībvalsts budžets.

Komisija uzskata, ka šādas korekcijas atlīdzina kaitējumu ES budžetam, kas radies attiecīgo darījumu likumības un pareizības kļūdu dēļ.

---

(1)  Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati veido Eiropas Kopienu 2005. finanšu gada pārskatu I sējumu.

1

(2)  Komisijas grāmatveža pieņemto noteikumu pamatā ir Starptautiskie publiskā sektora grāmatvedības standarti (IPSAS), ko izdevusi Starptautiskā grāmatvežu federācija, vai, ja šo standartu nav, Starptautiskie grāmatvedības standarti (IAS)/Starptautiskie finanšu pārskatu gatavošanas standarti (IFRS), ko izdevusi Starptautiskā Grāmatvedības standartu padome.

2

IPSAS

IAS

IFRS

(3)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, saimnieciskās darbības rezultāta pārskatu (ietverot informāciju pa segmentiem), naudas plūsmas tabulu un pārskatu par izmaiņām tīrajos aktīvos.

3

(4)  Galvenie jaunie elementi ir priekšfinansējums, debitoru parādi un finanšu gadu nodalīšana.

4

(5)  Sk. Palātas 2004. finanšu gada pārskata 1.51. un 1.52. punktu un šā gada pārskata 2. nodaļu.

5

(6)  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

6

Euratom

(7)  Komisijas paziņojums – Eiropas Kopienu grāmatvedības sistēmas modernizēšana (COM(2002) 755 2002. gada 17. decembra galīgā redakcija).

7

(8)  Sk. 2002. finanšu gada pārskata 1.8. punktu, 2003. finanšu gada pārskata 1.25. punktu un 2004. finanšu gada pārskata 1.44. punktu.

8

(9)  Piemēram, ANO vadības mītnē, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā un Austrālijā, Dānijā, Francijā, Spānijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē un Amerikas Savienotajās Valstīs.

9

(10)  Jaunais 15 grāmatvedības noteikumu kopums, ko pieņēma Komisijas grāmatvedis, balstās uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS), bet uzskaites darījumi, uz ko IPSAS vēl neattiecas, – uz attiecīgajiem Starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS)/Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS).

10

IPSAS

IPSAS

IAS

IFRS

(11)  Saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu katra iestāde savos administratīvajos noteikumos nosaka atbilstoša līmeņa darbiniekus, kam tā deleģē kredītrīkotāju pienākumus īstenot ieņēmumus un izdevumus, deleģēto pilnvaru jomu un iespēju tās deleģēt tālāk. Komisijā pilnvaras parasti ir deleģētas ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem.

11

(12)  Katrā ĢD resursu direktors atbild par pieejamo budžeta resursu un cilvēkresursu pārvaldību. Viņam ir konkrēti pienākumi jautājumos, kas attiecas uz revīziju, iekšējo kontroli, finanšu pārvaldību un saistītajām informācijas sistēmām.

12

(13)  ABAC Workflow ir IT modulis, caur kuru ievada lielāko daļu budžeta un grāmatvedības datu.

13

ABAC Workflow

(14)  EuropeAid sadarbības birojs, Eiropas Kopienu Personāla atlases birojs, Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, Individuālo tiesību pārvaldes un maksājumu birojs, Informātikas ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, Humānās palīdzības birojs, Ārējo sakaru ĢD (sk. arī 2004. finanšu gada pārskata 1.38.–1.42. punktu).

14

EuropeAid

(15)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD, Preses un sakaru ĢD, Reģionālās politikas ĢD un Pētniecības ĢD.

15

(16)  Grāmatvedības informācijas atbalsta pārbaužu pastiprināšana, priekšfinansējums, savlaicīga darījumu reģistrēšana, finanšu gadu nodalīšanas procedūras, grāmatvedības referenta lomas noteikšana un formalizēšana, juridiskās struktūrvienības, vietējās IT sistēmas, mācības, objekta kodu izvēle, kultūras izmaiņas uz uzkrājumiem balstītā grāmatvedības vidē un sākuma atlikumu apstiprināšana.

16

(17)  Saikne starp summu piedziņu un attiecīgajām saistībām, kas nebija obligāta ABAC, faktūrrēķini un piegādātāju paziņojumi, SAP grāmatvedības pārskati un garantijas saskaņošana ar atbilstošo pamatlīgumu, veicot reģistrāciju ABAC.

17

ABAC

SAP

ABAC

(18)  Vienotā pētījumu centra ģenerāldirektora atrunai par dažu bilances un saimnieciskā rezultāta daļu neskaidro statusu un datu kvalitāti dažos konkrētos grāmatojumos galvenokārt ir tehnisks raksturs.

18

(19)  Lēmums balstījās uz IPSAS“kontroles koncepciju”.

19

IPSAS

(20)  Lai gan 1. grāmatvedības noteikums paskaidro dažādos kritērijus, kas jāievēro konsolidēšanā, nav norādīti iemesli, kāpēc no konsolidēšanas ir izslēgti Eiropas Attīstības fondi.

20

(21)  OV C 162, 5.6.2001., 1. lpp.

21

(22)  Par ilgtermiņa un īstermiņa debitoru parādiem Komisijai jāiegūst skaitļi no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) parādnieku virsgrāmatas 31. decembrī, nevis jānorāda skaitļi ELVGF gada beigās (t. i., 15. oktobrī).

22

(23)  Sk. 2002. finanšu gada pārskata 1.23. punktu, 2003. finanšu gada pārskata 1.10. punkta e) apakšpunktu, 1.14. un 1.15. punktu un 2004. finanšu gada pārskata 1.17. punktu.

23

(24)  Sk. 2003. un 2004. gada ticamības deklarāciju II punkta d) apakšpunktu un III punktu.

24

(25)  Sākotnējā priekšfinansējumu summa, kas iegūta Komisijai pirms atbilstīgo izdevumu atskaitīšanas, bija 64 600 miljoni EUR.

25

(26)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 1.30.–1.32. punktu.

26

(27)  Izglītības un kultūras ĢD revīziju Palātas pārraudzībā veica Komisijas iekšējās revīzijas dienests.

27

(28)  Sākotnējā kārtējo parādu kreditoriem bruto summa, pirms tika atskaitīti (daļēji) jau apmaksātie faktūrrēķini/izmaksu paziņojumi, bija apmēram 35 000 miljoni EUR, ko 2005. gada sākumā pārnesa jaunajā grāmatvedības sistēmā.

28

(29)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 1.34.–1.35. punktu.

29

(30)  Šai summai jāpieskaita uzkrātās maksas, kas atskaitītas no īstermiņa priekšfinansējuma un kopā veido 6 400 miljonus EUR.

30

(31)  Komisija ir izslēgusi praksi, ko Palāta kritizēja iepriekšējos gados saistībā ar Kopienas pensiju saistībām un ar ko paralēlajai debitoru parādu un parādu kreditoriem atzīšanai bija neitralizējoša ietekme uz saimniecisko rezultātu, jo tādā veidā nebija redzamas izmaiņas no gada uz gadu (sk. 2002. finanšu gada pārskata 1.31. un 1.32. punktu, 2003. finanšu gada pārskata 1.10. punkta h) apakšpunktu un 2004. finanšu gada pārskata 1.20. punktu).

31

(32)  Sk. 2002. finanšu gada pārskata 1.10. un 1.11. punktu, 2003. finanšu gada pārskata 1.11. punktu un 2004. finanšu gada pārskata 1.12. un 1.13. punktu.

32

(33)  Skatīt 2. nodaļas “Iekšējās kontroles sistēmas vadība” 2.2.2.1. punktu “Izdevumi no garantiju fonda”.

33

(34)  2006. gada februārī Palāta apstiprināja pārskatītu Ticamības deklarācijas metodi, ko pirmo reizi īstenos 2006. finanšu gadā.

34

(35)  Lauksaimniecība, struktūrpasākumi, iekšējā nozaru politika, ārējās darbības, administrācija un pirmspievienošanās stratēģija.

35

(36)  Saistībā ar izdevumiem Finanšu regulā izšķir šādus gadījumus (53. pants): Komisija izpilda budžetu centralizēti (administratīvie izdevumi un iekšējā nozaru politika); darījumu pārvaldība tiek dalīta ar dalībvalstu valsts iestādēm (ELVGF Garantijas nodaļa un struktūrfondi); pēc ex ante pārbaužu veikšanas Komisija deleģē atsevišķu savas darbības aspektu īstenošanu saņēmējvalstīm (pirmspievienošanās stratēģija), un Komisija kopā ar starptautiskām organizācijām var kopīgi pārvaldīt noteiktas darbības.

36

ex ante

(37)  Citi revidenti – tās ir privātpersonas vai juridiska personas, kurām lūgts sniegt revīzijas novērtējumu darbībām, ko pilnīgi vai daļēji finansē no Kopienas budžeta, bet kuru pienākums neizriet no Kopienas regulām.

37

(38)  Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).

38

Euratom

Euratom

---

2. NODAĻA

Komisijas iekšējā kontrole

SATURS

Ievads un revīzijas tvērums

Revīzijas konstatējumi par Komisijas pārvaldības apliecinājumiem

Komisijas Kopsavilkuma ziņojums

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas

Sagatavošanas process

Ģenerāldirektoru deklarācijas

Rādītāji

Revīzijas konstatējumi par iekšējās kontroles standartiem

Vispārīgi secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS UN REVĪZIJAS TVĒRUMS |
| 2.1. | Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta pārbaudīja Komisijas veikumu saistībā ar Komisijas īstenoto reformu programmas finanšu aspektiem. Jo īpaši pārbaude attiecās uz: |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS UN REVĪZIJAS TVĒRUMS

2.1.

Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta pārbaudīja Komisijas veikumu saistībā ar Komisijas īstenoto reformu programmas finanšu aspektiem. Jo īpaši pārbaude attiecās uz:

| — | Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem. Tajos norādīts, kā katrs ģenerāldirektors ir pildījis savus pienākumus, un tie ietver novērtējumu par to, kādā mērā viņa atbildībā ietilpstošie izdevumi ir likumīgi un pareizi. Tādējādi šo dokumentu kvalitāte un ticamība ir svarīga, lai Komisija varētu pārliecināties par to, ka tā ir apmierinoši pildījusi savus pienākumus saistībā ar budžeta izpildi; |
| --- | --- |

—

Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem. Tajos norādīts, kā katrs ģenerāldirektors ir pildījis savus pienākumus, un tie ietver novērtējumu par to, kādā mērā viņa atbildībā ietilpstošie izdevumi ir likumīgi un pareizi. Tādējādi šo dokumentu kvalitāte un ticamība ir svarīga, lai Komisija varētu pārliecināties par to, ka tā ir apmierinoši pildījusi savus pienākumus saistībā ar budžeta izpildi;

| — | Komisijas Kopsavilkuma ziņojumu, kas ietver vispārīgu novērtējumu par Komisijas iekšējās kontroles sistēmu, pamatojoties uz gada darbības pārskatiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas Kopsavilkuma ziņojumu, kas ietver vispārīgu novērtējumu par Komisijas iekšējās kontroles sistēmu, pamatojoties uz gada darbības pārskatiem;

| — | Komisijas iekšējās kontroles mehānismu sistēmu. |
| --- | --- |

—

Komisijas iekšējās kontroles mehānismu sistēmu.

| 2.2. | Komisija 2005. gadā turpināja integrēt riska pārvaldību (1) esošajos plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos ar mērķi izstrādāt saskanīgu Komisijas mēroga metodi un pārvaldības kultūru savos ģenerāldirektorātos. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija 2005. gadā turpināja integrēt riska pārvaldību (1) esošajos plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos ar mērķi izstrādāt saskanīgu Komisijas mēroga metodi un pārvaldības kultūru savos ģenerāldirektorātos.

| 2.2. | Komisija 2005. gadā pieņēma riska pārvaldības īstenošanas vadlīnijas, kad bija izvērtējusi izmēģinājuma projektu. Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem 2005. gadā sākot gatavot 2006. gada vadības plānu, pirmo reizi ir iekļauts to galveno risku novērtējums, kuri attiecas uz ģenerāldirektorāta vispārējiem stratēģiskajiem mērķiem, un jau pastāvošo vai vēl ieviešamo riska mīkstināšanas līdzekļu pārskats. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija 2005. gadā pieņēma riska pārvaldības īstenošanas vadlīnijas, kad bija izvērtējusi izmēģinājuma projektu. Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem 2005. gadā sākot gatavot 2006. gada vadības plānu, pirmo reizi ir iekļauts to galveno risku novērtējums, kuri attiecas uz ģenerāldirektorāta vispārējiem stratēģiskajiem mērķiem, un jau pastāvošo vai vēl ieviešamo riska mīkstināšanas līdzekļu pārskats.

| 2.3. | Komisija 2006. gada 17. janvārī pieņēma “rīcības plānu virzībā uz integrētu iekšējās kontroles sistēmu” (2), kurā ņemti vērā rezultāti, kas iegūti “trūkumu novērtējumā”, ko 2005. gadā par visām pārvaldības jomām (3) veica tās dienesti. Palāta vērtēs rīcības plānu, kad attiecīgie pasākumi būs īstenoti un būs iespējams noteikt to ietekmi. |
| --- | --- |

2.3.

Komisija 2006. gada 17. janvārī pieņēma “rīcības plānu virzībā uz integrētu iekšējās kontroles sistēmu” (2), kurā ņemti vērā rezultāti, kas iegūti “trūkumu novērtējumā”, ko 2005. gadā par visām pārvaldības jomām (3) veica tās dienesti. Palāta vērtēs rīcības plānu, kad attiecīgie pasākumi būs īstenoti un būs iespējams noteikt to ietekmi.

| 2.3. | Lai gan Komisija augstu vērtē Revīzijas palātas pieeju, kurā galvenā loma piešķirta rezultātiem, rīcības plānā izpaužas Komisijas centieni pastiprināt savu iekšējās kontroles sistēmu, lai sniegtu Revīzijas palātai pietiekamus pierādījumus par kļūdu riska apmierinošu pārvaldību. Pasākumi jāīsteno ģenerāldirektorātiem un dienestiem ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.3.

Lai gan Komisija augstu vērtē Revīzijas palātas pieeju, kurā galvenā loma piešķirta rezultātiem, rīcības plānā izpaužas Komisijas centieni pastiprināt savu iekšējās kontroles sistēmu, lai sniegtu Revīzijas palātai pietiekamus pierādījumus par kļūdu riska apmierinošu pārvaldību. Pasākumi jāīsteno ģenerāldirektorātiem un dienestiem ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

Komisija vēlētos saņemt Revīzijas palātas novērtējumu pēc iespējas ātrāk, lai noteiktu, vai iekšējās kontroles mehānisms, ko uzlabos plānotie pasākumi, var sniegt pietiekamu pārliecību, ja to pienācīgi piemēro.

| 2.4. | Palāta pārbaudīja, kādā mērā vadības apliecinājumus, kas ietverti ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, kā arī Komisijas kopsavilkuma ziņojumā, apstiprina Palātas konstatējumi un kādā mērā tie ir svarīgi, sagatavojot Ticamības deklarāciju. Palāta arī analizēja panākto attīstību, īstenojot iekšējās kontroles standartus, un novērtēja ieviesto procedūru un izstrādāto instrumentu efektivitāti darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai saistībā ar budžeta maksājumiem. |
| --- | --- |

2.4.

Palāta pārbaudīja, kādā mērā vadības apliecinājumus, kas ietverti ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos un deklarācijās, kā arī Komisijas kopsavilkuma ziņojumā, apstiprina Palātas konstatējumi un kādā mērā tie ir svarīgi, sagatavojot Ticamības deklarāciju. Palāta arī analizēja panākto attīstību, īstenojot iekšējās kontroles standartus, un novērtēja ieviesto procedūru un izstrādāto instrumentu efektivitāti darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai saistībā ar budžeta maksājumiem.

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR KOMISIJAS PĀRVALDĪBAS APLIECINĀJUMIEM

Komisijas Kopsavilkuma ziņojums

| 2.5. | Gada darbības pārskatu kopsavilkums 2005. gadā pirmo reizi ir iedalīts divos atsevišķos ziņojumos: viens ziņojums (4) sniedz informāciju par to, kādi ir bijuši politikas īstenošanas sasniegumi 2005. gadā, īstenojot Komisijas stratēģiskos mērķus, bet otrs ziņojums (5) sniedz informāciju par ģenerāldirektorātu pārvaldību un lēmumu pieņemšanu par pasākumiem, kas jāveic, lai atrisinātu galvenās nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās. Pieņemot šo otru minēto ziņojumu, Komisija uzņemas politisko atbildību par pārvaldību, ko veic tās ģenerāldirektori, pamatojoties uz ticamības apliecinājumiem un atrunām, kuras tie iekļauj savos gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

2.5.

Gada darbības pārskatu kopsavilkums 2005. gadā pirmo reizi ir iedalīts divos atsevišķos ziņojumos: viens ziņojums (4) sniedz informāciju par to, kādi ir bijuši politikas īstenošanas sasniegumi 2005. gadā, īstenojot Komisijas stratēģiskos mērķus, bet otrs ziņojums (5) sniedz informāciju par ģenerāldirektorātu pārvaldību un lēmumu pieņemšanu par pasākumiem, kas jāveic, lai atrisinātu galvenās nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās. Pieņemot šo otru minēto ziņojumu, Komisija uzņemas politisko atbildību par pārvaldību, ko veic tās ģenerāldirektori, pamatojoties uz ticamības apliecinājumiem un atrunām, kuras tie iekļauj savos gada darbības pārskatos.

| 2.6. | 2005. gada Kopsavilkuma ziņojumā par pārvaldības sasniegumiem, Komisija uzskata, ka “Kopumā... ieviestās iekšējās kontroles sistēmas – ar 2005. gada darbības pārskatos aprakstītajiem ierobežojumiem – sniedz pamatotu pārliecību par to darījumu likumību un pareizību, par kuriem Komisija atbild saskaņā ar EK Līguma 274. pantu. Tomēr tā apzinās, ka arī turpmāk jācenšas atrisināt virkni nepilnību, jo īpaši tās, kas izklāstītas pilnvaroto kredītrīkotāju atrunās”. |
| --- | --- |

2.6.

2005. gada Kopsavilkuma ziņojumā par pārvaldības sasniegumiem, Komisija uzskata, ka “Kopumā... ieviestās iekšējās kontroles sistēmas – ar 2005. gada darbības pārskatos aprakstītajiem ierobežojumiem – sniedz pamatotu pārliecību par to darījumu likumību un pareizību, par kuriem Komisija atbild saskaņā ar EK Līguma 274. pantu. Tomēr tā apzinās, ka arī turpmāk jācenšas atrisināt virkni nepilnību, jo īpaši tās, kas izklāstītas pilnvaroto kredītrīkotāju atrunās”.

| 2.7. | Dažos aspektos Komisijas novērtējums sakrīt ar Palātas veikto analīzi, jo īpaši par uzlabotajām gada darbības pārskatu vadlīnijām (sk. 2.11. un 2.12. punktu) un vajadzību izstrādāt rādītājus saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un galveno kontroles mehānismu darbību (sk. 2.13. un 2.20. punktu), lai turpinātu nodrošināt iekšējās kontroles efektivitāti (sk. 2.21.–2.23. punktu) un turpmāk stiprinātu uzskaites procesus un sistēmas, uzlabojot finanšu informāciju (sk. 1.5.–1.58. punktu). |
| --- | --- |

2.7.

Dažos aspektos Komisijas novērtējums sakrīt ar Palātas veikto analīzi, jo īpaši par uzlabotajām gada darbības pārskatu vadlīnijām (sk. 2.11. un 2.12. punktu) un vajadzību izstrādāt rādītājus saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību un galveno kontroles mehānismu darbību (sk. 2.13. un 2.20. punktu), lai turpinātu nodrošināt iekšējās kontroles efektivitāti (sk. 2.21.–2.23. punktu) un turpmāk stiprinātu uzskaites procesus un sistēmas, uzlabojot finanšu informāciju (sk. 1.5.–1.58. punktu).

| 2.8. | Tomēr tādās jomās kā kopējā lauksaimniecības politika un strukturālās darbības Palātas veiktās revīzijas konstatējumi rāda, ka ir vajadzīgi pasākumi, kas pārsniedz tos, ko par nepieciešamiem uzskata ģenerāldirektori, lai nodrošinātu, ka pamatoto pārliecību deklarācijās, ko pievieno gada darbības pārskatiem, efektīvi atbalsta piemērotas pārraudzības un kontroles sistēmas (sk. 2.18.–2.19. punktu). |
| --- | --- |

2.8.

Tomēr tādās jomās kā kopējā lauksaimniecības politika un strukturālās darbības Palātas veiktās revīzijas konstatējumi rāda, ka ir vajadzīgi pasākumi, kas pārsniedz tos, ko par nepieciešamiem uzskata ģenerāldirektori, lai nodrošinātu, ka pamatoto pārliecību deklarācijās, ko pievieno gada darbības pārskatiem, efektīvi atbalsta piemērotas pārraudzības un kontroles sistēmas (sk. 2.18.–2.19. punktu).

| 2.8. | Komisija uzskata, ka pasākumi, kas tiek īstenoti, pildot uzraudzības funkcijas, jau pietiekami pamato ģenerāldirektoru pārliecību par izdevumiem, kas veikti viņu pārziņā. Tā kā revīzijas darbs noris saskaņā ar stratēģiju, kas ietver vairākus gadus, rezultāti ļauj ik gadu paaugstināt pārliecību par valstu sistēmām. Pārliecības pamatu turpmāk nostiprinās pasākumi, kuru mērķis ir paaugstināt atbilstības līmeni un nodrošināt efektīvu kontroli saskaņā ar rīcības plānu, virzoties uz integrētu iekšējās kontroles mehānismu, kā arī uzlabojumi 2007.–2013. plānošanas perioda tiesiskajā regulējumā. |
| --- | --- |

2.8.

Komisija uzskata, ka pasākumi, kas tiek īstenoti, pildot uzraudzības funkcijas, jau pietiekami pamato ģenerāldirektoru pārliecību par izdevumiem, kas veikti viņu pārziņā. Tā kā revīzijas darbs noris saskaņā ar stratēģiju, kas ietver vairākus gadus, rezultāti ļauj ik gadu paaugstināt pārliecību par valstu sistēmām. Pārliecības pamatu turpmāk nostiprinās pasākumi, kuru mērķis ir paaugstināt atbilstības līmeni un nodrošināt efektīvu kontroli saskaņā ar rīcības plānu, virzoties uz integrētu iekšējās kontroles mehānismu, kā arī uzlabojumi 2007.–2013. plānošanas perioda tiesiskajā regulējumā.

| 2.9. | Palāta atzīmē, ka Komisija ir daudz strādājusi pie integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas ieviešanas (sk. 2.3. punktu). Turklāt Palāta novērtē to, ka Komisija atjaunināja daudzgadu mērķus savā 2004. gada rīcības plānā (6), izskatot galvenos savstarpēji saistītos “horizontālos” jautājumus, kas apzināti 2005. finanšu gadā, un atzīstot, ka lielāko daļu konstatēto trūkumu varēs novērst tikai vidēji ilgā termiņā (7). |
| --- | --- |

2.9.

Palāta atzīmē, ka Komisija ir daudz strādājusi pie integrētas iekšējās kontroles pamatsistēmas ieviešanas (sk. 2.3. punktu). Turklāt Palāta novērtē to, ka Komisija atjaunināja daudzgadu mērķus savā 2004. gada rīcības plānā (6), izskatot galvenos savstarpēji saistītos “horizontālos” jautājumus, kas apzināti 2005. finanšu gadā, un atzīstot, ka lielāko daļu konstatēto trūkumu varēs novērst tikai vidēji ilgā termiņā (7).

| 2.10. | Palāta uzskata, ka viens no svarīgākajiem Komisijas apstiprinātajiem mērķiem ir kontroles mehānismu proporcionalitāte un rentabilitāte. Šajā kontekstā būtiska nozīme varētu būt izdevumu programmu vienkāršošanai 2007.–2013. gada finanšu plānā (piem., plašāks vienotas likmes vai vienreizēja maksājuma izmantojums, vienkāršoti iepirkuma un dotāciju noteikumi) un tam, ka par budžeta izpildi atbildīgās trešās personas izmanto revīzijas apliecinājumus un ticamības deklarācijas. |
| --- | --- |

2.10.

Palāta uzskata, ka viens no svarīgākajiem Komisijas apstiprinātajiem mērķiem ir kontroles mehānismu proporcionalitāte un rentabilitāte. Šajā kontekstā būtiska nozīme varētu būt izdevumu programmu vienkāršošanai 2007.–2013. gada finanšu plānā (piem., plašāks vienotas likmes vai vienreizēja maksājuma izmantojums, vienkāršoti iepirkuma un dotāciju noteikumi) un tam, ka par budžeta izpildi atbildīgās trešās personas izmanto revīzijas apliecinājumus un ticamības deklarācijas.

Ģenerāldirektoru gada darbības pārskati un deklarācijas

Sagatavošanas process

| 2.11. | Komisijas centrālie dienesti (8) sagatavoja apkārtrakstu (9) par gada darbības pārskatiem 2005. gadā ar mērķi vienkāršot un uzlabot sagatavošanas procesu un sniegt norādījumus par nepilnību klasificēšanas būtiskuma robežu. Turklāt profesionālapskates (10) nodrošināja uzlabojumu saistībā ar atrunu formulējumu un ietekmi uz pamatotas pārliecības iegūšanu (būtiskums, tvērums un kvantificēšana). |
| --- | --- |

2.11.

Komisijas centrālie dienesti (8) sagatavoja apkārtrakstu (9) par gada darbības pārskatiem 2005. gadā ar mērķi vienkāršot un uzlabot sagatavošanas procesu un sniegt norādījumus par nepilnību klasificēšanas būtiskuma robežu. Turklāt profesionālapskates (10) nodrošināja uzlabojumu saistībā ar atrunu formulējumu un ietekmi uz pamatotas pārliecības iegūšanu (būtiskums, tvērums un kvantificēšana).

| 2.11. | Pateicoties darbam, kas turpināts, lai uzlabotu deklarāciju saturu un pārbaudes, kurās nosaka, vai ievēroti deklarāciju pamatā esošie standarti, Komisija cenšas no gada darbības pārskatiem un gada deklarācijām izveidot lietderīgu pārvaldības līdzekli un ticamu rādītāju, kas attiektos uz tās sasniegtajiem rezultātiem un stratēģiju, kuru tā izmanto apzināto risku risināšanai, lai šie rezultāti noderētu par pamatu Revīzijas palātas pārliecībai. |
| --- | --- |

2.11.

Pateicoties darbam, kas turpināts, lai uzlabotu deklarāciju saturu un pārbaudes, kurās nosaka, vai ievēroti deklarāciju pamatā esošie standarti, Komisija cenšas no gada darbības pārskatiem un gada deklarācijām izveidot lietderīgu pārvaldības līdzekli un ticamu rādītāju, kas attiektos uz tās sasniegtajiem rezultātiem un stratēģiju, kuru tā izmanto apzināto risku risināšanai, lai šie rezultāti noderētu par pamatu Revīzijas palātas pārliecībai.

| 2.12. | Palāta uzskata, ka Komisijas veiktie pasākumi uzlaboja gada darbības pārskatu sagatavošanu, jo īpaši saistībā ar skaidru vadlīniju definēšanu būtisku sistēmas nepilnību (11) novērtēšanai, kā arī papildināja būtiskuma pamatprincipus (12). Tomēr Palāta norāda, ka dažos gadījumos šīs vadlīnijas netika pilnībā ievērotas (sk. 2.15. punktu). |
| --- | --- |

2.12.

Palāta uzskata, ka Komisijas veiktie pasākumi uzlaboja gada darbības pārskatu sagatavošanu, jo īpaši saistībā ar skaidru vadlīniju definēšanu būtisku sistēmas nepilnību (11) novērtēšanai, kā arī papildināja būtiskuma pamatprincipus (12). Tomēr Palāta norāda, ka dažos gadījumos šīs vadlīnijas netika pilnībā ievērotas (sk. 2.15. punktu).

| 2.12. | Komisija uzskata, ka 2005. gadā šajā jomā ir gūti vērā ņemami panākumi, jo īpaši, nosakot kopēju pieeju vienas būtiskuma kategorijas lietām, uzsverot gada darbības pārskata 2. daļā aplūkoto ticamības deklarācijas pamatu un 3. daļā ietverto būtiskuma kategorijas kritēriju analīzi, kā arī atrunu kopējo ietekmi uz ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

2.12.

Komisija uzskata, ka 2005. gadā šajā jomā ir gūti vērā ņemami panākumi, jo īpaši, nosakot kopēju pieeju vienas būtiskuma kategorijas lietām, uzsverot gada darbības pārskata 2. daļā aplūkoto ticamības deklarācijas pamatu un 3. daļā ietverto būtiskuma kategorijas kritēriju analīzi, kā arī atrunu kopējo ietekmi uz ticamības deklarāciju.

Skatīt arī atbildi uz 2.15. punktu.

| 2.13. | Turklāt Palāta uzskata, ka vēl ir iespējami uzlabojumi, īpaši attiecībā uz rādītājiem, kuri tieši saistīti ar likumību un pareizību. Lai gan ģenerāldirektoriem ir jānorāda galvenie dati un darbības rādītāji (tostarp rādītāji par likumību un pareizību) (13), nav konkrēti norādīts, kādi uzraudzības elementi (rādītāji) ir jāizmanto (14). |
| --- | --- |

2.13.

Turklāt Palāta uzskata, ka vēl ir iespējami uzlabojumi, īpaši attiecībā uz rādītājiem, kuri tieši saistīti ar likumību un pareizību. Lai gan ģenerāldirektoriem ir jānorāda galvenie dati un darbības rādītāji (tostarp rādītāji par likumību un pareizību) (13), nav konkrēti norādīts, kādi uzraudzības elementi (rādītāji) ir jāizmanto (14).

| 2.13. | Komisija savās vadlīnijās deva priekšroku pieejai, kad dienesti var izvēlēties galvenos datus un darbības rādītājus. |
| --- | --- |

2.13.

Komisija savās vadlīnijās deva priekšroku pieejai, kad dienesti var izvēlēties galvenos datus un darbības rādītājus.

Vairākums dienestu, kas pārvalda Kopienas programmas, ir iesnieguši likumības un pareizības rādītājus.

Tomēr pēc 2004. gada Kopsavilkuma ziņojuma pašlaik noris saskaņošana, lai nodrošinātu vienotu pieeju katrai kategorijai un no šiem rādītājiem izveidotu operatīvus pārvaldes rīkus, kuru specifika atkarīga no darbību veida.

Ģenerāldirektoru deklarācijas

| 2.14. | Deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem, ģenerāldirektori paziņo, ka viņu departamentos ieviestās procedūras sniedz pamatotu pārliecību par to, ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. Ja iekšējai kontrolei piemīt būtiska nepilnība vai ja konstatēti pārkāpumi, ģenerāldirektori sagatavo deklarācijas ar piezīmēm un pievieno atrunas (15). |
| --- | --- |

2.14.

Deklarācijās, kas pievienotas gada darbības pārskatiem, ģenerāldirektori paziņo, ka viņu departamentos ieviestās procedūras sniedz pamatotu pārliecību par to, ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi. Ja iekšējai kontrolei piemīt būtiska nepilnība vai ja konstatēti pārkāpumi, ģenerāldirektori sagatavo deklarācijas ar piezīmēm un pievieno atrunas (15).

| 2.15. | Analizējot ģenerāldirektoru sagatavos gada darbības pārskatus 2005. gadam, Palāta konstatēja, ka būtiskuma kritēriji, kā arī to piemērošana, formulējot atrunas, būtu dažkārt vairāk jāizskaidro. Piemēram, dažos gadījumos (16) atlasītos (kvalitatīvie un/vai kvantitatīvie) kritērijus, bet dažos citos gadījumos (17) atrunu finansiālo ietekmi varēja atspoguļot labāk. |
| --- | --- |

2.15.

Analizējot ģenerāldirektoru sagatavos gada darbības pārskatus 2005. gadam, Palāta konstatēja, ka būtiskuma kritēriji, kā arī to piemērošana, formulējot atrunas, būtu dažkārt vairāk jāizskaidro. Piemēram, dažos gadījumos (16) atlasītos (kvalitatīvie un/vai kvantitatīvie) kritērijus, bet dažos citos gadījumos (17) atrunu finansiālo ietekmi varēja atspoguļot labāk.

| 2.15. | Komisija uzskata, ka apkārtrakstā par gada darbības pārskatiem un Paziņojumā COM(2003) 28 noteiktās vadlīnijas ietver precīzus metodoloģiskus norādījumus, kā veidot gada darbības pārskatus, un dienesti tās ievēro. Par būtiskumu galvenokārt lemj kredītrīkotājs, un tas atkarīgs no saistībām pret iesaistītajām pusēm. Trūkuma būtiskumu pārbauda no kvantitatīvā un/vai kvalitatīvā viedokļa. Sistēmas trūkumu gadījumos kvalitatīvo elementu dēļ var noteikt atrunu. |
| --- | --- |

2.15.

Komisija uzskata, ka apkārtrakstā par gada darbības pārskatiem un Paziņojumā COM(2003) 28 noteiktās vadlīnijas ietver precīzus metodoloģiskus norādījumus, kā veidot gada darbības pārskatus, un dienesti tās ievēro. Par būtiskumu galvenokārt lemj kredītrīkotājs, un tas atkarīgs no saistībām pret iesaistītajām pusēm. Trūkuma būtiskumu pārbauda no kvantitatīvā un/vai kvalitatīvā viedokļa. Sistēmas trūkumu gadījumos kvalitatīvo elementu dēļ var noteikt atrunu.

Dažos Revīzijas palātas minētajos gadījumos izmantotie kritēriji un apsvērumi, kuru dēļ formulēta atruna, ir izklāstīti gada darbības pārskata 3. daļā un lielākoties ir saistīti ar kvalitatīvajiem kritērijiem (pat tad, ja kvantitatīvi potenciālā finansiālā ietekme tiek lēsta zemāka par kvantitatīvajiem kritērijiem).

| 2.16. | Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka viņi ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestā iekšējā kontrole ir nodrošinājusi pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta norāda, ka viena vai vairākas atrunas ir pievienotas 21 no 40 deklarācijām. |
| --- | --- |

2.16.

Visi ģenerāldirektori paziņoja, ka viņi ir guvuši pamatotu pārliecību par to, ka viņiem piešķirtie līdzekļi ir izlietoti paredzētajiem mērķiem un ka viņu ieviestā iekšējā kontrole ir nodrošinājusi pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Palāta norāda, ka viena vai vairākas atrunas ir pievienotas 21 no 40 deklarācijām.

| 2.16. | Atrunu noteikšana ģenerāldirektoru ticamības deklarācijām ir loģisks rezultāts, kas izriet no 2. daļas (ticamības deklarācijas pamati) un 3. daļas (izmantotie būtiskuma kritēriji, atrunas un apvienotā atrunu ietekme uz ticamības deklarāciju) apsvērumiem un nodrošina saskanību starp gada darbības pārskatu, deklarāciju un atrunām. |
| --- | --- |

2.16.

Atrunu noteikšana ģenerāldirektoru ticamības deklarācijām ir loģisks rezultāts, kas izriet no 2. daļas (ticamības deklarācijas pamati) un 3. daļas (izmantotie būtiskuma kritēriji, atrunas un apvienotā atrunu ietekme uz ticamības deklarāciju) apsvērumiem un nodrošina saskanību starp gada darbības pārskatu, deklarāciju un atrunām.

Visi kredītrīkotāji secināja, ka viņi var gūt pamatotu pārliecību.

| 2.17. | Salīdzinot 2004. gadu ar 2005. gadu, kopējais atrunu skaits nav būtiski mainījies, proti, 32 atrunas 2004. gadā un 31 atruna 2005. gadā. Lielākā daļa atrunu (18) attiecas uz jau 2004. gadā konstatētajām nepilnībām (18). Svarīgākās atrunas saistībā ar Ticamības deklarāciju ir parādītas
  2.1. tabulā
  . |
| --- | --- |

2.17.

Salīdzinot 2004. gadu ar 2005. gadu, kopējais atrunu skaits nav būtiski mainījies, proti, 32 atrunas 2004. gadā un 31 atruna 2005. gadā. Lielākā daļa atrunu (18) attiecas uz jau 2004. gadā konstatētajām nepilnībām (18). Svarīgākās atrunas saistībā ar Ticamības deklarāciju ir parādītas
  2.1. tabulā
  .

| 2.17. | Komisija apzinās, ka lielākā daļa atrunu atkārtojas. Tā 2005. gada Kopsavilkuma ziņojumā analizēja dažādus atkārtoto atrunu veidus (atrunas, kuru pamatā esošā problēma ir atrisināta, taču dažos gadījumos vēl jāgaida rīcība no trešo personu puses, atrunas, kas saistītas ar strukturālām problēmām, un atrunas, kas saistītas ar nepilnībām, kuras skar darbību ārpus galvenā biroja). |
| --- | --- |

2.17.

Komisija apzinās, ka lielākā daļa atrunu atkārtojas. Tā 2005. gada Kopsavilkuma ziņojumā analizēja dažādus atkārtoto atrunu veidus (atrunas, kuru pamatā esošā problēma ir atrisināta, taču dažos gadījumos vēl jāgaida rīcība no trešo personu puses, atrunas, kas saistītas ar strukturālām problēmām, un atrunas, kas saistītas ar nepilnībām, kuras skar darbību ārpus galvenā biroja).

Komisija visādā ziņā raudzīsies, lai attiecīgie ģenerāldirektori 2006. gadā veiktu vajadzīgos pasākumus, lai atrisinātu šos jautājumus.

| 2.18. | Salīdzinot ar 2004. gadu (19), Palāta norāda, ka pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtējumu kvalitāte ir uzlabojusies, kā arī uzlabojumi vērojami attiecīgo atrunu vispārēja ietekmē uz deklarācijās pausto pārliecību. Tomēr Palāta uzskata, ka dažas nozīmīgas nepilnības, ko revīziju laikā (20) Palāta atlasīja, būtu jāiekļauj ģenerāldirektoru deklarācijās kā atrunas (sk. 
  2.1. tabulu
  un 6.38.–6.40. un 7.17. punktu). |
| --- | --- |

2.18.

Salīdzinot ar 2004. gadu (19), Palāta norāda, ka pārraudzības un kontroles sistēmu darbības novērtējumu kvalitāte ir uzlabojusies, kā arī uzlabojumi vērojami attiecīgo atrunu vispārēja ietekmē uz deklarācijās pausto pārliecību. Tomēr Palāta uzskata, ka dažas nozīmīgas nepilnības, ko revīziju laikā (20) Palāta atlasīja, būtu jāiekļauj ģenerāldirektoru deklarācijās kā atrunas (sk. 
  2.1. tabulu
  un 6.38.–6.40. un 7.17. punktu).

| 2.18. | Attiecīgie ģenerāldirektorāti, kas pārvalda lielāko daļu budžeta, uzskata, ka jau pastāvošās sistēmas, ko izmanto izdevumu kontrolei, veido stabilu pamatu to ticamības deklarācijai. Tie savās deklarācijās iekļāva atrunas, ja informācija, kuru tie bija guvuši savā darbā un revīzijās dalībvalstīs par sistēmu darbību, liecināja par nopietniem trūkumiem, kas radīja būtisku risku Kopienas budžetam, ja šo risku nevarēja pienācīgi pārvaldīt, izmantojot parastos kontroles sistēmas koriģējošos mehānismus. Ja risks tika pietiekami pārvaldīts, ģenerāldirektors uzskatīja, ka pastāv pārliecība un atruna nav vajadzīga. |
| --- | --- |

2.18.

Attiecīgie ģenerāldirektorāti, kas pārvalda lielāko daļu budžeta, uzskata, ka jau pastāvošās sistēmas, ko izmanto izdevumu kontrolei, veido stabilu pamatu to ticamības deklarācijai. Tie savās deklarācijās iekļāva atrunas, ja informācija, kuru tie bija guvuši savā darbā un revīzijās dalībvalstīs par sistēmu darbību, liecināja par nopietniem trūkumiem, kas radīja būtisku risku Kopienas budžetam, ja šo risku nevarēja pienācīgi pārvaldīt, izmantojot parastos kontroles sistēmas koriģējošos mehānismus. Ja risks tika pietiekami pārvaldīts, ģenerāldirektors uzskatīja, ka pastāv pārliecība un atruna nav vajadzīga.

Tas pilnībā atbilst apkārtrakstam par 2005. gada darbības pārskatiem (SEC(2005) 1533). Tāpat arī 2005. gada kopsavilkuma ziņojuma 2.2. punktā sacīts: “Riska pastāvēšana ne vienmēr attaisno atrunas iekļaušanu pārskatā, ja problēma faktiski nav notikusi gadā, par kuru tiek sniegts pārskats, vai ja kontroles sistēma ir spējusi novērst šādus notikumus ar būtisku ietekmi.”

Komisija jo īpaši uzsver 6.39., 6.40. un 7.17. punktu savās atbildēs.

2.1. tabula – Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu nozīmīguma attīstības gaita saistībā ar Palātas sagatavoto Ticamības deklarāciju

| Nozare | Ģenerāldirektoru svarīgākās
  (deklarācijās ietvertās) atrunas | 2003 | 2004 | 2005 | | Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību Palātas skatījumā (21) | Attīstības gaita (23) 2004–2005 | Citas nozīmīgas Palātas revīzijās un/vai Komisijas atklātās nepilnības (neiekļautas deklarācijās) | 2003 | 2004 | 2005 | | Gada darbības pārskata nozīmīgums Palātas veiktās revīzijas secinājumiem (22) | Attīstības gaita (23) 2004–2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Pašu resursi | — | Atvieglojumu shēmu piemērošanas uzraudzība |

Nozare

Ģenerāldirektoru svarīgākās

(deklarācijās ietvertās) atrunas

2003

2004

2005

Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību Palātas skatījumā (21)

Attīstības gaita (23) 2004–2005

Citas nozīmīgas Palātas revīzijās un/vai Komisijas atklātās nepilnības (neiekļautas deklarācijās)

2003

2004

2005

Gada darbības pārskata nozīmīgums Palātas veiktās revīzijas secinājumiem (22)

Attīstības gaita (23) 2004–2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Pašu resursi

—

Atvieglojumu shēmu piemērošanas uzraudzība

×

B

A

A

=

/

A

A

A

=

| — | Basmati rīsu imports |
| --- | --- |

—

Basmati rīsu imports

×

| — | “Hilton” liellopu gaļa |
| --- | --- |

—

“Hilton” liellopu gaļa

×

×

×

Kopējā lauksaimniecības politika

| — | Starptautiskā olīveļļas padome |
| --- | --- |

—

Starptautiskā olīveļļas padome

×

B

B

B

=

| — | Nepietiekami ņemtas vērā pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar kārtējā finanšu gada darījumiem |
| --- | --- |

—

Nepietiekami ņemtas vērā pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar kārtējā finanšu gada darījumiem

×

C

C

B (25)

C (26)

+

| — | IAKS Grieķijā |
| --- | --- |

—

IAKS Grieķijā

×

×

×

| — | Komisijas uzraudzības darbību ierobežotais tvērums un līdz galam nepaveiktās pārbaudes saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Komisijas uzraudzības darbību ierobežotais tvērums un līdz galam nepaveiktās pārbaudes saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89

×

Struktūrpasākumi

| — | ELVGF – Virzība: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ELVGF – Virzība: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

×

C

B

B

+

| — | Riski saistībā ar 1994.–1999. gada plānošanas perioda slēgšanu un/vai nozīmīgas nepilnības, īstenojot Regulu (EK) Nr. 2064/97 (6.39. un 6.40. punkts) |
| --- | --- |

—

Riski saistībā ar 1994.–1999. gada plānošanas perioda slēgšanu un/vai nozīmīgas nepilnības, īstenojot Regulu (EK) Nr. 2064/97 (6.39. un 6.40. punkts)

×

×

×

C

C

C

=

| — | ESF: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

×

×

(Apvienotā Karaliste)

| — | Pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) vairākām programmām (24) (6.39. punkts) |
| --- | --- |

—

Pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) vairākām programmām (24) (6.39. punkts)

×

| — | IFOP: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006) |
| --- | --- |

—

IFOP: pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs (2000/2006)

×

×

(Itālija)

| — | ERAF: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERAF: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

(Grieķija un Spānija)

×

(Grieķija)

×

(Apvienotā Karaliste un Spānija)

| — | URBAN un INTERREG: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

URBAN un INTERREG: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

| — | Kohēzijas fondi: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kohēzijas fondi: pārvaldības un kontroles sistēmas (2000/2006)

×

(Grieķija, Spānija un Portugāle)

×

(Grieķija)

×

(Spānija)

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

| — | (Provizoriskā pārbaude netieši centralizētās pārvaldības sistēmā (MERF 35. pants)) – valstu aģentūras nenodrošina pietiekamu pārliecību par pārvaldību |
| --- | --- |

—

(Provizoriskā pārbaude netieši centralizētās pārvaldības sistēmā (MERF 35. pants)) – valstu aģentūras nenodrošina pietiekamu pārliecību par pārvaldību

×

×

B

B

B

=

| — | Riski saistībā ar sistemātisku maksājuma termiņa pārsniegšanu pētniecības jomā (24) |
| --- | --- |

—

Riski saistībā ar sistemātisku maksājuma termiņa pārsniegšanu pētniecības jomā (24)

×

B

B

B

=

| — | Revīzijas uz vietas |
| --- | --- |

—

Revīzijas uz vietas

×

×

×

| — | Sākotnējās pārbaudes saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (MERF 35. pants) (24) |
| --- | --- |

—

Sākotnējās pārbaudes saistībā ar netiešo centralizēto pārvaldību (MERF 35. pants) (24)

×

| — | Kļūdu biežums (atbilstīgums) pētniecības līgumu izmaksu pārskatos |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums (atbilstīgums) pētniecības līgumu izmaksu pārskatos

×

×

×

(5. ietvara programma)

| — | Kļūdu biežums sabiedrības veselības jomā |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums sabiedrības veselības jomā

×

| — | Nepilnības Eiropas Bēgļu fonda pārvaldības sistēmā |
| --- | --- |

—

Nepilnības Eiropas Bēgļu fonda pārvaldības sistēmā

×

(Apvienotā Karaliste un Luksemburga)

×

(Apvienotā Karaliste)

| — | Kļūdu biežums 6. pamatprogrammā pētniecībai (24) (7.17. punkts) |
| --- | --- |

—

Kļūdu biežums 6. pamatprogrammā pētniecībai (24) (7.17. punkts)

×

Ārējās darbības

| — | Partnerība ar nevalstiskām organizācijām |
| --- | --- |

—

Partnerība ar nevalstiskām organizācijām

×

B

A

A

+

| — | Lai pārraudzības un kontroles sistēmas pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai pilnībā strādātu īstenotāju organizāciju līmenī, tās ir jāuzlabo |
| --- | --- |

—

Lai pārraudzības un kontroles sistēmas pakārtoto darījumu likumībai un pareizībai pilnībā strādātu īstenotāju organizāciju līmenī, tās ir jāuzlabo

×

×

C

C

B

+

| — | Līgumiepirkuma procedūru neievērošana humānās palīdzības organizācijā |
| --- | --- |

—

Līgumiepirkuma procedūru neievērošana humānās palīdzības organizācijā

×

| — | Līgumpartnera tiesiskais statuss un atbildība saistībā ar ES ieguldījuma īstenošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldes IV pīlārā Kosovā |
| --- | --- |

—

Līgumpartnera tiesiskais statuss un atbildība saistībā ar ES ieguldījuma īstenošanu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldes IV pīlārā Kosovā

×

Pirmspievienošanās stratēģija

| — | ISPA: pārvaldības un kontroles sistēmas |
| --- | --- |

—

ISPA: pārvaldības un kontroles sistēmas

×

×

(Rumānija)

C

B

A

+

| — | Riski, ka dažas dalībvalstis nevar izpildīt saistības par līdzfinansējuma nodrošināšanu (24) |
| --- | --- |

—

Riski, ka dažas dalībvalstis nevar izpildīt saistības par līdzfinansējuma nodrošināšanu (24)

×

B

B

A

+

| — | PHARE: decentralizētajām sistēmām raksturīgie riska faktori, kļūdas sistēmu un darījumu revīzijā |
| --- | --- |

—

PHARE: decentralizētajām sistēmām raksturīgie riska faktori, kļūdas sistēmu un darījumu revīzijā

×

×

(Rumānija un Bulgārija)

Administratīvie izdevumi

| — | Iekšējās kontroles standartu izpilde ES delegācijās |
| --- | --- |

—

Iekšējās kontroles standartu izpilde ES delegācijās

×

×

×

A

A

A

=

/

B

A

A

=

Avots: Revīzijas palāta.

| 2.19. | Lai gan pārskatu sagatavošanas process ir uzlabojies (sk. 2.11.–2.13. punktu), Palāta uzskata, ka daži gada darbības pārskati (27) vēl joprojām nesniedz pietiekamus pierādījumus Ticamības deklarācijas sagatavošanai (sk. 2.15. un 2.18. punktu). |
| --- | --- |

2.19.

Lai gan pārskatu sagatavošanas process ir uzlabojies (sk. 2.11.–2.13. punktu), Palāta uzskata, ka daži gada darbības pārskati (27) vēl joprojām nesniedz pietiekamus pierādījumus Ticamības deklarācijas sagatavošanai (sk. 2.15. un 2.18. punktu).

| 2.19. | Attiecīgie ģenerāldirektori un dienestu vadītāji pamatoja ticamības deklarācijas pamatus (gada darbības pārskatu 2. daļa) un izvērsti pamatoja ticamības atrunas, kuras bija formulējuši saistībā ar resursu izmantošanu un darbību likumību un pareizību. Viņi visi nonāca pie secinājuma, ka var dot savu apliecinājumu. |
| --- | --- |

2.19.

Attiecīgie ģenerāldirektori un dienestu vadītāji pamatoja ticamības deklarācijas pamatus (gada darbības pārskatu 2. daļa) un izvērsti pamatoja ticamības atrunas, kuras bija formulējuši saistībā ar resursu izmantošanu un darbību likumību un pareizību. Viņi visi nonāca pie secinājuma, ka var dot savu apliecinājumu.

Tāpēc Komisija uzskata, ka tas var noderēt par vienu no elementiem, kas Revīzijas palātai sniegtu lielāku pārliecību, nekā parādās 2.1. tabulā sniegtajā novērtējumā. Šo iemeslu dēļ visi trīs Revīzijas palātas minētie ģenerāldirektorāti, kas pārvalda lielāko daļu budžeta, uzskatīja, ka to gada darbības pārskatos skaidri redzams pamats, uz kura sniegtas ģenerāldirektoru ticamības deklarācijas.

Rādītāji

| 2.20. | Palāta norāda, ka atsevišķi ģenerāldirektorāti (28) savos gada darbības pārskatos 2005. gadam norāda darījumu likumības un pareizības rādītājus. Tomēr šo uzraudzības elementu koncepciju Komisijas dienesti varētu vēl vairāk uzlabot, lai noteiktu pārraudzības un kontroles sistēmu kvalitāti un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

2.20.

Palāta norāda, ka atsevišķi ģenerāldirektorāti (28) savos gada darbības pārskatos 2005. gadam norāda darījumu likumības un pareizības rādītājus. Tomēr šo uzraudzības elementu koncepciju Komisijas dienesti varētu vēl vairāk uzlabot, lai noteiktu pārraudzības un kontroles sistēmu kvalitāti un pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 2.20. | Lielākā daļa dienestu, kas vada Kopienas programmu izpildi, ir iesnieguši likumības un pareizības rādītājus. Turklāt dienesti savu gada darbības pārskatu 2. daļā ir izklāstījuši ticamības pamatus. |
| --- | --- |

2.20.

Lielākā daļa dienestu, kas vada Kopienas programmu izpildi, ir iesnieguši likumības un pareizības rādītājus. Turklāt dienesti savu gada darbības pārskatu 2. daļā ir izklāstījuši ticamības pamatus.

Komisija cenšas uzlabot uzraudzības rādītājus. Turklāt pēc 2004. gada kopsavilkuma ziņojuma pašlaik noris likumības un pareizības rādītāju saskaņošanas darbs, kura mērķis ir nodrošināt saskanīgu pieeju katrai kategorijai un izveidot no šiem rādītājiem operatīvas pārvaldības rīkus atbilstoši darbības raksturam.

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR IEKŠĒJĀS KONTROLES STANDARTIEM

| 2.21. | Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles standartu (29) piemērošanu 14 (30) Komisijas dienestos ar mērķi novērtēt ne tikai to, kādā mērā tiek izpildītas obligātās prasības (pamatprasības), bet arī novērtēt, kādā mērā tie nodrošina darījumu likumību un pareizību. Iekšējās kontroles standartu tūlītējā tiešā ietekme ir dažāda atkarībā no pārvaldības veida budžeta izpildei. Piemēram, lauksaimniecībā un struktūrfondos, kur ikdienas pārvaldību veic valsts vai reģionālās iestādes, Komisijas iekšējā kontroles mehānismi ietver arī pārvaldības un kontroles sistēmu pārraudzību dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.21.

Palāta pārbaudīja iekšējās kontroles standartu (29) piemērošanu 14 (30) Komisijas dienestos ar mērķi novērtēt ne tikai to, kādā mērā tiek izpildītas obligātās prasības (pamatprasības), bet arī novērtēt, kādā mērā tie nodrošina darījumu likumību un pareizību. Iekšējās kontroles standartu tūlītējā tiešā ietekme ir dažāda atkarībā no pārvaldības veida budžeta izpildei. Piemēram, lauksaimniecībā un struktūrfondos, kur ikdienas pārvaldību veic valsts vai reģionālās iestādes, Komisijas iekšējā kontroles mehānismi ietver arī pārvaldības un kontroles sistēmu pārraudzību dalībvalstīs.

| 2.21. | Šāda pieeja ietverta arī Komisijas rīcības plānā integrētas iekšējas kontroles struktūras ieviešanai. |
| --- | --- |

2.21.

Šāda pieeja ietverta arī Komisijas rīcības plānā integrētas iekšējas kontroles struktūras ieviešanai.

| 2.22. | “Pārskatā par iekšējās kontroles mehānismu stāvokli Komisijas ģenerāldirektorātos un dienestos 2005. gadā” (31), ko sagatavoja Budžeta ĢD, parādīts, ka 2005. finanšu gadā ģenerāldirektorāti izpilda aptuveni 95 % pamatprasību. Ņemot vērā, ka pamatprasības būtībā palikušas nemainīgas (32), Palāta atzīmē nelielu uzlabojumu, kas attiecas uz atbilstību iekšējās kontroles standartiem, salīdzinot ar 2004. gadu (93 %). Palātas analīze par iekšējās kontroles standartu īstenošanu galvenokārt sakrīt ar Komisijas novērtējumu, kas sniegts
  2.2. tabulā
  . |
| --- | --- |

2.22.

“Pārskatā par iekšējās kontroles mehānismu stāvokli Komisijas ģenerāldirektorātos un dienestos 2005. gadā” (31), ko sagatavoja Budžeta ĢD, parādīts, ka 2005. finanšu gadā ģenerāldirektorāti izpilda aptuveni 95 % pamatprasību. Ņemot vērā, ka pamatprasības būtībā palikušas nemainīgas (32), Palāta atzīmē nelielu uzlabojumu, kas attiecas uz atbilstību iekšējās kontroles standartiem, salīdzinot ar 2004. gadu (93 %). Palātas analīze par iekšējās kontroles standartu īstenošanu galvenokārt sakrīt ar Komisijas novērtējumu, kas sniegts
  2.2. tabulā
  .

| 2.23. | Lai gan pamatprasību izpilde ir augsta, Palāta, pārbaudot gada darbības pārskatus, konstatēja, ka lielākajā daļā (33) revidēto ģenerāldirektorātu, dažu iekšējās kontroles elementu (34) efektivitāti iespējams vēl vairāk uzlabot nolūkā uzlabot pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī analīze saskan ar Komisijas novērtējumu, kas sniegts pārskatā par iekšējas kontroles mehānismu stāvokli, un Komisijas iekšējās revīzijas dienesta gada pārskatu (35). |
| --- | --- |

2.23.

Lai gan pamatprasību izpilde ir augsta, Palāta, pārbaudot gada darbības pārskatus, konstatēja, ka lielākajā daļā (33) revidēto ģenerāldirektorātu, dažu iekšējās kontroles elementu (34) efektivitāti iespējams vēl vairāk uzlabot nolūkā uzlabot pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šī analīze saskan ar Komisijas novērtējumu, kas sniegts pārskatā par iekšējas kontroles mehānismu stāvokli, un Komisijas iekšējās revīzijas dienesta gada pārskatu (35).

| 2.23. | Komisija uzskata, ka tās dienestos jau pastāv iekšējās kontroles sistēmas, taču ģenerāldirektorātiem allaž jāpielāgo savas sistēmas, lai pārvalde un kontrole darbotos efektīvi un lietderīgi. Tas jo īpaši attiecas uz tādām jomām kā mērķu un rādītāju noteikšana, dinamiskas iekšējās kontroles stratēģijas ieviešana, pēctecība un personāla zināšanas cilvēkresursu pārvaldībā, ziņošana par atbildību un ex-ante kontroles pastiprināšana. |
| --- | --- |

2.23.

Komisija uzskata, ka tās dienestos jau pastāv iekšējās kontroles sistēmas, taču ģenerāldirektorātiem allaž jāpielāgo savas sistēmas, lai pārvalde un kontrole darbotos efektīvi un lietderīgi. Tas jo īpaši attiecas uz tādām jomām kā mērķu un rādītāju noteikšana, dinamiskas iekšējās kontroles stratēģijas ieviešana, pēctecība un personāla zināšanas cilvēkresursu pārvaldībā, ziņošana par atbildību un ex-ante kontroles pastiprināšana.

2.2. tabula – Palātas veiktā analīze par iekšējās kontroles standartu īstenošanu (ievērošaru) (tieša saikne ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību galvenajos ģenerāldirektorātos) (stāvoklis 2005. gada 31. decembrī)

| Ģenerāldirektorāts vai dienests | Maksājumu apropriāciju izpilde politikas jomās 2005. gadā
  (miljonos EUR) | 11. standarts
  “Riska analīze un pārvaldība” | 12. standarts
  “Adekvāta pārvaldības informācija” | 14. standarts
  “Ziņojumi par neatbilstībām” | 17. standarts
  “Parraudzība” | 18. standarts
  “Izņēmumu reģistrēšana” | 20. standarts
  “Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un korekcija” | 21. standarts
  “Revīzijas ziņojumi” | 22. standarts
  “Iekšējās revīzijas resursi” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 52 737 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budžets | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Konkurence | 90 | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A |
| Izglītība un kultūra | 1 003 | B | A | A | B | A | B | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ekonomika un finanšu lietas | 357 | B | B | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Paplašināšanās | 1 903 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Nodarbinātība, sociālās lietas un vienlīdzīgas iespējas | 9 756 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Uzņēmējdarbība un rūpniecība | 305 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 111 | B | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | A | B | A |
| Zivsaimniecība un jūras lietas | 819 | A | B | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A |
| Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 227 | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Reģionālā politika | 19 982 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Pētniecība | 3 015 | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Novērtējums:
  A: Pamatprasības izpildītas
  B: Pamatprasības izpildītas daļēji

  Avots: Revīzijas palāta. |

Ģenerāldirektorāts vai dienests

Maksājumu apropriāciju izpilde politikas jomās 2005. gadā

(miljonos EUR)

11. standarts

“Riska analīze un pārvaldība”

12. standarts

“Adekvāta pārvaldības informācija”

14. standarts

“Ziņojumi par neatbilstībām”

17. standarts

“Parraudzība”

18. standarts

“Izņēmumu reģistrēšana”

20. standarts

“Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un korekcija”

21. standarts

“Revīzijas ziņojumi”

22. standarts

“Iekšējās revīzijas resursi”

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Lauksaimniecība un lauku attīstība

52 737

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budžets

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Konkurence

90

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

Izglītība un kultūra

1 003

B

A

A

B

A

B

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ekonomika un finanšu lietas

357

B

B

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Paplašināšanās

1 903

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Nodarbinātība, sociālās lietas un vienlīdzīgas iespējas

9 756

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Uzņēmējdarbība un rūpniecība

305

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

111

B

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

A

B

A

Zivsaimniecība un jūras lietas

819

A

B

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 227

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Reģionālā politika

19 982

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Pētniecība

3 015

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Novērtējums:

A: Pamatprasības izpildītas

B: Pamatprasības izpildītas daļēji

Avots: Revīzijas palāta.

VISPĀRĪGI SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 2.24. | Palāta norāda, ka 2005. finanšu gadā Komisijas iekšējās kontroles sistēma turpināja uzlaboties. Rīcības plāns virzībai uz integrētu iekšējās kontroles pamatsistēmu ir solis tuvāk plāna izpildei (36). Palāta vērtēs tā rezultātus, kad attiecīgie pasākumi būs ieviesti un būs iespējams noteikt to ietekmi. |
| --- | --- |

2.24.

Palāta norāda, ka 2005. finanšu gadā Komisijas iekšējās kontroles sistēma turpināja uzlaboties. Rīcības plāns virzībai uz integrētu iekšējās kontroles pamatsistēmu ir solis tuvāk plāna izpildei (36). Palāta vērtēs tā rezultātus, kad attiecīgie pasākumi būs ieviesti un būs iespējams noteikt to ietekmi.

| 2.24. | Lai gan Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pieeju, kurā galvenā loma piešķirta rezultātiem, rīcības plānā izpaužas Komisijas centieni pastiprināt iekšējās kontroles sistēmu, lai sniegtu Revīzijas palātai revīzijas pierādījumus par kļūdas risku apmierinošu pārvaldību. Ģenerāldirektorātiem un dienestiem pasākumi jāīsteno ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.24.

Lai gan Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pieeju, kurā galvenā loma piešķirta rezultātiem, rīcības plānā izpaužas Komisijas centieni pastiprināt iekšējās kontroles sistēmu, lai sniegtu Revīzijas palātai revīzijas pierādījumus par kļūdas risku apmierinošu pārvaldību. Ģenerāldirektorātiem un dienestiem pasākumi jāīsteno ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

Komisija vēlētos saņemt Revīzijas palātas novērtējumu pēc iespējas ātrāk, lai noteiktu, vai iekšējās kontroles struktūra, ko uzlabotu gaidāmie pasākumi, var sniegt pietiekamu pārliecību, ja to pienācīgi piemēro.

| 2.25. | Lai gan Komisijai ir bijuši panākumi, pilnveidojot gada darbības pārskatus kā līdzekli ziņošanas un saziņas uzlabošanai, Palāta konstatēja nozīmīgas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās vairākās finanšu plāna jomās (37), un šīs nepilnības nav ņemtas vērā ģenerāldirektoru (gada darbības pārskatos un) deklarācijās. |
| --- | --- |

2.25.

Lai gan Komisijai ir bijuši panākumi, pilnveidojot gada darbības pārskatus kā līdzekli ziņošanas un saziņas uzlabošanai, Palāta konstatēja nozīmīgas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās vairākās finanšu plāna jomās (37), un šīs nepilnības nav ņemtas vērā ģenerāldirektoru (gada darbības pārskatos un) deklarācijās.

| 2.25. | Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti pamatoja pārliecību, ko tie bija guvuši par dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmām, ar informāciju, kas bija gūta pašu un dalībvalstu veiktajā revīzijās, ņemot vērā dažādos instrumentus, kas tiem bija pieejami, lai pārvaldītu nepareizi veiktu maksājumu risku. |
| --- | --- |

2.25.

Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti pamatoja pārliecību, ko tie bija guvuši par dalībvalstu pārvaldes un kontroles sistēmām, ar informāciju, kas bija gūta pašu un dalībvalstu veiktajā revīzijās, ņemot vērā dažādos instrumentus, kas tiem bija pieejami, lai pārvaldītu nepareizi veiktu maksājumu risku.

Attiecīgie ģenerāldirektorāti pašu veiktajās revīzijās dažās dalībvalstīs ir apzinājuši trūkumus, kas līdzinās Revīzijas palātas konstatētajiem trūkumiem, un, pildot uzraudzības funkcijas, nodrošina, lai pienācīgi tiktu risināts risks saistībā ar Kopienas līdzekļiem, vajadzības gadījumā arī piemērojot finanšu korekcijas mehānismus. Komisija uzskata, ka šis rādītājs liecina par to, ka Komisija efektīvi īsteno savas uzraudzības funkcijas.

| 2.26. | Palāta iesaka Komisijai turpināt centienus uzlabot savu ģenerāldirektorātu pārraudzības un kontroles sistēmas, pievēršoties šādām jomām: |
| --- | --- |

2.26.

Palāta iesaka Komisijai turpināt centienus uzlabot savu ģenerāldirektorātu pārraudzības un kontroles sistēmas, pievēršoties šādām jomām:

| 2.26. | |
| --- | --- |

2.26.

| a) | nodrošināt, lai centrālie dienesti pilnībā piemērotu vadlīnijas par gada darbības pārskatiem, īpaši attiecībā uz atrunu būtiskumu un ietekmi uz deklarācijām; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt, lai centrālie dienesti pilnībā piemērotu vadlīnijas par gada darbības pārskatiem, īpaši attiecībā uz atrunu būtiskumu un ietekmi uz deklarācijām;

| a) | Attiecīgie ģenerāldirektorāti, kas pārvalda lielāko daļu budžeta, uzskata, ka pastāvošās izdevumu kontroles sistēmas veido stabilu pamatu to ticamības deklarācijai. Tie savās deklarācijās iekļāva atrunas, ja informācija, kuru tie bija guvuši savā darbā un revīzijās dalībvalstīs par sistēmu darbību, liecināja par nopietniem trūkumiem, kas radīja būtisku risku Kopienas budžetam, ja šo risku nevarēja pienācīgi pārvaldīt, izmantojot parastos kontroles sistēmas koriģējošos mehānismus. Ja risks tika pietiekami pārvaldīts, ģenerāldirektors uzskatīja, ka pastāv pārliecība un atruna nav vajadzīga. |
| --- | --- |

a)

Attiecīgie ģenerāldirektorāti, kas pārvalda lielāko daļu budžeta, uzskata, ka pastāvošās izdevumu kontroles sistēmas veido stabilu pamatu to ticamības deklarācijai. Tie savās deklarācijās iekļāva atrunas, ja informācija, kuru tie bija guvuši savā darbā un revīzijās dalībvalstīs par sistēmu darbību, liecināja par nopietniem trūkumiem, kas radīja būtisku risku Kopienas budžetam, ja šo risku nevarēja pienācīgi pārvaldīt, izmantojot parastos kontroles sistēmas koriģējošos mehānismus. Ja risks tika pietiekami pārvaldīts, ģenerāldirektors uzskatīja, ka pastāv pārliecība un atruna nav vajadzīga.

| b) | paaugstināt iekšējās kontroles standartu piemērošanas efektivitāti, regulāri analizējot panākto ietekmi; |
| --- | --- |

b)

paaugstināt iekšējās kontroles standartu piemērošanas efektivitāti, regulāri analizējot panākto ietekmi;

| b) | Komisija atzīst, ka iekšējo kontroli vienmēr būs iespējams uzlabot, un šai jomai aizvien tiek veltīti tās pūliņi. Tomēr iekšējās kontroles efektivitāte lielā mērā ir balstīta uz kvalitatīvu novērtējumu, ko nevar vienmēr reducēt tikai uz rādītājiem. |
| --- | --- |

b)

Komisija atzīst, ka iekšējo kontroli vienmēr būs iespējams uzlabot, un šai jomai aizvien tiek veltīti tās pūliņi. Tomēr iekšējās kontroles efektivitāte lielā mērā ir balstīta uz kvalitatīvu novērtējumu, ko nevar vienmēr reducēt tikai uz rādītājiem.

| c) | izstrādāt īpašus rādītājus, kas attiecas uz kontroles pamatmehānismu efektīvu darbību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, lai ļautu novērtēt pārraudzības un kontroles sistēmas uzlabojumus laikā. |
| --- | --- |

c)

izstrādāt īpašus rādītājus, kas attiecas uz kontroles pamatmehānismu efektīvu darbību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, lai ļautu novērtēt pārraudzības un kontroles sistēmas uzlabojumus laikā.

| c) | Komisija pašlaik izstrādā 2004. gada kopsavilkuma ziņojuma rīcību par mērķiem un rādītājiem, lai analizētu un definētu attiecīgos mērķus un rādītājus saistībā ar darbību likumību un pareizību. Turklāt pasākumiem atbilstoši “Komisijas rīcības plānam integrētas iekšējas kontroles struktūras ieviešanai” (COM(2006) 9) nākotnē jāsniedz labāks priekšstats par galvenajiem kontroles līdzekļiem, ko izmanto pienācīgas pārliecības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

c)

Komisija pašlaik izstrādā 2004. gada kopsavilkuma ziņojuma rīcību par mērķiem un rādītājiem, lai analizētu un definētu attiecīgos mērķus un rādītājus saistībā ar darbību likumību un pareizību. Turklāt pasākumiem atbilstoši “Komisijas rīcības plānam integrētas iekšējas kontroles struktūras ieviešanai” (COM(2006) 9) nākotnē jāsniedz labāks priekšstats par galvenajiem kontroles līdzekļiem, ko izmanto pienācīgas pārliecības nodrošināšanai.

---

(1)  Darbība paredzēta 2004. gada Kopsavilkuma ziņojumā (3. daudzgadu mērķis). Sk. 2004. gada Kopsavilkuma ziņojuma 1. pielikumu (COM(2005) 256, galīgā redakcija, 15.6.2005.) un Memorandu Komisijai: “Virzībā uz efektīvu un saskanīgu riska pārvaldību Komisijas dienestos” (SEC(2005) 1327, 20.10.2005.) un dokumentu “Riska pārvaldības īstenošanas vadlīnijas” (15.11.2005.).

(2)  Sk. Komisijas paziņojumu Padomei, Parlamentam un Revīzijas palātai COM(2006) 9, galīgā redakcija un 2006. gada 17. janvāra Paziņojumu Komisijai (SEC(2006) 49, 17.1.2006.).

(3)  Sk. Finanšu regulas 53. pantu (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Politikas sasniegumi 2005. gadā (COM(2006) 124, galīgā redakcija, 14.3.2006.).

(5)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Revīzijas palātai (COM(2006) 277, galīgā redakcija, 7.6.2006.).

(6)  2005. gada Kopsavilkuma ziņojuma 1. pielikumā ietverti 15 pasākumi, kas attiecas uz turpmāk minētajām kategorijām: izpildes pārraudzība un iekšējā kontrole, vadība, finanšu pārvaldība un ziņojumu sagatavošana, kā arī cilvēkresursi. Vairums šo darbību ir turpinājums 2004. gada Kopsavilkuma ziņojumā iekļauto daudzgadu mērķu sasniegšanā.

(7)  Sk. arī 1.67. punktu Palātas Pārskatā par 2003. un 2004. finanšu gadu.

(8)  Ģenerālsekretariāts, Budžeta ĢD un Personāla un administrācijas ĢD.

(9)  Piezīme ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem – Apkārtraksts par gada darbības pārskatiem 2005. gadam (SEC(2005) 1533, 15.11.2005.).

(10)  Tas ir process, ko organizē ģenerāldirektorātu grupas, lai starp atrunām uzlabotu atbilstību un saskaņu.

(11)  Sk. 3.1. daļu un 3. pielikumu Apkārtrakstā par gada darbības pārskatiem 2005. gadam. Saskaņā ar šīm vadlīnijām sistēmas nepilnību uzskata par būtisku, ja tā atbilst gan kvalitatīvajiem, gan kvantitatīvajiem kritērijiem. Ģenerāldirektorāti sīki izstrādāja īpašus īstenošanas noteikumus saistībā ar dalīto pārvaldību un pētniecību, un to mērķis bija radīt kopējus būtiskuma kritērijus un kvantificēšanas metodoloģiju, kā tas noteikts 6. daudzgadu mērķī 2004. gada Kopsavilkuma ziņojuma (COM(2005) 256, galīgā redakcija, 15.6.2005.) 1. pielikumā.

(12)  Proti, esošās vadlīnijas konkrētajai darbībai nosaka robežu kā budžeta funkciju, piem., 2 % no attiecīgās darbības vērtības (COM(2003) 28, galīgā redakcija, 21.1.2003.).

(13)  Attiecīgā apkārtraksta pirmās daļas 1.2. sadaļā ir paredzēts, ka dienesta darbības izpildes tabulā 2005. gadam jānodrošina līdzsvars starp ietekmi, iznākumu, darba slodzi, pārvaldību un likumības un pareizības rādītājiem.

(14)  6. pielikumā Apkārtrakstam par gada darbības pārskatiem 2005. gadam paredzēts publicēt papildu dokumentu par izpildes rādītājiem. Šis process bija apstājies, gaidot rezultātus no darba grupas par standarta mērķiem un rādītājiem horizontālām darbībām.

(15)  Vadlīnijās par gada darbības pārskatiem precizēts, ka atrunas nepadara deklarāciju bezjēdzīgu un ka ārkārtas gadījumos ģenerāldirektors var nespēt sniegt vajadzīgo pārliecību. Lai kompensētu trūkumus, jāsagatavo rīcības plāni, iekļaujot izpildes termiņus.

(16)  Preses un sakaru ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, Infrastruktūru un loģistikas birojs Briselē.

(17)  Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, Ārējo sakaru ĢD.

(18)  Sk. arī 1.67. punktu Palātas Pārskatā par 2003. un 2004. finanšu gadu.

(19)  2005. gadā analīze ietvēra arī informāciju, kas iekļauta gada darbības pārskatos (un ne tikai deklarācijās ietverto informāciju). Lai būtu iespējams salīdzināt 2003., 2004. un 2005. gadu, 2003. un 2004. gadā veiktie novērtējumi ir adaptēti.

(20)  Lai gan dažos gadījumos (pārvaldības un kontroles sistēmas dalībvalstīs 2000./2006. gadā vairākām struktūrpasākumu programmām un kļūdu biežumam 6. pētniecības pamatprogrammā) tās bija aplūkotas gada darbības pārskatos.

(21)  Šo svarīgāko atrunu ietekme uz ģenerāldirektoru sniegto pārliecību Palātas skatījumā:

A: pamatota pārliecība par to, ka iekšējās kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību ar nenozīmīgām piezīmēm vai bez tām.

B: pamatota pārliecība par to, ka iekšējās kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, bet ar piezīmēm (kļūdas < 2 % vai sistēmas nepilnības, kuru finansiālā ietekme ir < 10 % no attiecīgā budžeta).

C: nav pārliecības (kļūdas > 2 % vai sistēmas nepilnību finansiālā ietekme ir > 10 % no attiecīgā budžeta).

(22)  Gada darbības pārskata nozīmīgums saistībā ar Palātas veikto revīziju secinājumiem:

Analīze 2005. gadā aptvēra arī gada darbības pārskatos (un ne tikai deklarācijās) iekļauto informāciju. 2003. un 2004. gadā veiktie novērtējumi ir iekļauti, lai parādītu stāvokļa salïdzinājumu 2003., 2004. un 2005. gadam.

A: pietiekami pierādījumi, lai izmantotu secinājumiem Palātas Ticamības deklarācijā (skaidri un objektīvi)

B: pietiekami pierādījumi, lai sagatavotu secinājumus Palātas Ticamības deklarācijā pēc korekciju veikšanas (ar būtiskām neprecizitātēm vai trūkstošu mazsvarīgu informāciju)

C: nepietiekami pierādījumi, lai sagatavotu secinājumus Palātas Ticamības deklarācijā (ar būtiskām neprecizitātēm vai svarīgu iztrūkstošu informāciju, piemēram, dalītas pārvaldības problēmu ignorēšana, pārskats par pagajuso finanšu gadu, datu nekvantificēšana, neizmantojama informācija)

(23)  Attīstības gaita:

- uzlabojums

= stabils stāvoklis

– pasliktināšanās

(24)  Lai gan iekļauts Gada darbības pārskatos.

(25)  KAP izdevumiem, ja ir pienācīgi piemērota IAKS.

(26)  KAP izdevumiem, kuriem nepiemēro IAKS vai ja to piemēro nepienācīgi.

Avots: Revīzijas palāta.

(27)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD, Reģionālās politikas ĢD.

(28)  Piemēram, Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Preses un sakaru ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD, Vides ĢD, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD, Reģionālās politikas ĢD, Pētniecības ĢD, Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD, Enerģētikas un transporta ĢD, EuropeAid sadarbības birojs, Infrastruktūru un loģistikas birojs Briselē.

(29)  11. standarts “Riska analīze un pārvaldība”, 12. standarts “Adekvāta pārvaldības informācija”, 14. standarts “Ziņojumi par neatbilstībām”, 17. standarts “Pārraudzība”, 18. standarts “Izņēmumu reģistrēšana”, 20. standarts “Iekšējās kontroles nepilnību reģistrēšana un korekcija”, 21. standarts “Revīzijas ziņojumi” un 22. standarts “Iekšējās revīzijas resursi”.

(30)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Budžeta ĢD, Konkurences ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, Ekonomikas un finanšu lietu ĢD, Paplašināšanās ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD, Zivsaimniecības un jūras lietu ĢD, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD, Reģionālās politikas ĢD, Pētniecības ĢD, EuropeAid sadarbības birojs, Eurostat.

(31)  SEC(2006) 567, 28.4.2006.

(32)  Pamatprasību skaits palielinājās no 71 līdz 75. Divas no 2005. gadam izvēlētajām pamatprasībām bija uzlabotas, salīdzinot ar 2004. gadu.

(33)  Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, Budžeta ĢD, Konkurences ĢD, Izglītības un kultūras ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ĢD, Pētniecības ĢD, Reģionālās politikas ĢD, EuropeAid sadarbības birojs.

(34)  Proti, 11. iekšējās kontroles standarts “Riska analīze un pārvaldība” un/vai 17. iekšējās kontroles standarts “Pārraudzība”.

(35)  Saskaņā ar Finanšu regulas 86. pantu.

(36)  Sk. Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Revīzijas palātai par “ceļvedi” uz integrētu iekšējās kontroles pamatsistēmu (COM(2005) 252, galīgā redakcija, 15.6.2005.) un 1.85. punktu Revīzijas palātas Pārskatā par 2004. finanšu gadu.

(37)  Kopējā lauksaimniecības politika, struktūrpasākumi un iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība.

---

3. NODAĻA

Budžeta pārvaldība

SATURS

Ievads

Apsvērumi

Pirmajā pilnajā gadā pēc paplašināšanās budžets palielinājās

Budžets izlietots gandrīz pilnā apmērā

Neizpildītās budžeta saistības turpina pieaugt

Nākamajos trijos gados jāpanāk lielāks budžeta izlietojums strukturālajām darbībām

Saistības – saskaņā ar formulu n + 2. gads – atceltas maz

Secinājumi un ieteikumi

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 3.1. | Šajā nodaļā ir analizēti jautājumi, kas saistīti ar ES vispārējā budžeta izpildi 2005. gadā (1). Budžetā tiek nošķirtas apropriācijas saistībām un apropriācijas maksājumiem. Apropriācijas saistībām ir summas, par kurām ES var uzņemties budžeta saistības kārtējā gadā ilgtermiņa likumisko (vai līgumisko) saistību izpildei. Apropriācijas maksājumiem ir summas, ko var tērēt kārtējā gadā. Runājot par “nediferencētajiem izdevumiem” (tādi izdevumi ir, piemēram, liela daļa lauksaimniecības izdevumu), saistības un maksājumi budžetā ir vienlīdzīgi un tiek likvidēti gada laikā. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

3.1.

Šajā nodaļā ir analizēti jautājumi, kas saistīti ar ES vispārējā budžeta izpildi 2005. gadā (1). Budžetā tiek nošķirtas apropriācijas saistībām un apropriācijas maksājumiem. Apropriācijas saistībām ir summas, par kurām ES var uzņemties budžeta saistības kārtējā gadā ilgtermiņa likumisko (vai līgumisko) saistību izpildei. Apropriācijas maksājumiem ir summas, ko var tērēt kārtējā gadā. Runājot par “nediferencētajiem izdevumiem” (tādi izdevumi ir, piemēram, liela daļa lauksaimniecības izdevumu), saistības un maksājumi budžetā ir vienlīdzīgi un tiek likvidēti gada laikā.

| 3.2. | Vairums izdevumu par strukturālajām darbībām, iekšējo nozaru politiku un ārējo politiku tiek tērēts, īstenojot daudzgadu programmas (piemēram, struktūrfondu pašreizējais plānošanas posms ilgst no 2000. līdz 2006. gadam). Runājot par šiem “diferencētajiem izdevumiem”, juridiskās saistības izpaužas kā budžeta saistības, ko izpilda ar ikgadējām izmaksām programmu visā īstenošanas garumā. Tā kā lielāko daļu budžeta saistību nelikvidē gadā, kurā šīs saistības rodas, bet turpmākajos gados, tad veidojas neizpildītu budžeta saistību “uzkrājums” jeb atlikums. Sīkāku informāciju par budžetu sk.
  I pielikumā
  . |
| --- | --- |

3.2.

Vairums izdevumu par strukturālajām darbībām, iekšējo nozaru politiku un ārējo politiku tiek tērēts, īstenojot daudzgadu programmas (piemēram, struktūrfondu pašreizējais plānošanas posms ilgst no 2000. līdz 2006. gadam). Runājot par šiem “diferencētajiem izdevumiem”, juridiskās saistības izpaužas kā budžeta saistības, ko izpilda ar ikgadējām izmaksām programmu visā īstenošanas garumā. Tā kā lielāko daļu budžeta saistību nelikvidē gadā, kurā šīs saistības rodas, bet turpmākajos gados, tad veidojas neizpildītu budžeta saistību “uzkrājums” jeb atlikums. Sīkāku informāciju par budžetu sk.
  I pielikumā
  .

APSVĒRUMI

Pirmajā pilnajā gadā pēc paplašināšanās budžets palielinājās

| 3.3. | Paplašinātajai Eiropas Savienībai 2005. gads bija pirmais pilnais finanšu gads. Kopējās apropriācijas saistībām (EUR 116,6 miljardi) un maksājumiem (EUR 106,3 miljardi) bija attiecīgi par 6,2 % un 4,4 % lielākas nekā 2004. gada galīgajā budžetā. Saistību pieaugums proporcionāli ir lielāks, jo saistības var aptvert izdevumus vairāk nekā vienam gadam (sk. 3.2. punktu), bet maksājumu apropriācijas ir atkarīgas no absorbcijas spējas. Kopumā saistību un maksājumu apropriācijas joprojām nesasniedz finanšu plāna maksimumu – attiecīgi par EUR 3 miljardiem un EUR 7,9 miljardiem. |
| --- | --- |

3.3.

Paplašinātajai Eiropas Savienībai 2005. gads bija pirmais pilnais finanšu gads. Kopējās apropriācijas saistībām (EUR 116,6 miljardi) un maksājumiem (EUR 106,3 miljardi) bija attiecīgi par 6,2 % un 4,4 % lielākas nekā 2004. gada galīgajā budžetā. Saistību pieaugums proporcionāli ir lielāks, jo saistības var aptvert izdevumus vairāk nekā vienam gadam (sk. 3.2. punktu), bet maksājumu apropriācijas ir atkarīgas no absorbcijas spējas. Kopumā saistību un maksājumu apropriācijas joprojām nesasniedz finanšu plāna maksimumu – attiecīgi par EUR 3 miljardiem un EUR 7,9 miljardiem.

| 3.4. | Pēc astoņiem budžeta grozījumiem, par kuriem nobalsoja gada laikā, apropriācijas gan saistībām, gan maksājumiem kopā samazinājās par EUR 0,6 miljardiem, galvenokārt lauksaimniecībā un strukturālajās darbībās. |
| --- | --- |

3.4.

Pēc astoņiem budžeta grozījumiem, par kuriem nobalsoja gada laikā, apropriācijas gan saistībām, gan maksājumiem kopā samazinājās par EUR 0,6 miljardiem, galvenokārt lauksaimniecībā un strukturālajās darbībās.

Budžets izlietots gandrīz pilnā apmērā

| 3.5. | Budžeta izpildes rezultāts 2005. gadā dots
  I pielikuma III un IV diagrammā
  : |
| --- | --- |

3.5.

Budžeta izpildes rezultāts 2005. gadā dots
  I pielikuma III un IV diagrammā
  :

| — | izlietojuma koeficients gan saistībām, gan maksājumiem – attiecīgi 99 % un 96 % – bija līdzīgi augsts kā 2004. gadā (98 % un 95 %), |
| --- | --- |

—

izlietojuma koeficients gan saistībām, gan maksājumiem – attiecīgi 99 % un 96 % – bija līdzīgi augsts kā 2004. gadā (98 % un 95 %),

| — | neizlietotās maksājumu apropriācijas EUR 2,7 miljardu apmērā netika atceltas, bet pārnestas no 2005. uz 2006. gadu; šī summa līdzinās pārnesumiem no 2004. uz 2005. gadu (EUR 2,8 miljardi) (2), |
| --- | --- |

—

neizlietotās maksājumu apropriācijas EUR 2,7 miljardu apmērā netika atceltas, bet pārnestas no 2005. uz 2006. gadu; šī summa līdzinās pārnesumiem no 2004. uz 2005. gadu (EUR 2,8 miljardi) (2),

| — | gada budžeta atlikums (3) kopā bija EUR 2,4 miljardi, un tas ir mazliet mazāk nekā 2004. gadā (EUR 2,7 miljardi). |
| --- | --- |

—

gada budžeta atlikums (3) kopā bija EUR 2,4 miljardi, un tas ir mazliet mazāk nekā 2004. gadā (EUR 2,7 miljardi).

Neizpildītās budžeta saistības turpina pieaugt

| 3.6. | Neizpildītās budžeta saistības (4) pieauga par EUR 9,1 miljardu jeb 8 %, sasniedzot EUR 119 miljardus (sk. 
  3.1. tabulu
  ). 94 % šā pieauguma bija saistīti ar strukturālajām darbībām: EUR 4 miljardi – programmām, ko īsteno ES-15 dalībvalstīs, un EUR 3 miljardi – programmām, ko īsteno ES-10 dalībvalstīs. Gandrīz EUR 3 miljardi šā pieauguma strukturālajām darbībām attiecās uz Kohēzijas fondu. Neizpildītās budžeta saistības diferencētajiem izdevumiem kopā atbilda 2,4 gadu maksājumiem, ņemot vērā pašreizējos izlietojuma rādītājus (2,2 gadu maksājumiem – 2004. gadā). |
| --- | --- |

3.6.

Neizpildītās budžeta saistības (4) pieauga par EUR 9,1 miljardu jeb 8 %, sasniedzot EUR 119 miljardus (sk. 
  3.1. tabulu
  ). 94 % šā pieauguma bija saistīti ar strukturālajām darbībām: EUR 4 miljardi – programmām, ko īsteno ES-15 dalībvalstīs, un EUR 3 miljardi – programmām, ko īsteno ES-10 dalībvalstīs. Gandrīz EUR 3 miljardi šā pieauguma strukturālajām darbībām attiecās uz Kohēzijas fondu. Neizpildītās budžeta saistības diferencētajiem izdevumiem kopā atbilda 2,4 gadu maksājumiem, ņemot vērā pašreizējos izlietojuma rādītājus (2,2 gadu maksājumiem – 2004. gadā).

| 3.6. | Neizpildīto budžeta saistību (RAL) palielinājums saistībā ar strukturāliem pasākumiem desmit jaunajās ES dalībvalstīs bija paredzams, jo pirmajos plānošanas perioda gados aprēķinātās budžeta saistības parasti ir nedaudz lielākas nekā maksājumi. |
| --- | --- |

3.6.

Neizpildīto budžeta saistību (RAL) palielinājums saistībā ar strukturāliem pasākumiem desmit jaunajās ES dalībvalstīs bija paredzams, jo pirmajos plānošanas perioda gados aprēķinātās budžeta saistības parasti ir nedaudz lielākas nekā maksājumi.

3.1. tabula – Neizpildīto saistību atlikuma izmaiņas 2005. gadā

| | Pēc veida | Kopā | Lauksaimniecība | Strukturālās darbības | Iekšējā nozaru politika | Ārējās darbības | Administrācija | Rezerves | Pirms- pievienošanās stratēģija | Kompensācija | Naopaļojums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nediferencētās apropriācijas | Diferencētās apropriācijas |
| Pārnestās saistības |
| No iepriekšējā gada pārnestais atlikums | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 808 | 0 | 8 840 | 0 | –1 |
| Maksājumi | –1 072 | –42 852 | –43 924 | –1 394 | –31 184 | –4 415 | –3 306 | – 673 | 0 | –2 953 | 0 | 1 |
| Atceltas saistības | –47 | –2 245 | –2 293 | –5 | –1 304 | – 410 | – 405 | –35 | 0 | – 133 | 0 | –1 |
| Anulējumi | – 191 | 0 | – 191 | –47 | –1 | –24 | –18 | –96 | 0 | –5 | 0 | 0 |
| Saistības, kas radušās 2005. gadā |
| Radušās saistības | 55 589 | 60 689 | 116 278 | 48 928 | 42 490 | 9 548 | 5 516 | 6 355 | 140 | 1 994 | 1 305 | 2 |
| Maksājumi | –54 311 | –6 600 | –60 911 | –47 071 | –1 580 | –3 556 | –1 707 | –5 518 | – 140 | –32 | –1 305 | –2 |
| Anulējumi | –26 | 0 | –26 | 0 | –2 | –12 | –6 | –5 | 0 | –1 | 0 | 0 |
| Noapaļojums | –1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Neizpildītās saistības 2005. gada beigās | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 581 | 12 387 | 836 | 0 | 7 710 | 0 | –1 |
| Avots: 2005. gada pārskati. |

Pēc veida

Kopā

Lauksaimniecība

Strukturālās darbības

Iekšējā nozaru politika

Ārējās darbības

Administrācija

Rezerves

Pirms- pievienošanās stratēģija

Kompensācija

Naopaļojums

Nediferencētās apropriācijas

Diferencētās apropriācijas

Pārnestās saistības

No iepriekšējā gada pārnestais atlikums

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

808

0

8 840

0

–1

Maksājumi

–1 072

–42 852

–43 924

–1 394

–31 184

–4 415

–3 306

– 673

0

–2 953

0

1

Atceltas saistības

–47

–2 245

–2 293

–5

–1 304

– 410

– 405

–35

0

– 133

0

–1

Anulējumi

– 191

0

– 191

–47

–1

–24

–18

–96

0

–5

0

0

Saistības, kas radušās 2005. gadā

Radušās saistības

55 589

60 689

116 278

48 928

42 490

9 548

5 516

6 355

140

1 994

1 305

2

Maksājumi

–54 311

–6 600

–60 911

–47 071

–1 580

–3 556

–1 707

–5 518

– 140

–32

–1 305

–2

Anulējumi

–26

0

–26

0

–2

–12

–6

–5

0

–1

0

0

Noapaļojums

–1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Neizpildītās saistības 2005. gada beigās

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 581

12 387

836

0

7 710

0

–1

Avots: 2005. gada pārskati.

| 3.7. | 3.1. grafikā
  var redzēt neizpildīto budžeta saistību vērtību diferencētajiem izdevumiem kopš 1994. gada un šīs vērtības nemitīgo pieaugumu gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Pieauguma iemesls ir: |
| --- | --- |

3.7.

3.1. grafikā
  var redzēt neizpildīto budžeta saistību vērtību diferencētajiem izdevumiem kopš 1994. gada un šīs vērtības nemitīgo pieaugumu gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē. Pieauguma iemesls ir:

| — | laikā no 1999. līdz 2003. gadam uzkrātie neizlietotie līdzekļi, kā iznākumā tika atceltas maksājumu apropriācijas EUR 40 miljardu apmērā (5), |
| --- | --- |

—

laikā no 1999. līdz 2003. gadam uzkrātie neizlietotie līdzekļi, kā iznākumā tika atceltas maksājumu apropriācijas EUR 40 miljardu apmērā (5),

| — | budžeta pieaugums tādēļ, ka apropriācijas saistībām parasti pārsniedz apropriācijas maksājumiem, kam daļējs iemesls ir ES paplašināšanās. |
| --- | --- |

—

budžeta pieaugums tādēļ, ka apropriācijas saistībām parasti pārsniedz apropriācijas maksājumiem, kam daļējs iemesls ir ES paplašināšanās.

| 3.7. | RAL absolūtā līmeņa nozīmīgs palielinājums bija paredzams, jo tās ir dabiskas 2000.–2006. gada strukturālo fondu grozīto saistību un maksājumu noteikumu sekas. |
| --- | --- |

3.7.

RAL absolūtā līmeņa nozīmīgs palielinājums bija paredzams, jo tās ir dabiskas 2000.–2006. gada strukturālo fondu grozīto saistību un maksājumu noteikumu sekas.

Nākamajos trijos gados jāpanāk lielāks budžeta izlietojums strukturālajām darbībām

| 3.8. | Budžeta procesa specifikas dēļ neizpildīto budžeta saistību summa pilnībā neatspoguļo visas Eiropas Kopienu juridiskās saistības (sk. 3.1. punktu). Juridiskās saistības EUR 48,4 miljardu apmērā 2005. gada beigās vēl nebija definētas kā budžeta saistības. Tādējādi neizpildītās juridiskās saistības kopā atbilda 3,4 gadu maksājumiem. Šajā apsvērumā gan jāņem vērā, ka maksājumus dažādās budžeta jomās veic dažādos termiņos. |
| --- | --- |

3.8.

Budžeta procesa specifikas dēļ neizpildīto budžeta saistību summa pilnībā neatspoguļo visas Eiropas Kopienu juridiskās saistības (sk. 3.1. punktu). Juridiskās saistības EUR 48,4 miljardu apmērā 2005. gada beigās vēl nebija definētas kā budžeta saistības. Tādējādi neizpildītās juridiskās saistības kopā atbilda 3,4 gadu maksājumiem. Šajā apsvērumā gan jāņem vērā, ka maksājumus dažādās budžeta jomās veic dažādos termiņos.

| 3.8. | Būtu uzmanīgi jāinterpretē 3.8.–3.11. punktā izmantotie rādītāji. Neizpildīto budžeta saistību attiecība pret noteiktā gada maksājumiem pats par sevi nav piemērots rādītājs Palātas norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

3.8.

Būtu uzmanīgi jāinterpretē 3.8.–3.11. punktā izmantotie rādītāji. Neizpildīto budžeta saistību attiecība pret noteiktā gada maksājumiem pats par sevi nav piemērots rādītājs Palātas norādīto iemeslu dēļ.

Image

| 3.9. | Lielākā daļa neizpildīto budžeta saistību attiecas uz strukturālajām darbībām. 2005. gada beigās neizpildītās budžeta saistības struktūrfondu 2000.–2006. gada plānošanas posmam bija EUR 67 miljardi, kas pēc 2005. gada izlietojuma koeficienta atbilst 2,3 gadu izdevumiem. Tas ir mazliet vairāk nekā 2004. gadā. Juridiskās saistības, kas vēl nav definētas kā budžeta saistības, kopā ir EUR 39 miljardi. Tātad neizpildītās juridiskās saistības struktūrfondu 2000.–2006. gada plānošanas posmam 2005. gada beigās kopā bija EUR 106 miljardi. Šī summa pēc 2005. gada izlietojuma koeficienta atbilst 3,6 gadu maksājumiem, savukārt attiecīgā summa 2004. gadā atbilda gandrīz piecu gadu maksājumiem. Samazinājumu daļēji izskaidro lielāki maksājumi 2005. gadā, salīdzinot ar 2004. gadu, kas ir dabisks process, ņemot vērā, ka 2005. gads ir jau vienu gadu tuvāk programmu maksājumu cikla beigām (sk. 
  3.2. grafiku
  ). |
| --- | --- |

3.9.

Lielākā daļa neizpildīto budžeta saistību attiecas uz strukturālajām darbībām. 2005. gada beigās neizpildītās budžeta saistības struktūrfondu 2000.–2006. gada plānošanas posmam bija EUR 67 miljardi, kas pēc 2005. gada izlietojuma koeficienta atbilst 2,3 gadu izdevumiem. Tas ir mazliet vairāk nekā 2004. gadā. Juridiskās saistības, kas vēl nav definētas kā budžeta saistības, kopā ir EUR 39 miljardi. Tātad neizpildītās juridiskās saistības struktūrfondu 2000.–2006. gada plānošanas posmam 2005. gada beigās kopā bija EUR 106 miljardi. Šī summa pēc 2005. gada izlietojuma koeficienta atbilst 3,6 gadu maksājumiem, savukārt attiecīgā summa 2004. gadā atbilda gandrīz piecu gadu maksājumiem. Samazinājumu daļēji izskaidro lielāki maksājumi 2005. gadā, salīdzinot ar 2004. gadu, kas ir dabisks process, ņemot vērā, ka 2005. gads ir jau vienu gadu tuvāk programmu maksājumu cikla beigām (sk. 
  3.2. grafiku
  ).

Image

| 3.10. | Apsverot to izdevumu apmēru, kas vajadzīgi, lai likvidētu neizpildītās juridiskā saistības struktūrfondiem, jāņem vērā, ka termiņš saņēmēju izdevumiem ir 2008. gada beigas (6). Lai šo termiņu ievērotu, dalībvalstīm jāturpina līdzekļus izlietot vēl straujāk. To darīt būs grūti, jo plānošanas cikla beigās, projektus pamazām slēdzot, tēriņiem ir tendence samazināties. Turklāt no 2007. gada būs jāsāk izlietot līdzekļi jau 2007.–2013. gada plānošanas ciklā, bet, tā kā nāksies pabeigt pašreizējo ciklu, pastāv risks, ka varētu aizkavēties jauno programmu uzsākšana un īstenošana (7). |
| --- | --- |

3.10.

Apsverot to izdevumu apmēru, kas vajadzīgi, lai likvidētu neizpildītās juridiskā saistības struktūrfondiem, jāņem vērā, ka termiņš saņēmēju izdevumiem ir 2008. gada beigas (6). Lai šo termiņu ievērotu, dalībvalstīm jāturpina līdzekļus izlietot vēl straujāk. To darīt būs grūti, jo plānošanas cikla beigās, projektus pamazām slēdzot, tēriņiem ir tendence samazināties. Turklāt no 2007. gada būs jāsāk izlietot līdzekļi jau 2007.–2013. gada plānošanas ciklā, bet, tā kā nāksies pabeigt pašreizējo ciklu, pastāv risks, ka varētu aizkavēties jauno programmu uzsākšana un īstenošana (7).

| 3.10. | Dalībvalstis un Komisija apzinās, ka ir vajadzīga ļoti uzmanīga pieeja, lai nodrošinātu programmas plānošanas ciklu netraucētu pāreju gan programmas īstenošanas nodrošināšanas ziņā, gan atrisinot papildu darba apjoma uzdevumu saistībā ar jaunu programmu izveidi. Komisija un dalībvalstis jau gatavo 2000.–2006. gada programmu slēgšanu. |
| --- | --- |

3.10.

Dalībvalstis un Komisija apzinās, ka ir vajadzīga ļoti uzmanīga pieeja, lai nodrošinātu programmas plānošanas ciklu netraucētu pāreju gan programmas īstenošanas nodrošināšanas ziņā, gan atrisinot papildu darba apjoma uzdevumu saistībā ar jaunu programmu izveidi. Komisija un dalībvalstis jau gatavo 2000.–2006. gada programmu slēgšanu.

Komisija ierosinās tādus budžeta līdzekļus, kuri atbildīs paredzamajam iespējamo maksājuma prasību līmenim, neatkarīgi no tā, vai šīs prasības radušās 2000.–2006. gada vai 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Izdevumiem nav obligāti jāsamazinās kārtējā plānošanas perioda pēdējos gados. Daļa no kārtējā gada programmu atlikuma jāizmaksā 2007.–2011. gadā un līdz ar to iesniegsies nākamajā periodā (8).

Atšķirībā no 1994.–1999. gada pašreizējā periodā “n.+2. gada” noteikums rada spēcīgu stimulu dalībvalstīm nodrošināt pietiekami augstu īstenojuma līmeni, jo finansējuma saistības, kas nav īstenotas atbilstošā termiņā, tiek atceltas.

| 3.11. | Kohēzijas fondā līdzekļus izlietoja mazāk nekā gaidīts, kas lielā mērā skaidrojams ar plānoto tēriņu nesasniegšanu jaunajās dalībvalstīs. Ar budžeta grozījumiem maksājumu apropriācijas tika samazinātas par EUR 0,9 miljardiem jeb 30 %, un neizpildītās budžeta saistības pieauga no EUR 9,7 miljardiem 2004. gadā līdz EUR 12,5 miljardiem 2005. gada beigās. Tā iznākumā neizpildītās juridiskās saistības Kohēzijas fondam bija EUR 18,6 miljardi, kas pēc 2005. gada izlietojuma koeficienta atbilst 8,5 gadu maksājumiem. Taču, pretstatā struktūrfondiem, maksājumu veikšanai nav noteikts vispārējs juridiski saistošs termiņš. |
| --- | --- |

3.11.

Kohēzijas fondā līdzekļus izlietoja mazāk nekā gaidīts, kas lielā mērā skaidrojams ar plānoto tēriņu nesasniegšanu jaunajās dalībvalstīs. Ar budžeta grozījumiem maksājumu apropriācijas tika samazinātas par EUR 0,9 miljardiem jeb 30 %, un neizpildītās budžeta saistības pieauga no EUR 9,7 miljardiem 2004. gadā līdz EUR 12,5 miljardiem 2005. gada beigās. Tā iznākumā neizpildītās juridiskās saistības Kohēzijas fondam bija EUR 18,6 miljardi, kas pēc 2005. gada izlietojuma koeficienta atbilst 8,5 gadu maksājumiem. Taču, pretstatā struktūrfondiem, maksājumu veikšanai nav noteikts vispārējs juridiski saistošs termiņš.

| 3.11. | Līdz ar ES paplašināšanu 2004. gada maijā neizpildīto juridisko saistību apjoms ievērojami pieauga, jo, programmas sākot, jauno programmu ietekme uz maksājumiem ir objektīvi ierobežota. |
| --- | --- |

3.11.

Līdz ar ES paplašināšanu 2004. gada maijā neizpildīto juridisko saistību apjoms ievērojami pieauga, jo, programmas sākot, jauno programmu ietekme uz maksājumiem ir objektīvi ierobežota.

Saistības – saskaņā ar formulu n+2. gads – atceltas maz

| 3.12. | Formulu “n+2. gads” piemēro struktūrfondiem, un saskaņā ar to gadījumos, kad divos gados pēc konkrētas saistības rašanās nav iesniegts neviens maksājuma pieprasījums, saistību var atcelt. Šīs formulas mērķis ir novērst pārmērīgu neizpildītu budžeta saistību uzkrāšanos (9). Piemērojot formulu “n+2. gads”, 2005. gadā neizpildītās budžeta saistības tika atceltas tikai par EUR 286 miljoniem. Tas ir mazliet vairāk nekā 2004. gadā (EUR 245 miljoni), tomēr šī atcelto saistību summa veido tikai 0,9 % no izmaksu daļām, kas ir vairāk nekā divus gadus vecas – tātad potenciāli atceļamas (un 0,4 % no kopējām neizpildītām budžeta saistībām). |
| --- | --- |

3.12.

Formulu “n+2. gads” piemēro struktūrfondiem, un saskaņā ar to gadījumos, kad divos gados pēc konkrētas saistības rašanās nav iesniegts neviens maksājuma pieprasījums, saistību var atcelt. Šīs formulas mērķis ir novērst pārmērīgu neizpildītu budžeta saistību uzkrāšanos (9). Piemērojot formulu “n+2. gads”, 2005. gadā neizpildītās budžeta saistības tika atceltas tikai par EUR 286 miljoniem. Tas ir mazliet vairāk nekā 2004. gadā (EUR 245 miljoni), tomēr šī atcelto saistību summa veido tikai 0,9 % no izmaksu daļām, kas ir vairāk nekā divus gadus vecas – tātad potenciāli atceļamas (un 0,4 % no kopējām neizpildītām budžeta saistībām).

| 3.12. | Plānošanas periodā veiktie avansa maksājumi, kas veidoja 7 % no 15 ES dalībvalstu 2000.–2006. gada katrai programmai piešķirtās kopsummas, nodrošina relatīvi ilga termiņa aizsardzību pret “n.+2. gads” saistību atcelšanu, jo avansa maksājumi samazina kompensāciju līmeni, kuras nepieciešamas, lai izvairītos no automātiskas saistību atcelšanas. |
| --- | --- |

3.12.

Plānošanas periodā veiktie avansa maksājumi, kas veidoja 7 % no 15 ES dalībvalstu 2000.–2006. gada katrai programmai piešķirtās kopsummas, nodrošina relatīvi ilga termiņa aizsardzību pret “n.+2. gads” saistību atcelšanu, jo avansa maksājumi samazina kompensāciju līmeni, kuras nepieciešamas, lai izvairītos no automātiskas saistību atcelšanas.

Laika gaitā aizsardzība kļūst vājāka un var radīt “n.+2. gads” saistību atcelšanas pieaugumu turpmākajos gados (skatīt Komisijas atbildi uz Palātas 2004. gada pārskata 2.24. punktu). Desmit jaunajām ES dalībvalstīm “n.+2. gads” procedūra pirmoreiz tiks piemērota 2006. gada beigās.

| 3.13. | Praksē formula “n+2. gads” var mudināt dalībvalstis iesniegt pieprasījumus uzreiz, tiklīdz tās veikušas saistītos maksājumus galasaņēmējiem, nevis tikai tad, kad izmaksas galasaņēmējiem faktiski radušās. Tādējādi pastāv risks, ka nolūkā izvairīties no saistību atcelšanas dalībvalstis varētu iesniegt pieprasījumus par neatbilstīgiem vai paredzētiem (nevis faktiskiem) izdevumiem. Šāda prakse var mazināt formulas “n+2. gads” efektivitāti. |
| --- | --- |

3.13.

Praksē formula “n+2. gads” var mudināt dalībvalstis iesniegt pieprasījumus uzreiz, tiklīdz tās veikušas saistītos maksājumus galasaņēmējiem, nevis tikai tad, kad izmaksas galasaņēmējiem faktiski radušās. Tādējādi pastāv risks, ka nolūkā izvairīties no saistību atcelšanas dalībvalstis varētu iesniegt pieprasījumus par neatbilstīgiem vai paredzētiem (nevis faktiskiem) izdevumiem. Šāda prakse var mazināt formulas “n+2. gads” efektivitāti.

| 3.13. | Komisija apzinās risku un, pati veicot revīzijas, pārbauda, vai nav ļaunprātības gadījumu. |
| --- | --- |

3.13.

Komisija apzinās risku un, pati veicot revīzijas, pārbauda, vai nav ļaunprātības gadījumu.

| 3.14. | Lielākā daļa saistību, ko atceļ saskaņā ar formulu “n+2. gads”, attiecas uz Eiropas Sociālo fondu. Turklāt – tāpat kā 2004. gadā – dažreiz tām pašām programmām, kurās saistības tika atceltas, piešķīra jaunas saistības no sekmīgo programmu rezerves (10), kas ir pretrunā šīs procedūras jēgai (11). |
| --- | --- |

3.14.

Lielākā daļa saistību, ko atceļ saskaņā ar formulu “n+2. gads”, attiecas uz Eiropas Sociālo fondu. Turklāt – tāpat kā 2004. gadā – dažreiz tām pašām programmām, kurās saistības tika atceltas, piešķīra jaunas saistības no sekmīgo programmu rezerves (10), kas ir pretrunā šīs procedūras jēgai (11).

| 3.14. | Tā kā apropriācijas nevar pārvirzīt mērķu starpā (summas noteiktas Berlīnes 1999. gada Eiropadomē un Struktūrfondu regulā), tad konkurence par izpildes rezervi ir ierobežota vienas dalībvalsts viena mērķa programmu starpā. |
| --- | --- |

3.14.

Tā kā apropriācijas nevar pārvirzīt mērķu starpā (summas noteiktas Berlīnes 1999. gada Eiropadomē un Struktūrfondu regulā), tad konkurence par izpildes rezervi ir ierobežota vienas dalībvalsts viena mērķa programmu starpā.

Ir tikai viens VPD 3. mērķis Nīderlandē, tādēļ šajā gadījumā nebija citas izvēles, kā piešķirt šai programmai rezerves līdzekļus. Tomēr piešķīrums tika atvēlēts programmas daudzsološāko prioritāšu izpildei (skatīt Komisijas atbildi uz Palātas 2004. gada pārskata 2.25. punktu).

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 3.15. | Pateicoties uzlabotai budžeta izpildei 2004. gadā, līdzekļu izlietojuma koeficients 2005. gadā bijis augsts un budžets pārvaldīts aktīvi. Jo īpaši lielajās izdevumu programmās tēriņi turpinājās paredzētajā apjomā, lai gan ES-10 dalībvalstis pieredzēja absorbcijas grūtības, jo īpaši Kohēzijas fondā. Neskatoties uz augstajiem līdzekļu izlietojuma rādītājiem, neizpildītās budžeta saistības pieauga par 8 %, sasniedzot EUR 119 miljardus, kas atbilst 2,4 gadu tēriņiem un ir lielāka summa nekā jebkad agrāk. |
| --- | --- |

3.15.

Pateicoties uzlabotai budžeta izpildei 2004. gadā, līdzekļu izlietojuma koeficients 2005. gadā bijis augsts un budžets pārvaldīts aktīvi. Jo īpaši lielajās izdevumu programmās tēriņi turpinājās paredzētajā apjomā, lai gan ES-10 dalībvalstis pieredzēja absorbcijas grūtības, jo īpaši Kohēzijas fondā. Neskatoties uz augstajiem līdzekļu izlietojuma rādītājiem, neizpildītās budžeta saistības pieauga par 8 %, sasniedzot EUR 119 miljardus, kas atbilst 2,4 gadu tēriņiem un ir lielāka summa nekā jebkad agrāk.

| 3.15. | Ir sagaidāms noteikts neizpildīto budžeta saistību palielinājums – kā sekas daudzgadu programmām paredzēto diferencēto saistību budžeta palielinājumam, atspoguļojot paplašināšanos. |
| --- | --- |

3.15.

Ir sagaidāms noteikts neizpildīto budžeta saistību palielinājums – kā sekas daudzgadu programmām paredzēto diferencēto saistību budžeta palielinājumam, atspoguļojot paplašināšanos.

| 3.16. | Struktūrfondos (kuros ir lielākā daļa diferencēto izdevumu un neizpildīto saistību) augstais tēriņu līmenis jāturpina palielināt, lai nodrošinātu to, ka saņēmēji ievēro izdevumu termiņu 2000.–2006. gada programmām (2008. gada beigas). To būs grūti izdarīt, jo programmu noslēgumā tēriņiem ir tendence samazināties. Tādēļ pastāv risks, ka – tāpat kā agrāk – pašreizējo programmu slēgšana aizkavēs 2007.–2013. gada programmu uzsākšanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

3.16.

Struktūrfondos (kuros ir lielākā daļa diferencēto izdevumu un neizpildīto saistību) augstais tēriņu līmenis jāturpina palielināt, lai nodrošinātu to, ka saņēmēji ievēro izdevumu termiņu 2000.–2006. gada programmām (2008. gada beigas). To būs grūti izdarīt, jo programmu noslēgumā tēriņiem ir tendence samazināties. Tādēļ pastāv risks, ka – tāpat kā agrāk – pašreizējo programmu slēgšana aizkavēs 2007.–2013. gada programmu uzsākšanu un īstenošanu.

| 3.16. | Izdevumi obligāti nesamazināsies kārtējā perioda pēdējos gados. Pieejamie pašreizējo plānošanas perioda programmu izpildes tendenču raksturojumi neliecina par tempa ievērojamu palēnināšanos. Dalībvalstis un Komisija apzinās, ka ir apdomīgi jārauga nodrošināt netraucētu ciklu pāreju gan programmas īstenošanas nodrošināšanas ziņā, gan risinot papildu darba apjoma uzdevumu attiecībā uz jauno programmu izveidi. Komisija un dalībvalstis jau gatavo 2000.–2006. gada programmu slēgšanu. |
| --- | --- |

3.16.

Izdevumi obligāti nesamazināsies kārtējā perioda pēdējos gados. Pieejamie pašreizējo plānošanas perioda programmu izpildes tendenču raksturojumi neliecina par tempa ievērojamu palēnināšanos. Dalībvalstis un Komisija apzinās, ka ir apdomīgi jārauga nodrošināt netraucētu ciklu pāreju gan programmas īstenošanas nodrošināšanas ziņā, gan risinot papildu darba apjoma uzdevumu attiecībā uz jauno programmu izveidi. Komisija un dalībvalstis jau gatavo 2000.–2006. gada programmu slēgšanu.

| 3.17. | Lai budžeta pārvaldība būtu efektīva, budžetam jābūt reālam un adekvātam, t. i., jāņem vērā paredzamo maksājumu profils, īpaši dalībvalstu un citu saņēmējvalstu absorbcijas spēja. Šis nosacījums pašreizējā programmu plānošanas posma pirmajos trīs gados nav ievērots. Saistības lielām izdevumu programmām ir iedalītas vienlīdzīgās daļās neatkarīgi no maksājumu grafika vai apmēra. Zemie tēriņi programmu sākumā izraisīja neizpildīto saistību uzkrāšanos, bet saistības likvidē vairākus gadus pēc tam, kad tās radušās. |
| --- | --- |

3.17.

Lai budžeta pārvaldība būtu efektīva, budžetam jābūt reālam un adekvātam, t. i., jāņem vērā paredzamo maksājumu profils, īpaši dalībvalstu un citu saņēmējvalstu absorbcijas spēja. Šis nosacījums pašreizējā programmu plānošanas posma pirmajos trīs gados nav ievērots. Saistības lielām izdevumu programmām ir iedalītas vienlīdzīgās daļās neatkarīgi no maksājumu grafika vai apmēra. Zemie tēriņi programmu sākumā izraisīja neizpildīto saistību uzkrāšanos, bet saistības likvidē vairākus gadus pēc tam, kad tās radušās.

| 3.17. | Pieejamo maksājumu apropriāciju izpildes ziņā 2005. gads bija ļoti labs gads, kas daļēji atspoguļo reālu un piemērotu budžeta sadalījumu. |
| --- | --- |

3.17.

Pieejamo maksājumu apropriāciju izpildes ziņā 2005. gads bija ļoti labs gads, kas daļēji atspoguļo reālu un piemērotu budžeta sadalījumu.

Komisija plāno budžeta saistības saskaņā ar dalībvalstu panākto vienošanos par finanšu plānu un saskaņā ar Struktūrfondu regulas noteikumiem.

| 3.18. | Šādu stāvokli izraisa saistību un maksājumu budžeta pastāvīgs un vienmērīgs pieaugums katru gadu. Maksājumu budžetu Komisija sagatavoja, cerot, ka gadījumos, kad plānošanas posmi pārklājas, zemāku pieprasījumu pēc maksājumiem nākamā posma sākumā varēs kompensēt ar maksājumiem no iepriekšējā posma beigām (12). Ja tā nenotiek (piemēram, 2000.-2003. gada posmā), līdzekļu izlietojums ir ļoti nepilnīgs. Iznākumā rodas risks, ka daudz tēriņu saglabāsies vēl ilgi pēc2000.-2006. gada finanšu plāna beigām. |
| --- | --- |

3.18.

Šādu stāvokli izraisa saistību un maksājumu budžeta pastāvīgs un vienmērīgs pieaugums katru gadu. Maksājumu budžetu Komisija sagatavoja, cerot, ka gadījumos, kad plānošanas posmi pārklājas, zemāku pieprasījumu pēc maksājumiem nākamā posma sākumā varēs kompensēt ar maksājumiem no iepriekšējā posma beigām (12). Ja tā nenotiek (piemēram, 2000.-2003. gada posmā), līdzekļu izlietojums ir ļoti nepilnīgs. Iznākumā rodas risks, ka daudz tēriņu saglabāsies vēl ilgi pēc2000.-2006. gada finanšu plāna beigām.

| 3.18. | Komisijas budžeti ir balstīti uz izvērstu katram plānošanas periodam noteikto prasību analīzi. |
| --- | --- |

3.18.

Komisijas budžeti ir balstīti uz izvērstu katram plānošanas periodam noteikto prasību analīzi.

Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu (un to, ko likumdevējs izstrādā laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam) nozīmīgie tēriņu apjomi saistībā ar viena perioda programmām turpināsies dažus nākamā plānošanas perioda gadus. Komisija uzmanīgi vēros situāciju, lai mazinātu problēmu atkārtošanās risku, sākot jaunu programmu ciklu.

| 3.19. | Struktūrfondos līdz šim saistības atceltas maz, jo tajos piemēro formulu “n+2. gads”. Šīs formulas noderību budžeta pārvaldībā var mazināt fakts, ka nolūkā izvairīties no saistību atcelšanas dalībvalstis var iesniegt pieprasījumus, pamatojoties uz neatbilstīgiem vai vēl tikai paredzētiem maksājumiem. |
| --- | --- |

3.19.

Struktūrfondos līdz šim saistības atceltas maz, jo tajos piemēro formulu “n+2. gads”. Šīs formulas noderību budžeta pārvaldībā var mazināt fakts, ka nolūkā izvairīties no saistību atcelšanas dalībvalstis var iesniegt pieprasījumus, pamatojoties uz neatbilstīgiem vai vēl tikai paredzētiem maksājumiem.

| 3.19. | Saistību atcelšanas apjoms pats par sevi nav piemērots “n.+2. gads” noteikuma efektivitātes rādītājs, jo īpaši tādēļ, ka noteikums stimulē arī budžeta izpildi. |
| --- | --- |

3.19.

Saistību atcelšanas apjoms pats par sevi nav piemērots “n.+2. gads” noteikuma efektivitātes rādītājs, jo īpaši tādēļ, ka noteikums stimulē arī budžeta izpildi.

Komisija pilnīgi piekrīt, ka procedūra “n.+2. gads” ir konsekventi īstenojama.

| 3.20. | Palāta iesaka Komisijai rūpīgi izanalizēt to, kā tiks slēgtas pašreizējās strukturālo darbību izdevumu programmas un kā tas ietekmēs nākamo programmu uzsākšanu. Turklāt Komisijai būs jānodrošina formulas “n+2. gads” efektīva piemērošana struktūrfondos, kā iznākumā tai būs jāatceļ ievērojama summa budžeta saistību, ja dalībvalstīm neizdosies vēl vairāk palielināt atbilstīgos tēriņus. |
| --- | --- |

3.20.

Palāta iesaka Komisijai rūpīgi izanalizēt to, kā tiks slēgtas pašreizējās strukturālo darbību izdevumu programmas un kā tas ietekmēs nākamo programmu uzsākšanu. Turklāt Komisijai būs jānodrošina formulas “n+2. gads” efektīva piemērošana struktūrfondos, kā iznākumā tai būs jāatceļ ievērojama summa budžeta saistību, ja dalībvalstīm neizdosies vēl vairāk palielināt atbilstīgos tēriņus.

| 3.20. | Komisija piekrīt ieteikumam. |
| --- | --- |

3.20.

Komisija piekrīt ieteikumam.

Komisija turpinās nodrošināt noteikuma “n.+2. gads” efektīvu piemērošanu.

| 3.21. | Komisijai 2007.–2013. gada programmu plānošanas posmam: |
| --- | --- |

3.21.

Komisijai 2007.–2013. gada programmu plānošanas posmam:

| — | jānodrošina tas, ka programmas apstiprina ātri un balsta uz pamatotiem pieņēmumiem, |
| --- | --- |

—

jānodrošina tas, ka programmas apstiprina ātri un balsta uz pamatotiem pieņēmumiem,

| — | kritiski jāpārskata dalībvalstu maksājumu prognozes, |
| --- | --- |

—

kritiski jāpārskata dalībvalstu maksājumu prognozes,

| — | jānodrošina tas, ka katra gada budžeta plānošana visa posma garumā saskan ar reāliem pieņēmumiem par līdzekļu izlietojuma koeficientu. |
| --- | --- |

—

jānodrošina tas, ka katra gada budžeta plānošana visa posma garumā saskan ar reāliem pieņēmumiem par līdzekļu izlietojuma koeficientu.

| 3.21. | Komisija piekrīt ieteikumam. |
| --- | --- |

3.21.

Komisija piekrīt ieteikumam.

---

(1)  Sīkāka informācija par budžeta izpildi 2005. gadā ir sniegta Komisijas dokumentā “Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību – 2005. finanšu gads”. Sk. http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  Sīkāk par apropriāciju pārnešanu sk. 
  I pielikuma
   7.3. punktu.

(3)  Budžeta atlikums – kas nav budžeta izpildes rezultāts – atspoguļo apmēru, kādā budžets nav izlietots. Atlikums nav rezerve, ko var uzkrāt un izmantot izdevumu finansēšanai turpmākajos gados. Neizlietotie ieņēmumi, kas veido budžeta atlikumu, tiek atskaitīti no pašu resursiem, kuri ir iekasējami nākamajā gadā.

(4)  Sk. 3.2. punktu.

(5)  Sk. Palātas 2003. gada pārskata 2.12. punktu.

(6)  Dažos gadījumos – 2009. gada sākums vai vidus.

(7)  Programmu slēgšana arī agrāk ir bijis grūts posms plānošanas ciklā: “Administratīvie un finansiālie ierobežojumi 1994.–1999. gada programmu beigšanā iekavēja 2000.–2006. gada programmu uzsākšanu.” COM(2002) 528 galīgā redakcija, 4. lpp.

(8)  Pēdējais izdevumu attaisnojamības datums atbilstoši 2000.–2006. gada programmām saskaņā ar “n.+2. gads” noteikumu parastos apstākļos ir 2008. gada beigas. Tomēr programmas finansējuma pēdējos 5 % var izmaksāt tikai pēc tam, kad dalībvalstis – vēlākais 2010. gada sākumā – ir iesniegušas apmierinošus programmas slēgšanas dokumentus. Praktiski tas nozīmē, ka daži maksājumi būs veicami 2010. un 2011. gadā.

(9)  Komisijas atbilde uz Palātas 2004. gada pārskata 2.23. punktu. Sk. arī Komisijas atbildi uz Palātas 2003. gada pārskata 2.48. punktu: “Piemērojot formulu “n+2. gads”, neizpildīto saistību līmenim nākamajos gados vajadzētu stabilizēties...”.

(10)  No katrai dalībvalstij piešķirtajām apropriācijām 4 % iekļāva rezervē, ko trīs daļās laikā no 2004. līdz 2006. gadam bija paredzēts izmaksāt sekmīgākajām programmām.

(11)  Piemēram, kad Nīderlandē saskaņā ar formulu “n+2. gads” vienā no programmām tika atcelti EUR 79 miljoni, tai pašai programmai no sekmīgo programmu rezerves piešķīra 24 miljonus.

(12)  Sk. Komisijas atbildi uz Palātas 2003. gada pārskata 2.16. punktu: “Daudzgadu programmu ciklu pārklāšanās parasti maksājumu izpildi laika gaitā izlīdzina. Piemēram, jauna struktūrfondu programmu posma sākumā maksājumi, ko veic iepriekšējā posma programmām, parasti kompensē vēl zemo maksājumu līmeni kārtējās programmās, kamēr tās sasniedz ”pilnu ātrumu“.”

---

4. NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas

Pārraudzības un kontroles sistēmas dalībvalstīs

Secinājumi un ieteikumi

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

Tradicionālie pašu resursi: B konta korekcijas

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 4.1. | Eiropas Savienības budžeta ieņēmumus veido pašu resursi un citi ieņēmumi. Kā redzams
  4.1. tabulā, 4.1. grafikā
  un
  4.2. grafikā
  , pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (94,3 %). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1.

Eiropas Savienības budžeta ieņēmumus veido pašu resursi un citi ieņēmumi. Kā redzams
  4.1. tabulā, 4.1. grafikā
  un
  4.2. grafikā
  , pašu resursi neapšaubāmi ir galvenais budžeta izdevumu finansēšanas avots (94,3 %).

4.1. tabula – Ieņēmumi 2004. un 2005. finanšu gadā

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Ieņēmumu veids un atbilstošā budžeta pozīcija | Faktiskie ieņēmumi 2004. gadā | 2005. gada budžeta attīstība | Faktiskie ieņēmumi 2005. gadā | Izmaiņas % (no 2004. g. līdz 2005. g.) |
| Sākotnējais budžets | Galīgais budžets |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Tradicionālie pašu resursi (neto vērtība 25 % iekasēšanas izmaksu) | 12 307,1 | 12 363,0 | 13 944,0 | 14 063,1 | 14,3 |
| — Lauksaimniecības nodevas (10. nodaļa) | 1 313,4 | 819,5 | 1 119,4 | 1 350,8 | 2,8 |
| — Cukura un izoglikozes maksājumi (11. nodaļa) | 401,6 | 793,6 | 793,8 | 695,1 | 73,1 |
| — Muitas nodokļi (12. nodaļa) | 10 592,1 | 10 749,9 | 12 030,8 | 12 017,2 | 13,5 |
| 2 | PVN resurss | 13 912,1 | 15 313,5 | 15 956,0 | 16 018,0 | 15,1 |
| — Kārtējā finanšu gada PVN resurss (13. nodaļa) | 13 679,3 | 15 313,5 | 15 556,0 | 15 618,9 | |
| — Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (31. nodaļa) | 232,8 | 0,0 | 400,0 | 399,1 | |
| 3 | NKI resurss | 68 982,0 | 77 583,0 | 70 935,4 | 70 860,6 | 2,7 |
| — Kārtējā finanšu gada NKI resurss (14. nodaļa) | 69 214,2 | 77 583,0 | 68 884,1 | 68 811,6 | |
| — Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (32. nodaļa) | – 232,2 | 0,0 | 2 051,3 | 2 049,0 | |
| 4 | Atlikumi un korekcijas | – 148,0 | 0,0 | 0,0 | – 130,6 | –11,8 |
| — AK korekcija (15. nodaļa) | – 149,3 | 0,0 | 0,0 | – 120,3 | |
| — Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (35. nodaļa) | 1,3 | 0,0 | 0,0 | –10,3 | |
| 5 | Citi ieņēmumi | 8 458,7 | 1 040,5 | 4 848,6 | 6 279,5 | –25,8 |
| — Iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums (30. nodaļa) | 5 693,0 | 0,0 | 3 262,7 | 3 262,7 | –42,7 |
| — Pārējie ieņēmumi (4.–9. iedaļa) | 2 765,7 | 1 040,5 | 1 585,9 | 3 016,8 | 9,1 |
| Kopsumma | 103 511,9 | 106 300,0 | 105 684,0 | 107 090,6 | 3,5 |
| Avots: Budžeti un budžeta grozījumi 2005. gadam; Eiropas Kopienu 2005. gada pārskati. |

(miljonos EUR)

Ieņēmumu veids un atbilstošā budžeta pozīcija

Faktiskie ieņēmumi 2004. gadā

2005. gada budžeta attīstība

Faktiskie ieņēmumi 2005. gadā

Izmaiņas % (no 2004. g. līdz 2005. g.)

Sākotnējais budžets

Galīgais budžets

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Tradicionālie pašu resursi (neto vērtība 25 % iekasēšanas izmaksu)

12 307,1

12 363,0

13 944,0

14 063,1

14,3

— Lauksaimniecības nodevas (10. nodaļa)

1 313,4

819,5

1 119,4

1 350,8

2,8

— Cukura un izoglikozes maksājumi (11. nodaļa)

401,6

793,6

793,8

695,1

73,1

— Muitas nodokļi (12. nodaļa)

10 592,1

10 749,9

12 030,8

12 017,2

13,5

2

PVN resurss

13 912,1

15 313,5

15 956,0

16 018,0

15,1

— Kārtējā finanšu gada PVN resurss (13. nodaļa)

13 679,3

15 313,5

15 556,0

15 618,9

— Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (31. nodaļa)

232,8

0,0

400,0

399,1

3

NKI resurss

68 982,0

77 583,0

70 935,4

70 860,6

2,7

— Kārtējā finanšu gada NKI resurss (14. nodaļa)

69 214,2

77 583,0

68 884,1

68 811,6

— Atlikumi no iepriekšējiem gadiem (32. nodaļa)

– 232,2

0,0

2 051,3

2 049,0

4

Atlikumi un korekcijas

– 148,0

0,0

0,0

– 130,6

–11,8

— AK korekcija (15. nodaļa)

– 149,3

0,0

0,0

– 120,3

— Apvienotās Karalistes korekcijas galīgais aprēķins (35. nodaļa)

1,3

0,0

0,0

–10,3

5

Citi ieņēmumi

8 458,7

1 040,5

4 848,6

6 279,5

–25,8

— Iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums (30. nodaļa)

5 693,0

0,0

3 262,7

3 262,7

–42,7

— Pārējie ieņēmumi (4.–9. iedaļa)

2 765,7

1 040,5

1 585,9

3 016,8

9,1

Kopsumma

103 511,9

106 300,0

105 684,0

107 090,6

3,5

Avots: Budžeti un budžeta grozījumi 2005. gadam; Eiropas Kopienu 2005. gada pārskati.

Image

Image

| 4.2. | Pašu resursi iedalās trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi (2), proti, muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas (13,3 %), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (14,9 %), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) (3) (66,1 %). |
| --- | --- |

4.2.

Pašu resursi iedalās trijās kategorijās: tradicionālie pašu resursi (2), proti, muitas nodokļi, lauksaimniecības nodevas un cukura nodevas (13,3 %), pašu resursi, kas aprēķināti, balstoties uz dalībvalstu iekasēto pievienotās vērtības nodokli (14,9 %), un pašu resursi, kas atvasināti no dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI) (3) (66,1 %).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

Tradicionālie pašu resursi

| 4.3. | Galvenie riski, kas apdraud tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, ir izvairīšanās no nodokļa maksāšanas, sniedzot nepareizus datus vai vienkārši ievedot preces kontrabandas ceļā, nenoskaidrotu sistēmas kļūdu vai nepilnību dēļ nepareizi aprēķināta vai neaprēķināta nodokļa summa un kļūdas vai nolaidība noteiktā nodokļa uzskaitē dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.3.

Galvenie riski, kas apdraud tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, ir izvairīšanās no nodokļa maksāšanas, sniedzot nepareizus datus vai vienkārši ievedot preces kontrabandas ceļā, nenoskaidrotu sistēmas kļūdu vai nepilnību dēļ nepareizi aprēķināta vai neaprēķināta nodokļa summa un kļūdas vai nolaidība noteiktā nodokļa uzskaitē dalībvalstīs.

| 4.4. | Palātas revīzija nevar aptvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. Tomēr Palātās veiktā revīzija ietvēra pārraudzības un kontroles sistēmu vērtēšanu Komisijā un dalībvalstīs, lai novērtētu, vai tās sniedz pamatotu pārliecību par informācijas pilnīgumu. Palāta vērtēja muitas uzraudzības organizēšanu un sistēmas tradicionālo pašu resursu uzskaitei astoņās dalībvalstīs (4) (sk. 4.22. punktu), kā arī pārbaudīja savstarpējās palīdzības pasākumu efektivitāti (sk. 4.10.–4.12. punktu) un Komisijas kontus tradicionālajiem pašu resursiem un analizēja muitas nodokļu plūsmu, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka summas ir norādītas pilnīgi un pareizi. |
| --- | --- |

4.4.

Palātas revīzija nevar aptvert nedeklarēto importu vai to importu, kas nav nonācis muitas uzraudzībā. Tomēr Palātās veiktā revīzija ietvēra pārraudzības un kontroles sistēmu vērtēšanu Komisijā un dalībvalstīs, lai novērtētu, vai tās sniedz pamatotu pārliecību par informācijas pilnīgumu. Palāta vērtēja muitas uzraudzības organizēšanu un sistēmas tradicionālo pašu resursu uzskaitei astoņās dalībvalstīs (4) (sk. 4.22. punktu), kā arī pārbaudīja savstarpējās palīdzības pasākumu efektivitāti (sk. 4.10.–4.12. punktu) un Komisijas kontus tradicionālajiem pašu resursiem un analizēja muitas nodokļu plūsmu, lai gūtu pamatotu pārliecību par to, ka summas ir norādītas pilnīgi un pareizi.

PVN un NKI pašu resursi

| 4.5. | PVN un NKI resursi atspoguļo makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus tieši revidēt nevar. Šā iemesla dēļ par PVN/ NKI revīzijas atskaites punktu tiek uzskatīts makroekonomikas rādītāju kopums, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis (prognožu veidā vai kā galīgos skaitļus), un Palāta revīzijas gaitā mēģina novērtēt Komisijas datu apstrādes sistēmu līdz brīdim, kad attiecīgie dati beidzot tiek iekļauti galīgajos pārskatos. Tādējādi revīzija aptver gada budžeta izveidi un izpildi dalībvalstu veikto maksājumu jomā. Turklāt Palāta turpināja pārbaudīt pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar nacionālo kontu apkopošanu dalībvalstu statistikas birojos. |
| --- | --- |

4.5.

PVN un NKI resursi atspoguļo makroekonomikas statistiku, ar kuru saistītos datus tieši revidēt nevar. Šā iemesla dēļ par PVN/ NKI revīzijas atskaites punktu tiek uzskatīts makroekonomikas rādītāju kopums, ko Komisijai iesniedz dalībvalstis (prognožu veidā vai kā galīgos skaitļus), un Palāta revīzijas gaitā mēģina novērtēt Komisijas datu apstrādes sistēmu līdz brīdim, kad attiecīgie dati beidzot tiek iekļauti galīgajos pārskatos. Tādējādi revīzija aptver gada budžeta izveidi un izpildi dalībvalstu veikto maksājumu jomā. Turklāt Palāta turpināja pārbaudīt pārraudzības un kontroles sistēmas saistībā ar nacionālo kontu apkopošanu dalībvalstu statistikas birojos.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Tradicionālie pašu resursi

| 4.6. | Nelielas kļūdas konstatēja muitas deklarācijās, kuras kalpo par pamatu tradicionālo pasu resursu aprēķinam, taču šīm kļūdām nav būtiskas ietekmes uz kontiem. Tomēr atsevišķi tradicionālo pašu resursu darījumi, kuri bija nekavējoties jādara pieejami Komisijai, tika kļūdaini aizkavēti un iegrāmatoti atsevišķos kontos (B kontos). |
| --- | --- |

4.6.

Nelielas kļūdas konstatēja muitas deklarācijās, kuras kalpo par pamatu tradicionālo pasu resursu aprēķinam, taču šīm kļūdām nav būtiskas ietekmes uz kontiem. Tomēr atsevišķi tradicionālo pašu resursu darījumi, kuri bija nekavējoties jādara pieejami Komisijai, tika kļūdaini aizkavēti un iegrāmatoti atsevišķos kontos (B kontos).

| 4.6. | Komisija prasa, lai dalībvalstis maksā procentus par visiem atklātajiem kavējumiem saistībā ar tradicionālo pašu resursu pieejamības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

4.6.

Komisija prasa, lai dalībvalstis maksā procentus par visiem atklātajiem kavējumiem saistībā ar tradicionālo pašu resursu pieejamības nodrošināšanu.

| 4.7. | Tāpat kā iepriekšējos gados Palātas revīzijas un Komisijas pārbaužu (sk. 4.9. punktu) laikā tika atrastas sistemātiskas problēmas ar B kontiem vairākās dalībvalstīs (5). Dažas kļūdas ir saistītas ar nosacījumiem iegrāmatošanai kontos. Dalībvalstīs, kurās B kontos ir iegrāmatoti 34 % tradicionālo pašu resursu, muitas parādi ar daļēju nodrošinājumu tomēr tiek pilnība iegrāmatoti B kontos, kā rezultātā aizkavējas muitas parāda nodrošinātās daļas nodošana Komisijas rīcībā. Citas kļūdas rodas tādēļ, ka dalībvalstis nav pielāgojušas savas grāmatvedības sistēmas tā, lai precīzi reģistrētu apelāciju vai atgūšanu, vai tādēļ, ka iekšējā kontrole par pārskatu apkopošanu nav pietiekama. Komisija un Vācija diskutē par iespējamiem muitas maksājumiem 22,7 miljonu EUR apmērā šīs problēmas dēļ. |
| --- | --- |

4.7.

Tāpat kā iepriekšējos gados Palātas revīzijas un Komisijas pārbaužu (sk. 4.9. punktu) laikā tika atrastas sistemātiskas problēmas ar B kontiem vairākās dalībvalstīs (5). Dažas kļūdas ir saistītas ar nosacījumiem iegrāmatošanai kontos. Dalībvalstīs, kurās B kontos ir iegrāmatoti 34 % tradicionālo pašu resursu, muitas parādi ar daļēju nodrošinājumu tomēr tiek pilnība iegrāmatoti B kontos, kā rezultātā aizkavējas muitas parāda nodrošinātās daļas nodošana Komisijas rīcībā. Citas kļūdas rodas tādēļ, ka dalībvalstis nav pielāgojušas savas grāmatvedības sistēmas tā, lai precīzi reģistrētu apelāciju vai atgūšanu, vai tādēļ, ka iekšējā kontrole par pārskatu apkopošanu nav pietiekama. Komisija un Vācija diskutē par iespējamiem muitas maksājumiem 22,7 miljonu EUR apmērā šīs problēmas dēļ.

| 4.7. | Komisija piekrīt Palātas atklātajiem faktiem. Tāda prakse, kad neapstrīdamās summas iegrāmato B kontos tādēļ, ka nodrošinājuma summa varētu būt nepietiekama, ir nepareiza. Tas ir arī pretrunā ar Komisijas sniegto ieteikumu dalībvalstīm. Komisija veiks visus piemērotos pasākumus, arī pārkāpuma procedūras pret šādu nepareizu praksi. |
| --- | --- |

4.7.

Komisija piekrīt Palātas atklātajiem faktiem. Tāda prakse, kad neapstrīdamās summas iegrāmato B kontos tādēļ, ka nodrošinājuma summa varētu būt nepietiekama, ir nepareiza. Tas ir arī pretrunā ar Komisijas sniegto ieteikumu dalībvalstīm. Komisija veiks visus piemērotos pasākumus, arī pārkāpuma procedūras pret šādu nepareizu praksi.

Vācija sākotnēji veica savu B konta bilances korekciju 40 miljonu euro apmērā. Komisija turpina pieprasīt, lai tiktu ticami noteiktas korekcijas finansiālās sekas. Līdz šim tas ir veikts mazāk nekā pusei korekciju, un kļuvuši pieejami 387 415 EUR. Vācija ir aicināta sniegt turpmākos pierādījumus attiecībā uz atlikumu (aptuveni 22,7 miljoni EUR); pēc tam Komisija veiks attiecīgos pasākumus.

PVN un NKI pašu resursi

| 4.8. | Veicot revīziju, Palāta neatklāja būtiskus pārkāpumus saistībā ar dalībvalstu PVN un NKI pašu resursu maksājumiem. |
| --- | --- |

4.8.

Veicot revīziju, Palāta neatklāja būtiskus pārkāpumus saistībā ar dalībvalstu PVN un NKI pašu resursu maksājumiem.

Pārraudzības un kontroles sistēmu darbība

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas

Tradicionālie pašu resursi

| 4.9. | Palāta ir izskatījusi Komisijas veiktās pārbaudes (6) un ņēmusi vērā to rezultātus. Tāpat kā iepriekšējos gados tika konstatēts, ka Komisijas metodoloģija un dokumenti ir pienācīgi pamatoti un labi. Pārbaudēs tika konstatēts, ka pašu resursu iekasēšanas sistēmas kopumā ir apmierinošas, tomēr arī apstiprinājās, ka dažās dalībvalstīs B kontu ticamība joprojām ir vāja (sk. 4.7. punktu). |
| --- | --- |

4.9.

Palāta ir izskatījusi Komisijas veiktās pārbaudes (6) un ņēmusi vērā to rezultātus. Tāpat kā iepriekšējos gados tika konstatēts, ka Komisijas metodoloģija un dokumenti ir pienācīgi pamatoti un labi. Pārbaudēs tika konstatēts, ka pašu resursu iekasēšanas sistēmas kopumā ir apmierinošas, tomēr arī apstiprinājās, ka dažās dalībvalstīs B kontu ticamība joprojām ir vāja (sk. 4.7. punktu).

Savstarpējā palīdzība muitas lietās

| 4.10. | Pārraudzības un kontroles sistēmu svarīgs aspekts ir koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju, lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses pret krāpšanu un pārkāpumiem (7). Nepilnības šajās sistēmās apdraudētu muitas nodokļu iekasēšanas sistēmas pilnīgumu. Specifiski noteikumi par savstarpējo palīdzību muitas lietās un lauksaimniecībā ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 (8). Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sniedz Komisijai atbalstu šā kopējā uzdevuma izpildē. |
| --- | --- |

4.10.

Pārraudzības un kontroles sistēmu svarīgs aspekts ir koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju, lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses pret krāpšanu un pārkāpumiem (7). Nepilnības šajās sistēmās apdraudētu muitas nodokļu iekasēšanas sistēmas pilnīgumu. Specifiski noteikumi par savstarpējo palīdzību muitas lietās un lauksaimniecībā ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 515/97 (8). Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sniedz Komisijai atbalstu šā kopējā uzdevuma izpildē.

| 4.11. | Vēl joprojām pastāv nekonsekvences veidā, kādā dalībvalstis ziņo par savstarpējās palīdzības gadījumiem, administratīvās izmeklēšanas posmā bieži vien ir liela kavēšanās, dažkārt pat pārsniedzot piecus gadus, kā rezultātā var zaudēt ieņēmumus, jo muitas parāda noilgums iestājas pēc trīs gadiem. Šis konstatējums saskan ar Palātas nesenās revīzijas apsvērumu, pārbaudot OLAF pārvaldību (9), proti, ka nav noteikumu par to, kā pastāvīgi uzraudzīt savstarpējās palīdzības gadījumus dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.11.

Vēl joprojām pastāv nekonsekvences veidā, kādā dalībvalstis ziņo par savstarpējās palīdzības gadījumiem, administratīvās izmeklēšanas posmā bieži vien ir liela kavēšanās, dažkārt pat pārsniedzot piecus gadus, kā rezultātā var zaudēt ieņēmumus, jo muitas parāda noilgums iestājas pēc trīs gadiem. Šis konstatējums saskan ar Palātas nesenās revīzijas apsvērumu, pārbaudot OLAF pārvaldību (9), proti, ka nav noteikumu par to, kā pastāvīgi uzraudzīt savstarpējās palīdzības gadījumus dalībvalstīs.

| 4.11. | Izmeklēšanas posms var būt gan komplicēts, gan laikietilpīgs. Ja ir izrādījies, ka dalībvalstis ir kavējušas nelikumības pierādījumu iegūšanu un ir attiecīgi zaudēti ieņēmumi, Komisija lūdza šīs valstis samaksāt aizkavēto nodevu summu kopā ar procentiem par to pieejamības aizkavējumu. |
| --- | --- |

4.11.

Izmeklēšanas posms var būt gan komplicēts, gan laikietilpīgs. Ja ir izrādījies, ka dalībvalstis ir kavējušas nelikumības pierādījumu iegūšanu un ir attiecīgi zaudēti ieņēmumi, Komisija lūdza šīs valstis samaksāt aizkavēto nodevu summu kopā ar procentiem par to pieejamības aizkavējumu.

Turklāt Komisija jau ir veikusi dalībvalstu savstarpējās palīdzības (SP) informācijas sniegšanas novērtējumu. Tas atklāja modernāku procedūru nepieciešamību, lai dalībvalstīm atvieglotu informācijas iegūšanu, nodošanu un analīzi un samazinātu reaģēšanai nepieciešamo laiku. Šajā laika posmā tiek veikts darbs, lai visus pašreizējos krāpšanas apkarošanas informācijas sistēmas AFIS moduļus pārkārtotu jaunajā tīmekļa tehnoloģijā. Turklāt Komisija un dalībvalstis ir vienojušās iesaistīt šajā procesā e-SP komunikāciju sistēmas izstrādnes.

| 4.12. | Nesen Nodokļu un muitas savienības ĢD (ĢD TAXUD) ieviesa riska informācijas veidlapas jeb RIF sistēmu, lai starp dalībvalstu muitas dienestiem nodrošinātu informācijas apmaiņu par kontroli un riskiem. RIF datu lauki 90 % gadījumu ietver arī informāciju par standarta savstarpējās palīdzības saziņu, un daudzos gadījumos tie paši dienesti dalībvalstīs, tostarp izmeklēšanas/ izziņas un kontroles dienesti, izmanto no šīm divām sistēmām iegūto informāciju. Pat ja ir ziņots par potenciālo risku, izmantojot RIF, regula paredz, ka muitas tiesību aktu pārkāpumu gadījumos, izmantojot savstarpējās palīdzības procedūru, vienlaicīgi jānosūta ziņojums OLAF. |
| --- | --- |

4.12.

Nesen Nodokļu un muitas savienības ĢD (ĢD TAXUD) ieviesa riska informācijas veidlapas jeb RIF sistēmu, lai starp dalībvalstu muitas dienestiem nodrošinātu informācijas apmaiņu par kontroli un riskiem. RIF datu lauki 90 % gadījumu ietver arī informāciju par standarta savstarpējās palīdzības saziņu, un daudzos gadījumos tie paši dienesti dalībvalstīs, tostarp izmeklēšanas/ izziņas un kontroles dienesti, izmanto no šīm divām sistēmām iegūto informāciju. Pat ja ir ziņots par potenciālo risku, izmantojot RIF, regula paredz, ka muitas tiesību aktu pārkāpumu gadījumos, izmantojot savstarpējās palīdzības procedūru, vienlaicīgi jānosūta ziņojums OLAF.

| 4.12. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2005 ir ietverta vispārēja prasība par Kopienas muitu riska pārvaldības sistēmas ieviešanu. RIF apmaiņa ir sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un Komisijas pieredze liecina, ka RIF informācija pašreiz pilda galveno mērķa funkciju, lai sasniegtu plašāku priekšējo līniju kontroles ierēdņu loku. |
| --- | --- |

4.12.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2005 ir ietverta vispārēja prasība par Kopienas muitu riska pārvaldības sistēmas ieviešanu. RIF apmaiņa ir sistēmas neatņemama sastāvdaļa, un Komisijas pieredze liecina, ka RIF informācija pašreiz pilda galveno mērķa funkciju, lai sasniegtu plašāku priekšējo līniju kontroles ierēdņu loku.

OLAF un TAXUD jau sadarbojas un turpinās sadarbību, lai panāktu maksimālo AFIS un RIF sinerģiju, ņemot vērā atšķirības starp pirmā posma kontroles prasībām un ar krāpšanas apkarošanu saistītiem pasākumiem.

PVN pašu resursi

| 4.13. | Komisija 2005. finanšu gadā pietiekami bieži un kvalitatīvi veica revīzijas apmeklējumus uz vietas paplašinātajā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.13.

Komisija 2005. finanšu gadā pietiekami bieži un kvalitatīvi veica revīzijas apmeklējumus uz vietas paplašinātajā Eiropas Savienībā.

| 4.14. | Spēkā esošo atrunu skaits (10) par dalībvalstu PVN deklarācijām joprojām ir liels. Ņemot vērā 37 atceltās atrunas un 41 jauno atrunu, 2005. gada beigās atrunu skaits palielinājās līdz 111 atrunām, un to sadalījums pa dalībvalstīm ir dots
  4.2. tabulā
  . Komisija nav aplēsusi to finansiālās sekas. |
| --- | --- |

4.14.

Spēkā esošo atrunu skaits (10) par dalībvalstu PVN deklarācijām joprojām ir liels. Ņemot vērā 37 atceltās atrunas un 41 jauno atrunu, 2005. gada beigās atrunu skaits palielinājās līdz 111 atrunām, un to sadalījums pa dalībvalstīm ir dots
  4.2. tabulā
  . Komisija nav aplēsusi to finansiālās sekas.

| 4.14. | Komisija formulē atrunas, ja tā nepiekrīt kādas dalībvalsts rādītājiem vai metodei vaija tā prasa pierādījumus, lai pamatotu rādītājus vai izmantoto metodi, vaiarī, ja dalībvalsts nesniedz rādītājus. Šo iemeslu dēļ finansiālā ietekme reti kad ir precīzi nosakāma. Turklāt Komisija nevēlētos, lai šāda novērtēšana atturētu dalībvalstis no dažkārt grūtā darba veikšanas, sniedzot precīzus datus un piemērotas aprēķinu metodes. Tomēr Komisija vēlreiz pārbaudīs šo jautājumu. |
| --- | --- |

4.14.

Komisija formulē atrunas, ja tā nepiekrīt kādas dalībvalsts rādītājiem vai metodei vaija tā prasa pierādījumus, lai pamatotu rādītājus vai izmantoto metodi, vaiarī, ja dalībvalsts nesniedz rādītājus. Šo iemeslu dēļ finansiālā ietekme reti kad ir precīzi nosakāma. Turklāt Komisija nevēlētos, lai šāda novērtēšana atturētu dalībvalstis no dažkārt grūtā darba veikšanas, sniedzot precīzus datus un piemērotas aprēķinu metodes. Tomēr Komisija vēlreiz pārbaudīs šo jautājumu.

4.2. tabula – PVN atrunas 2005. gada 31. decembrī

| Dalībvalstis (11) | Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2004. | 2005. gadā formulētās atrunas | 2005. gadā atceltās atrunas | Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2005. | Senākais gads, uz ko attiecas atrunas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 4 | 5 | 3 | 6 | 1989 |
| Dānija | 1 | 0 | 0 | 1 | 1991 |
| Vācija | 17 | 8 | 8 | 17 | 1999 |
| Grieķija | 13 | 0 | 0 | 13 | 1997 |
| Spānija | 3 | 6 | 3 | 6 | 1999 |
| Francija | 9 | 4 | 6 | 7 | 1993 |
| Īrija | 1 | 9 | 0 | 10 | 1998 |
| Itālija | 12 | 0 | 1 | 11 | 1995 |
| Luksemburga | 3 | 1 | 3 | 1 | 1997 |
| Nīderlande | 2 | 1 | 2 | 1 | 2001 |
| Austrija | 3 | 5 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugāle | 5 | 0 | 0 | 5 | 1996 |
| Somija | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Zviedrija | 21 | 1 | 11 | 11 | 1995 |
| Apvienotā Karaliste | 7 | 0 | 0 | 7 | 1995 |
| Kopā | 107 | 41 | 37 | 111 | |

Dalībvalstis (11)

Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2004.

2005. gadā formulētās atrunas

2005. gadā atceltās atrunas

Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2005.

Senākais gads, uz ko attiecas atrunas

Beļģija

4

5

3

6

1989

Dānija

1

0

0

1

1991

Vācija

17

8

8

17

1999

Grieķija

13

0

0

13

1997

Spānija

3

6

3

6

1999

Francija

9

4

6

7

1993

Īrija

1

9

0

10

1998

Itālija

12

0

1

11

1995

Luksemburga

3

1

3

1

1997

Nīderlande

2

1

2

1

2001

Austrija

3

5

0

8

1995

Portugāle

5

0

0

5

1996

Somija

6

1

0

7

1995

Zviedrija

21

1

11

11

1995

Apvienotā Karaliste

7

0

0

7

1995

Kopā

107

41

37

111

| 4.15. | Palāta norāda, ka atrunu atcelšana lielākoties ir atkarīga no tā, vai attiecīgā dalībvalsts veic piemērotas darbības. Dažu atrunu gadījumā ir uzsākta pārkāpumu procedūras izskatīšana Tiesā. Neņemot vērā iepriekš minēto, pašlaik nav efektīva instrumenta, ar ko nodrošināt to, lai dalībvalstis sniegtu pietiekamu informāciju ar skaidri norādītiem termiņiem, tādējādi ļaujot Komisijai lemt par spēkā esošo atrunu atcelšanu saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

4.15.

Palāta norāda, ka atrunu atcelšana lielākoties ir atkarīga no tā, vai attiecīgā dalībvalsts veic piemērotas darbības. Dažu atrunu gadījumā ir uzsākta pārkāpumu procedūras izskatīšana Tiesā. Neņemot vērā iepriekš minēto, pašlaik nav efektīva instrumenta, ar ko nodrošināt to, lai dalībvalstis sniegtu pietiekamu informāciju ar skaidri norādītiem termiņiem, tādējādi ļaujot Komisijai lemt par spēkā esošo atrunu atcelšanu saprātīgā termiņā.

| 4.15. | Atrunas ir līdzeklis, lai PVN pārskatu apstrīdamie rādītāji būtu koriģējami arī pēc likumiski noteiktā četru gadu perioda. Komisija uzskata, ka tajos gadījumos, kad dalībvalstis nepareizi piemēro PVN tiesību vai pašu resursu tiesību normas, lai to labotu, ir iespējams piemērot pārkāpuma procedūru. Citos gadījumos Komisija pārbaudīs, vai ir iespējams un izdevīgi, piemēram, Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 ieviest tāda veida instrumentu, kā ieteikusi Palāta. |
| --- | --- |

4.15.

Atrunas ir līdzeklis, lai PVN pārskatu apstrīdamie rādītāji būtu koriģējami arī pēc likumiski noteiktā četru gadu perioda. Komisija uzskata, ka tajos gadījumos, kad dalībvalstis nepareizi piemēro PVN tiesību vai pašu resursu tiesību normas, lai to labotu, ir iespējams piemērot pārkāpuma procedūru. Citos gadījumos Komisija pārbaudīs, vai ir iespējams un izdevīgi, piemēram, Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 ieviest tāda veida instrumentu, kā ieteikusi Palāta.

NKI pašu resursi

| 4.16. | Attiecībā uz NKI pašu resursiem Komisija vēl arvien pietiekamā mērā neveica tiešu to pakārtoto nacionālo kontu pārbaudi, kuru dati kalpo par pamatu NKI anketu aizpildīšanai (12). Komisijas pārbaudes 2005. gadā saistībā ar pārraudzības un kontroles sistēmām aprobežojās ar dokumentu pārbaudi par datu kvalitāti un konsekvenci ikgadējās NKI anketās (13), ko iesniedz dalībvalstis. |
| --- | --- |

4.16.

Attiecībā uz NKI pašu resursiem Komisija vēl arvien pietiekamā mērā neveica tiešu to pakārtoto nacionālo kontu pārbaudi, kuru dati kalpo par pamatu NKI anketu aizpildīšanai (12). Komisijas pārbaudes 2005. gadā saistībā ar pārraudzības un kontroles sistēmām aprobežojās ar dokumentu pārbaudi par datu kvalitāti un konsekvenci ikgadējās NKI anketās (13), ko iesniedz dalībvalstis.

| 4.16. | Rudenī Komisija pārbauda ikgadējās NKI anketas, izmantojot standartizētu sarakstu attiecībā uz visām dalībvalstīm, informāciju gūstot no Komisijas ekspertu zināšanām par valstu praksi un, ja nepieciešams, pieprasot papildu informāciju no dalībvalstīm. NKI anketas ir iesniegtas NKI Komitejai pārbaudei. Šāda pieeja ļauj datus provizoriski piemērot budžeta aprēķiniem, ņemot vērā esošās dalībvalstu atrunas. |
| --- | --- |

4.16.

Rudenī Komisija pārbauda ikgadējās NKI anketas, izmantojot standartizētu sarakstu attiecībā uz visām dalībvalstīm, informāciju gūstot no Komisijas ekspertu zināšanām par valstu praksi un, ja nepieciešams, pieprasot papildu informāciju no dalībvalstīm. NKI anketas ir iesniegtas NKI Komitejai pārbaudei. Šāda pieeja ļauj datus provizoriski piemērot budžeta aprēķiniem, ņemot vērā esošās dalībvalstu atrunas.

Lai pilnveidotu šo dokumentālo pārbaudi, Komisija, tiklīdz būs pieejami un analizēti jaunie saraksti 2008. gadā, atsāks dalībvalstu apmeklējumus kontroles nolūkā, lielāku uzmanību pievēršot izmantotajiem avotiem un metodēm, kā arī atrunām. To veicot, jāņem vērā resursu ierobežojumi.

| 4.17. | Pārskatā par 2004. finanšu gadu (14) Palāta norādīja, ka dalībvalstu iesniegtajos kvalitātes ziņojumos ir dažas nepilnības. Pārbaudot 2005. gadā iesniegtos kvalitātes ziņojumus, tika konstatēts, ka lielākoties iepriekš minētās nepilnības ir novērstas. Tomēr vēl joprojām nebija ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem saistībā ar dalībvalstu sniegto NKI datu kvalitāti un to komponentiem. |
| --- | --- |

4.17.

Pārskatā par 2004. finanšu gadu (14) Palāta norādīja, ka dalībvalstu iesniegtajos kvalitātes ziņojumos ir dažas nepilnības. Pārbaudot 2005. gadā iesniegtos kvalitātes ziņojumus, tika konstatēts, ka lielākoties iepriekš minētās nepilnības ir novērstas. Tomēr vēl joprojām nebija ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem saistībā ar dalībvalstu sniegto NKI datu kvalitāti un to komponentiem.

| 4.17. | Komisija ir mudinājusi dalībvalstis pielikt pūles, lai sniegtu informāciju par dalībvalstu veikto NKI kvalitātes izpēti (skatīt atbildi uz 4.30. punkta c) apakšpunktu). |
| --- | --- |

4.17.

Komisija ir mudinājusi dalībvalstis pielikt pūles, lai sniegtu informāciju par dalībvalstu veikto NKI kvalitātes izpēti (skatīt atbildi uz 4.30. punkta c) apakšpunktu).

| 4.18. | Kopumā 2005. finanšu gada beigās spēkā bija 63 īpašas atrunas (15) (galvenokārt attiecās uz 1995.–2001. gadu) vienlīdz visās ES-15 dalībvalstīs attiecībā gan uz atrunām, gan uz darbībām, kas veiktas, lai tās atceltu, sk. 
  4.3. tabulu
  . |
| --- | --- |

4.18.

Kopumā 2005. finanšu gada beigās spēkā bija 63 īpašas atrunas (15) (galvenokārt attiecās uz 1995.–2001. gadu) vienlīdz visās ES-15 dalībvalstīs attiecībā gan uz atrunām, gan uz darbībām, kas veiktas, lai tās atceltu, sk. 
  4.3. tabulu
  .

4.3. tabula – NKI atrunas 2005. gada 31. decembrī

| Dalībvalstis (16) | Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2004. | 2005. gadā formulētās atrunas | 2005. gadā atceltās atrunas | Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2005. (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | — | — | 3 |
| Dānija | 5 | — | — | 5 |
| Vācija | 1 | 3 | 1 | 3 |
| Grieķija | 7 | — | — | 7 |
| Spānija | 5 | — | — | 5 |
| Francija | 8 | — | — | 8 |
| Īrija | 4 | — | — | 4 |
| Itālija | 4 | — | — | 4 |
| Luksemburga | 1 | 8 | 1 | 8 |
| Nīderlande | 4 | — | 2 | 2 |
| Austrija | 4 | — | 3 | 1 |
| Portugāle | 4 | — | — | 4 |
| Somija | 3 | — | — | 3 |
| Zviedrija | 0 | — | — | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 6 | — | — | 6 |
| Kopā | 59 | 11 | 7 | 63 |

Dalībvalstis (16)

Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2004.

2005. gadā formulētās atrunas

2005. gadā atceltās atrunas

Spēkā esošo atrunu skaits 31.12.2005. (17)

Beļģija

3

—

—

3

Dānija

5

—

—

5

Vācija

1

3

1

3

Grieķija

7

—

—

7

Spānija

5

—

—

5

Francija

8

—

—

8

Īrija

4

—

—

4

Itālija

4

—

—

4

Luksemburga

1

8

1

8

Nīderlande

4

—

2

2

Austrija

4

—

3

1

Portugāle

4

—

—

4

Somija

3

—

—

3

Zviedrija

0

—

—

0

Apvienotā Karaliste

6

—

—

6

Kopā

59

11

7

63

| 4.19. | Komisijai vajadzēs formulēt papildu atrunu, kas piemērojama visās ES-15 dalībvalstīs saistībā ar nelikumīgu darbību iekļaušanu NKI, lai labotu attiecīgās kopsummas, atgriežoties pie 2002. gada (18). |
| --- | --- |

4.19.

Komisijai vajadzēs formulēt papildu atrunu, kas piemērojama visās ES-15 dalībvalstīs saistībā ar nelikumīgu darbību iekļaušanu NKI, lai labotu attiecīgās kopsummas, atgriežoties pie 2002. gada (18).

| 4.19. | Komisija 2006. gada jūlijā informēja dalībvalstis par atrunu, kas attiecas uz nelikumīgām darbībām. |
| --- | --- |

4.19.

Komisija 2006. gada jūlijā informēja dalībvalstis par atrunu, kas attiecas uz nelikumīgām darbībām.

Netieši mērāmie finanšu starpniecības pakalpojumi

| 4.20. | Kopš 2005. gada ir spēkā jauni noteikumi par netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu (FISIM) sadali Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā (EKS 95) (19). To mērķis ir nodrošināt precīzāku dalībvalstu NKI līmeņu salīdzinājumu Kopienā. Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja sniegto informāciju (20) šo noteikumu piemērošanas rezultātā vajadzētu krietni palielināties NKI, kas atšķiras dalībvalstīs un gadu sadalījumā, bet aptuvenā amplitūda ir no 0,5 līdz 2 %. |
| --- | --- |

4.20.

Kopš 2005. gada ir spēkā jauni noteikumi par netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumu (FISIM) sadali Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā (EKS 95) (19). To mērķis ir nodrošināt precīzāku dalībvalstu NKI līmeņu salīdzinājumu Kopienā. Saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja sniegto informāciju (20) šo noteikumu piemērošanas rezultātā vajadzētu krietni palielināties NKI, kas atšķiras dalībvalstīs un gadu sadalījumā, bet aptuvenā amplitūda ir no 0,5 līdz 2 %.

| 4.21. | Gadījumos, kad korekcijas ESA 95 rada nozīmīgas izmaiņas NKI, Padomei jālemj, vai šādas korekcijas piemērojamas pašu resursiem, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu (21). Lai gan lēmums, ar ko nosaka jaunus noteikumus FISIM sadalei ESA 95, jau bija pieņemts 2002. gadā, Komisija vēl nav iesniegusi nevienu priekšlikumu par FISIM sadali saistībā ar pašu resursiem. Šāda sadale varētu ietekmēt dalībvalstu finanšu slogu. |
| --- | --- |

4.21.

Gadījumos, kad korekcijas ESA 95 rada nozīmīgas izmaiņas NKI, Padomei jālemj, vai šādas korekcijas piemērojamas pašu resursiem, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu (21). Lai gan lēmums, ar ko nosaka jaunus noteikumus FISIM sadalei ESA 95, jau bija pieņemts 2002. gadā, Komisija vēl nav iesniegusi nevienu priekšlikumu par FISIM sadali saistībā ar pašu resursiem. Šāda sadale varētu ietekmēt dalībvalstu finanšu slogu.

| 4.21. | ES pieņemtie statistikas grozījumi, lai uzlabotu EKS metodoloģiju un panāktu precīzāku dalībvalstu ekonomiskās darbības salīdzinājumu, dalībvalstīm jāpiemēro arī attiecībā uz dalībvalstu pašu resursu maksājumiem, tiklīdz saskaņotie grozījumi tiek vienādi piemēroti visās dalībvalstīs. Tādēļ Komisija sniegs priekšlikumu, lai piešķirtos FISIM ietvertu NKI pašu resursos, ja tā atzīst, ka dalībvalstis spēj vienādi īstenot šo grozījumu. |
| --- | --- |

4.21.

ES pieņemtie statistikas grozījumi, lai uzlabotu EKS metodoloģiju un panāktu precīzāku dalībvalstu ekonomiskās darbības salīdzinājumu, dalībvalstīm jāpiemēro arī attiecībā uz dalībvalstu pašu resursu maksājumiem, tiklīdz saskaņotie grozījumi tiek vienādi piemēroti visās dalībvalstīs. Tādēļ Komisija sniegs priekšlikumu, lai piešķirtos FISIM ietvertu NKI pašu resursos, ja tā atzīst, ka dalībvalstis spēj vienādi īstenot šo grozījumu.

Pārraudzības un kontroles sistēmas dalībvalstīs

Tradicionālie pašu resursi

| 4.22. | Sistēmas muitas uzraudzībai un tradicionālo pašu resursu uzskaitei kopumā darbojas pareizi. Tomēr, pārbaudot Kopienas tranzītu, tika konstatēts, ka daudzās dalībvalstīs (22) nebija efektīvas sistēmas, lai uzsāktu izziņas procesu savlaicīgi, kad pastāvēja šaubas par preču piegādi, kā arī bija nopietna kavēšanās turpmākajos izziņas un piedziņas procedūru posmos. Rezultātā šādos gadījumos muitas nodokļus bieži iekasēja novēloti. Vairākās dalībvalstīs (23) muitas kontrole īslaicīgās muitas noliktavās (24) nebija pietiekama, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti citi Kopienas Muitas kodeksa noteikumi. Vienā dalībvalstī (25) laika posms starp uzņēmēju muitas revīzijām regulāri pārsniedza trīs gadus, tādējādi apdraudot tradicionālos pašu resursus iespējamā muitas parāda noilguma dēļ. |
| --- | --- |

4.22.

Sistēmas muitas uzraudzībai un tradicionālo pašu resursu uzskaitei kopumā darbojas pareizi. Tomēr, pārbaudot Kopienas tranzītu, tika konstatēts, ka daudzās dalībvalstīs (22) nebija efektīvas sistēmas, lai uzsāktu izziņas procesu savlaicīgi, kad pastāvēja šaubas par preču piegādi, kā arī bija nopietna kavēšanās turpmākajos izziņas un piedziņas procedūru posmos. Rezultātā šādos gadījumos muitas nodokļus bieži iekasēja novēloti. Vairākās dalībvalstīs (23) muitas kontrole īslaicīgās muitas noliktavās (24) nebija pietiekama, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti citi Kopienas Muitas kodeksa noteikumi. Vienā dalībvalstī (25) laika posms starp uzņēmēju muitas revīzijām regulāri pārsniedza trīs gadus, tādējādi apdraudot tradicionālos pašu resursus iespējamā muitas parāda noilguma dēļ.

| 4.22. | Uz visām Palātas piezīmēm tiks reaģēts kopīgi ar attiecīgajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.22.

Uz visām Palātas piezīmēm tiks reaģēts kopīgi ar attiecīgajām dalībvalstīm.

Attiecībā uz tranzītu saskaņā ar papīra dokumentu balstītu sistēmu bieži bija šaubas par pienācīgu preču nogādes nodrošināšanu; šo šaubu novēršana nereti prasīja ļoti ilgu laiku. Tagad – līdz ar jaunās datorizētās tranzīta sistēmas (New Computerised Transit System – NCTS) pilnīgu ieviešanu 2005. gadā – darbojas ievērojami uzlabota sistēma. Ir pamats uzskatīt, ka šaubas par pilnīgu un savlaicīgu preču nogādi varētu mazināties un tās, kuras rastos, būtu ātrāk novēršamas. Komisija pašlaik pārbauda tranzīta noteikumu piemērošanu dalībvalstīs. Pirmie rezultāti ļauj secināt, ka uzskaites kavējumi, kas ietekmē tradicionālos pašu resursus, vairāk attiecas uz preču kustību, ko pārvalda saskaņā ar veco, nevis jauno sistēmu, un ka esošās tendences vieš optimismu. Turklāt tiek gatavots atsevišķs pārskats par izmeklēšanas procedūru.

Iekšzemes muitas kontroles arvien biežāk notiek, veicot komerciālo iegrāmatojumu pārbaudes, kas organizētas, pamatojoties uz risku analīzi. Attiecīgā dalībvalsts paredz koriģēt savu stratēģiju un samazināt parāda noilguma risku.

NKI pašu resursi

| 4.23. | Pārskatā par 2004. finanšu gadu Palāta norādīja, ka dalībvalstīs bija nozīmīgas atšķirības saistībā ar atsevišķu pārraudzības un kontroles sistēmu elementu pastāvēšanu un īstenošanu statistikas birojos attiecībā uz nacionālo kontu apkopošanu. Pārbaudi paplašināja līdz vēl papildu sešām dalībvalstīm (26) 2005. gadā, un vairākas nepilnības tika konstatētas šādās jomās: |
| --- | --- |

4.23.

Pārskatā par 2004. finanšu gadu Palāta norādīja, ka dalībvalstīs bija nozīmīgas atšķirības saistībā ar atsevišķu pārraudzības un kontroles sistēmu elementu pastāvēšanu un īstenošanu statistikas birojos attiecībā uz nacionālo kontu apkopošanu. Pārbaudi paplašināja līdz vēl papildu sešām dalībvalstīm (26) 2005. gadā, un vairākas nepilnības tika konstatētas šādās jomās:

| a) | formālas un strukturētas riska analīzes veiktspēja attiecībā uz valstu pārskatu apkopošanas procesu (27); |
| --- | --- |

a)

formālas un strukturētas riska analīzes veiktspēja attiecībā uz valstu pārskatu apkopošanas procesu (27);

| b) | tādu nolīgumu vai līdzīgu vienošanos pastāvēšana starp valstu pārskatu nodaļām un vienībām, kas sniedz statistikas pamatdatus, kuros norādīti datu kvalitātes un nodošanas nosacījumi (28); |
| --- | --- |

b)

tādu nolīgumu vai līdzīgu vienošanos pastāvēšana starp valstu pārskatu nodaļām un vienībām, kas sniedz statistikas pamatdatus, kuros norādīti datu kvalitātes un nodošanas nosacījumi (28);

| c) | statistikas pārskatiem pievienotu “kvalitātes ziņojumu” sistemātiska izstrāde (29); |
| --- | --- |

c)

statistikas pārskatiem pievienotu “kvalitātes ziņojumu” sistemātiska izstrāde (29);

| d) | iekšējo revīziju veikšana par statistikas datu vākšanas un apkopošanas procesu (30). |
| --- | --- |

d)

iekšējo revīziju veikšana par statistikas datu vākšanas un apkopošanas procesu (30).

| 4.23. | Skatīt atbildi uz 4.25. punktu. |
| --- | --- |

4.23.

Skatīt atbildi uz 4.25. punktu.

| 4.24. | Eiropas Statistikas prakses kodeksu (31) pieņēma 2005. gadā, nosakot pamatprincipus statistikas produktu kvalitātes (tostarp nacionālo kontu) paaugstināšanai. Dalībvalstu statistikas birojiem 2005. gadā vajadzēja veikt pašnovērtējumu par atbilstību šā kodeksa pamatprincipiem. Šie pašnovērtējumi tiks papildināti un apstiprināti, kad 2006. un 2007. gadā notiks profesionālapskates un Komisija tos saskaņos. |
| --- | --- |

4.24.

Eiropas Statistikas prakses kodeksu (31) pieņēma 2005. gadā, nosakot pamatprincipus statistikas produktu kvalitātes (tostarp nacionālo kontu) paaugstināšanai. Dalībvalstu statistikas birojiem 2005. gadā vajadzēja veikt pašnovērtējumu par atbilstību šā kodeksa pamatprincipiem. Šie pašnovērtējumi tiks papildināti un apstiprināti, kad 2006. un 2007. gadā notiks profesionālapskates un Komisija tos saskaņos.

| 4.25. | Palāta uzsver, ka atšķirības pārraudzības un kontroles sistēmu pastāvēšanā un īstenošanā varētu novest pie nacionālo kontu dažādām ticamības, salīdzināmības un pilnīguma pakāpēm. |
| --- | --- |

4.25.

Palāta uzsver, ka atšķirības pārraudzības un kontroles sistēmu pastāvēšanā un īstenošanā varētu novest pie nacionālo kontu dažādām ticamības, salīdzināmības un pilnīguma pakāpēm.

| 4.25. | Lai pārbaudītu visu dalībvalstu pašu resursiem izmantoto NKI datu ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu, Komisija lieto standartizētu instrumentu, ietverot sīkus avotu un metožu aprakstus (NKI sarakstus), ko ik gadu aktualizē kvalitātes ziņojumu veidā. Komisija uzskata, ka šāda pieeja ir būtiska NKI datu ticamības, salīdzināmības un pilnīguma novērtēšanai. |
| --- | --- |

4.25.

Lai pārbaudītu visu dalībvalstu pašu resursiem izmantoto NKI datu ticamību, salīdzināmību un pilnīgumu, Komisija lieto standartizētu instrumentu, ietverot sīkus avotu un metožu aprakstus (NKI sarakstus), ko ik gadu aktualizē kvalitātes ziņojumu veidā. Komisija uzskata, ka šāda pieeja ir būtiska NKI datu ticamības, salīdzināmības un pilnīguma novērtēšanai.

Šo drošību varētu palielināt, dalībvalstīm īstenojot nacionālo kontu kompilācijas pārraudzības un kontroles sistēmas. Tādēļ Komisija aktīvi veicinās labas organizatoriskas prakses izplatīšanu dalībvalstu vidū.

Secinājumi un ieteikumi

| 4.26. | Ņemot vērā revīzijas tvērumu (sk. 4.3. punktu) un izņemot ar B kontu saistītos jautājumus, kas minēti 4.6.–4.7. punktā, Palāta konstatēja, ka visos būtiskajos aspektos muitas pārraudzības sistēmas bija apmierinošas, pārskati par tradicionālajiem pašu resursiem bija ticami un pakārtotie darījumi bija likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

4.26.

Ņemot vērā revīzijas tvērumu (sk. 4.3. punktu) un izņemot ar B kontu saistītos jautājumus, kas minēti 4.6.–4.7. punktā, Palāta konstatēja, ka visos būtiskajos aspektos muitas pārraudzības sistēmas bija apmierinošas, pārskati par tradicionālajiem pašu resursiem bija ticami un pakārtotie darījumi bija likumīgi un pareizi.

| 4.27. | Saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem Palāta iesaka: |
| --- | --- |

4.27.

Saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem Palāta iesaka:

| 4.27. | |
| --- | --- |

4.27.

| a) | lai uzlabotu savstarpējās palīdzības efektivitāti un samazinātu noilgušo prasījumu risku, OLAF un ĢD TAXUD jāvienkāršo gan ziņošanas, gan uzraudzības sistēmas un jāstrādā pie labāk integrētas pieejas, piemēram, izmantojot rīcības plānu starp ģenerāldirektorātiem (sk. 4.12. punktu); |
| --- | --- |

a)

lai uzlabotu savstarpējās palīdzības efektivitāti un samazinātu noilgušo prasījumu risku, OLAF un ĢD TAXUD jāvienkāršo gan ziņošanas, gan uzraudzības sistēmas un jāstrādā pie labāk integrētas pieejas, piemēram, izmantojot rīcības plānu starp ģenerāldirektorātiem (sk. 4.12. punktu);

| a) | OLAF un TAXUD ĢD jau sadarbojas jautājumā par integrētāku pieeju ziņojumu sniegšanas un uzraudzības sistēmās; skatīt 4.12. punktu. |
| --- | --- |

a)

OLAF un TAXUD ĢD jau sadarbojas jautājumā par integrētāku pieeju ziņojumu sniegšanas un uzraudzības sistēmās; skatīt 4.12. punktu.

| b) | ņemot vērā pastāvošās problēmas ar B kontu, Komisijai savlaicīgi jāapsver, vai pašlaik spēkā esošā regula nosaka prasības pietiekami skaidri, vai ir iespējams sniegt vadlīnijas par labāko praksi un vai procedūras ir iespējams vienkāršot, lai samazinātu kļūdu apjomu (sk. 4.7. punktu). |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā pastāvošās problēmas ar B kontu, Komisijai savlaicīgi jāapsver, vai pašlaik spēkā esošā regula nosaka prasības pietiekami skaidri, vai ir iespējams sniegt vadlīnijas par labāko praksi un vai procedūras ir iespējams vienkāršot, lai samazinātu kļūdu apjomu (sk. 4.7. punktu).

| b) | Komisija 2004. gadā ieguva Padomes apstiprinājumu regulējošiem B konta grāmatvedības grozījumiem. Grozījumiem noteikts pārejas periods, kas beidzas 2009. gadā. Šo grozījumu iedarbība jānovērtē, pirms tiek sāktas jebkādas turpmākās pārmaiņas. Tostarp Komisija turpinās informēt dalībvalstis par B kontu pareizu izmantošanu un to Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu īstenošanu, kuri attiecas uz tradicionālo pašu resursu iegrāmatojumiem. |
| --- | --- |

b)

Komisija 2004. gadā ieguva Padomes apstiprinājumu regulējošiem B konta grāmatvedības grozījumiem. Grozījumiem noteikts pārejas periods, kas beidzas 2009. gadā. Šo grozījumu iedarbība jānovērtē, pirms tiek sāktas jebkādas turpmākās pārmaiņas. Tostarp Komisija turpinās informēt dalībvalstis par B kontu pareizu izmantošanu un to Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu īstenošanu, kuri attiecas uz tradicionālo pašu resursu iegrāmatojumiem.

| 4.28. | Ņemot vērā revīzijas tvērumu, kā norādīts 4.5. punktā, Palāta uzskata, ka, balstoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, Komisija visos būtiskajos aspektos ir pareizi aprēķinājusi, iekasējusi un iegrāmatojusi Kopienas kontos PVN un NKI resursus. |
| --- | --- |

4.28.

Ņemot vērā revīzijas tvērumu, kā norādīts 4.5. punktā, Palāta uzskata, ka, balstoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, Komisija visos būtiskajos aspektos ir pareizi aprēķinājusi, iekasējusi un iegrāmatojusi Kopienas kontos PVN un NKI resursus.

| 4.29. | Saistībā ar Komisijas kontroles mehānismiem tām sistēmām, kas ir pamatā PVN pašu resursu aprēķinam, Palāta: |
| --- | --- |

4.29.

Saistībā ar Komisijas kontroles mehānismiem tām sistēmām, kas ir pamatā PVN pašu resursu aprēķinam, Palāta:

| 4.29. | |
| --- | --- |

4.29.

| a) | atzīmē, ka atrunas, sevišķi, ņemot vērā to lielo skaitu (111), ietekmē dalībvalstu PVN deklarāciju pareizību, un iesaka Komisijai, apspriežoties ar dalībvalstīm, ja iespējams, skaitliski aprēķināt šo atrunu ietekmi (sk. 4.14. punktu); |
| --- | --- |

a)

atzīmē, ka atrunas, sevišķi, ņemot vērā to lielo skaitu (111), ietekmē dalībvalstu PVN deklarāciju pareizību, un iesaka Komisijai, apspriežoties ar dalībvalstīm, ja iespējams, skaitliski aprēķināt šo atrunu ietekmi (sk. 4.14. punktu);

| a) | Jebkuras atrunas gadījumā Komisija turpina sarunas ar dalībvalsti tik ilgi, kamēr ir atrasts risinājums, ko iesniedz Padomdevējai komitejai pašu resursu jautājumos. Komisija pārbaudīs iespēju klasificēt atrunas atbilstoši to iespējamai finansiālai ietekmei, vienlaicīgi turpinot sarunas ar dalībvalstu iestādēm, lai panāktu noteiktu risinājumu. |
| --- | --- |

a)

Jebkuras atrunas gadījumā Komisija turpina sarunas ar dalībvalsti tik ilgi, kamēr ir atrasts risinājums, ko iesniedz Padomdevējai komitejai pašu resursu jautājumos. Komisija pārbaudīs iespēju klasificēt atrunas atbilstoši to iespējamai finansiālai ietekmei, vienlaicīgi turpinot sarunas ar dalībvalstu iestādēm, lai panāktu noteiktu risinājumu.

| b) | iesaka Komisijai ieviest instrumentu, ar kura palīdzību nodrošināt to, ka atrunas tiek atceltas saprātīgos termiņos (sk. 4.15. punktu). |
| --- | --- |

b)

iesaka Komisijai ieviest instrumentu, ar kura palīdzību nodrošināt to, ka atrunas tiek atceltas saprātīgos termiņos (sk. 4.15. punktu).

| b) | Komisija pārbaudīs, vai ir iespējams un lietderīgi Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 ieviest instrumentu attiecībā uz atrunām un noteikt to īstenošanas procedūru (skatīt 4.15. punktu). |
| --- | --- |

b)

Komisija pārbaudīs, vai ir iespējams un lietderīgi Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 ieviest instrumentu attiecībā uz atrunām un noteikt to īstenošanas procedūru (skatīt 4.15. punktu).

| 4.30. | Tomēr Palātas revīzijas darbs saistībā ar NKI pašu resursiem atklāja trūkumus, kas varētu ietekmēt to datu kvalitāti, uz kuriem balstās dalībvalstu NKI iemaksu noteikšana. Palāta iesaka Komisijai: |
| --- | --- |

4.30.

Tomēr Palātas revīzijas darbs saistībā ar NKI pašu resursiem atklāja trūkumus, kas varētu ietekmēt to datu kvalitāti, uz kuriem balstās dalībvalstu NKI iemaksu noteikšana. Palāta iesaka Komisijai:

| 4.30. | |
| --- | --- |

4.30.

| a) | biežāk veikt apstiprinājuma pārbaudes izraudzītām nacionālo kontu kopsummām (sk. 4.16. punktu); |
| --- | --- |

a)

biežāk veikt apstiprinājuma pārbaudes izraudzītām nacionālo kontu kopsummām (sk. 4.16. punktu);

| a) | Pieeja, kas aprakstīta 4.16. punktā, ļauj datus provizoriski piemērot budžeta aprēķiniem, ņemot vērā esošās dalībvalstu atrunas.
  Komisija pašlaik veic pārrunas ar dalībvalstīm NKI komitejā par to, kādā veidā veikt tiešāku pārbaudi Palātas noteiktajā izpratnē, kā arī par šādu pārbaužu apjomu un piemērotiem termiņiem.
  Veicot šo kontroli, jāņem vērā resursu ierobežojumi. |
| --- | --- |

a)

Pieeja, kas aprakstīta 4.16. punktā, ļauj datus provizoriski piemērot budžeta aprēķiniem, ņemot vērā esošās dalībvalstu atrunas.

Komisija pašlaik veic pārrunas ar dalībvalstīm NKI komitejā par to, kādā veidā veikt tiešāku pārbaudi Palātas noteiktajā izpratnē, kā arī par šādu pārbaužu apjomu un piemērotiem termiņiem.

Veicot šo kontroli, jāņem vērā resursu ierobežojumi.

| b) | papildus rosināt dalībvalstis veikt darbības, kas nodrošinātu atrunu atcelšanu (sk. 4.18.–4.19. punktu); |
| --- | --- |

b)

papildus rosināt dalībvalstis veikt darbības, kas nodrošinātu atrunu atcelšanu (sk. 4.18.–4.19. punktu);

| b) | NKI komitejas sēdē 2006. gada 3. un 4. jūlijā Komisija no jauna mudināja dalībvalstis pastiprināt darbu, kas vērsts uz to atrunu atcelšanu. |
| --- | --- |

b)

NKI komitejas sēdē 2006. gada 3. un 4. jūlijā Komisija no jauna mudināja dalībvalstis pastiprināt darbu, kas vērsts uz to atrunu atcelšanu.

| c) | precīzāk formulēt vadlīnijas par ziņojumiem saistībā ar izmeklēšanu rezultātiem par NKI kvalitāti un tā komponentiem (sk. 4.17. punktu); |
| --- | --- |

c)

precīzāk formulēt vadlīnijas par ziņojumiem saistībā ar izmeklēšanu rezultātiem par NKI kvalitāti un tā komponentiem (sk. 4.17. punktu);

| c) | NKI komitejas sanāksmē 2006. gada 3. un 4. jūlijā apsprieda jautājumu par NKI kvalitātes izmeklēšanu dalībvalstu līmenī. Komisija ir īpaši mudinājusi dalībvalstis vairāk papūlēties, informējot par to NKI kvalitātes izmeklēšanas rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

NKI komitejas sanāksmē 2006. gada 3. un 4. jūlijā apsprieda jautājumu par NKI kvalitātes izmeklēšanu dalībvalstu līmenī. Komisija ir īpaši mudinājusi dalībvalstis vairāk papūlēties, informējot par to NKI kvalitātes izmeklēšanas rezultātiem.

| d) | pārskatīt to, kā dalībvalstis īsteno pārraudzību un kontroles mehānismus saistībā ar nacionālo kontu apkopošanu, un ierosināt labākās prakses īstenošanu (sk. 4.24.–4.25. punktu); |
| --- | --- |

d)

pārskatīt to, kā dalībvalstis īsteno pārraudzību un kontroles mehānismus saistībā ar nacionālo kontu apkopošanu, un ierosināt labākās prakses īstenošanu (sk. 4.24.–4.25. punktu);

| d) | Komisija aktīvi veicinās labas organizatoriskās prakses izplatīšanu dalībvalstu vidū, arī tad, ja dalībvalstu statistikas iestāžu organizatoriskie aspekti ir dalībvalstu kompetencē. |
| --- | --- |

d)

Komisija aktīvi veicinās labas organizatoriskās prakses izplatīšanu dalībvalstu vidū, arī tad, ja dalībvalstu statistikas iestāžu organizatoriskie aspekti ir dalībvalstu kompetencē.

| e) | iesniegt priekšlikumu par FISIM, ko iekļaut NKI, lai aprēķinātu pašu resursus (sk. 4.20.–4.21. punktu). |
| --- | --- |

e)

iesniegt priekšlikumu par FISIM, ko iekļaut NKI, lai aprēķinātu pašu resursus (sk. 4.20.–4.21. punktu).

| e) | Komisija iesniegs priekšlikumu par atvēlēto FISIM iekļaušanu NKI pašu resursos, ja tā atzīst, ka visas dalībvalstis spēj vienādi īstenot šo grozījumu, ko paredzēts veikt 2008. gadā (skatīt 4.21. punkta h) apakšpunktu). |
| --- | --- |

e)

Komisija iesniegs priekšlikumu par atvēlēto FISIM iekļaušanu NKI pašu resursos, ja tā atzīst, ka visas dalībvalstis spēj vienādi īstenot šo grozījumu, ko paredzēts veikt 2008. gadā (skatīt 4.21. punkta h) apakšpunktu).

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Tradicionālie pašu resursi: B konta korekcijas

| 4.31. | Prasījumi bez nodrošinājuma un prasījumi, kas tiek apstrīdēti un, iespējams, var arī mainīties, nav jādara pieejami Komisijai, kamēr nav saņemts maksājums, ar nosacījumu, ka dalībvalstis tos iegrāmato atsevišķos kontos (B kontos). Lai apzinātu apšaubāmās atgūstamās summas, Komisija ir iekļāvusi savā bilancē norakstījumu, kopš 2004. gada balstoties uz dalībvalstu sniegtajām aplēsēm. |
| --- | --- |

4.31.

Prasījumi bez nodrošinājuma un prasījumi, kas tiek apstrīdēti un, iespējams, var arī mainīties, nav jādara pieejami Komisijai, kamēr nav saņemts maksājums, ar nosacījumu, ka dalībvalstis tos iegrāmato atsevišķos kontos (B kontos). Lai apzinātu apšaubāmās atgūstamās summas, Komisija ir iekļāvusi savā bilancē norakstījumu, kopš 2004. gada balstoties uz dalībvalstu sniegtajām aplēsēm.

| 4.32. | Palāta nevarēja apstiprināt norakstīto līdzekļu summu par 2004. gadu, jo lielākā daļa dalībvalstu nebija sniegušas informāciju par metodēm, kas izmantotas, sagatavojot aplēses (32). Palāta ir pārbaudījusi aprēķinu 2005. gadam kopumā, kā arī Komisijas veiktās pārbaudes, un, kaut gan dažas dalībvalstis vēl nav pilnībā izstrādājušas procedūras, lai nodrošinātu konsekvenci savās aplēsēs, Palāta uzskata, ka kopējās korekcijas ir pamatotas (33). |
| --- | --- |

4.32.

Palāta nevarēja apstiprināt norakstīto līdzekļu summu par 2004. gadu, jo lielākā daļa dalībvalstu nebija sniegušas informāciju par metodēm, kas izmantotas, sagatavojot aplēses (32). Palāta ir pārbaudījusi aprēķinu 2005. gadam kopumā, kā arī Komisijas veiktās pārbaudes, un, kaut gan dažas dalībvalstis vēl nav pilnībā izstrādājušas procedūras, lai nodrošinātu konsekvenci savās aplēsēs, Palāta uzskata, ka kopējās korekcijas ir pamatotas (33).

---

(1)  Tostarp iepriekšējā finanšu gada līdzekļu atlikums un pārējie ieņēmumi.

(2)  Eiropas Savienības vārdā tradicionālos pašu resursus iekasē dalībvalstis, paturot 25 % no iekasētajiem līdzekļiem, lai segtu iekasēšanas izmaksas.

(3)  Atšķirībā no tradicionālajiem pašu resursiem PVN un NKI pašu resursi ir iemaksas, ko veic, piemērojot vienotu likmi dalībvalstu saskaņotā PVN novērtējuma bāzei vai dalībvalstu NKI, ko aprēķina saskaņā ar Kopienas noteikumiem.

(4)  Beļģija, Čehija, Vācija, Īrija, Luksemburga, Malta, Nīderlande un Apvienotā Karaliste. Turklāt tradicionālo pašu resursu sistēmas pārskatīja Itālijā, Polijā un Zviedrijā.

(5)  Beļģija, Čehija, Vācija, Īrija, Itālija, Grieķija, Spānija, Somija un Apvienotā Karaliste.

(6)  18. pants Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.). Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.).

(7)  Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 5. punkts.

(8)  Padomes 1997. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

(9)  Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 (OV C 202, 18.8.2005.).

(10)  Atrunas attiecas uz ticamu kvantitatīvo datu un pieņemamas metodoloģijas izmantošanu, dalībvalstīm aizpildot PVN deklarācijas, un ļauj labot šīs deklarācijas pēc Kopienas tiesību aktos noteiktā 4 gadu termiņa.

(11)  Desmit jaunās dalībvalstis nav formulējušas atrunas, jo 2005. gadā tās pirmo reizi iesniedza savus PVN pārskatus.

(12)  Vienotas formas dokuments, ar kura palīdzību valstu statistikas biroji katru gadu nosūta NKI datus Eiropas Kopienu Statistikas birojam. Šie dati kalpo par pamatu NKI pašu resursa aprēķinam.

(13)  Izņemot revīzijas apmeklējumu Vācijā.

(14)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 3.36.–3.37. punktu.

(15)  Atrunas par NKI resursu attiecas uz dalībvalstu izmantotajiem avotiem un metodēm, apkopojot nacionālo kontu kopsummas un dodot iespēju labot NKI kopsummas pēc četru gadu termiņa, kas noteikts Kopienas tiesību aktos.

(16)  Līdz šim neviena no desmit jaunajām dalībvalstīm nav formulējusi nevienu atrunu, jo apraksti par šo dalībvalstu ESA 95 uzskaiti nav jāiesniedz līdz 2006. gada beigām.

(17)  Austrija, Beļģija, Dānija, Vācija, Grieķija, Francija, Īrija, Itālija, Nīderlande, Spānija un Portugāle ir iesniegušas pārskatītus datus par atsevišķām spēkā esošām atrunām, lai Komisija varētu pieņemt lēmumu.

(18)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 3.43.–3.44. punktu un Komisijas attiecīgās atbildes.

(19)  Komisijas 2002. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1889/2002 par Padomes Regulas (EK) Nr. 448/98 īstenošanu, ar ko papildina un groza Regulu (EK) Nr. 2223/96 attiecībā uz netieši novērtēto finanšu starpniecības pakalpojumu (FISIM) iedalīšanu Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmā (EKS) (OV L 286, 24.10.2002., 11. lpp.).

(20)  “Izmaiņas nacionālajos kontos 2005. gadā”, Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) dokuments, 2006. gada 14. februāris.

(21)  2. panta 7. punkts Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumā Nr. 2000/597/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.).

(22)  Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Ungārija, Polija, Slovēnija un Zviedrija.

(23)  Čehija, Vācija, Malta un Apvienotā Karaliste.

(24)  Preces, kas ir piegādātas un iekļautas kopsavilkuma muitas deklarācijā, taču gaida formalitāšu izpildi, kas nepieciešama, lai tām piešķirtu galīgo muitas apstiprinājumu vai izlietojumu (proti, laistu brīvā apgrozībā).

(25)  Apvienotā Karaliste. Saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu papildu muitas nodokli parasti neiekasē vēlāk kā trīs gadus pēc tam, kad radies sākotnējais muitas nodokļa parāds.

(26)  Austrija, Beļģija, Somija, Čehija, Slovākija un Zviedrija.

(27)  Šis elements nebija pilnībā ieviests nevienā no apmeklētajām dalībvalstīm.

(28)  Šis elements bija pilnībā ieviests Beļģijā, Čehijā, Austrijā, Slovākijā un Zviedrijā.

(29)  Konstatēta Austrijā, Slovākijā, Somijā un Zviedrijā.

(30)  Šis elements tika pilnībā īstenots Čehijā un Zviedrijā.

(31)  COM(2005) 217 galīgā redakcija, 25.5.2005.

(32)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 3.21.–3.22. punktu.

(33)  Bilancē kā norakstīti līdzekļi norādīti 759,2 miljoni EUR.

---

5. NODAĻA

Kopējā lauksaimniecības politika

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS)

Platībatkarīgais atbalsts

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) jaunajās dalībvalstīs

Piemaksas par dzīvniekiem

Olīveļļa

Lauku attīstība

ES–15

Pagaidu lauku attīstības instruments jaunajām dalībvalstīm

Eksporta kompensācijas

Tirgotājiem un pārstrādātājiem izmaksāto subsīdiju ex post pārbaudes

Komisijas grāmatojumu noskaidrošana

Apliecinātājiestādes

Atbilstīguma noskaidrošana

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas struktūrvienību revīzija

Secinājumi un ieteikumi

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

Lauku attīstība: atbalsts mazāk labvēlīgiem apvidiem

Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 5.1. | Šajā nodaļā aplūkota Palātas veiktā revīzija saistībā ar 2000.-2006. gada finanšu plānu 1. pozīciju (“Lauksaimniecība”). Minētajā pozīcijā ietverti izdevumi par lauksaimniecības tirgu regulēšanu un atbalstīšanu un tiešo maksājumu atbalsts lauksaimniekiem. 2005. gada izdevumi kopējās lauksaimniecības politikai (KLP) (1) kopā bija 48 466 miljoni EUR (2004. gadā – 43 579 miljoni EUR) (papildu informāciju sk. 
  5.1
  . un
  5.2. grafikā
  ). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

5.1.

Šajā nodaļā aplūkota Palātas veiktā revīzija saistībā ar 2000.-2006. gada finanšu plānu 1. pozīciju (“Lauksaimniecība”). Minētajā pozīcijā ietverti izdevumi par lauksaimniecības tirgu regulēšanu un atbalstīšanu un tiešo maksājumu atbalsts lauksaimniekiem. 2005. gada izdevumi kopējās lauksaimniecības politikai (KLP) (1) kopā bija 48 466 miljoni EUR (2004. gadā – 43 579 miljoni EUR) (papildu informāciju sk. 
  5.1
  . un
  5.2. grafikā
  ).

Image

Image

| 5.2. | Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu galvenā atbildīgā par Eiropas Savienības budžeta izpildi ir Eiropas Komisija. Gandrīz visi lauksaimniecības izdevumi tiek pārvaldīti dalīti (ELVGF – Garantijas nodaļa). Tas nozīmē, ka maksājumus galasaņēmējiem (lauksaimniekiem, privātiem uzņēmumiem, tirgotājiem, asociācijām vai publiskā sektora iestādēm) veic maksājumu aģentūras, kuras apstiprina dalībvalstis. Pati Komisija tieši pārvalda mazāk nekā 1 % izdevumu. |
| --- | --- |

5.2.

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu galvenā atbildīgā par Eiropas Savienības budžeta izpildi ir Eiropas Komisija. Gandrīz visi lauksaimniecības izdevumi tiek pārvaldīti dalīti (ELVGF – Garantijas nodaļa). Tas nozīmē, ka maksājumus galasaņēmējiem (lauksaimniekiem, privātiem uzņēmumiem, tirgotājiem, asociācijām vai publiskā sektora iestādēm) veic maksājumu aģentūras, kuras apstiprina dalībvalstis. Pati Komisija tieši pārvalda mazāk nekā 1 % izdevumu.

| 5.3. | Dalībvalstu deklarētiem izdevumiem tiek piemērotas vairākas kontroles sistēmas: |
| --- | --- |

5.3.

Dalībvalstu deklarētiem izdevumiem tiek piemērotas vairākas kontroles sistēmas:

| a) | integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) (4) – ar to pārbauda lauksaimnieku iesniegto pieprasījumu pareizību; |
| --- | --- |

a)

integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) (4) – ar to pārbauda lauksaimnieku iesniegto pieprasījumu pareizību;

| b) | specifiskas nozaru pārbaudes, piemēram, olīveļļas sektorā un lauku attīstības jomā; |
| --- | --- |

b)

specifiskas nozaru pārbaudes, piemēram, olīveļļas sektorā un lauku attīstības jomā;

| c) | fiziskās pārbaudes, ko piemēro lauksaimniecības preču subsidētajam eksportam (5); |
| --- | --- |

c)

fiziskās pārbaudes, ko piemēro lauksaimniecības preču subsidētajam eksportam (5);

| d) | komercdokumentu sīka pārbaude pēc maksājuma veikšanas tirgotāju un lauksaimniecības preču pārstrādes uzņēmumu darbības telpās (6); |
| --- | --- |

d)

komercdokumentu sīka pārbaude pēc maksājuma veikšanas tirgotāju un lauksaimniecības preču pārstrādes uzņēmumu darbības telpās (6);

| e) | noskaidrošanas procedūra, kura aptver visus deklarētos izdevumus un kurā skata gada pārskatu pareizību un precizitāti (finansiālais lēmums) un – vairāku gadu perspektīvā – izdevumu likumību un pareizību (atbilstīguma lēmumi). |
| --- | --- |

e)

noskaidrošanas procedūra, kura aptver visus deklarētos izdevumus un kurā skata gada pārskatu pareizību un precizitāti (finansiālais lēmums) un – vairāku gadu perspektīvā – izdevumu likumību un pareizību (atbilstīguma lēmumi).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

| 5.4. | Lai iegūtu pārliecību par Kopienas pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Revīzijas palāta revidēja galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas (sk. 5.3. punktu) un pārbaudīja nejauši atlasītu maksājumu paraugus, ko ņēma no 25 maksājumu aģentūru izdevumiem ES-15 dalībvalstīs (kas kopā atbildēja par 66 % KLP izdevumu) (sk. 
  5.1. tabulu
  ) un 20 maksājumus no vienotā platībmaksājuma shēmas (VPMS) (7) jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.4.

Lai iegūtu pārliecību par Kopienas pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Revīzijas palāta revidēja galvenās pārraudzības un kontroles sistēmas (sk. 5.3. punktu) un pārbaudīja nejauši atlasītu maksājumu paraugus, ko ņēma no 25 maksājumu aģentūru izdevumiem ES-15 dalībvalstīs (kas kopā atbildēja par 66 % KLP izdevumu) (sk. 
  5.1. tabulu
  ) un 20 maksājumus no vienotā platībmaksājuma shēmas (VPMS) (7) jaunajās dalībvalstīs.

5.1. tabula – Maksājumu aģentūru deklarētie izdevumi 2005. gadā

| Nr. | Dalībvalsts | Maksājumu aģentūra | Deklarētās summas miljonos EUR (8) | % no kopējā | Apliecinājumi ar piezīmēm | Neiekļautie pārskati (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Francija | ONIC | 4 535,37 | 9,36 | × | |
| 2 | Itālija | AGEA | 3 832,32 | 7,91 | × | × |
| 3 | Apvienotā Karaliste | RPA | 2 952,11 | 6,09 | | |
| 4 | Grieķija | OPEKEPE | 2 756,08 | 5,69 | | |
| 5 | Francija | OFIVAL | 2 401,35 | 4,95 | | |
| 6 | Spānija | Andalucía | 1 817,00 | 3,75 | | |
| 7 | Īrija | DAF | 1 805,72 | 3,72 | | |
| 8 | Dānija | EU-direktoratet | 1 223,61 | 2,52 | | |
| 9 | Polija | ARiMR | 1 193,04 | 2,46 | | |
| 10 | Austrija | AMA | 1 192,37 | 2,46 | | |
| 11 | Francija | ONIOL | 967,48 | 2,00 | | |
| 12 | Spānija | Castilla-León | 956,40 | 1,97 | | |
| 13 | Zviedrija | SJV | 954,42 | 1,97 | | |
| 14 | Somija | MMM | 901,48 | 1,86 | | |
| 15 | Spānija | Castilla-La Mancha | 882,45 | 1,82 | | |
| 16 | Vācija | Niedersachsen | 881,09 | 1,82 | | |
| 17 | Portugāle | INGA | 801,25 | 1,65 | | |
| 18 | Ungārija | ARDA | 553,72 | 1,14 | | × |
| 19 | Beļģija | BIRB | 525,63 | 1,08 | | |
| 20 | Vācija | Nordrhein-Westfalen LWK | 524,04 | 1,08 | | |
| 21 | Čehija | SAIF | 424,82 | 0,88 | | |
| 22 | Nīderlande | Dienst Regelingen | 375,61 | 0,77 | | |
| 23 | Spānija | Cataluña | 368,39 | 0,76 | | |
| 24 | Vācija | BLE | 307,41 | 0,63 | | |
| 25 | Apvienotā Karaliste | NAWAD | 297,38 | 0,61 | | |
| 26 | Francija | ONIFLHOR | 276,03 | 0,57 | × | |
| 27 | Beļģija | Région Wallonne | 256,67 | 0,53 | × | |
| 28 | Lietuva | NMA | 235,90 | 0,49 | | |
| 29 | Slovākija | APA | 205,56 | 0,42 | × | |
| 30 | Polija | ARR | 166,46 | 0,34 | | |
| 31 | Nīderlande | PT | 74,33 | 0,15 | | |
| 2005. gada Ticamības deklarācijā ietvertās maksājumu aģentūras | Starpsumma
   (10) | 34 645,52 | 71,47 | | |
| 32 | Vācija | Bayern Landwirtschaft | 1 176,61 | 2,43 | × | |
| 33 | Francija | CNASEA | 813,81 | 1,68 | × | |
| 34 | Apvienotā Karaliste | SERAD | 644,32 | 1,33 | | |
| 35 | Spānija | Extremadura | 633,95 | 1,31 | | |
| 36 | Itālija | AVEPA | 560,02 | 1,16 | | |
| 37 | Spānija | Aragón | 535,47 | 1,10 | | |
| 38 | Vācija | Baden-Württemberg | 474,29 | 0,98 | × | |
| 39 | Itālija | AGREA | 444,56 | 0,92 | | |
| 40 | Itālija | Region Lombardie | 436,96 | 0,90 | | |
| 41 | Vācija | Mecklenburg-Vorpommern | 429,65 | 0,89 | | |
| 42 | Nīderlande | PZ | 416,27 | 0,86 | | |
| 43 | Vācija | Brandenburg | 412,50 | 0,85 | | |
| 44 | Vācija | Sachsen-Anhalt | 404,81 | 0,84 | | |
| 45 | Spānija | FEGA | 389,87 | 0,80 | | |
| 46 | Vācija | Schleswig-Holstein | 382,16 | 0,79 | | |
| 47 | Vācija | Hamburg-Jonas | 374,01 | 0,77 | | |
| 48 | Francija | FIRS | 355,04 | 0,73 | | |
| 49 | Vācija | Sachsen | 345,39 | 0,71 | | |
| 50 | Francija | ONILAIT | 329,50 | 0,68 | | |
| 51 | Apvienotā Karaliste | DARD | 323,06 | 0,67 | × | |
| 52 | Nīderlande | HPA | 291,47 | 0,60 | | |
| 53 | Vācija | Thüringen | 291,31 | 0,60 | | |
| 54 | Francija | ONIVINS | 270,71 | 0,56 | | |
| 55 | Beļģija | ABKL | 252,20 | 0,52 | | |
| 56 | Itālija | ENR | 248,50 | 0,51 | | |
| 57 | Vācija | Hessen | 242,77 | 0,50 | | |
| 58 | Itālija | ARTEA | 204,07 | 0,42 | | |
| 59 | Vācija | Rheinland-Pfalz | 194,53 | 0,40 | | |
| 60 | Spānija | Valencia | 173,04 | 0,36 | | |
| 61 | Spānija | Galicia | 151,41 | 0,31 | | |
| 62 | Francija | ODEADOM | 129,73 | 0,27 | × | |
| 63 | Spānija | Navarra | 128,59 | 0,27 | | |
| 64 | Spānija | Canarias | 121,23 | 0,25 | | |
| 65 | Spānija | Murcia | 108,91 | 0,22 | × | |
| 66 | Slovēnija | AAMRD | 106,65 | 0,22 | | |
| 67 | Itālija | SAISA | 99,10 | 0,20 | | |
| 68 | Latvija | RSS | 98,86 | 0,20 | | |
| 69 | Portugāle | IFADAP | 91,52 | 0,19 | × | × |
| 70 | Spānija | Asturias | 81,25 | 0,17 | | |
| 71 | Igaunija | PRIA | 67,32 | 0,14 | | |
| 72 | Spānija | País Vasco | 61,34 | 0,13 | | |
| 73 | Spānija | Madrid | 57,94 | 0,12 | | |
| 74 | Nīderlande | PVE | 52,83 | 0,11 | | |
| 75 | Nīderlande | DLG | 46,07 | 0,10 | | |
| 76 | Luksemburga | Ministère de l'Agriculture | 45,07 | 0,09 | × | × |
| 77 | Spānija | La Rioja | 43,77 | 0,09 | | |
| 78 | Austrija | ZA Salzburg | 43,31 | 0,09 | | |
| 79 | Spānija | Cantabria | 39,45 | 0,08 | × | |
| 80 | Kipra | CAPO | 38,61 | 0,08 | | |
| 81 | Spānija | Baleares | 32,51 | 0,07 | | |
| 82 | Vācija | Bayern Umwelt | 26,60 | 0,05 | × | × |
| 83 | Itālija | ARBEA | 25,78 | 0,05 | × | |
| 84 | Vācija | Saarland | 21,57 | 0,04 | | |
| 85 | Apvienotā Karaliste | FC | 13,45 | 0,03 | | |
| 86 | Francija | OFIMER | 8,98 | 0,02 | | |
| 87 | Itālija | FINPIEMONTE | 8,72 | 0,02 | | |
| 88 | Vācija | Hamburg | 7,41 | 0,02 | | |
| 89 | Malta | MRAE | 7,33 | 0,02 | | × |
| 90 | Apvienotā Karaliste | CCW | 4,58 | 0,01 | | |
| 91 | Vācija | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,35 | 0,01 | | |
| 92 | Vācija | Bremen | 2,28 | 0,00 | | |
| 93 | Spānija | FROM | 1,91 | 0,00 | × | |
| 94 | Īrija | DCMNR | 1,45 | 0,00 | | |
| 95 | Francija | SDE | 0,22 | 0,00 | | |
| | | Starpsumma | 13 830,96 | 28,53 | | |
| KOPĀ | 48 476,48 | 100,00 | | |
| Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantijas nodaļas 2005. gada pārskatu finansiālo noformēšanu. |

Nr.

Dalībvalsts

Maksājumu aģentūra

Deklarētās summas miljonos EUR (8)

% no kopējā

Apliecinājumi ar piezīmēm

Neiekļautie pārskati (9)

1

Francija

ONIC

4 535,37

9,36

×

2

Itālija

AGEA

3 832,32

7,91

×

×

3

Apvienotā Karaliste

RPA

2 952,11

6,09

4

Grieķija

OPEKEPE

2 756,08

5,69

5

Francija

OFIVAL

2 401,35

4,95

6

Spānija

Andalucía

1 817,00

3,75

7

Īrija

DAF

1 805,72

3,72

8

Dānija

EU-direktoratet

1 223,61

2,52

9

Polija

ARiMR

1 193,04

2,46

10

Austrija

AMA

1 192,37

2,46

11

Francija

ONIOL

967,48

2,00

12

Spānija

Castilla-León

956,40

1,97

13

Zviedrija

SJV

954,42

1,97

14

Somija

MMM

901,48

1,86

15

Spānija

Castilla-La Mancha

882,45

1,82

16

Vācija

Niedersachsen

881,09

1,82

17

Portugāle

INGA

801,25

1,65

18

Ungārija

ARDA

553,72

1,14

×

19

Beļģija

BIRB

525,63

1,08

20

Vācija

Nordrhein-Westfalen LWK

524,04

1,08

21

Čehija

SAIF

424,82

0,88

22

Nīderlande

Dienst Regelingen

375,61

0,77

23

Spānija

Cataluña

368,39

0,76

24

Vācija

BLE

307,41

0,63

25

Apvienotā Karaliste

NAWAD

297,38

0,61

26

Francija

ONIFLHOR

276,03

0,57

×

27

Beļģija

Région Wallonne

256,67

0,53

×

28

Lietuva

NMA

235,90

0,49

29

Slovākija

APA

205,56

0,42

×

30

Polija

ARR

166,46

0,34

31

Nīderlande

PT

74,33

0,15

2005. gada Ticamības deklarācijā ietvertās maksājumu aģentūras

Starpsumma
   (10)

34 645,52

71,47

32

Vācija

Bayern Landwirtschaft

1 176,61

2,43

×

33

Francija

CNASEA

813,81

1,68

×

34

Apvienotā Karaliste

SERAD

644,32

1,33

35

Spānija

Extremadura

633,95

1,31

36

Itālija

AVEPA

560,02

1,16

37

Spānija

Aragón

535,47

1,10

38

Vācija

Baden-Württemberg

474,29

0,98

×

39

Itālija

AGREA

444,56

0,92

40

Itālija

Region Lombardie

436,96

0,90

41

Vācija

Mecklenburg-Vorpommern

429,65

0,89

42

Nīderlande

PZ

416,27

0,86

43

Vācija

Brandenburg

412,50

0,85

44

Vācija

Sachsen-Anhalt

404,81

0,84

45

Spānija

FEGA

389,87

0,80

46

Vācija

Schleswig-Holstein

382,16

0,79

47

Vācija

Hamburg-Jonas

374,01

0,77

48

Francija

FIRS

355,04

0,73

49

Vācija

Sachsen

345,39

0,71

50

Francija

ONILAIT

329,50

0,68

51

Apvienotā Karaliste

DARD

323,06

0,67

×

52

Nīderlande

HPA

291,47

0,60

53

Vācija

Thüringen

291,31

0,60

54

Francija

ONIVINS

270,71

0,56

55

Beļģija

ABKL

252,20

0,52

56

Itālija

ENR

248,50

0,51

57

Vācija

Hessen

242,77

0,50

58

Itālija

ARTEA

204,07

0,42

59

Vācija

Rheinland-Pfalz

194,53

0,40

60

Spānija

Valencia

173,04

0,36

61

Spānija

Galicia

151,41

0,31

62

Francija

ODEADOM

129,73

0,27

×

63

Spānija

Navarra

128,59

0,27

64

Spānija

Canarias

121,23

0,25

65

Spānija

Murcia

108,91

0,22

×

66

Slovēnija

AAMRD

106,65

0,22

67

Itālija

SAISA

99,10

0,20

68

Latvija

RSS

98,86

0,20

69

Portugāle

IFADAP

91,52

0,19

×

×

70

Spānija

Asturias

81,25

0,17

71

Igaunija

PRIA

67,32

0,14

72

Spānija

País Vasco

61,34

0,13

73

Spānija

Madrid

57,94

0,12

74

Nīderlande

PVE

52,83

0,11

75

Nīderlande

DLG

46,07

0,10

76

Luksemburga

Ministère de l'Agriculture

45,07

0,09

×

×

77

Spānija

La Rioja

43,77

0,09

78

Austrija

ZA Salzburg

43,31

0,09

79

Spānija

Cantabria

39,45

0,08

×

80

Kipra

CAPO

38,61

0,08

81

Spānija

Baleares

32,51

0,07

82

Vācija

Bayern Umwelt

26,60

0,05

×

×

83

Itālija

ARBEA

25,78

0,05

×

84

Vācija

Saarland

21,57

0,04

85

Apvienotā Karaliste

FC

13,45

0,03

86

Francija

OFIMER

8,98

0,02

87

Itālija

FINPIEMONTE

8,72

0,02

88

Vācija

Hamburg

7,41

0,02

89

Malta

MRAE

7,33

0,02

×

90

Apvienotā Karaliste

CCW

4,58

0,01

91

Vācija

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,35

0,01

92

Vācija

Bremen

2,28

0,00

93

Spānija

FROM

1,91

0,00

×

94

Īrija

DCMNR

1,45

0,00

95

Francija

SDE

0,22

0,00

Starpsumma

13 830,96

28,53

KOPĀ

48 476,48

100,00

Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantijas nodaļas 2005. gada pārskatu finansiālo noformēšanu.

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS)

| 5.5. | IAKS ir galvenais vadības un kontroles instruments, ko piemēro platībatkarīgajam atbalstam, piemaksām par dzīvniekiem un jaunajai vienotā platībmaksājuma shēmai. IAKS ietver saimniecību un pieteikumu datu bāzi un sistēmas, kas apzina lauksaimniecības zemes gabalus un identificē un reģistrē dzīvniekus. |
| --- | --- |

5.5.

IAKS ir galvenais vadības un kontroles instruments, ko piemēro platībatkarīgajam atbalstam, piemaksām par dzīvniekiem un jaunajai vienotā platībmaksājuma shēmai. IAKS ietver saimniecību un pieteikumu datu bāzi un sistēmas, kas apzina lauksaimniecības zemes gabalus un identificē un reģistrē dzīvniekus.

| 5.6. | Revīzijas palāta analizēja statistiku par visu dalībvalstu IAKS inspekcijām un revidēja IAKS ieviešanu vairākās vecajās dalībvalstīs, kā arī piecās (11) no astoņām jaunajām dalībvalstīm, kuras izvēlējušās VPMS, un divās jaunajās dalībvalstīs (12), kuras izvēlējušās tradicionālās tiešās palīdzības shēmas (sk. 
  5.2
  . un
  5.3. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

5.6.

Revīzijas palāta analizēja statistiku par visu dalībvalstu IAKS inspekcijām un revidēja IAKS ieviešanu vairākās vecajās dalībvalstīs, kā arī piecās (11) no astoņām jaunajām dalībvalstīm, kuras izvēlējušās VPMS, un divās jaunajās dalībvalstīs (12), kuras izvēlējušās tradicionālās tiešās palīdzības shēmas (sk. 
  5.2
  . un
  5.3. pielikumu
  ).

Platībatkarīgais atbalsts

| 5.7. | Palāta analizēja rezultātus dalībvalstu veiktajām IAKS inspekcijām attiecībā uz 2004. gada platību deklarācijām (par maksājumiem 2005. gadā) (sk. 
  5.2. tabulu
  ). Visām dalībvalstīm kopā 40 % iesniegto pieteikumu konstatētas kļūdas. Šīs kļūdas veido 2,1 % no platībām, ko bija pārbaudījušas maksājumu aģentūras. ES-15 dalībvalstīs šis rādītājs no 1,8 % 2003. gadā pieauga līdz 2,2 %, tātad pārsniedz Komisijas noteikto 2 % būtiskuma (13) robežu. Jaunajās dalībvalstīs šis rādītājs bija zemāks: 2004. gadā –2,0 %. Kļūdas, ko maksājumu aģentūras atklāj, pārbaudot vismaz 5 % saņemto pieprasījumu, tiek labotas pirms maksājuma veikšanas lauksaimniekiem. 14 dalībvalstīs, kas bija apmierinoši ieviesušas IAKS, to nejaušās izlases pārbaudēs konstatēja 1,95 % kļūdu līmeni. |
| --- | --- |

5.7.

Palāta analizēja rezultātus dalībvalstu veiktajām IAKS inspekcijām attiecībā uz 2004. gada platību deklarācijām (par maksājumiem 2005. gadā) (sk. 
  5.2. tabulu
  ). Visām dalībvalstīm kopā 40 % iesniegto pieteikumu konstatētas kļūdas. Šīs kļūdas veido 2,1 % no platībām, ko bija pārbaudījušas maksājumu aģentūras. ES-15 dalībvalstīs šis rādītājs no 1,8 % 2003. gadā pieauga līdz 2,2 %, tātad pārsniedz Komisijas noteikto 2 % būtiskuma (13) robežu. Jaunajās dalībvalstīs šis rādītājs bija zemāks: 2004. gadā –2,0 %. Kļūdas, ko maksājumu aģentūras atklāj, pārbaudot vismaz 5 % saņemto pieprasījumu, tiek labotas pirms maksājuma veikšanas lauksaimniekiem. 14 dalībvalstīs, kas bija apmierinoši ieviesušas IAKS, to nejaušās izlases pārbaudēs konstatēja 1,95 % kļūdu līmeni.

| 5.7. | Komisija nav noteikusi 2 % relatīvā nozīmīguma līmeni, ko varētu uzskatīt par pieļaujamo kļūdu biežumu izdevumiem. Galvenais iemesls gada darbības pārskatā minētajām atrunām, uz kurām acīm redzami atsaucas Revīzijas palāta, ir nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmās. 2 % robežu, kas izteikta finansiālā izteiksmē katrai darbības jomai un kas neizslēdz citas, īpašas robežas, izmanto tikai tad, ja nopietnus trūkumus nekompensē finanšu korekcijas procedūras. Komisija uzskata, ka izlases pārbaužu rezultāti sniedz saprātīgu priekšstatu par iespējamajām kļūdām attiecībā uz apmaksātajiem pieprasījumiem, kā atzīst Revīzijas palāta 2004. gada ziņojumā. |
| --- | --- |

5.7.

Komisija nav noteikusi 2 % relatīvā nozīmīguma līmeni, ko varētu uzskatīt par pieļaujamo kļūdu biežumu izdevumiem. Galvenais iemesls gada darbības pārskatā minētajām atrunām, uz kurām acīm redzami atsaucas Revīzijas palāta, ir nopietni trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmās. 2 % robežu, kas izteikta finansiālā izteiksmē katrai darbības jomai un kas neizslēdz citas, īpašas robežas, izmanto tikai tad, ja nopietnus trūkumus nekompensē finanšu korekcijas procedūras. Komisija uzskata, ka izlases pārbaužu rezultāti sniedz saprātīgu priekšstatu par iespējamajām kļūdām attiecībā uz apmaksātajiem pieprasījumiem, kā atzīst Revīzijas palāta 2004. gada ziņojumā.

5.2. tabula – Platībatkarīgais maksājums, lopbarības platības un citas laukaugu kultūras: 2004. gada IAKS lauku inspekciju un attālās uzrādes rezultāti saistībā ar 2005. gadā samaksātajiem pieprasījumiem

| Dalībvalstis | Iesniegtie pieteikumi | Izskatītie pieteikumi | Kļūdainie pieteikumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Skaits | Platība (ha) | Vidējais lielums (ha) | Skaits | % | Platība (ha) | % | Vidējais lielums (ha) | Skaits | % | Vidējais lielums (ha) | % |
| Beļģija | 39 821 | 1 000 289,72 | 25 | 3 815 | 9,6 | 133 656,40 | 13,4 | 35 | 1 584 | 41,5 | 1 273,33 | 1,0 |
| Dānija | 47 391 | 2 329 078,35 | 49 | 2 506 | 5,3 | 136 454,12 | 5,9 | 54 | 852 | 34,0 | 1 185,91 | 0,9 |
| Vācija | 298 771 | 14 050 886,00 | 47 | 17 798 | 6,0 | 1 093 602,00 | 7,8 | 61 | 7 873 | 44,2 | 6 278,00 | 0,6 |
| Grieķija | 318 947 | 3 995 969,16 | 13 | 39 169 | 12,3 | 1 018 459,45 | 25,5 | 26 | 9 379 | 23,9 | 25 872,12 | 2,5 |
| Spānija | 420 001 | 17 456 253,40 | 42 | 44 212 | 10,5 | 1 895 096,68 | 10,9 | 43 | 18 793 | 42,5 | 61 788,13 | 3,3 |
| Francija | 401 827 | 23 977 233,71 | 60 | 27 365 | 6,8 | 1 975 055,48 | 8,2 | 72 | 12 212 | 44,6 | 11 231,17 | 0,6 |
| Īrija | 130 508 | 4 727 823,77 | 36 | 8 892 | 6,8 | 363 336,38 | 7,7 | 41 | 1 441 | 16,2 | 1 468,96 | 0,4 |
| Itālija | 599 095 | 7 219 935,24 | 12 | 42 540 | 7,1 | 819 002,00 | 11,3 | 19 | 20 212 | 47,5 | 51 457,19 | 6,3 |
| Luksemburga | 1 935 | 121 623,00 | 63 | 113 | 5,8 | 7 200,00 | 5,9 | 64 | 118 | 104,4 | 251,66 | 3,5 |
| Nīderlande | 44 996 | 657 563,25 | 15 | 3 154 | 7,0 | 50 283,43 | 7,6 | 16 | 1 160 | 36,8 | 2 450,47 | 4,9 |
| Austrija | 137 677 | 2 538 918,68 | 18 | 8 649 | 6,3 | 184 400,41 | 7,3 | 21 | 5 115 | 59,1 | 4 169,18 | 2,3 |
| Portugāle | 130 854 | 1 825 638,94 | 14 | 7 641 | 5,8 | 431 406,95 | 23,6 | 56 | 5 904 | 77,3 | 22 391,65 | 5,2 |
| Somija | 67 090 | 2 086 152,39 | 31 | 4 290 | 6,4 | 160 238,86 | 7,7 | 37 | 2 088 | 48,7 | 1 105,08 | 0,7 |
| Zviedrija | 59 058 | 2 763 403,94 | 47 | 3 793 | 6,4 | 206 888,21 | 7,5 | 55 | 2 429 | 64,0 | 6 550,03 | 3,2 |
| Apvienotā Karaliste | 131 410 | 14 101 732,67 | 107 | 7 091 | 5,4 | 907 565,00 | 6,4 | 128 | 4 335 | 61,1 | 6 898,37 | 0,8 |
| Kopā 2004. gadā ES-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 495 | 42,3 | 204 371,25 | 2,2 |
| Kopā 2003. gadā (14) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 |
| Kopā 2002. gadā | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 |
| Kopā 2001. gadā | 2 935 273 | 98 275 675,00 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423,00 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786,00 | 2,1 |
| Čehija | 18 759 | 3 529 134,84 | 188 | 1 344 | 7,2 | 454 565,96 | 12,9 | 338 | 831 | 61,8 | 3 765,64 | 0,8 |
| Igaunija | 18 954 | 818 453,31 | 43 | 1 068 | 5,6 | 259 394,41 | 31,7 | 243 | 548 | 51,3 | 1 855,02 | 0,7 |
| Kipra | 39 025 | 173 372,00 | 4 | 1 992 | 5,1 | 33 691,00 | 19,4 | 17 | 1 770 | 88,9 | 5 400,00 | 16,0 |
| Latvija | 69 847 | 1 338 352,28 | 19 | 5 220 | 7,5 | 366 043,87 | 27,4 | 70 | 2 667 | 51,1 | 11 539,71 | 3,2 |
| Lietuva | 238 068 | 2 550 554,55 | 11 | 17 413 | 7,3 | 352 572,07 | 13,8 | 20 | 7 418 | 42,6 | 6 603,17 | 1,9 |
| Ungārija | 208 809 | 5 002 586,57 | 24 | 11 205 | 5,4 | 549 871,90 | 11,0 | 49 | 1 763 | 15,7 | 9 442,44 | 1,7 |
| Malta | 4 981 | 5 152,14 | 1 | 1 011 | 20,3 | 1 940,72 | 37,7 | 2 | 481 | 47,6 | 201,36 | 10,4 |
| Polija | 1 400 401 | 13 689 068,96 | 10 | 78 618 | 5,6 | 1 235 809,26 | 9,0 | 16 | 23 061 | 29,3 | 21 207,68 | 1,7 |
| Slovēnija | 77 049 | 166 113,00 | 2 | 5 093 | 6,6 | 16 725,25 | 10,1 | 3 | 5 232 | 102,7 | 8 944,87 | 53,5 |
| Slovākija | 12 399 | 1 831 840,09 | 148 | 1 704 | 13,7 | 528 587,61 | 28,9 | 310 | 1 042 | 61,2 | 8 133,01 | 1,5 |
| Kopā 2004. gadā ES-10 | 2 088 292 | 29 104 627,74 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 799 202 | 13,1 | 30 | 44 813 | 35,9 | 77 092,90 | 2,0 |
| KOPĀ | 4 917 673 | 127 957 129,96 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 181 847,42 | 10,3 | 38 | 138 308 | 40,0 | 281 464,15 | 2,1 |
| NB 1: Attālā uzrāde ietver satelītu vai aerofotogrāfijas izmantošanu, lai pārbaudītu IAKS piemērošanu.

  NB 2: N gadā veiktais tests attiecas uz maksājumiem, kas izdarīti N + 1 gadā.

  Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI. |

Dalībvalstis

Iesniegtie pieteikumi

Izskatītie pieteikumi

Kļūdainie pieteikumi

Skaits

Platība (ha)

Vidējais lielums (ha)

Skaits

%

Platība (ha)

%

Vidējais lielums (ha)

Skaits

%

Vidējais lielums (ha)

%

Beļģija

39 821

1 000 289,72

25

3 815

9,6

133 656,40

13,4

35

1 584

41,5

1 273,33

1,0

Dānija

47 391

2 329 078,35

49

2 506

5,3

136 454,12

5,9

54

852

34,0

1 185,91

0,9

Vācija

298 771

14 050 886,00

47

17 798

6,0

1 093 602,00

7,8

61

7 873

44,2

6 278,00

0,6

Grieķija

318 947

3 995 969,16

13

39 169

12,3

1 018 459,45

25,5

26

9 379

23,9

25 872,12

2,5

Spānija

420 001

17 456 253,40

42

44 212

10,5

1 895 096,68

10,9

43

18 793

42,5

61 788,13

3,3

Francija

401 827

23 977 233,71

60

27 365

6,8

1 975 055,48

8,2

72

12 212

44,6

11 231,17

0,6

Īrija

130 508

4 727 823,77

36

8 892

6,8

363 336,38

7,7

41

1 441

16,2

1 468,96

0,4

Itālija

599 095

7 219 935,24

12

42 540

7,1

819 002,00

11,3

19

20 212

47,5

51 457,19

6,3

Luksemburga

1 935

121 623,00

63

113

5,8

7 200,00

5,9

64

118

104,4

251,66

3,5

Nīderlande

44 996

657 563,25

15

3 154

7,0

50 283,43

7,6

16

1 160

36,8

2 450,47

4,9

Austrija

137 677

2 538 918,68

18

8 649

6,3

184 400,41

7,3

21

5 115

59,1

4 169,18

2,3

Portugāle

130 854

1 825 638,94

14

7 641

5,8

431 406,95

23,6

56

5 904

77,3

22 391,65

5,2

Somija

67 090

2 086 152,39

31

4 290

6,4

160 238,86

7,7

37

2 088

48,7

1 105,08

0,7

Zviedrija

59 058

2 763 403,94

47

3 793

6,4

206 888,21

7,5

55

2 429

64,0

6 550,03

3,2

Apvienotā Karaliste

131 410

14 101 732,67

107

7 091

5,4

907 565,00

6,4

128

4 335

61,1

6 898,37

0,8

Kopā 2004. gadā ES-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 495

42,3

204 371,25

2,2

Kopā 2003. gadā (14)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

Kopā 2002. gadā

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

Kopā 2001. gadā

2 935 273

98 275 675,00

33

299 716

10,2

11 638 423,00

11,8

39

105 099

35,1

240 786,00

2,1

Čehija

18 759

3 529 134,84

188

1 344

7,2

454 565,96

12,9

338

831

61,8

3 765,64

0,8

Igaunija

18 954

818 453,31

43

1 068

5,6

259 394,41

31,7

243

548

51,3

1 855,02

0,7

Kipra

39 025

173 372,00

4

1 992

5,1

33 691,00

19,4

17

1 770

88,9

5 400,00

16,0

Latvija

69 847

1 338 352,28

19

5 220

7,5

366 043,87

27,4

70

2 667

51,1

11 539,71

3,2

Lietuva

238 068

2 550 554,55

11

17 413

7,3

352 572,07

13,8

20

7 418

42,6

6 603,17

1,9

Ungārija

208 809

5 002 586,57

24

11 205

5,4

549 871,90

11,0

49

1 763

15,7

9 442,44

1,7

Malta

4 981

5 152,14

1

1 011

20,3

1 940,72

37,7

2

481

47,6

201,36

10,4

Polija

1 400 401

13 689 068,96

10

78 618

5,6

1 235 809,26

9,0

16

23 061

29,3

21 207,68

1,7

Slovēnija

77 049

166 113,00

2

5 093

6,6

16 725,25

10,1

3

5 232

102,7

8 944,87

53,5

Slovākija

12 399

1 831 840,09

148

1 704

13,7

528 587,61

28,9

310

1 042

61,2

8 133,01

1,5

Kopā 2004. gadā ES-10

2 088 292

29 104 627,74

14

124 668

6,0

3 799 202

13,1

30

44 813

35,9

77 092,90

2,0

KOPĀ

4 917 673

127 957 129,96

26

345 696

7,0

13 181 847,42

10,3

38

138 308

40,0

281 464,15

2,1

NB 1: Attālā uzrāde ietver satelītu vai aerofotogrāfijas izmantošanu, lai pārbaudītu IAKS piemērošanu.

NB 2: N gadā veiktais tests attiecas uz maksājumiem, kas izdarīti N + 1 gadā.

Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

| 5.8. | Pārbaudēs uz vietas platības, kas netika atrastas pārbaudītajos pieprasījumos (15) (sk. 
  5.3. grafiku
  ), bija pārbaudītas gan nejaušas atlases kārtībā, gan uz riska analīzes pamata. Tāpat kā iepriekšējos gados dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasīja uz risku analīzes pamata, kļūdu bija mazāk nekā darījumos, ko atlasīja nejauši, kas ir pretstatā gaidītajam. Lai gan Komisija ir risinājusi problēmu, pieņemot Regulu (EK) Nr. 118/2004 (16), tās sekas nebūs manāmas līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

5.8.

Pārbaudēs uz vietas platības, kas netika atrastas pārbaudītajos pieprasījumos (15) (sk. 
  5.3. grafiku
  ), bija pārbaudītas gan nejaušas atlases kārtībā, gan uz riska analīzes pamata. Tāpat kā iepriekšējos gados dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasīja uz risku analīzes pamata, kļūdu bija mazāk nekā darījumos, ko atlasīja nejauši, kas ir pretstatā gaidītajam. Lai gan Komisija ir risinājusi problēmu, pieņemot Regulu (EK) Nr. 118/2004 (16), tās sekas nebūs manāmas līdz 2006. gadam.

| 5.8. | Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma ir reģistrējušas kā izlases pārbaudes, lai gan lauksaimnieki ir izraudzīti atkarībā no riska, kas pastāv zonā. Tāpēc šie statistikas dati ir izkropļoti. Runājot par atšķirīgajiem rezultātiem, kas gūti abos atlases veidos, un ņemot vērā nepareizās paziņošanas izraisīto novirzi, Komisijas analīze rāda, ka tikai Dānijā un Īrijā (mazākā mērā) izlases pārbaužu rezultāti ir augstāki nekā atkarībā no riska veikto pārbaužu rezultāti (Grieķija nav ņemta vērā). |
| --- | --- |

5.8.

Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma ir reģistrējušas kā izlases pārbaudes, lai gan lauksaimnieki ir izraudzīti atkarībā no riska, kas pastāv zonā. Tāpēc šie statistikas dati ir izkropļoti. Runājot par atšķirīgajiem rezultātiem, kas gūti abos atlases veidos, un ņemot vērā nepareizās paziņošanas izraisīto novirzi, Komisijas analīze rāda, ka tikai Dānijā un Īrijā (mazākā mērā) izlases pārbaužu rezultāti ir augstāki nekā atkarībā no riska veikto pārbaužu rezultāti (Grieķija nav ņemta vērā).

| 5.9. | Tāpat kā pagājušajā gadā izrādījās, ka aptuveni 40 % Palātas pārbaudīto maksājumu bija veikti par pārspīlēti lielām pieteiktām platībām, kas neatbilda mērījumiem. Aptuveni katrā trešajā maksājumā bija nelielas mērījumu kļūdas, un dažos gadījumos kļūdas bija lielākas. |
| --- | --- |

5.9.

Tāpat kā pagājušajā gadā izrādījās, ka aptuveni 40 % Palātas pārbaudīto maksājumu bija veikti par pārspīlēti lielām pieteiktām platībām, kas neatbilda mērījumiem. Aptuveni katrā trešajā maksājumā bija nelielas mērījumu kļūdas, un dažos gadījumos kļūdas bija lielākas.

| 5.9. | Komisija šīs lietas saņēma tikai nesen un tāpēc nevar komentēt Revīzijas palātas konstatētos faktus. |
| --- | --- |

5.9.

Komisija šīs lietas saņēma tikai nesen un tāpēc nevar komentēt Revīzijas palātas konstatētos faktus.

Image

| 5.10. | Palāta konstatēja, ka Grieķijā kopš pagājušā gada nav veikti nozīmīgi uzlabojumi: |
| --- | --- |

5.10.

Palāta konstatēja, ka Grieķijā kopš pagājušā gada nav veikti nozīmīgi uzlabojumi:

| 5.10. | |
| --- | --- |

5.10.

| a) | inspekciju kvalitāte ir zema, konstatējumi dokumentēti minimāli vai nav dokumentēti nemaz, ziņošana par rezultātiem ir neuzticama, un ne vienmēr inspekcijas patiešām ir notikušas; |
| --- | --- |

a)

inspekciju kvalitāte ir zema, konstatējumi dokumentēti minimāli vai nav dokumentēti nemaz, ziņošana par rezultātiem ir neuzticama, un ne vienmēr inspekcijas patiešām ir notikušas;

| b) | dažās Grieķijas pašvaldībās zemes gabalu mērīšanā izmantotie paņēmieni pieļauj augstāku tehnisko pielaidi nekā ir maksimāli pieļaujams (5 %). Šādas prakses finansiālo ietekmi nav iespējams aprēķināt; |
| --- | --- |

b)

dažās Grieķijas pašvaldībās zemes gabalu mērīšanā izmantotie paņēmieni pieļauj augstāku tehnisko pielaidi nekā ir maksimāli pieļaujams (5 %). Šādas prakses finansiālo ietekmi nav iespējams aprēķināt;

| a) un b) | Komisija 2005. gadā turpināja Grieķijā īstenot padziļināto revīzijas programmu un citus pārraudzības pasākumus. IAKS vai ar to saistīto pasākumu ietvaros tika veikti 8 revīzijas apmeklējumi, bet pavisam šādu apmeklējumu bija 13. Atklājot nepilnības, tika sākta grāmatojumu noskaidrošanas procedūra.
  Grieķijas iestādes pēc Komisijas iniciatīvas ir izveidojušas rīcības plānu, kura mērķis ir novērst nepilnības, lai nodrošinātu galveno IAKS sastāvdaļu darbības uzlabošanu un efektīvu lietošanu. Šis rīcības plāns ietver Revīzijas palātas minētās nepilnības. Komisija turpina uzraudzīt, vai plāns tiek īstenots pareizi. |
| --- | --- |

a) un b)

Komisija 2005. gadā turpināja Grieķijā īstenot padziļināto revīzijas programmu un citus pārraudzības pasākumus. IAKS vai ar to saistīto pasākumu ietvaros tika veikti 8 revīzijas apmeklējumi, bet pavisam šādu apmeklējumu bija 13. Atklājot nepilnības, tika sākta grāmatojumu noskaidrošanas procedūra.

Grieķijas iestādes pēc Komisijas iniciatīvas ir izveidojušas rīcības plānu, kura mērķis ir novērst nepilnības, lai nodrošinātu galveno IAKS sastāvdaļu darbības uzlabošanu un efektīvu lietošanu. Šis rīcības plāns ietver Revīzijas palātas minētās nepilnības. Komisija turpina uzraudzīt, vai plāns tiek īstenots pareizi.

| c) | lauksaimnieku apvienības kontrolē visu datu ievadīšanu datorsistēmā. Dati sistēmā nav droši, lauksaimnieku apvienības tos pirms maksājumu veikšanas jebkurā laikā var izmainīt, un tās to arī dara. Datorsistēma nereģistrē, kad un kāpēc ir izmainīti sākotnējie dati. Daudzas no šīm izmaiņām ir nepareizas, taču tās nevar izteikt skaitļos; |
| --- | --- |

c)

lauksaimnieku apvienības kontrolē visu datu ievadīšanu datorsistēmā. Dati sistēmā nav droši, lauksaimnieku apvienības tos pirms maksājumu veikšanas jebkurā laikā var izmainīt, un tās to arī dara. Datorsistēma nereģistrē, kad un kāpēc ir izmainīti sākotnējie dati. Daudzas no šīm izmaiņām ir nepareizas, taču tās nevar izteikt skaitļos;

| c) | Komisija atkārtoti kritizēja lauksaimnieku apvienību nozīmi pieprasījumu procedūrā un 2004. gada jūnijā oficiāli pieprasīja iestādēm īstenot jaunu procedūru. Grieķijas iestādes šo jautājumu ir iekļāvušas savā rīcības plānā, ko paredzēts īstenot 2006. gadā.
  Revīzijas palātas novērojums attiecas tikai uz laikposmu līdz 2004. pieprasījumu gada beigām (2005. finanšu gads). 2005. pieprasījumu gadam Grieķijas iestādes ir ieviesušas revīzijas pierakstu sistēmu, kurā var sekot līdzi visām sākotnējo datu izmaiņām. |
| --- | --- |

c)

Komisija atkārtoti kritizēja lauksaimnieku apvienību nozīmi pieprasījumu procedūrā un 2004. gada jūnijā oficiāli pieprasīja iestādēm īstenot jaunu procedūru. Grieķijas iestādes šo jautājumu ir iekļāvušas savā rīcības plānā, ko paredzēts īstenot 2006. gadā.

Revīzijas palātas novērojums attiecas tikai uz laikposmu līdz 2004. pieprasījumu gada beigām (2005. finanšu gads). 2005. pieprasījumu gadam Grieķijas iestādes ir ieviesušas revīzijas pierakstu sistēmu, kurā var sekot līdzi visām sākotnējo datu izmaiņām.

| d) | Palāta atklāja jaunus gadījumus, kad lauksaimnieku pieteiktās platības bija pārspīlētas. |
| --- | --- |

d)

Palāta atklāja jaunus gadījumus, kad lauksaimnieku pieteiktās platības bija pārspīlētas.

| 5.11. | Lauksaimnieka pieteiktā platība, par kuru tam maksā atbalstu, var būt lielāka vai mazāka nekā inspekcijā nomērītā platība, ja vien tā iekļaujas noteiktā tehniskā pielaidē. Tomēr Slovēnijā tad, ja pieteiktā platība ir pārspīlēta, 4 % pielaidi piemēro nepareizi, kā iznākumā atbalstu pārmaksā. |
| --- | --- |

5.11.

Lauksaimnieka pieteiktā platība, par kuru tam maksā atbalstu, var būt lielāka vai mazāka nekā inspekcijā nomērītā platība, ja vien tā iekļaujas noteiktā tehniskā pielaidē. Tomēr Slovēnijā tad, ja pieteiktā platība ir pārspīlēta, 4 % pielaidi piemēro nepareizi, kā iznākumā atbalstu pārmaksā.

| 5.11. | Komisijas dienesti šo faktu atklāja jau 2005. gada martā veiktās izmeklēšanas gaitā un 2005. gada septembrī informēja minēto dalībvalsti, nosūtot tai vēstuli. Par šo jautājumu un citiem faktiem noris grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. |
| --- | --- |

5.11.

Komisijas dienesti šo faktu atklāja jau 2005. gada martā veiktās izmeklēšanas gaitā un 2005. gada septembrī informēja minēto dalībvalsti, nosūtot tai vēstuli. Par šo jautājumu un citiem faktiem noris grāmatojumu noskaidrošanas procedūras.

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) jaunajās dalībvalstīs

| 5.12. | Svarīgs IAKS elements ir Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS), kas ietver visas lauksaimniecības zemes reģistru. Četras no septiņām jaunajām dalībvalstīm, kuras apmeklēja Palāta, par bāzes zemes gabalu (17) ZGIS vajadzībām izvēlējās lauksaimniecības kultūraugu platības. Pārējās trīs jaunās dalībvalstis bāzes zemes gabalu definēja kā kadastrālo zemes gabalu. |
| --- | --- |

5.12.

Svarīgs IAKS elements ir Zemes gabalu identifikācijas sistēma (ZGIS), kas ietver visas lauksaimniecības zemes reģistru. Četras no septiņām jaunajām dalībvalstīm, kuras apmeklēja Palāta, par bāzes zemes gabalu (17) ZGIS vajadzībām izvēlējās lauksaimniecības kultūraugu platības. Pārējās trīs jaunās dalībvalstis bāzes zemes gabalu definēja kā kadastrālo zemes gabalu.

| 5.13. | Palātas veiktajā revīzijā ir secināts, ka no visām revīzijā pārbaudītajām dalībvalstīm, kuras piemēro vienoto platībmaksājumu shēmu (VPMS) un par bāzes zemes gabaliem ir izvēlējušās izmantot lauksaimniecības kultūraugu platības, vienīgi Čehijā ZGIS ir iekļauti lauksaimniecības zemes gabalu atbilstības dati. Pārējās valstīs ZGIS ir iekļauti tikai bāzes zemes gabalu atbilstības dati. Tomēr šīs dalībvalstis neprasīja vienotajiem pieteikumiem pievienot sīkas ziņas un dokumentus, kas ļautu noteikt katra zemes gabala atrašanās vietu un lielumu (18), tādēļ iestādēm pieejamā informācija nebija pietiekama, lai nodrošinātu visu lauksaimniecības zemes gabalu ticamu identifikāciju. Šī nepilnība ietekmēja pārbaužu iespējas un efektivitāti kļūdu atklāšanā un novēršanā. |
| --- | --- |

5.13.

Palātas veiktajā revīzijā ir secināts, ka no visām revīzijā pārbaudītajām dalībvalstīm, kuras piemēro vienoto platībmaksājumu shēmu (VPMS) un par bāzes zemes gabaliem ir izvēlējušās izmantot lauksaimniecības kultūraugu platības, vienīgi Čehijā ZGIS ir iekļauti lauksaimniecības zemes gabalu atbilstības dati. Pārējās valstīs ZGIS ir iekļauti tikai bāzes zemes gabalu atbilstības dati. Tomēr šīs dalībvalstis neprasīja vienotajiem pieteikumiem pievienot sīkas ziņas un dokumentus, kas ļautu noteikt katra zemes gabala atrašanās vietu un lielumu (18), tādēļ iestādēm pieejamā informācija nebija pietiekama, lai nodrošinātu visu lauksaimniecības zemes gabalu ticamu identifikāciju. Šī nepilnība ietekmēja pārbaužu iespējas un efektivitāti kļūdu atklāšanā un novēršanā.

| 5.13. | Ja lauksaimniecības zemes gabali ietilpst bāzes zemes gabalā vai gabalu grupā un netiek pārsniegta kopējā piemērotā bāzes zemes gabala platība, tad lauksaimniecības zemes gabals principā ir uzskatāms par piemērotu. |
| --- | --- |

5.13.

Ja lauksaimniecības zemes gabali ietilpst bāzes zemes gabalā vai gabalu grupā un netiek pārsniegta kopējā piemērotā bāzes zemes gabala platība, tad lauksaimniecības zemes gabals principā ir uzskatāms par piemērotu.

Komisija 2004. līdz 2005. gadā veica revīzijas uz vietas katrā jaunajā dalībvalstī, un, neraugoties uz trūkumiem dažās Zemes gabalu identifikācijas sistēmās (LPIS), tā kopumā ir apmierināta ar īstenošanas līmeni pirmajos gados. Tomēr kontrolpārbaužu efektivitāte ir atkarīga no sistēmā reģistrēto lauksaimniecības zemesgabalu datu kvalitātes, tāpēc Komisija savās revīzijās uzsvēra, ka nepieciešams samazināt gabalu grupu platības, un norādīja veidus, kā tas būtu izdarāms. Pēdējā datu apmaiņā bija vērojami būtiski uzlabojumi, kas panākti, pateicoties šiem ieteikumiem.

| 5.14. | Tādējādi – ja vien nav pārspīlēts pieteiktais bāzes zemes gabals – pārējo zemes gabalu pārspīlēta vai dubulta pieteikšana netiek atklāta. Viena lauksaimnieka nepieteiktie vai tikai daļēji pieteiktie zemes gabali var kompensēt cita lauksaimnieka dubultus vai pārspīlētus pieteikumus, tā ka nav iespējams noteikt pārspīlētu un/ vai dubultu pieteikumu reālo apjomu konkrētā bāzes zemes gabalā. Tāpēc atbalsta summu samazināšanu un soda naudas vai nu nepiemēro, vai arī piemēro pārāk mazos apmēros (19). Piemēram, Ungārijā un Slovākijā šīs nepilnības dēļ gadījumos, kad bija pieteikts pārspīlēts bāzes zemes gabals, bet nebija iespējams atbildību prasīt no konkrēta lauksaimnieka, atbalsts tika samazināts un sankcijas piemērotas patvaļīgi. Nevienā no apmeklētajām dalībvalstīm nebija prasības pārbaudīt visus pieteiktos zemes gabalus lauksaimniecības kultūraugu platībās. |
| --- | --- |

5.14.

Tādējādi – ja vien nav pārspīlēts pieteiktais bāzes zemes gabals – pārējo zemes gabalu pārspīlēta vai dubulta pieteikšana netiek atklāta. Viena lauksaimnieka nepieteiktie vai tikai daļēji pieteiktie zemes gabali var kompensēt cita lauksaimnieka dubultus vai pārspīlētus pieteikumus, tā ka nav iespējams noteikt pārspīlētu un/ vai dubultu pieteikumu reālo apjomu konkrētā bāzes zemes gabalā. Tāpēc atbalsta summu samazināšanu un soda naudas vai nu nepiemēro, vai arī piemēro pārāk mazos apmēros (19). Piemēram, Ungārijā un Slovākijā šīs nepilnības dēļ gadījumos, kad bija pieteikts pārspīlēts bāzes zemes gabals, bet nebija iespējams atbildību prasīt no konkrēta lauksaimnieka, atbalsts tika samazināts un sankcijas piemērotas patvaļīgi. Nevienā no apmeklētajām dalībvalstīm nebija prasības pārbaudīt visus pieteiktos zemes gabalus lauksaimniecības kultūraugu platībās.

| 5.14. | Komisijas norādītie riski attiecas uz LPIS, kuras pamatā ir fiziskas platības gan vecajās, gan jaunajās dalībvalstīs, un šos riskus var samazināt, ierobežojot gabalu grupu platības. Izmantojot karšu skices un citus grafiskos līdzekļus, var vēl papildus samazināt riskus, taču šaubu gadījumā jāpārbauda visi zemes gabali vienā gabalu grupā, – tā ir ieteicamā prakse. |
| --- | --- |

5.14.

Komisijas norādītie riski attiecas uz LPIS, kuras pamatā ir fiziskas platības gan vecajās, gan jaunajās dalībvalstīs, un šos riskus var samazināt, ierobežojot gabalu grupu platības. Izmantojot karšu skices un citus grafiskos līdzekļus, var vēl papildus samazināt riskus, taču šaubu gadījumā jāpārbauda visi zemes gabali vienā gabalu grupā, – tā ir ieteicamā prakse.

Komisija uzskata, ka LPIS, kuras pamatā ir fiziskās gabalu grupas, ir vispiemērotākais instruments (ja vien to pareizi izmanto), kas atvieglo robežu identificēšanu uz vietas (tas principā ir vieglāk, nekā izmantot LPIS, kuras pamatā ir kadastri).

| 5.15. | Kad notiek pārbaudes uz vietas, pārspīlētus un nepilnīgus zemes gabalu pieteikumus ir iespējams savstarpēji kompensēt, ja vien nav pārsniegta kadastrālā platība. Polijā izmērīto platību, kas pārsniedza zemes gabala kadastrālo platību, izmantoja, lai kompensētu citos zemes gabalos konstatēto mazāko platību. Šīs kļūdas finansiālo ietekmi nav iespējams aprēķināt. |
| --- | --- |

5.15.

Kad notiek pārbaudes uz vietas, pārspīlētus un nepilnīgus zemes gabalu pieteikumus ir iespējams savstarpēji kompensēt, ja vien nav pārsniegta kadastrālā platība. Polijā izmērīto platību, kas pārsniedza zemes gabala kadastrālo platību, izmantoja, lai kompensētu citos zemes gabalos konstatēto mazāko platību. Šīs kļūdas finansiālo ietekmi nav iespējams aprēķināt.

| 5.15. | Komisija ir identificējusi šo problēmu un pārrauga to. |
| --- | --- |

5.15.

Komisija ir identificējusi šo problēmu un pārrauga to.

| a) | Komisija sekos tās risināšanai divpusējās sanāksmēs ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

a)

Komisija sekos tās risināšanai divpusējās sanāksmēs ar dalībvalstīm.

| b) | Uzraudzība turpināsies, Komisijas dienestiem veicot izmeklēšanu. |
| --- | --- |

b)

Uzraudzība turpināsies, Komisijas dienestiem veicot izmeklēšanu.

| 5.16. | Vēl tika konstatētas šādas problēmas: |
| --- | --- |

5.16.

Vēl tika konstatētas šādas problēmas:

| a) | Ungārija: inspekciju rezultātus neņēma vērā, vai arī tos ņēma vērā nepareizi, aprēķinot VPMS maksājumus (20); |
| --- | --- |

a)

Ungārija: inspekciju rezultātus neņēma vērā, vai arī tos ņēma vērā nepareizi, aprēķinot VPMS maksājumus (20);

| b) | Polija: valsts papildu maksājumus (21) veic pēc stingrākiem noteikumiem nekā VPMS maksājumus. Ja valsts kritēriji nebija izpildīti, VPMS maksājumus samazināja tāpat kā valsts maksājumus pat tad, ja VPMS kritēriji bija izpildīti. Tas ir pretrunā ES tiesību aktiem. Turklāt administratīvās sasaistu pārbaudes pieļauj atšķirības starp pieteikto platību un ZGIS reģistrēto atbilstīgo platību, kas ir pieļaujams vienīgi zemes gabaliem, ko pārbauda uz vietas; |
| --- | --- |

b)

Polija: valsts papildu maksājumus (21) veic pēc stingrākiem noteikumiem nekā VPMS maksājumus. Ja valsts kritēriji nebija izpildīti, VPMS maksājumus samazināja tāpat kā valsts maksājumus pat tad, ja VPMS kritēriji bija izpildīti. Tas ir pretrunā ES tiesību aktiem. Turklāt administratīvās sasaistu pārbaudes pieļauj atšķirības starp pieteikto platību un ZGIS reģistrēto atbilstīgo platību, kas ir pieļaujams vienīgi zemes gabaliem, ko pārbauda uz vietas;

| 5.17. | Piecās dalībvalstīs (22), netika vērtēti vai dokumentēti noteiktie riska faktori par 2004. pieteikumu gadu, un tos nepiemēroja 2005. gadam (attiecas uz 2006. finanšu gadu). |
| --- | --- |

5.17.

Piecās dalībvalstīs (22), netika vērtēti vai dokumentēti noteiktie riska faktori par 2004. pieteikumu gadu, un tos nepiemēroja 2005. gadam (attiecas uz 2006. finanšu gadu).

| 5.17. | Cenšoties iekļauties vispārējā plānā, kura mērķis ir uzlabot statistikas datus un to lietošanu, Komisijas dienesti kopš 2005. gada, tiekoties ar dalībvalstīm, ir mudinājuši tās novērtēt riska analīzi. |
| --- | --- |

5.17.

Cenšoties iekļauties vispārējā plānā, kura mērķis ir uzlabot statistikas datus un to lietošanu, Komisijas dienesti kopš 2005. gada, tiekoties ar dalībvalstīm, ir mudinājuši tās novērtēt riska analīzi.

| 5.18. | Saskaņā ar VPMS, ja kopējais dalībvalstī maksājamais atbalsts pārsniedz valsts finanšu aploksni, tad līdzvērtīgi proporcionāli jāsamazina atbalsts par hektāru. Dalībvalstij bija jāinformē Komisija par samazinājuma likmi līdz 2004. gada 30. novembrim. Čehijas iestādes nespēja pamatot kopējās pieteiktās platības skaitli, ko izmantoja, lai aprēķinātu samazinājuma likmi par 1,63 %. Ungārija un Lietuva galīgo samazinājuma koeficientu nepaziņoja termiņā. |
| --- | --- |

5.18.

Saskaņā ar VPMS, ja kopējais dalībvalstī maksājamais atbalsts pārsniedz valsts finanšu aploksni, tad līdzvērtīgi proporcionāli jāsamazina atbalsts par hektāru. Dalībvalstij bija jāinformē Komisija par samazinājuma likmi līdz 2004. gada 30. novembrim. Čehijas iestādes nespēja pamatot kopējās pieteiktās platības skaitli, ko izmantoja, lai aprēķinātu samazinājuma likmi par 1,63 %. Ungārija un Lietuva galīgo samazinājuma koeficientu nepaziņoja termiņā.

| 5.18.–5.19. | Komisija ņems vērā Revīzijas palātas komentārus. |
| --- | --- |

5.18.–5.19.

Komisija ņems vērā Revīzijas palātas komentārus.

| 5.19. | Saskaņā ar regulām VPMS atbalsts izmaksājams vienreiz laikā no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 30. aprīlim. Ungārija veica divus maksājumus. Šādai praksei nav juridiska pamatojuma. |
| --- | --- |

5.19.

Saskaņā ar regulām VPMS atbalsts izmaksājams vienreiz laikā no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 30. aprīlim. Ungārija veica divus maksājumus. Šādai praksei nav juridiska pamatojuma.

| 5.20. | 20 VPMS darījumu paraugos, ko Palāta izraudzījās nejaušas atlases kārtībā, tika atklāti pieci pārmaksājumi, kas veido būtisku kļūdu. Četru pārmaksājumu iemesls bija pretendentu pieteikto platību pārspīlēšana, bet piektais pārmaksājums bija paredzēts pieteikuma labojumos pēc noteiktā termiņa. |
| --- | --- |

5.20.

20 VPMS darījumu paraugos, ko Palāta izraudzījās nejaušas atlases kārtībā, tika atklāti pieci pārmaksājumi, kas veido būtisku kļūdu. Četru pārmaksājumu iemesls bija pretendentu pieteikto platību pārspīlēšana, bet piektais pārmaksājums bija paredzēts pieteikuma labojumos pēc noteiktā termiņa.

| 5.20. | Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas konstatētos faktus. |
| --- | --- |

5.20.

Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas konstatētos faktus.

Piemaksas par dzīvniekiem

| 5.21. | Komisijas statistikā attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem iekļauti tādi lauksaimnieku pieteikti dzīvnieki, par kuriem inspektori konstatēja, ka tie vai nu vispār neeksistē, vai arī neatbilst atbalsta nosacījumiem. Lielākajā shēmā, ko piemēro zīdītājgovīm (sk. 
  5.3. tabulu
  un
  5.4. grafiku
  ), dalībvalstis pārbaudīja 14,9 % pieteikto dzīvnieku, no kuriem 1,8 % neeksistēja vai neatbilda nosacījumiem. Kopumā šis liellopu procents starp dalībvalstīm atšķiras minimāli, lai gan Itālijā, Maltā un Slovēnijā tas ir ļoti augsts (piemaksām par zīdītājgovīm Itālijā –11,4 %, Slovēnijā –48,2 %; īpašajām piemaksām par liellopiem Maltā –11,8 %, Itālijā –21,8 %, Slovēnijā –56,2 %). |
| --- | --- |

5.21.

Komisijas statistikā attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem iekļauti tādi lauksaimnieku pieteikti dzīvnieki, par kuriem inspektori konstatēja, ka tie vai nu vispār neeksistē, vai arī neatbilst atbalsta nosacījumiem. Lielākajā shēmā, ko piemēro zīdītājgovīm (sk. 
  5.3. tabulu
  un
  5.4. grafiku
  ), dalībvalstis pārbaudīja 14,9 % pieteikto dzīvnieku, no kuriem 1,8 % neeksistēja vai neatbilda nosacījumiem. Kopumā šis liellopu procents starp dalībvalstīm atšķiras minimāli, lai gan Itālijā, Maltā un Slovēnijā tas ir ļoti augsts (piemaksām par zīdītājgovīm Itālijā –11,4 %, Slovēnijā –48,2 %; īpašajām piemaksām par liellopiem Maltā –11,8 %, Itālijā –21,8 %, Slovēnijā –56,2 %).

| 5.21. | Lai gan var piekrist, ka Itālijas statistikas datos šis samazinājuma gadījumu īpatsvars procentuāli patiešām ir samērā augsts, šajā lietā iesaistīto lauksaimnieku procentuālais apjoms 2004. gadā ir ievērojami samazinājies, un tas liecina, ka problēmās vainojami tikai nedaudzi lauksaimnieki. Itālijas iestādes sekos šim jautājumam, lai atklātu iemeslus, kuru dēļ parādījies šis augstais procentuālais īpatsvars. |
| --- | --- |

5.21.

Lai gan var piekrist, ka Itālijas statistikas datos šis samazinājuma gadījumu īpatsvars procentuāli patiešām ir samērā augsts, šajā lietā iesaistīto lauksaimnieku procentuālais apjoms 2004. gadā ir ievērojami samazinājies, un tas liecina, ka problēmās vainojami tikai nedaudzi lauksaimnieki. Itālijas iestādes sekos šim jautājumam, lai atklātu iemeslus, kuru dēļ parādījies šis augstais procentuālais īpatsvars.

Pārbaudes Maltā un Slovēnijā jau ir atklājušas, ka statistikas dati ir neuzticami, un Komisija ir pieprasījusi sniegt pārskatītus statistikas datus.

5.3. tabula – IAKS pārbaudes piemaksām par zīdītājgovīm: 2004. gadā uz vietas veikto pārbaužu rezultāti saistībā ar 2005. gadā samaksātajiem pieprasījumiem

| Dalībvalstis | Pārbaudītie pieprasījumi | Pārbaudītie un daļēji noraidītie pieprasījumi | Pārbaudītie un pilnībā noraidītie pieprasījumi | Pārbaudītie dzīvnieki | Pārbaudītie un noraidītie dzīvnieki |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iesniegto pieprasījumu kopējais skaits | Skaits | % | Skaits | % | Skaits | % | Iesniegto pieprasījumu kopējais skaits | Skaits | % | Skaits | % |
| Beļģija | 14 886 | 707 | 4,7 | 6 | 0,8 | 3 | 0,4 | 395 197 | 30 885 | 7,8 | 58 | 0,2 |
| Dānija | 8 650 | 1 047 | 12,1 | 5 | 0,5 | 3 | 0,3 | 109 355 | 25 066 | 22,9 | 18 | 0,1 |
| Vācija | 32 899 | 3 508 | 10,7 | 227 | 6,5 | 81 | 2,3 | 641 781 | 87 995 | 13,7 | 1 125 | 1,3 |
| Grieķija | 10 849 | 3 728 | 34,4 | 201 | 5,4 | 22 | 0,6 | 209 825 | 125 424 | 59,8 | 1 179 | 0,9 |
| Spānija | 59 800 | 5 195 | 8,7 | 293 | 5,6 | 44 | 0,8 | 1 758 858 | 311 213 | 17,7 | 4 188 | 1,3 |
| Francija | 117 249 | 13 958 | 11,9 | 1 024 | 7,3 | 217 | 1,6 | 4 214 721 | 548 148 | 13,0 | 2 181 | 0,4 |
| Īrija | 61 840 | 4 698 | 7,6 | 421 | 9,0 | 19 | 0,4 | 1 104 521 | 132 916 | 12,0 | 603 | 0,5 |
| Itālija | 55 850 | 8 443 | 15,1 | 212 | 2,5 | 288 | 3,4 | 763 119 | 122 665 | 16,1 | 13 954 | 11,4 |
| Luksemburga | 491 | 62 | 12,6 | 4 | 6,5 | 0 | 0,0 | 23 288 | 4 959 | 21,3 | 12 | 0,2 |
| Nīderlande | 4 549 | 648 | 14,2 | 16 | 2,5 | 30 | 4,6 | 73 105 | 10 015 | 13,7 | 141 | 1,4 |
| Austrija | 92 616 | 6 563 | 7,1 | 408 | 6,2 | 79 | 1,2 | 403 022 | 69 724 | 17,3 | 876 | 1,3 |
| Portugāle | 24 849 | 2 792 | 11,2 | 91 | 3,3 | 41 | 1,5 | 364 386 | 59 322 | 16,3 | 345 | 0,6 |
| Somija | 1 666 | 225 | 13,5 | 29 | 12,9 | 4 | 1,8 | 41 499 | 6 714 | 16,2 | 126 | 1,9 |
| Zviedrija | 9 809 | 590 | 6,0 | 2 | 0,3 | 1 | 0,2 | 152 363 | 10 661 | 7,0 | 8 | 0,1 |
| Apvienotā Karaliste | 43 778 | 5 457 | 12,5 | 410 | 7,5 | 33 | 0,6 | 1 709 788 | 235 665 | 13,8 | 1 499 | 0,6 |
| Kopā ES-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovēnija | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Kopā ES-2 | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Kopā 2004. gadā ES-17 | 567 594 | 60 453 | 10,7 | 4 174 | 6,9 | 910 | 1,5 | 12 063 365 | 1 794 928 | 14,9 | 32 847 | 1,8 |
| Kopā 2004. gadā ES-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Kopā 2003. gadā ES-15
   (23) | 522 146 | 66 340 | 12,7 | 4 596 | 6,9 | 1 683 | 2,5 | 11 998 677 | 2 060 855 | 17,2 | 25 052 | 1,2 |
| Kopā 2002. gadā ES-15 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| NB 1: Prasību noraida pilnībā, ja starp deklarēto dzīvnieku skaitu un par atbilstīgiem atzīto dzīvnieku skaitu konstatē vairāk nekā 20 % atšķirību vai ja šī atšķirība radusies tīšu pārkāpumu rezultātā.

  NB 2: N gadā veiktais tests attiecas uz maksājumiem, kas izdarīti N + 1 gadā.

  Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI. |

Dalībvalstis

Pārbaudītie pieprasījumi

Pārbaudītie un daļēji noraidītie pieprasījumi

Pārbaudītie un pilnībā noraidītie pieprasījumi

Pārbaudītie dzīvnieki

Pārbaudītie un noraidītie dzīvnieki

Iesniegto pieprasījumu kopējais skaits

Skaits

%

Skaits

%

Skaits

%

Iesniegto pieprasījumu kopējais skaits

Skaits

%

Skaits

%

Beļģija

14 886

707

4,7

6

0,8

3

0,4

395 197

30 885

7,8

58

0,2

Dānija

8 650

1 047

12,1

5

0,5

3

0,3

109 355

25 066

22,9

18

0,1

Vācija

32 899

3 508

10,7

227

6,5

81

2,3

641 781

87 995

13,7

1 125

1,3

Grieķija

10 849

3 728

34,4

201

5,4

22

0,6

209 825

125 424

59,8

1 179

0,9

Spānija

59 800

5 195

8,7

293

5,6

44

0,8

1 758 858

311 213

17,7

4 188

1,3

Francija

117 249

13 958

11,9

1 024

7,3

217

1,6

4 214 721

548 148

13,0

2 181

0,4

Īrija

61 840

4 698

7,6

421

9,0

19

0,4

1 104 521

132 916

12,0

603

0,5

Itālija

55 850

8 443

15,1

212

2,5

288

3,4

763 119

122 665

16,1

13 954

11,4

Luksemburga

491

62

12,6

4

6,5

0

0,0

23 288

4 959

21,3

12

0,2

Nīderlande

4 549

648

14,2

16

2,5

30

4,6

73 105

10 015

13,7

141

1,4

Austrija

92 616

6 563

7,1

408

6,2

79

1,2

403 022

69 724

17,3

876

1,3

Portugāle

24 849

2 792

11,2

91

3,3

41

1,5

364 386

59 322

16,3

345

0,6

Somija

1 666

225

13,5

29

12,9

4

1,8

41 499

6 714

16,2

126

1,9

Zviedrija

9 809

590

6,0

2

0,3

1

0,2

152 363

10 661

7,0

8

0,1

Apvienotā Karaliste

43 778

5 457

12,5

410

7,5

33

0,6

1 709 788

235 665

13,8

1 499

0,6

Kopā ES-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0

0,0

0

0,0

Slovēnija

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Kopā ES-2

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Kopā 2004. gadā ES-17

567 594

60 453

10,7

4 174

6,9

910

1,5

12 063 365

1 794 928

14,9

32 847

1,8

Kopā 2004. gadā ES-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Kopā 2003. gadā ES-15
   (23)

522 146

66 340

12,7

4 596

6,9

1 683

2,5

11 998 677

2 060 855

17,2

25 052

1,2

Kopā 2002. gadā ES-15

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

NB 1: Prasību noraida pilnībā, ja starp deklarēto dzīvnieku skaitu un par atbilstīgiem atzīto dzīvnieku skaitu konstatē vairāk nekā 20 % atšķirību vai ja šī atšķirība radusies tīšu pārkāpumu rezultātā.

NB 2: N gadā veiktais tests attiecas uz maksājumiem, kas izdarīti N + 1 gadā.

Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

Image

| 5.22. | Piemaksās par aitām un kazām pārspīlētais dzīvnieku skaits ir samazinājies no 8,2 % 2003. gadā līdz 6,3 %. Itālija un Slovēnija ziņo ievērojami vairāk kļūdu piemaksās par aitām un kazām (attiecīgi 10 % un 24,1 %) nekā pārējās dalībvalstis (1,2 %). Palāta atklāja problēmas Grieķijā, Spānijā, Francijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē. Ganāmpulku reģistri ir uzturēti slikti. Uz reģistriem nevar paļauties, lai pārliecinātos, ka ir ievērots nosacījumu nemainīšanas periods, vai lai pieprasījumu salīdzinātu ar inspekcijā konstatēto aitu skaitu. |
| --- | --- |

5.22.

Piemaksās par aitām un kazām pārspīlētais dzīvnieku skaits ir samazinājies no 8,2 % 2003. gadā līdz 6,3 %. Itālija un Slovēnija ziņo ievērojami vairāk kļūdu piemaksās par aitām un kazām (attiecīgi 10 % un 24,1 %) nekā pārējās dalībvalstis (1,2 %). Palāta atklāja problēmas Grieķijā, Spānijā, Francijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē. Ganāmpulku reģistri ir uzturēti slikti. Uz reģistriem nevar paļauties, lai pārliecinātos, ka ir ievērots nosacījumu nemainīšanas periods, vai lai pieprasījumu salīdzinātu ar inspekcijā konstatēto aitu skaitu.

| 5.22. | Par faktiem, kas konstatēti saistībā ar Itāliju un Slovēniju, skatīt atbildi uz 5.20. punktu. |
| --- | --- |

5.22.

Par faktiem, kas konstatēti saistībā ar Itāliju un Slovēniju, skatīt atbildi uz 5.20. punktu.

Visos Komisijas revīzijas apmeklējumos Grieķijā, Spānijā, Francijā, Nīderlandē un citās dalībvalstīs 2005. gadā tika konstatētas nepilnības lauksaimnieku uzturētajos ganāmpulku reģistros, un šie fakti tiks ņemti vērā grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās.

| 5.23. | Maltā atbalsta samazinājumus un soda naudas, kas piemērojamas piemaksām par liellopiem un aitām, sistemātiski aprēķināja nepareizi. |
| --- | --- |

5.23.

Maltā atbalsta samazinājumus un soda naudas, kas piemērojamas piemaksām par liellopiem un aitām, sistemātiski aprēķināja nepareizi.

| 5.23. | Šis jautājums tiks uzraudzīts, veicot noskaidrošanas procedūru pēc tam, kad būs saņemtas sīkākas ziņas par Revīzijas palātas atklātajiem faktiem. |
| --- | --- |

5.23.

Šis jautājums tiks uzraudzīts, veicot noskaidrošanas procedūru pēc tam, kad būs saņemtas sīkākas ziņas par Revīzijas palātas atklātajiem faktiem.

| 5.24. | Kopumā valstu statistika attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk uzticama nekā statistika par pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu. Pārmaksāšanas risks ir lielāks tāpēc, ka dzīvnieki bieži tiek pārvietoti un shēmām, saskaņā ar kurām maksā par dzīvniekiem, ir sarežģīti nosacījumi. Visumā Palātas veiktās pārbaudes nesniedza pierādījumus, kas nozīmīgi atšķirtos no IAKS statistikas. |
| --- | --- |

5.24.

Kopumā valstu statistika attiecībā uz piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk uzticama nekā statistika par pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu. Pārmaksāšanas risks ir lielāks tāpēc, ka dzīvnieki bieži tiek pārvietoti un shēmām, saskaņā ar kurām maksā par dzīvniekiem, ir sarežģīti nosacījumi. Visumā Palātas veiktās pārbaudes nesniedza pierādījumus, kas nozīmīgi atšķirtos no IAKS statistikas.

Olīveļļa

| 5.25. | Palāta pārbaudīja deviņus atbalsta maksājumus olīveļļas ražošanai Spānijā, Grieķijā un Itālijā (24) – šis dalībvalstis deklarēja aptuveni 2 000 miljonus EUR. Visos darījumos atklājās pārmaksājumi un/ vai viena vai vairākas formālas kļūdas, bet Itālijā abi pārbaudītie darījumi izrādījās nepareizi. Rezultāti norāda uz to, ka pastāv nopietnas problēmas kontrolē pār ražošanas atbalsta shēmu un – vispārīgākā līmenī – ka olīvu audzēšanas Ģeogrāfiskā informācijas sistēma (ĢIS) nav pietiekami uzticama. Šo aerofotogrāfiju sistēmu izmanto, lai pārbaudītu olīvkoku audžu esamību. |
| --- | --- |

5.25.

Palāta pārbaudīja deviņus atbalsta maksājumus olīveļļas ražošanai Spānijā, Grieķijā un Itālijā (24) – šis dalībvalstis deklarēja aptuveni 2 000 miljonus EUR. Visos darījumos atklājās pārmaksājumi un/ vai viena vai vairākas formālas kļūdas, bet Itālijā abi pārbaudītie darījumi izrādījās nepareizi. Rezultāti norāda uz to, ka pastāv nopietnas problēmas kontrolē pār ražošanas atbalsta shēmu un – vispārīgākā līmenī – ka olīvu audzēšanas Ģeogrāfiskā informācijas sistēma (ĢIS) nav pietiekami uzticama. Šo aerofotogrāfiju sistēmu izmanto, lai pārbaudītu olīvkoku audžu esamību.

| 5.25. | Tāpat kā olīvu spiestuvju pārbaudes, olīvu nozares ĢIS ir viens posms olīveļļas ražošanas atbalsta pārbaudes sistēmā. ĢIS ir obligāta tikai, sākot no 2003./2004. tirdzniecības gada. Komisijas revīzijās, kas tika veiktas saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru kopš 2003. gada, tika konstatētas līdzīgas nepilnības Revīzijas palātas pārbaudītajās dalībvalstīs attiecībā uz olīvu nozares ĢIS, sankciju piemērošanu olīvu spiestuvēm un olīveļļas ĢIS izmantošanu, lai kontrolētu ražas vai piemērotu noteiktās sankcijas tiem ražotājiem, kas deklarējuši pārāk lielu olīvkoku skaitu. Dalībvalstis ir informētas, un pašlaik noris grāmatojumu noskaidrošanas procedūra. Notiks finanšu korekcijas, ja apstiprināsies, ka pastāv risks attiecībā uz ELVGF. |
| --- | --- |

5.25.

Tāpat kā olīvu spiestuvju pārbaudes, olīvu nozares ĢIS ir viens posms olīveļļas ražošanas atbalsta pārbaudes sistēmā. ĢIS ir obligāta tikai, sākot no 2003./2004. tirdzniecības gada. Komisijas revīzijās, kas tika veiktas saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru kopš 2003. gada, tika konstatētas līdzīgas nepilnības Revīzijas palātas pārbaudītajās dalībvalstīs attiecībā uz olīvu nozares ĢIS, sankciju piemērošanu olīvu spiestuvēm un olīveļļas ĢIS izmantošanu, lai kontrolētu ražas vai piemērotu noteiktās sankcijas tiem ražotājiem, kas deklarējuši pārāk lielu olīvkoku skaitu. Dalībvalstis ir informētas, un pašlaik noris grāmatojumu noskaidrošanas procedūra. Notiks finanšu korekcijas, ja apstiprināsies, ka pastāv risks attiecībā uz ELVGF.

| 5.26. | ĢIS vajadzēja pilnībā darboties kopš 2003./2004. tirdzniecības gada. Sākotnēji par ĢIS ieviešanas apliecināšanu atbildēja Komisija, taču tā grozīja Regulu, lai tas būtu dalībvalstu pienākums ziņot par sistēmas pilnīgu ieviešanu. Neskatoties uz to, ka dalībvalstis apstiprināja sistēmas ieviešanu, Palāta secināja, ka tās nav atjaunojušas ĢIS datus (burtciparu datu bāzi, olīvkoku patieso skaitu, jaunus stādījumus un ražošanas potenciālu), tāpēc ĢIS noteikti vēl nevar uzskatīt par pilnībā gatavu darbam. Tam ir ļoti liela nozīme, jo olīvu audzēšanas ĢIS integrēs IAKS un izmantos par pamatu maksājumu aprēķināšanai un jaunās Vienotā maksājuma shēmas (VMS) (25) pārvaldībai un kontrolei (olīvu audzētājiem maksās atkarībā no zemes platības). |
| --- | --- |

5.26.

ĢIS vajadzēja pilnībā darboties kopš 2003./2004. tirdzniecības gada. Sākotnēji par ĢIS ieviešanas apliecināšanu atbildēja Komisija, taču tā grozīja Regulu, lai tas būtu dalībvalstu pienākums ziņot par sistēmas pilnīgu ieviešanu. Neskatoties uz to, ka dalībvalstis apstiprināja sistēmas ieviešanu, Palāta secināja, ka tās nav atjaunojušas ĢIS datus (burtciparu datu bāzi, olīvkoku patieso skaitu, jaunus stādījumus un ražošanas potenciālu), tāpēc ĢIS noteikti vēl nevar uzskatīt par pilnībā gatavu darbam. Tam ir ļoti liela nozīme, jo olīvu audzēšanas ĢIS integrēs IAKS un izmantos par pamatu maksājumu aprēķināšanai un jaunās Vienotā maksājuma shēmas (VMS) (25) pārvaldībai un kontrolei (olīvu audzētājiem maksās atkarībā no zemes platības).

| 5.26. | Nepilnības olīvu nozares ĢIS ir zināmas arī Komisijai, kura pievienojas Revīzijas palātas paustajām bažām par reformas īstenošanu. Dalībvalstīm ir sniegti ieteikumi grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās. Gatavojot izdevumus jaunajām shēmām, jāizvērtē risks, kurš skar ELVGF un kura dēļ var rasties vajadzība veikt finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.26.

Nepilnības olīvu nozares ĢIS ir zināmas arī Komisijai, kura pievienojas Revīzijas palātas paustajām bažām par reformas īstenošanu. Dalībvalstīm ir sniegti ieteikumi grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās. Gatavojot izdevumus jaunajām shēmām, jāizvērtē risks, kurš skar ELVGF un kura dēļ var rasties vajadzība veikt finanšu korekcijas.

| 5.27. | Vidējo ražību ražošanas zonā katru gadu nosaka Komisija, un, lai saņemtu atbalstu, dalībvalstīm tas ir jāizpilda. Komisijai ir grūti pārbaudīt, vai dalībvalstis šos vidējos rādītājus izmanto pienācīgi, lai pārbaudītu pieteiktās produkcijas atbilstīgumu, un neveic nepareizus maksājumus (sk., Itālijas piemēru 5.25. punktā). |
| --- | --- |

5.27.

Vidējo ražību ražošanas zonā katru gadu nosaka Komisija, un, lai saņemtu atbalstu, dalībvalstīm tas ir jāizpilda. Komisijai ir grūti pārbaudīt, vai dalībvalstis šos vidējos rādītājus izmanto pienācīgi, lai pārbaudītu pieteiktās produkcijas atbilstīgumu, un neveic nepareizus maksājumus (sk., Itālijas piemēru 5.25. punktā).

| 5.27. | Atbilstība vidējās ražības kritērijam nav nosacījums, lai iegūtu tiesības pretendēt uz atbalstu, bet līdzeklis, kā kontrolēt reālo stāvokli olīveļļas ražošanā. Ja nav pierādījumu, ka ražība ir pārsniegusi vidējo rādītāju, lauksaimniekam var nepiešķirt daļu atbalsta. |
| --- | --- |

5.27.

Atbilstība vidējās ražības kritērijam nav nosacījums, lai iegūtu tiesības pretendēt uz atbalstu, bet līdzeklis, kā kontrolēt reālo stāvokli olīveļļas ražošanā. Ja nav pierādījumu, ka ražība ir pārsniegusi vidējo rādītāju, lauksaimniekam var nepiešķirt daļu atbalsta.

Komisija savās revīzijās lūdza dalībvalstis pierādīt, ka tās efektīvi kontrolē ražību, un piemēroja Itālijai finanšu korekcijas, kurām viens no iemesliem bija šīs kontroles trūkums. Spānijai un Grieķijai Komisija kritizēja:

| — | pieeju, kura balstīta tikai uz vienu kritēriju un kuras pamatā nebija rūpīga analīze, |
| --- | --- |

—

pieeju, kura balstīta tikai uz vienu kritēriju un kuras pamatā nebija rūpīga analīze,

| — | acīmredzamo efektivitātes trūkumu saistībā ar šo pieeju, jo beigās par piemērotiem uzskatīja lielāko daļu no kontrolei pakļautajiem ražotājiem. |
| --- | --- |

—

acīmredzamo efektivitātes trūkumu saistībā ar šo pieeju, jo beigās par piemērotiem uzskatīja lielāko daļu no kontrolei pakļautajiem ražotājiem.

Lauku attīstība

ES-15

| 5.28. | ELVGF Garantijas nodaļas izdevumi lauku attīstībai 2005. gadā kopā bija 6 311 miljoni EUR (13 % KLP izdevumu). Šie izdevumi paredzēti agrovides shēmām, kompensācijām par saimniekošanu mazāk labvēlīgos apvidos, mežsaimniecībai, ieguldījumiem un atbalstam gados jauniem lauksaimniekiem un tādiem, kas vēlas iet pensijā. |
| --- | --- |

5.28.

ELVGF Garantijas nodaļas izdevumi lauku attīstībai 2005. gadā kopā bija 6 311 miljoni EUR (13 % KLP izdevumu). Šie izdevumi paredzēti agrovides shēmām, kompensācijām par saimniekošanu mazāk labvēlīgos apvidos, mežsaimniecībai, ieguldījumiem un atbalstam gados jauniem lauksaimniekiem un tādiem, kas vēlas iet pensijā.

| 5.29. | Lielākā daļa tiesību saņemt lauku attīstības atbalstu ir atkarīgas no (bieži vien sarežģītu) saistību ievērošanas, piemēram, jāievēro labas lauksaimniecības prakse, un tiesības aprēķina atkarībā no izmantotajiem hektāriem. Palātas veiktajā revīzijā atklājās daudz kļūdu tāpēc, ka lauksaimnieki nepildīja saistības vai atbildīgās iestādes nepārbaudīja viņu atbilstību galvenajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

5.29.

Lielākā daļa tiesību saņemt lauku attīstības atbalstu ir atkarīgas no (bieži vien sarežģītu) saistību ievērošanas, piemēram, jāievēro labas lauksaimniecības prakse, un tiesības aprēķina atkarībā no izmantotajiem hektāriem. Palātas veiktajā revīzijā atklājās daudz kļūdu tāpēc, ka lauksaimnieki nepildīja saistības vai atbildīgās iestādes nepārbaudīja viņu atbilstību galvenajiem nosacījumiem.

| 5.29. | Komisija sīkāk pārbaudīs Revīzijas palātas atklātās problēmas, kad tiks saņemtas atbildes no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.29.

Komisija sīkāk pārbaudīs Revīzijas palātas atklātās problēmas, kad tiks saņemtas atbildes no dalībvalstīm.

Pagaidu lauku attīstības instruments jaunajām dalībvalstīm

| 5.30. | Jaunajām dalībvalstīm ir īpašs lauku attīstības režīms (26), saskaņā ar kuru tiek atbalstīti četri “papildu pasākumi” (27) un daži īpaši lauku attīstības pasākumi (28) (kopējais maksājumu apjoms 2005. gadā bija 1 069 miljoni EUR). |
| --- | --- |

5.30.

Jaunajām dalībvalstīm ir īpašs lauku attīstības režīms (26), saskaņā ar kuru tiek atbalstīti četri “papildu pasākumi” (27) un daži īpaši lauku attīstības pasākumi (28) (kopējais maksājumu apjoms 2005. gadā bija 1 069 miljoni EUR).

| 5.31. | Finansiāli svarīgākais pasākums Polijā ir paredzēts saimniekošanai mazāk labvēlīgos apvidos; 2005. gadā šim pasākumam tika izmaksāti 225,8 miljoni EUR. Viens no atbilstības nosacījumiem ir labas lauksaimniecības prakses izmantošana. Polijas lauku attīstības programmā šajā nolūkā ir noteikti standarti, ko pārbauda uz vietas un kas veido daļu no prasītās 5 % kontroles. Šajās pārbaudēs atklājās daudz neatbilstību standartiem; 3 281 saimniecībā (9,6 % no pārbaudītajām) bija viens vai vairāki pārkāpumi. |
| --- | --- |

5.31.

Finansiāli svarīgākais pasākums Polijā ir paredzēts saimniekošanai mazāk labvēlīgos apvidos; 2005. gadā šim pasākumam tika izmaksāti 225,8 miljoni EUR. Viens no atbilstības nosacījumiem ir labas lauksaimniecības prakses izmantošana. Polijas lauku attīstības programmā šajā nolūkā ir noteikti standarti, ko pārbauda uz vietas un kas veido daļu no prasītās 5 % kontroles. Šajās pārbaudēs atklājās daudz neatbilstību standartiem; 3 281 saimniecībā (9,6 % no pārbaudītajām) bija viens vai vairāki pārkāpumi.

| 5.32. | Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem pirmā pārkāpuma gadījumā lauksaimnieks saņem tikai brīdinājumu, bet viņam nepiemēro sankcijas. Visiem lauksaimniekiem tika izteikts brīdinājums, tātad nekāda piedziņa vai sankcijas netika piemērotas. Tas ir pretrunā ES tiesību aktiem: par Padomes regulā (29) paredzēto atbilstības nosacījumu neievērošanu būtu jāsamazina maksājumi. Šādu maksājumu kopējā vērtība bija 0,8 miljoni EUR. |
| --- | --- |

5.32.

Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem pirmā pārkāpuma gadījumā lauksaimnieks saņem tikai brīdinājumu, bet viņam nepiemēro sankcijas. Visiem lauksaimniekiem tika izteikts brīdinājums, tātad nekāda piedziņa vai sankcijas netika piemērotas. Tas ir pretrunā ES tiesību aktiem: par Padomes regulā (29) paredzēto atbilstības nosacījumu neievērošanu būtu jāsamazina maksājumi. Šādu maksājumu kopējā vērtība bija 0,8 miljoni EUR.

| 5.32. | Komisija jau ir identificējusi šo problēmu, un jau noris grāmatojumu noskaidrošanas procedūra, kuras rezultātā, iespējams, tiks veiktas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.32.

Komisija jau ir identificējusi šo problēmu, un jau noris grāmatojumu noskaidrošanas procedūra, kuras rezultātā, iespējams, tiks veiktas finanšu korekcijas.

Eksporta kompensācijas

| 5.33. | Eksporta kompensācijas, ko maksā ES lauksaimniecības preču eksportētājiem, sedz atšķirību starp ES iekšējā tirgus un pasaules tirgus cenām un ļauj realizēt ES produkcijas atlikumu pasaules tirgos (30). Kompensāciju apmērs 2005. gadā bija 3 miljardi EUR jeb 7,5 % KLP izdevumu. Dalībvalstīm fiziski jāpārbauda 5 % eksporta preču, lai pārliecinātos, ka tās ir pareizi aprakstītas un var pretendēt uz prasīto eksporta kompensāciju. Tāpat arī dalībvalstīm jāveic pārbaudes vietā, kur preces izved no ES, ja tā nav tā pati vieta, kur precēm veikta fiziskā pārbaude (aizstājējpārbaudes). Komisija uzrauga šo pārbaužu kvalitāti un skaitu. |
| --- | --- |

5.33.

Eksporta kompensācijas, ko maksā ES lauksaimniecības preču eksportētājiem, sedz atšķirību starp ES iekšējā tirgus un pasaules tirgus cenām un ļauj realizēt ES produkcijas atlikumu pasaules tirgos (30). Kompensāciju apmērs 2005. gadā bija 3 miljardi EUR jeb 7,5 % KLP izdevumu. Dalībvalstīm fiziski jāpārbauda 5 % eksporta preču, lai pārliecinātos, ka tās ir pareizi aprakstītas un var pretendēt uz prasīto eksporta kompensāciju. Tāpat arī dalībvalstīm jāveic pārbaudes vietā, kur preces izved no ES, ja tā nav tā pati vieta, kur precēm veikta fiziskā pārbaude (aizstājējpārbaudes). Komisija uzrauga šo pārbaužu kvalitāti un skaitu.

| 5.34. | Ņemot vērā noskaidrošanas procedūru pabeigšanai vajadzīgo laiku, par nepilnībām, ko Komisija atklāja revīzijā dalībvalstīs 2004. gadā (31), vēl nav pieņemts galīgais lēmums, vai būtu jāizdara finanšu korekcijas. 2005. gadā Beļģijā tika atklātas problēmas, kas attiecas uz iepriekšēju brīdināšanu. |
| --- | --- |

5.34.

Ņemot vērā noskaidrošanas procedūru pabeigšanai vajadzīgo laiku, par nepilnībām, ko Komisija atklāja revīzijā dalībvalstīs 2004. gadā (31), vēl nav pieņemts galīgais lēmums, vai būtu jāizdara finanšu korekcijas. 2005. gadā Beļģijā tika atklātas problēmas, kas attiecas uz iepriekšēju brīdināšanu.

| 5.34. | Ir slēgtas divas izmeklēšanas procedūras, nenosakot finanšu korekcijas (Polija un Lietuva). Atlikušajās izmeklēšanās, konstatējot nepilnības, ir uzsāktas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras (Īrija, Itālija, Nīderlande, Francija, Spānija, Vācija, Apvienotā Karaliste), kuru rezultātā, iespējams, tiks noteiktas finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.34.

Ir slēgtas divas izmeklēšanas procedūras, nenosakot finanšu korekcijas (Polija un Lietuva). Atlikušajās izmeklēšanās, konstatējot nepilnības, ir uzsāktas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras (Īrija, Itālija, Nīderlande, Francija, Spānija, Vācija, Apvienotā Karaliste), kuru rezultātā, iespējams, tiks noteiktas finanšu korekcijas.

| 5.35. | Revidējot fiziskās pārbaudes un/ vai aizstājējpārbaudes, ko 11 dalībvalstis veica laikā no 2004. līdz 2006. gadam, Palāta konstatēja šādus aspektus: |
| --- | --- |

5.35.

Revidējot fiziskās pārbaudes un/ vai aizstājējpārbaudes, ko 11 dalībvalstis veica laikā no 2004. līdz 2006. gadam, Palāta konstatēja šādus aspektus:

| 5.35. | |
| --- | --- |

5.35.

| a) | svarīgā prasība, ka eksportētāju nedrīkst iepriekš netieši brīdināt par šādām pārbaudēm iekraušanas laikā, netika regulāri izpildīta (Beļģijā, Dānijā, Vācijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē, Apvienotajā Karalistē); |
| --- | --- |

a)

svarīgā prasība, ka eksportētāju nedrīkst iepriekš netieši brīdināt par šādām pārbaudēm iekraušanas laikā, netika regulāri izpildīta (Beļģijā, Dānijā, Vācijā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē, Apvienotajā Karalistē);

| a) | Komisijas dienesti, veicot pārbaudes uz vietas, konstatēja, ka fizisko pārbaužu grafiks var kļūt pārāk prognozējams. Tāpēc dalībvalstīm 2005. gada martā Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmē tika atgādināts, ka ierašanās laikiem, veicot pārbaudes eksportētāja telpās, jābūt atšķirīgiem, un Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmē 2005. gada jūnijā tika apspriests dokuments saistībā ar šo jautājumu (D(2005) 12998). Tiek apsvērtas metodes, kā šo prasību padarīt obligātu. |
| --- | --- |

a)

Komisijas dienesti, veicot pārbaudes uz vietas, konstatēja, ka fizisko pārbaužu grafiks var kļūt pārāk prognozējams. Tāpēc dalībvalstīm 2005. gada martā Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmē tika atgādināts, ka ierašanās laikiem, veicot pārbaudes eksportētāja telpās, jābūt atšķirīgiem, un Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmē 2005. gada jūnijā tika apspriests dokuments saistībā ar šo jautājumu (D(2005) 12998). Tiek apsvērtas metodes, kā šo prasību padarīt obligātu.

| b) | nozīmīgas nepilnības tika atklātas to preču sastāvdaļās, kuras nav “I pielikuma preces”, piemēram, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi, viskiju u. c., un par kuriem maksā kompensācijas (Beļģijā, Francijā (32), Itālijā (32), Apvienotajā Karalistē (32), Vācijā); |
| --- | --- |

b)

nozīmīgas nepilnības tika atklātas to preču sastāvdaļās, kuras nav “I pielikuma preces”, piemēram, cepumi un citi konditorejas izstrādājumi, viskiju u. c., un par kuriem maksā kompensācijas (Beļģijā, Francijā (32), Itālijā (32), Apvienotajā Karalistē (32), Vācijā);

| b) | Komisijas dienesti pārbaudīs Revīzijas palātas atklātos faktus un dalībvalstu atbildes un attiecīgi rīkosies. |
| --- | --- |

b)

Komisijas dienesti pārbaudīs Revīzijas palātas atklātos faktus un dalībvalstu atbildes un attiecīgi rīkosies.

| c) | pārāk daudz fizisko pārbaužu veica sūtījumiem, par kuriem prasītā kompensācija bija mazāka par EUR 200 (33). Saskaņā ar noteikumiem šādus sūtījumus nevajag pārbaudīt, ja vien pārbaudes nav paredzētas krāpšanas un ļaunprātības novēršanai; |
| --- | --- |

c)

pārāk daudz fizisko pārbaužu veica sūtījumiem, par kuriem prasītā kompensācija bija mazāka par EUR 200 (33). Saskaņā ar noteikumiem šādus sūtījumus nevajag pārbaudīt, ja vien pārbaudes nav paredzētas krāpšanas un ļaunprātības novēršanai;

| c) | Komisijas dienesti pārbaudīs šo aspektu, ietverot to kā rutīnas daļu savās fizisko pārbaužu revīzijās. Dažas dalībvalstis veic pārbaudes eksporta sūtījumiem, kuru vērtība ir mazāka par minimālo slieksni, taču Komisijas dienesti nav konstatējuši pierādījumus, ka šāda rīcība var kaitēt prasībai pārbaudīt eksporta sūtījumus, kuru vērtība pārsniedz minimālo slieksni. |
| --- | --- |

c)

Komisijas dienesti pārbaudīs šo aspektu, ietverot to kā rutīnas daļu savās fizisko pārbaužu revīzijās. Dažas dalībvalstis veic pārbaudes eksporta sūtījumiem, kuru vērtība ir mazāka par minimālo slieksni, taču Komisijas dienesti nav konstatējuši pierādījumus, ka šāda rīcība var kaitēt prasībai pārbaudīt eksporta sūtījumus, kuru vērtība pārsniedz minimālo slieksni.

| d) | vietās, kur preces izved no ES, aizstājējpārbaudes netiek veiktas lielam skaitam sūtījumu, ko muita ir aizplombējusi, lai gan tiem nav piemērota fiziskā pārbaude iekraušanas laikā (34). Dānijā (35) un Nīderlandē atzītiem eksportētājiem ir atļauts pašiem uzlikt muitas plombas; |
| --- | --- |

d)

vietās, kur preces izved no ES, aizstājējpārbaudes netiek veiktas lielam skaitam sūtījumu, ko muita ir aizplombējusi, lai gan tiem nav piemērota fiziskā pārbaude iekraušanas laikā (34). Dānijā (35) un Nīderlandē atzītiem eksportētājiem ir atļauts pašiem uzlikt muitas plombas;

| d) | Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 2. punkts paredz, ka aizstājējkontroli neveic, ja izvešanas muitas punkts ir aizplombējis transporta līdzekļus. Tomēr 2002. gada martā Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmē Komisija uzsvēra, ka pilnvarotā izplatītāja zīmogs nevar aizstāt muitas zīmogu.
  Komisijas dienesti analizē Revīzijas palātas priekšlikumu neiekļaut aizstājējkontrolei pakļauto sūtījumu masā tikai tos sūtījumus, kam veic fizisku pārbaudi. Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas norādītos faktus par Dāniju un Nīderlandi un minēto dalībvalstu sniegtās atbildes, vajadzības gadījumā turpinot izmeklēšanu. |
| --- | --- |

d)

Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 2. punkts paredz, ka aizstājējkontroli neveic, ja izvešanas muitas punkts ir aizplombējis transporta līdzekļus. Tomēr 2002. gada martā Tirdzniecības mehānismu komitejas sanāksmē Komisija uzsvēra, ka pilnvarotā izplatītāja zīmogs nevar aizstāt muitas zīmogu.

Komisijas dienesti analizē Revīzijas palātas priekšlikumu neiekļaut aizstājējkontrolei pakļauto sūtījumu masā tikai tos sūtījumus, kam veic fizisku pārbaudi. Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas norādītos faktus par Dāniju un Nīderlandi un minēto dalībvalstu sniegtās atbildes, vajadzības gadījumā turpinot izmeklēšanu.

| e) | tā kā Apvienotajā Karalistē un dažās Francijas ostās datorizētas inventarizācijas sistēmas ir aizstājušas muitas darbiniekus muitas punktos, kur muitas kontrolē nonāk preces, ko izved no ES, vairs netiek veiktas nepieciešamās pārbaudes tam, vai muitas plombas nav uzlauztas vai noņemtas. |
| --- | --- |

e)

tā kā Apvienotajā Karalistē un dažās Francijas ostās datorizētas inventarizācijas sistēmas ir aizstājušas muitas darbiniekus muitas punktos, kur muitas kontrolē nonāk preces, ko izved no ES, vairs netiek veiktas nepieciešamās pārbaudes tam, vai muitas plombas nav uzlauztas vai noņemtas.

| e) | Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā nav paredzēts 100 % apmērā pārbaudīt muitas zīmogus. Komisija uzskata, ka sistemātiskas zīmogu pārbaudes, ko muita veic, ienākot ostā, ir lietderīgas, tomēr bez tām var iztikt, ja muitas dienestiem ir pieejama pietiekama informācija no citiem avotiem, kas sniedz pārliecību. |
| --- | --- |

e)

Regulas (EK) Nr. 2090/2002 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā nav paredzēts 100 % apmērā pārbaudīt muitas zīmogus. Komisija uzskata, ka sistemātiskas zīmogu pārbaudes, ko muita veic, ienākot ostā, ir lietderīgas, tomēr bez tām var iztikt, ja muitas dienestiem ir pieejama pietiekama informācija no citiem avotiem, kas sniedz pārliecību.

| 5.36. | Palāta secina, ka šajās jomās ir vajadzīgi nozīmīgi uzlabojumi, lai tā gūtu pārliecību, ka sistēma, saskaņā ar kuru fiziski pārbauda sūtījumus, par kuriem tiek prasītas eksporta kompensācijas, darbojas apmierinoši. Tāpat arī Palāta nevar apstiprināt, ka pārbaudes par 2005. ELVGF gadu veiktas vajadzīgajā daudzumā un ka ir izdarītas iespējamās korekcijas, jo šo informāciju Komisijai paziņo tikai pēc 2006. gada 30. aprīļa. |
| --- | --- |

5.36.

Palāta secina, ka šajās jomās ir vajadzīgi nozīmīgi uzlabojumi, lai tā gūtu pārliecību, ka sistēma, saskaņā ar kuru fiziski pārbauda sūtījumus, par kuriem tiek prasītas eksporta kompensācijas, darbojas apmierinoši. Tāpat arī Palāta nevar apstiprināt, ka pārbaudes par 2005. ELVGF gadu veiktas vajadzīgajā daudzumā un ka ir izdarītas iespējamās korekcijas, jo šo informāciju Komisijai paziņo tikai pēc 2006. gada 30. aprīļa.

| 5.36. | Komisija uzskata, ka fizisko pārbaužu un aizstājējkontroles sistēma jau darbojas pietiekami labi, lai nodrošinātu pietiekamu ticamību tās ietvertajiem darījumiem. Tomēr Komisija, cenzdamās turpināt sistēmas uzlabošanu, vēlas izdarīt grozījumus tiesību aktos par fiziskajām pārbaudēm, lai šo pārbaužu modelis nebūtu tik prognozējams, un samazināt aizstāšanas risku. |
| --- | --- |

5.36.

Komisija uzskata, ka fizisko pārbaužu un aizstājējkontroles sistēma jau darbojas pietiekami labi, lai nodrošinātu pietiekamu ticamību tās ietvertajiem darījumiem. Tomēr Komisija, cenzdamās turpināt sistēmas uzlabošanu, vēlas izdarīt grozījumus tiesību aktos par fiziskajām pārbaudēm, lai šo pārbaužu modelis nebūtu tik prognozējams, un samazināt aizstāšanas risku.

Kas attiecas uz citām Revīzijas palātas minētajām nepilnībām, Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas norādītos faktus un atbildes no dalībvalstīm, vajadzības gadījumā atbilstoši rīkojoties.

Tirgotājiem un pārstrādātājiem izmaksāto subsīdiju ex post pārbaudes

| 5.37. | Dalībvalstīm ir prasīts (36) katru gadu pildīt noteiktu programmu, kurā paredzētas pēcmaksājumu pārbaudes attiecībā uz komercdokumentiem, kas saistīti ar noteiktām KLP subsīdijām, tostarp eksporta kompensācijām, subsīdijām par pārstrādi un pārveidošanu – jo īpaši kokvilnas, olīveļļas un tabakas pārstrādi –, kā arī lauku attīstības izdevumiem. Dalībvalstīm jāpārliecinās, ka darījumi ir notikuši, turklāt – pareizi, kā arī jāveic pasākumi, lai piedzītu pārkāpumu vai paviršības dēļ zaudētas summas. |
| --- | --- |

5.37.

Dalībvalstīm ir prasīts (36) katru gadu pildīt noteiktu programmu, kurā paredzētas pēcmaksājumu pārbaudes attiecībā uz komercdokumentiem, kas saistīti ar noteiktām KLP subsīdijām, tostarp eksporta kompensācijām, subsīdijām par pārstrādi un pārveidošanu – jo īpaši kokvilnas, olīveļļas un tabakas pārstrādi –, kā arī lauku attīstības izdevumiem. Dalībvalstīm jāpārliecinās, ka darījumi ir notikuši, turklāt – pareizi, kā arī jāveic pasākumi, lai piedzītu pārkāpumu vai paviršības dēļ zaudētas summas.

| 5.38. | Komisija savu uzraudzības pienākumu pilda, pārraugot un koordinējot to, lai dalībvalstu riska analīzes un kontroles programmas būtu adekvātas. Tāpat arī Komisija analizē dalībvalstu iesniegtās atskaites un citus dokumentus, kā arī vajadzības gadījumā apmeklē dalībvalstis, lai pārbaudītu Regulas piemērošanu uz vietas. Palāta secināja, ka 2005. gadā Komisija: |
| --- | --- |

5.38.

Komisija savu uzraudzības pienākumu pilda, pārraugot un koordinējot to, lai dalībvalstu riska analīzes un kontroles programmas būtu adekvātas. Tāpat arī Komisija analizē dalībvalstu iesniegtās atskaites un citus dokumentus, kā arī vajadzības gadījumā apmeklē dalībvalstis, lai pārbaudītu Regulas piemērošanu uz vietas. Palāta secināja, ka 2005. gadā Komisija:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| a) | ir pilnveidojusi iesniegto dokumentu uzraudzību un analīzi, taču vēl nevar sniegt pilnīgu un salīdzināmu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem un par atklāto pārkāpumu un atgūto summu vērtību. Komisija ir grozījusi noteikumus, lai uzlabotu kārtību, kādā tiek paziņoti pēcmaksājumu pārbaužu rezultāti, tomēr šo grozījumu efektivitāte vēl nav zināma; |
| --- | --- |

a)

ir pilnveidojusi iesniegto dokumentu uzraudzību un analīzi, taču vēl nevar sniegt pilnīgu un salīdzināmu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem un par atklāto pārkāpumu un atgūto summu vērtību. Komisija ir grozījusi noteikumus, lai uzlabotu kārtību, kādā tiek paziņoti pēcmaksājumu pārbaužu rezultāti, tomēr šo grozījumu efektivitāte vēl nav zināma;

| a) | Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas atzinīgo nostāju saistībā ar Komisijas pūliņiem uzlabot dalībvalstu sniegtos ziņojumus par pēcapmaksu pārbaudēm, kā arī uzlabot iesniegto dokumentu uzraudzību un analīzi.
  Komisija uzskata, ka jau saņem pietiekamu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem un atklātajiem trūkumiem.
  Ziņošana turklāt ir uzlabojusies, ieviešot Regulu (EK) Nr. 40/2006, kas ļauj aplēst potenciālo neatbilstību līmeni visām izdevumu kategorijām. |
| --- | --- |

a)

Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas atzinīgo nostāju saistībā ar Komisijas pūliņiem uzlabot dalībvalstu sniegtos ziņojumus par pēcapmaksu pārbaudēm, kā arī uzlabot iesniegto dokumentu uzraudzību un analīzi.

Komisija uzskata, ka jau saņem pietiekamu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem un atklātajiem trūkumiem.

Ziņošana turklāt ir uzlabojusies, ieviešot Regulu (EK) Nr. 40/2006, kas ļauj aplēst potenciālo neatbilstību līmeni visām izdevumu kategorijām.

| b) | atkal veica īpašus apmeklējumus trīs dalībvalstīs, lai pārbaudītu Regulas piemērošanu. Šie apmeklējumi neaptvēra visus riskus vai pietiekamu skaitu dalībvalstu pārbaužu, lai varētu vērtēt atbilstību Regulai un veikto pārbaužu kvalitāti. Vēl trīs revīzijās tika vērtēta jauno dalībvalstu gatavība piemērot Regulu un 19 atbilstīguma revīzijās cita starpā tika izskatīta vismaz viena pēcmaksājuma pārbaude. Šīs atbilstīguma revīzijas pagaidām vēl neveic saskaņā ar standarta metodēm vai regulāro pārbaužu dokumentēšanas prasībām, tādēļ ir traucēta salīdzināmība un jēgpilna analīze; |
| --- | --- |

b)

atkal veica īpašus apmeklējumus trīs dalībvalstīs, lai pārbaudītu Regulas piemērošanu. Šie apmeklējumi neaptvēra visus riskus vai pietiekamu skaitu dalībvalstu pārbaužu, lai varētu vērtēt atbilstību Regulai un veikto pārbaužu kvalitāti. Vēl trīs revīzijās tika vērtēta jauno dalībvalstu gatavība piemērot Regulu un 19 atbilstīguma revīzijās cita starpā tika izskatīta vismaz viena pēcmaksājuma pārbaude. Šīs atbilstīguma revīzijas pagaidām vēl neveic saskaņā ar standarta metodēm vai regulāro pārbaužu dokumentēšanas prasībām, tādēļ ir traucēta salīdzināmība un jēgpilna analīze;

| b) | Komisija uzskata, ka 2005. gadā pārskatīto pēcapmaksu pārbaužu skaits bija pietiekams un atbilda revīzijas mērķiem.
  2006. gadā Komisija jau ir veikusi 3 īpašus apmeklējumus, pārbaudot pēcapmaksu pārbaudes Itālijā, Dānijā un Nīderlandē saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. Vēl citi apmeklējumi tiek plānoti 2006. gada rudenī. Atbilstības nodaļas 2006. gadā turpināja pārbaudīt Regulas (EEK) Nr. 4045/89 piemērošanu, ietverot šo uzdevumu apmeklējumos, kas attiecās uz īpašiem ar konkrēto nozari saistītiem jautājumiem. |
| --- | --- |

b)

Komisija uzskata, ka 2005. gadā pārskatīto pēcapmaksu pārbaužu skaits bija pietiekams un atbilda revīzijas mērķiem.

2006. gadā Komisija jau ir veikusi 3 īpašus apmeklējumus, pārbaudot pēcapmaksu pārbaudes Itālijā, Dānijā un Nīderlandē saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89. Vēl citi apmeklējumi tiek plānoti 2006. gada rudenī. Atbilstības nodaļas 2006. gadā turpināja pārbaudīt Regulas (EEK) Nr. 4045/89 piemērošanu, ietverot šo uzdevumu apmeklējumos, kas attiecās uz īpašiem ar konkrēto nozari saistītiem jautājumiem.

| c) | sāka novērtēt, kādā mērā dažās dalībvalstīs (kuras minētas iepriekšējos Palātas pārskatos) uzkrājies darbs, kas jāveic plānoto pārbaužu veikšanai. Sākotnējie rezultāti apstiprina, ka četras dalībvalstis nav veikušas obligāto skaitu pēcmaksājumu pārbaužu, tomēr līdz šīm vēl nekāda koriģējoša darbība nav veikta; |
| --- | --- |

c)

sāka novērtēt, kādā mērā dažās dalībvalstīs (kuras minētas iepriekšējos Palātas pārskatos) uzkrājies darbs, kas jāveic plānoto pārbaužu veikšanai. Sākotnējie rezultāti apstiprina, ka četras dalībvalstis nav veikušas obligāto skaitu pēcmaksājumu pārbaužu, tomēr līdz šīm vēl nekāda koriģējoša darbība nav veikta;

| c) | Komisija faktiski jau ir novērtējusi aizkavēšanās apjomu. To divu dalībvalstu apmeklējumos, kur aizkavēšanās ir vislielākā, tika uzsākti pasākumi trūkuma novēršanai. Abām attiecīgajām dalībvalstīm ir pieprasīts izstrādāt rīcības plānus, ar kuru palīdzību novērst šo aizkavēšanos. Šādos rīcības plānos, kas jāpaziņo Komisijai, ietilpst vēl nepaveikto pārbaužu precīza skaita noteikšana salīdzinājumā ar pieejamajiem resursiem, kā arī precīzu termiņu norāde, un šo plānu īstenošana tiks rūpīgi uzraudzīta. |
| --- | --- |

c)

Komisija faktiski jau ir novērtējusi aizkavēšanās apjomu. To divu dalībvalstu apmeklējumos, kur aizkavēšanās ir vislielākā, tika uzsākti pasākumi trūkuma novēršanai. Abām attiecīgajām dalībvalstīm ir pieprasīts izstrādāt rīcības plānus, ar kuru palīdzību novērst šo aizkavēšanos. Šādos rīcības plānos, kas jāpaziņo Komisijai, ietilpst vēl nepaveikto pārbaužu precīza skaita noteikšana salīdzinājumā ar pieejamajiem resursiem, kā arī precīzu termiņu norāde, un šo plānu īstenošana tiks rūpīgi uzraudzīta.

| d) | nevar pilnībā izvērtēt Regulas ietekmi uz to, kā tiek atklāti un piedzīti nepareizi maksājumi (37)
   (38). |
| --- | --- |

d)

nevar pilnībā izvērtēt Regulas ietekmi uz to, kā tiek atklāti un piedzīti nepareizi maksājumi (37)
   (38).

| d) | Komisija uzskata, ka var izvērtēt regulas panāktos uzlabojumus, nosakot potenciāli nepareizi veiktus maksājumus. |
| --- | --- |

d)

Komisija uzskata, ka var izvērtēt regulas panāktos uzlabojumus, nosakot potenciāli nepareizi veiktus maksājumus.

| 5.39. | Lai pārbaudītu 2003. gadā veiktā darba rezultātus, Palāta atkārtoti apmeklēja septiņas dalībvalstis, lai vērtētu izdarīto. Lai gan Palāta secināja, ka kopumā izskatīto pārbaužu kvalitāte ir uzlabojusies, tomēr joprojām bija nepilnības atklāto nepareizo maksājumu piedziņā, un plānotās pēcapmaksu pārbaudes nebija pabeigtas laicīgi. Divās dalībvalstīs joprojām nebija ievērots pārbaužu obligātais skaits. |
| --- | --- |

5.39.

Lai pārbaudītu 2003. gadā veiktā darba rezultātus, Palāta atkārtoti apmeklēja septiņas dalībvalstis, lai vērtētu izdarīto. Lai gan Palāta secināja, ka kopumā izskatīto pārbaužu kvalitāte ir uzlabojusies, tomēr joprojām bija nepilnības atklāto nepareizo maksājumu piedziņā, un plānotās pēcapmaksu pārbaudes nebija pabeigtas laicīgi. Divās dalībvalstīs joprojām nebija ievērots pārbaužu obligātais skaits.

| 5.39. | Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas atzinīgo nostāju attiecībā uz Komisijas panāktajiem uzlabojumiem. |
| --- | --- |

5.39.

Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas atzinīgo nostāju attiecībā uz Komisijas panāktajiem uzlabojumiem.

Nepareizi veikto maksājumu atgūšana neietilpst to personu atbildības jomā, kas veic pēcapmaksu pārbaudes, – tas ir maksājumu aģentūru uzdevums.

Kas attiecas uz ievērojamo aizkavēšanos saistībā ar kontroles veikšanu divās dalībvalstīs, Komisija ir sākusi trūkumu novēršanas pasākumus, kā aprakstīts atbildē uz 5.38. punkta c) apakšpunktu.

| 5.40. | Saskaņā ar Regulu pēcmaksājumu pārbaudes 2005. gada darījumiem tiks veiktas laikā no 2006. gada jūlija līdz 2007. gada jūlijam. Šīs pārbaudes var aptvert vairāk nekā tikai 2005. gada darījumus. Rezultātus Komisijai ziņos vēlākais līdz 2008. gada 1. janvārim. Tad Komisija tos izskatīs un varētu lemt nepieļaut izdevumus. Tāpēc Palāta nevar gūt pārliecību par ELVGF darījumiem 2005. gadā. |
| --- | --- |

5.40.

Saskaņā ar Regulu pēcmaksājumu pārbaudes 2005. gada darījumiem tiks veiktas laikā no 2006. gada jūlija līdz 2007. gada jūlijam. Šīs pārbaudes var aptvert vairāk nekā tikai 2005. gada darījumus. Rezultātus Komisijai ziņos vēlākais līdz 2008. gada 1. janvārim. Tad Komisija tos izskatīs un varētu lemt nepieļaut izdevumus. Tāpēc Palāta nevar gūt pārliecību par ELVGF darījumiem 2005. gadā.

| 5.40. | Komisija uzskata, ka šādu pārliecību var iegūt no pēcapmaksu pārbaudēm, jo kontroles sistēma pēc būtības ir operacionāla. Turklāt Regulā (EEK) Nr. 4045/89 paredzēts, ka visaptverošajā lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmā ietilps ex-post kontroles sistēma, kā sīkāk aprakstīts atbildē uz 5.59. punktu. Tas ir papildu kontroles līmenis pirmsapmaksu pārbaudēm (kas lielākajā daļā gadījumu jau sniedz pietiekamu garantiju). |
| --- | --- |

5.40.

Komisija uzskata, ka šādu pārliecību var iegūt no pēcapmaksu pārbaudēm, jo kontroles sistēma pēc būtības ir operacionāla. Turklāt Regulā (EEK) Nr. 4045/89 paredzēts, ka visaptverošajā lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmā ietilps ex-post kontroles sistēma, kā sīkāk aprakstīts atbildē uz 5.59. punktu. Tas ir papildu kontroles līmenis pirmsapmaksu pārbaudēm (kas lielākajā daļā gadījumu jau sniedz pietiekamu garantiju).

| 5.41. | Palātas konstatējumi kā Komisijā, tā dalībvalstīs liecina, ka, lai gan pēcmaksājumu pārbaužu sistēma uzlabojas, dažās dalībvalstīs uzkrājies darbs, t. i., vēl neveiktās plānotās pārbaudes, ierobežo pārliecību, ko var gūt par šajās dalībvalstīs iepriekšējos gados veikto maksājumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.41.

Palātas konstatējumi kā Komisijā, tā dalībvalstīs liecina, ka, lai gan pēcmaksājumu pārbaužu sistēma uzlabojas, dažās dalībvalstīs uzkrājies darbs, t. i., vēl neveiktās plānotās pārbaudes, ierobežo pārliecību, ko var gūt par šajās dalībvalstīs iepriekšējos gados veikto maksājumu likumību un pareizību.

| 5.41. | Lai gan Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas atzinību attiecībā uz panāktajiem uzlabojumiem, tā uzskata, ka var gūt pārliecību par to, ka veiktie maksājumi ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

5.41.

Lai gan Komisija ir gandarīta par Revīzijas palātas atzinību attiecībā uz panāktajiem uzlabojumiem, tā uzskata, ka var gūt pārliecību par to, ka veiktie maksājumi ir likumīgi un pareizi.

Visaptverošā lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēma, kas aprakstīta atbildē uz 5.59. punktu, nodrošina pietiekamu pārliecību par tā riska pietiekamu pārvaldību, kas saistīts ar kļūdām, kuras skar attiecīgo lauksaimniecības darījumu likumību un pareizību.

Regulā (EEK) Nr. 4045/89 paredzēta ex-post kontroles sistēma, kas faktiski veido papildu kontroles līmeni pirmsapmaksu pārbaudēm.

Komisijas grāmatojumu noskaidrošana

| 5.42. | Viens no elementiem, ko Komisija uzskata par ļoti svarīgu, lai adekvāti kontrolētu dalīto pārvaldību lauksaimniecības nozarē, ir grāmatojumu noskaidrošanas struktūrvienību veiktā revīzija, kas ļauj Komisijai pieņemt finansiālās noformēšanas un atbilstīguma noskaidrošanas lēmumus. |
| --- | --- |

5.42.

Viens no elementiem, ko Komisija uzskata par ļoti svarīgu, lai adekvāti kontrolētu dalīto pārvaldību lauksaimniecības nozarē, ir grāmatojumu noskaidrošanas struktūrvienību veiktā revīzija, kas ļauj Komisijai pieņemt finansiālās noformēšanas un atbilstīguma noskaidrošanas lēmumus.

| 5.43. | Komisijas pieņemtais gada finansiālās noformēšanas lēmums pamatojas uz apliecinātājiestāžu darbu un apliecinājumiem. Šajos apliecinājumos ir ietverts atzinums par to, vai grāmatojumi ir uzticami, pilnīgi un pareizi un vai maksājumu aģentūras spēj nodrošināt maksājumu atbilstību Kopienas tiesību aktiem. Komisijas ikgadējie noskaidrošanas lēmumi attiecas tikai uz pārskatiem, un tie aplūkoti 1. nodaļā. Lēmums izslēgt izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tiek pieņemts vēlākā stadijā (sk. atbilstīguma lēmumus). Līdz tam izdevumiem ir vienīgi provizorisks raksturs (sk. arī šā ziņojuma 1.57. un 1.64.-1.66. punktu). |
| --- | --- |

5.43.

Komisijas pieņemtais gada finansiālās noformēšanas lēmums pamatojas uz apliecinātājiestāžu darbu un apliecinājumiem. Šajos apliecinājumos ir ietverts atzinums par to, vai grāmatojumi ir uzticami, pilnīgi un pareizi un vai maksājumu aģentūras spēj nodrošināt maksājumu atbilstību Kopienas tiesību aktiem. Komisijas ikgadējie noskaidrošanas lēmumi attiecas tikai uz pārskatiem, un tie aplūkoti 1. nodaļā. Lēmums izslēgt izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tiek pieņemts vēlākā stadijā (sk. atbilstīguma lēmumus). Līdz tam izdevumiem ir vienīgi provizorisks raksturs (sk. arī šā ziņojuma 1.57. un 1.64.-1.66. punktu).

| 5.43. | Lai gan noris grāmatojumu noskaidrošanas process, Komisija uzskata, ka izdevumi nav provizoriski. |
| --- | --- |

5.43.

Lai gan noris grāmatojumu noskaidrošanas process, Komisija uzskata, ka izdevumi nav provizoriski.

Apliecinātājiestādes

| 5.44. | Apliecinātājiestāžu ziņojumi var atklāt problēmas maksājumu aģentūru pārvaldības un kontroles sistēmās, bet uz tiem nevar paļauties attiecībā uz lauksaimniekiem un tirgotājiem veikto maksājumu likumību un pareizību (39), jo pieteikumus uz ES atbalstu apliecinātājiestādes parasti nepārbauda uz vietas. Kā minēts Palātas atzinumā par vienotas revīzijas modeli, plašāks tvērums atbildīgumu par KLP izdevumiem padarītu stingrāku un skaidrāku. Tas vairotu Komisijas pārliecību par darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.44.

Apliecinātājiestāžu ziņojumi var atklāt problēmas maksājumu aģentūru pārvaldības un kontroles sistēmās, bet uz tiem nevar paļauties attiecībā uz lauksaimniekiem un tirgotājiem veikto maksājumu likumību un pareizību (39), jo pieteikumus uz ES atbalstu apliecinātājiestādes parasti nepārbauda uz vietas. Kā minēts Palātas atzinumā par vienotas revīzijas modeli, plašāks tvērums atbildīgumu par KLP izdevumiem padarītu stingrāku un skaidrāku. Tas vairotu Komisijas pārliecību par darījumu likumību un pareizību.

| 5.44. | Komisija uzskata, ka pastāv visaptveroša lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēma, kas aprakstīta atbildē uz 5.59. punktu, un tā jau nodrošina pietiekamu pārliecību par pietiekamu tā riska pārvaldību, kas saistīts ar kļūdām, kuras skar attiecīgo lauksaimniecības darījumu likumību un pareizību. Lai vēl turpmāk uzlabotu un nostiprinātu vispārējo sistēmu, kas sniedz pietiekamu pārliecību, Komisija ir gatava īstenot Revīzijas palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm vajadzētu vairāk pārbaudīt un validēt inspekciju statistikas datus un pēcapmaksu pārbaudes. Šajā nolūkā apliecinātājiestādēm būs vajadzīgas jaunas pamatnostādnes par ziņojumu sniegšanu, lai sīkāk analizētu maksājumu aģentūras administratīvo kapacitāti saistībā ar pārbaudēm uz vietas. Tām vajadzēs pārliecināties, vai pārbaudēm uz vietas paredzētā sistēma darbojas apmierinoši, pārbaudot sīkāk tādus elementus kā kontroles statistikas datu precizitāti, norādījumus un rokasgrāmatas, cilvēkresursus, kontrolieru apmācību un prasmes, ar pilnvarotajām iestādēm noslēgtos nolīgumus, uzraudzības un pārraudzības sistēmas, ko lieto maksājumu aģentūras, sankciju piemērošanu utt. |
| --- | --- |

5.44.

Komisija uzskata, ka pastāv visaptveroša lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēma, kas aprakstīta atbildē uz 5.59. punktu, un tā jau nodrošina pietiekamu pārliecību par pietiekamu tā riska pārvaldību, kas saistīts ar kļūdām, kuras skar attiecīgo lauksaimniecības darījumu likumību un pareizību. Lai vēl turpmāk uzlabotu un nostiprinātu vispārējo sistēmu, kas sniedz pietiekamu pārliecību, Komisija ir gatava īstenot Revīzijas palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm vajadzētu vairāk pārbaudīt un validēt inspekciju statistikas datus un pēcapmaksu pārbaudes. Šajā nolūkā apliecinātājiestādēm būs vajadzīgas jaunas pamatnostādnes par ziņojumu sniegšanu, lai sīkāk analizētu maksājumu aģentūras administratīvo kapacitāti saistībā ar pārbaudēm uz vietas. Tām vajadzēs pārliecināties, vai pārbaudēm uz vietas paredzētā sistēma darbojas apmierinoši, pārbaudot sīkāk tādus elementus kā kontroles statistikas datu precizitāti, norādījumus un rokasgrāmatas, cilvēkresursus, kontrolieru apmācību un prasmes, ar pilnvarotajām iestādēm noslēgtos nolīgumus, uzraudzības un pārraudzības sistēmas, ko lieto maksājumu aģentūras, sankciju piemērošanu utt.

| 5.45. | Attiecībā uz maksājumu aģentūru iekšējās kontroles sistēmām Palātas veiktā 31 maksājumu aģentūras pārskatu analīze (40) liecina, ka lielākā daļa apliecinātājiestāžu konstatēto nozīmīgo nepilnību skāra maksājumu pārbaudes un procedūras, grāmatvedību (ieskaitot debitorus) un funkciju deleģēšanu (41); četrās maksājumu aģentūrās tika konstatētas četras vai vairāk nozīmīgas nepilnības attiecībā uz dažādiem akreditēšanas kritērijiem (42). Komisija paļaujas uz apliecinātājiestāžu darbu, pamatojoties uz to pārskatu un apliecinājumu analīzi, bet sistemātiski nevērtē apliecinātājiestāžu darbu uz vietas (43). |
| --- | --- |

5.45.

Attiecībā uz maksājumu aģentūru iekšējās kontroles sistēmām Palātas veiktā 31 maksājumu aģentūras pārskatu analīze (40) liecina, ka lielākā daļa apliecinātājiestāžu konstatēto nozīmīgo nepilnību skāra maksājumu pārbaudes un procedūras, grāmatvedību (ieskaitot debitorus) un funkciju deleģēšanu (41); četrās maksājumu aģentūrās tika konstatētas četras vai vairāk nozīmīgas nepilnības attiecībā uz dažādiem akreditēšanas kritērijiem (42). Komisija paļaujas uz apliecinātājiestāžu darbu, pamatojoties uz to pārskatu un apliecinājumu analīzi, bet sistemātiski nevērtē apliecinātājiestāžu darbu uz vietas (43).

| 5.45. | Jaunajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 885/2006 prasības maksājumu aģentūru uzraudzībai ir kļuvušas ievērojami stingrākas, paredzot, ka dalībvalstīm pastāvīgi jāuzrauga savas maksājumu aģentūras un jāizveido informācijas apmaiņas sistēma par iespējamiem neatbilstību gadījumiem. Jānosaka procedūra, kā rīkoties šādos gadījumos, tostarp pienākums sastādīt plānu konstatēto nepilnību novēršanai noteiktā termiņā. Maksājumiem, ko veic maksājumu aģentūras, kuru akreditāciju dalībvalstis saglabā, kaut arī tās nav īstenojušas plānu nepilnību novēršanai noteiktajā termiņā, piemēro Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. pantā paredzēto atbilstības pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

5.45.

Jaunajā Komisijas Regulā (EK) Nr. 885/2006 prasības maksājumu aģentūru uzraudzībai ir kļuvušas ievērojami stingrākas, paredzot, ka dalībvalstīm pastāvīgi jāuzrauga savas maksājumu aģentūras un jāizveido informācijas apmaiņas sistēma par iespējamiem neatbilstību gadījumiem. Jānosaka procedūra, kā rīkoties šādos gadījumos, tostarp pienākums sastādīt plānu konstatēto nepilnību novēršanai noteiktā termiņā. Maksājumiem, ko veic maksājumu aģentūras, kuru akreditāciju dalībvalstis saglabā, kaut arī tās nav īstenojušas plānu nepilnību novēršanai noteiktajā termiņā, piemēro Regulas (EK) Nr. 1290/2005 31. pantā paredzēto atbilstības pārbaudes procedūru.

Lai gan 2005. gada beigās tika ieviesta apliecinātājiestāžu darba sistemātiska pārskatīšana, Komisija ir veikusi apliecinātājiestāžu apmeklējumus uz vietas un pārbaudījusi to darbu kopš jaunās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ieviešanas 1996. gadā.

2006. gada apmeklējumu programmā, kuras pamatā ir sīka riska analīze, ir iekļauti 5 apliecinātājiestāžu apmeklējumi. Apmeklētas tiks iestādes, kurās ir konstatētas dažas problēmas. Turklāt tiks apmeklētas 7 maksājumu aģentūras.

Atbilstīguma noskaidrošana

| 5.46. | Atbilstīguma lēmumu mērķis ir neļaut no Kopienas līdzekļiem finansēt tādus izdevumus, par kuriem Komisija ir konstatējusi, ka tie nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Pašlaik piemērotās procedūras nav paredzētas tam, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanu galasaņēmējiem (lauksaimnieku un tirgotāju) veikto maksājumu līmenī. Lielākajā daļā gadījumu šie lēmumi paredz vienotas likmes korekcijas par nepilnībām kontroles sistēmās, bet tie nesniedz vērtējumu par atsevišķu nepareizu maksājumu ietekmi. Tāpēc maz ticams, ka nepareizie maksājumi tiks piedzīti, piemērojot grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. Lai iegūtu ticamu informāciju par galasaņēmējiem veikto maksājumu likumību un pareizību, ģenerāldirektoram vajadzētu: |
| --- | --- |

5.46.

Atbilstīguma lēmumu mērķis ir neļaut no Kopienas līdzekļiem finansēt tādus izdevumus, par kuriem Komisija ir konstatējusi, ka tie nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Pašlaik piemērotās procedūras nav paredzētas tam, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanu galasaņēmējiem (lauksaimnieku un tirgotāju) veikto maksājumu līmenī. Lielākajā daļā gadījumu šie lēmumi paredz vienotas likmes korekcijas par nepilnībām kontroles sistēmās, bet tie nesniedz vērtējumu par atsevišķu nepareizu maksājumu ietekmi. Tāpēc maz ticams, ka nepareizie maksājumi tiks piedzīti, piemērojot grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. Lai iegūtu ticamu informāciju par galasaņēmējiem veikto maksājumu likumību un pareizību, ģenerāldirektoram vajadzētu:

| a) | vai nu noteikt kārtību, kādā apliecinātājiestādes paplašina savu darbību, ietverot galasaņēmējus, attiecinot to veiktās paraugu pārbaudes uz lauksaimniekiem, vai ieguldot vairāk darba, lai pārbaudītu un apliecinātu IAKS inspekciju statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes, vai |
| --- | --- |

a)

vai nu noteikt kārtību, kādā apliecinātājiestādes paplašina savu darbību, ietverot galasaņēmējus, attiecinot to veiktās paraugu pārbaudes uz lauksaimniekiem, vai ieguldot vairāk darba, lai pārbaudītu un apliecinātu IAKS inspekciju statistiku un pēcmaksājumu pārbaudes, vai

| b) | prasīt, lai viņa/ viņas darbinieki, pamatojoties uz piemērotu paraugu ņemšanas metodi, pārbaudītu attiecīgā gada darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī. |
| --- | --- |

b)

prasīt, lai viņa/ viņas darbinieki, pamatojoties uz piemērotu paraugu ņemšanas metodi, pārbaudītu attiecīgā gada darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī.

Ņemot vērā Palātas atzinumu par vienotu revīziju, Komisijai, kad vien iespējams, būtu jāņem vērā jau esošās pārvaldības un kontroles sistēmas, piemēram, IAKS.

| 5.46. un 5.47. | Kā pareizi norāda Revīzijas palāta, atbilstības noskaidrošanas mērķis ir izslēgt no Kopienas finansēm izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tādējādi pasargājot Kopienas budžetu no izdevumiem, kuri nebūtu jāsedz no tā. Tas tomēr nav mehānisms, kā atklāt summas, kas nepareizi izmaksātas to saņēmējiem, – par to saskaņā ar dalītās atbildības principu atbild vienīgi pašas dalībvalstis, kā skaidri norādīts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

5.46. un 5.47.

Kā pareizi norāda Revīzijas palāta, atbilstības noskaidrošanas mērķis ir izslēgt no Kopienas finansēm izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, tādējādi pasargājot Kopienas budžetu no izdevumiem, kuri nebūtu jāsedz no tā. Tas tomēr nav mehānisms, kā atklāt summas, kas nepareizi izmaksātas to saņēmējiem, – par to saskaņā ar dalītās atbildības principu atbild vienīgi pašas dalībvalstis, kā skaidri norādīts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 9. panta 1. punktā.

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā šo definīciju, tā spēj noskaidrot atbilstību ar pašreizējās pieejas palīdzību, proti, revidēt dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas un, konstatējot trūkumus, veikt finanšu korekcijas, kuras gadījumā, ja nav iespējams skaitliski noteikt zaudējumus ELVGF līdzekļiem, var izpausties kā vienota likme. Šādas pieejas efektivitāti un iedarbīgumu Revīzijas palāta pati atzīst sava ziņojuma 6.35. punktā.

Tomēr, kā jau Revīzijas palāta pati norāda 6.35. punktā, finanšu korekcijas ir būtisks līdzeklis, kā uzlabot dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas, tādējādi novēršot vai atklājot un atgūstot summas, kas nepareizi izmaksātas galīgajiem saņēmējiem. Tāpēc atbilstības noskaidrošana netieši veicina darījumu likumīgumu un pareizību galīgo saņēmēju līmenī.

Dažās izdevumu jomās jau ir noteikts pārkāpumu līmenis. Piemēram, atbalstos par platību kļūda, kas noteikta, dalībvalstīm veicot apmēram 47 000 izlases pārbaudes, ir 1,95 %. Tas ir visai liels un reprezentatīvs paraugs. Saskaņā ar vienotās revīzijas metodi nebūtu ekonomiski, ja Komisija atlasītu atsevišķu paraugu, lai pārbaudītu izdevumu likumību un pareizību. Ekonomiskāk ir Komisijai paļauties uz darbu, ko jau paveikušas maksājumu aģentūras, un revīzijas darbībās koncentrēties uz to sistēmu pārbaudi, ko dalībvalstis izmanto, lai kontrolētu izdevumus.

Lai uzlabotu un nostiprinātu vispārējo sistēmu, kas sniedz pietiekamas garantijas, Komisija ir gatava īstenot Revīzijas palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm vajadzētu vairāk pārbaudīt un validēt inspekciju statistikas datus un pēcapmaksu pārbaudes (skatīt atbildi uz 5.44. punktu).

Tas, vai finanšu korekcija skar valsts budžetu vai galīgo saņēmēju, ir atkarīgs no korekcijas iemesla.

| 5.47. | Finanšu korekcijas nav līdzeklis saņēmējiem izdarītu nepareizu maksājumu atgūšanai, par ko atbild dalībvalstis. Šo korekciju izmaksas sedz dalībvalstis, un korekcijas visbiežāk tieši neietekmē subsīdiju saņēmējus (lauksaimniekus un tirgotājus). |
| --- | --- |

5.47.

Finanšu korekcijas nav līdzeklis saņēmējiem izdarītu nepareizu maksājumu atgūšanai, par ko atbild dalībvalstis. Šo korekciju izmaksas sedz dalībvalstis, un korekcijas visbiežāk tieši neietekmē subsīdiju saņēmējus (lauksaimniekus un tirgotājus).

| 5.48. | Atbilstīguma lēmumi parasti attiecas uz vairāku gadu izdevumiem un tiek pieņemti dažus gadus vēlāk. Tātad korekcijas, kas noteiktas 2005. gadā pieņemtajos atbilstīguma lēmumos, attiecas uz KLP maksājumiem, kas galasaņēmējiem izmaksāti pirms 2005. gada. Par izslēdzamajiem 2005. gada izdevumiem lems tikai nākamajos gados. 2005. gada beigās noskaidrošana bija veikta tikai par gadiem līdz 1998. gadam. |
| --- | --- |

5.48.

Atbilstīguma lēmumi parasti attiecas uz vairāku gadu izdevumiem un tiek pieņemti dažus gadus vēlāk. Tātad korekcijas, kas noteiktas 2005. gadā pieņemtajos atbilstīguma lēmumos, attiecas uz KLP maksājumiem, kas galasaņēmējiem izmaksāti pirms 2005. gada. Par izslēdzamajiem 2005. gada izdevumiem lems tikai nākamajos gados. 2005. gada beigās noskaidrošana bija veikta tikai par gadiem līdz 1998. gadam.

| 5.48. | Komisija vēlas pabeigt pagātnes darbus un, plānojot darba programmu 2006. gada lauksaimniecības izdevumu revīzijai, senākās, vēl nepabeigtās lietas tika apskatītas sīkāk. Stāvoklis 2006. gada jūnijā ir tāds, ka ir pabeigti 97 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 94 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam). Finanšu korekcija, kas vēl nav pabeigta 1999. un 2000. gadam, tiek lēsta ne vairāk kā attiecīgi 41 un 126 miljonu euro vērtībā. Revīzijām, kas veiktas 2003. un 2004. gadā, pabeigtības koeficients ir attiecīgi 83 % un 84 %. |
| --- | --- |

5.48.

Komisija vēlas pabeigt pagātnes darbus un, plānojot darba programmu 2006. gada lauksaimniecības izdevumu revīzijai, senākās, vēl nepabeigtās lietas tika apskatītas sīkāk. Stāvoklis 2006. gada jūnijā ir tāds, ka ir pabeigti 97 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 94 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam). Finanšu korekcija, kas vēl nav pabeigta 1999. un 2000. gadam, tiek lēsta ne vairāk kā attiecīgi 41 un 126 miljonu euro vērtībā. Revīzijām, kas veiktas 2003. un 2004. gadā, pabeigtības koeficients ir attiecīgi 83 % un 84 %.

2001.–2005. finanšu gadam korekcijas, par kurām būs jāpieņem atbilstības lēmumi, ir skaidri norādītas 2005. gada darbības pārskatā. Šī informācija Komisijas uzskaites sistēmā parādās kā iespējams aktīvs.

Tomēr atbilstības noskaidrošanas procesa vairākos gados gūtā pieredze, uz ko atsaucas Revīzijas palāta, neietekmē ticamību, kas attiecas uz šo procesu 2005. finanšu gadā. Tā kā Komisijas revīzijas ietver dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas, tās ne tikai sniedz informāciju par revidētajiem izdevumiem, bet netiešā veidā arī par turpmākajiem izdevumiem, kas ietilpst attiecīgajās sistēmās.

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas vienību revīzija

| 5.49. | Palāta 2005. gadā revidēja Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas struktūrvienības: tika skatīta personāla sadale un vērtēts paraugs ar atbilstīguma revīzijām, kas bija veiktas gan 2004. gadā, gan 2005. gadā (44). |
| --- | --- |

5.49.

Palāta 2005. gadā revidēja Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas struktūrvienības: tika skatīta personāla sadale un vērtēts paraugs ar atbilstīguma revīzijām, kas bija veiktas gan 2004. gadā, gan 2005. gadā (44).

| 5.50. | Revīzijā atklājās šādas nepilnības: |
| --- | --- |

5.50.

Revīzijā atklājās šādas nepilnības:

| 5.50. | |
| --- | --- |

5.50.

| a) | Komisija nevarēja pierādīt, ka tā sistemātiski ņem vērā tās centrālo riska analīzi, sadalot personālu dažādiem revidējamiem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

Komisija nevarēja pierādīt, ka tā sistemātiski ņem vērā tās centrālo riska analīzi, sadalot personālu dažādiem revidējamiem pasākumiem;

| a) | Saistībā ar atbilstības revīzijām (izņemot tiešos izdevumus) pašreizējais sadalījums trīs dažādās nodaļās lielā mērā atspoguļo KLP atbalsta pasākumu galvenās kategorijas: tradicionālie tirgus mehānismi, tiešo ieņēmumu atbalsts saskaņā ar IAKS un lauku attīstības pasākumi. Personāls tika sadalīts pa dažādām nodaļām tādēļ, lai katrā no trim galvenajām KLP atbalsta pasākumu jomām varētu veikt pietiekami daudz atbilstības revīziju.
  Direktorāta centrālā riska analīze galvenokārt ir līdzeklis, kā atlasīt revidējamos atbalsta pasākumus. Tomēr saistībā ar sadali jāņem vērā daudzi citi faktori, par kuriem tiek veikta īpaša riska analīze, piemēram, revīzijas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, uzskaites sertifikācija, SAPARD akreditācija, administratīvās un uzraudzības darbības, kā arī personāla pieredze un pietiekamība. Tā rezultātā vairāku gadu gaitā ir notikusi cilvēkresursu plūsma starp nodaļām un komandām, un visu laiku turpinās personāla sadales izvērtēšana. |
| --- | --- |

a)

Saistībā ar atbilstības revīzijām (izņemot tiešos izdevumus) pašreizējais sadalījums trīs dažādās nodaļās lielā mērā atspoguļo KLP atbalsta pasākumu galvenās kategorijas: tradicionālie tirgus mehānismi, tiešo ieņēmumu atbalsts saskaņā ar IAKS un lauku attīstības pasākumi. Personāls tika sadalīts pa dažādām nodaļām tādēļ, lai katrā no trim galvenajām KLP atbalsta pasākumu jomām varētu veikt pietiekami daudz atbilstības revīziju.

Direktorāta centrālā riska analīze galvenokārt ir līdzeklis, kā atlasīt revidējamos atbalsta pasākumus. Tomēr saistībā ar sadali jāņem vērā daudzi citi faktori, par kuriem tiek veikta īpaša riska analīze, piemēram, revīzijas saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89, uzskaites sertifikācija, SAPARD akreditācija, administratīvās un uzraudzības darbības, kā arī personāla pieredze un pietiekamība. Tā rezultātā vairāku gadu gaitā ir notikusi cilvēkresursu plūsma starp nodaļām un komandām, un visu laiku turpinās personāla sadales izvērtēšana.

| b) | sešās pārbaudītajās atbilstīguma revīzijās nebija aptverti visi riski un galvenie kontroles mehānismi; tam nebija atbilstoša pamatojuma; |
| --- | --- |

b)

sešās pārbaudītajās atbilstīguma revīzijās nebija aptverti visi riski un galvenie kontroles mehānismi; tam nebija atbilstoša pamatojuma;

| b) | Komisijas lauksaimniecības izdevumu revīzijas, kas 2004. un 2005. gadā attiecīgi ietvēra 177 un 163 apmeklējumus uz vietas, noris, izmantojot pieejamos cilvēkresursus un riska analīzi. Uz šā pamata atbildīgais direktorāts izvēlas dažus pārbaudāmos riskus un galvenos kontroles pasākumus, ko uzskata par vispiemērotākajiem attiecīgajai izvērtēšanai. Šāda jomas ierobežošana ir gluži normāla un vispārpieņemta revīzijas prakse. Trijos no 6 Revīzijas palātas minētajiem gadījumiem revīzijas jomas ierobežošana bija konkrēti paredzēta apmeklējuma plānošanas memorandā. Pārējos trijos gadījumos jomu ierobežoja tādu apstākļu dēļ, ko revidenti nespēja ietekmēt. |
| --- | --- |

b)

Komisijas lauksaimniecības izdevumu revīzijas, kas 2004. un 2005. gadā attiecīgi ietvēra 177 un 163 apmeklējumus uz vietas, noris, izmantojot pieejamos cilvēkresursus un riska analīzi. Uz šā pamata atbildīgais direktorāts izvēlas dažus pārbaudāmos riskus un galvenos kontroles pasākumus, ko uzskata par vispiemērotākajiem attiecīgajai izvērtēšanai. Šāda jomas ierobežošana ir gluži normāla un vispārpieņemta revīzijas prakse. Trijos no 6 Revīzijas palātas minētajiem gadījumiem revīzijas jomas ierobežošana bija konkrēti paredzēta apmeklējuma plānošanas memorandā. Pārējos trijos gadījumos jomu ierobežoja tādu apstākļu dēļ, ko revidenti nespēja ietekmēt.

| c) | piecās pārbaudītajās revīzijās nebija izmantotas detalizētas revīzijas programmas vai arī to izmantojums netika attiecīgi apliecināts. |
| --- | --- |

c)

piecās pārbaudītajās revīzijās nebija izmantotas detalizētas revīzijas programmas vai arī to izmantojums netika attiecīgi apliecināts.

| c) | Komisija uzskata, ka tās revīzijas darbs kopumā ir labi dokumentēts un sniedz pietiekamas liecības par veikto revīzijas darbu un no tā izrietošajiem secinājumiem.
  Tomēr Komisija allaž ir apņēmusies turpināt uzlabot revīzijas darba dokumentāciju. Šajā saistībā būtu jāatsaucas uz iekšējās revīzijas 2005. gada ieteikumu īstenošanu (sk. nākamo punktu). |
| --- | --- |

c)

Komisija uzskata, ka tās revīzijas darbs kopumā ir labi dokumentēts un sniedz pietiekamas liecības par veikto revīzijas darbu un no tā izrietošajiem secinājumiem.

Tomēr Komisija allaž ir apņēmusies turpināt uzlabot revīzijas darba dokumentāciju. Šajā saistībā būtu jāatsaucas uz iekšējās revīzijas 2005. gada ieteikumu īstenošanu (sk. nākamo punktu).

| 5.51. | Šie konstatējumi ierobežo secinājumus par dalībvalstu kontroles sistēmu pienācīgu darbību, kā arī pārliecību, ko var gūt no atbilstīguma revīzijām. Palāta apstiprina secinājumus, kas minēti ziņojumā, kuru 2004. gadā pabeidza Komisijas Iekšējās revīzijas dienests lauksaimniecības jautājumos (45). Lauksaimniecības ģenerāldirektoram nosūtītajā galīgajā ziņojumā par šiem secinājumiem nebija domstarpību. |
| --- | --- |

5.51.

Šie konstatējumi ierobežo secinājumus par dalībvalstu kontroles sistēmu pienācīgu darbību, kā arī pārliecību, ko var gūt no atbilstīguma revīzijām. Palāta apstiprina secinājumus, kas minēti ziņojumā, kuru 2004. gadā pabeidza Komisijas Iekšējās revīzijas dienests lauksaimniecības jautājumos (45). Lauksaimniecības ģenerāldirektoram nosūtītajā galīgajā ziņojumā par šiem secinājumiem nebija domstarpību.

| 5.51. | Komisija joprojām ir pārliecināta, ka atbilstības revīzijas ir viens no pamatelementiem vispārējā lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmā, kā sīkāk aprakstīts atbildē uz 5.59. punktu, un ka tās revīzijas darbs noris pietiekami kvalitatīvi, lai veicinātu šīs sistēmas nodrošināto pārliecību. Tomēr nepārtraukti turpinās procedūru uzlabošana, un pārbaudes ziņojumā, kas sagatavots pēc iekšējās revīzijas atskaites, uz kuru atsaucas Revīzijas palāta, tiek apstiprināts, ka 2005. gadā ir panākti ievērojami uzlabojumi. |
| --- | --- |

5.51.

Komisija joprojām ir pārliecināta, ka atbilstības revīzijas ir viens no pamatelementiem vispārējā lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmā, kā sīkāk aprakstīts atbildē uz 5.59. punktu, un ka tās revīzijas darbs noris pietiekami kvalitatīvi, lai veicinātu šīs sistēmas nodrošināto pārliecību. Tomēr nepārtraukti turpinās procedūru uzlabošana, un pārbaudes ziņojumā, kas sagatavots pēc iekšējās revīzijas atskaites, uz kuru atsaucas Revīzijas palāta, tiek apstiprināts, ka 2005. gadā ir panākti ievērojami uzlabojumi.

Secinājumi un ieteikumi

| 5.52. | Tāpat kā iepriekšējos gados, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumu avotiem, Palāta secināja, ka KLP izdevumos kopumā joprojām ir būtisks kļūdu līmenis, ko pārraudzības un kontroles sistēmas neatklāj vai nenovērš. Galvenajām KLP izdevumu kategorijām raksturīgas dažādas riska un nepilnību pakāpes. |
| --- | --- |

5.52.

Tāpat kā iepriekšējos gados, pamatojoties uz visiem pieejamajiem pierādījumu avotiem, Palāta secināja, ka KLP izdevumos kopumā joprojām ir būtisks kļūdu līmenis, ko pārraudzības un kontroles sistēmas neatklāj vai nenovērš. Galvenajām KLP izdevumu kategorijām raksturīgas dažādas riska un nepilnību pakāpes.

| 5.52. | Komisija uzskata, ka attiecībā uz IAKS pārvaldītajiem un kontrolētajiem lauksaimniecības izdevumiem stāvoklis ir apmierinošs, bet Revīzijas palātas norādītie riski vairāk ir saistīti ar citiem KLP pasākumiem. Pašlaik IAKS aptver ap 67 % no visiem ELVGF garantiju izdevumiem. KLP reformas 2003. un 2004. gadā vēl vairāk samazina kopējo risku, paplašinot IAKS pārraudzītos izdevumus līdz aptuveni 89 % 2013. gadā. |
| --- | --- |

5.52.

Komisija uzskata, ka attiecībā uz IAKS pārvaldītajiem un kontrolētajiem lauksaimniecības izdevumiem stāvoklis ir apmierinošs, bet Revīzijas palātas norādītie riski vairāk ir saistīti ar citiem KLP pasākumiem. Pašlaik IAKS aptver ap 67 % no visiem ELVGF garantiju izdevumiem. KLP reformas 2003. un 2004. gadā vēl vairāk samazina kopējo risku, paplašinot IAKS pārraudzītos izdevumus līdz aptuveni 89 % 2013. gadā.

Komisija, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, analizēs Palātas atklātās kļūdas un dažos gadījumos, iespējams, uzsāks grāmatojumu noskaidrošanu un veiks finanšu korekciju.

Darbojas sistēmas, ar kuru palīdzību var efektīvi pārvaldīt kļūdu risku, kas saistīts ar darījumu likumību un pareizību. Ja sistēmas nepiemēro pareizi, Komisija veic finanšu korekciju, izmantojot grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. To apliecina Revīzijas palātas konstatētie fakti par IAKS piemērošanu.

| 5.53. | KLP izdevumi, kurus pārvalda un kontrolē, piemērojot IAKS, ir 25 500 miljoni EUR ES-15 dalībvalstīs un 1 400 miljoni EUR jaunajās dalībvalstīs. Ja IAKS piemēro pareizi, tā ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. Tomēr Grieķijā tā nav. Palātas revidētajās jaunajās dalībvalstīs sistēmas vēl nav uzticamas: jo īpaši ZGIS reģistrētā informācija kopā ar atbalsta pieteikumos prasīto informāciju tika atzīta par nepietiekamu, lai sistemātiski nodrošinātu pareizu lauksaimniecības zemes gabalu identifikāciju. Šī nepilnība ietekmē administratīvās kontroles un uz vietas veikto pārbaužu efektivitāti, un mērījumu pielaides tiek piemērotas nepareizi. |
| --- | --- |

5.53.

KLP izdevumi, kurus pārvalda un kontrolē, piemērojot IAKS, ir 25 500 miljoni EUR ES-15 dalībvalstīs un 1 400 miljoni EUR jaunajās dalībvalstīs. Ja IAKS piemēro pareizi, tā ir efektīva kontroles sistēma kļūdu vai nepareizu izdevumu riska ierobežošanai. Tomēr Grieķijā tā nav. Palātas revidētajās jaunajās dalībvalstīs sistēmas vēl nav uzticamas: jo īpaši ZGIS reģistrētā informācija kopā ar atbalsta pieteikumos prasīto informāciju tika atzīta par nepietiekamu, lai sistemātiski nodrošinātu pareizu lauksaimniecības zemes gabalu identifikāciju. Šī nepilnība ietekmē administratīvās kontroles un uz vietas veikto pārbaužu efektivitāti, un mērījumu pielaides tiek piemērotas nepareizi.

| 5.53. | Komisija piekrīt Revīzijas palātas uzskatam, ka IAKS ir efektīva kontroles sistēma, ar kuru samazina nepareizu izdevumu risku. |
| --- | --- |

5.53.

Komisija piekrīt Revīzijas palātas uzskatam, ka IAKS ir efektīva kontroles sistēma, ar kuru samazina nepareizu izdevumu risku.

Komisija 2005. gadā turpināja īstenot padziļinātu revīzijas programmu un citus uzraudzības pasākumus Grieķijā, un šīs valsts iestādes pēc Komisijas iniciatīvas ir izveidojušas rīcības plānu trūkumu novēršanai (skatīt atbildi uz 5.10. punktu). Tiek atzīti daži Revīzijas palātas novērojumi par jauno dalībvalstu LPIS, taču nepilnības var uzskatīt par samērā nenozīmīgām, ņemot vērā kopumā veiksmīgo IAKS īstenošanu. Turklāt Revīzijas palātas uzsvērtās sākumposma problēmas tiek risinātas lauksaimniecības izdevumu kārtējās revīzijās, – tām pakļautajās visās jaunajās dalībvalstīs 2004.–2005. gada laikā vismaz vienreiz ir veikta revīzija uz vietas.

| 5.54. | IAKS inspekciju rezultāti atspoguļo lauksaimniekiem veicamo maksājumu likumību un pareizību, bet maksājumus nepietiekami pārbauda un apstiprina neatkarīgas iestādes. Uz apliecinātājiestāžu darbu nevar paļauties, lai sniegtu pārliecību par lauksaimnieku un tirgotāju pieprasījumiem, jo pieteikumus uz ES atbalstu parasti nepārbauda uz vietas. |
| --- | --- |

5.54.

IAKS inspekciju rezultāti atspoguļo lauksaimniekiem veicamo maksājumu likumību un pareizību, bet maksājumus nepietiekami pārbauda un apstiprina neatkarīgas iestādes. Uz apliecinātājiestāžu darbu nevar paļauties, lai sniegtu pārliecību par lauksaimnieku un tirgotāju pieprasījumiem, jo pieteikumus uz ES atbalstu parasti nepārbauda uz vietas.

| 5.54. | Komisija uzskata, ka pastāv visaptveroša lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēma, kura sīki aprakstīta atbildē uz 5.59. punktu un kurā jo īpaši ietilpst IAKS, un tā jau nodrošina pietiekamu pārliecību par tā riska efektīvu pārvaldību, kas saistīts ar kļūdām, kuras skar attiecīgo lauksaimniecības darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

5.54.

Komisija uzskata, ka pastāv visaptveroša lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēma, kura sīki aprakstīta atbildē uz 5.59. punktu un kurā jo īpaši ietilpst IAKS, un tā jau nodrošina pietiekamu pārliecību par tā riska efektīvu pārvaldību, kas saistīts ar kļūdām, kuras skar attiecīgo lauksaimniecības darījumu likumību un pareizību.

Lai vēl turpmāk uzlabotu un nostiprinātu vispārējo sistēmu, kas sniedz pietiekamu pārliecību, Komisija ir gatava īstenot Revīzijas palātas ieteikumu, t. i., ka apliecinātājiestādēm vajadzētu paveikt lielāku darbu (skatīt atbildi uz 5.44. punktu).

| 5.55. | Tā kā joprojām ir kontroles nepilnības olīveļļas, lauku attīstības un eksporta kompensāciju jomā, tad pastāv risks, ka attiecīgie maksājumi varētu būt nelikumīgi/nepareizi. Palātas veiktās pārbaudes apliecina, ka šis risks ir reāls. Tas īpaši sakāms par olīveļļu, jo Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas neuzticamība liek apšaubīt pamatu, uz kura turpmāk veiks vienoto maksājumu olīvu audzētājiem. |
| --- | --- |

5.55.

Tā kā joprojām ir kontroles nepilnības olīveļļas, lauku attīstības un eksporta kompensāciju jomā, tad pastāv risks, ka attiecīgie maksājumi varētu būt nelikumīgi/nepareizi. Palātas veiktās pārbaudes apliecina, ka šis risks ir reāls. Tas īpaši sakāms par olīveļļu, jo Ģeogrāfiskās informācijas sistēmas neuzticamība liek apšaubīt pamatu, uz kura turpmāk veiks vienoto maksājumu olīvu audzētājiem.

| 5.55. | Nepilnības olīvu nozares ĢIS ir zināmas arī Komisijai, kura pievienojas Revīzijas palātas paustajām bažām par reformas īstenošanu. Komisija ir sniegusi dalībvalstīm ieteikumus grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās. Gatavojot izdevumus jaunajām shēmām, jāizvērtē risks, kurš skar ELVGF un kura dēļ var rasties vajadzība veikt finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

5.55.

Nepilnības olīvu nozares ĢIS ir zināmas arī Komisijai, kura pievienojas Revīzijas palātas paustajām bažām par reformas īstenošanu. Komisija ir sniegusi dalībvalstīm ieteikumus grāmatojumu noskaidrošanas procedūrās. Gatavojot izdevumus jaunajām shēmām, jāizvērtē risks, kurš skar ELVGF un kura dēļ var rasties vajadzība veikt finanšu korekcijas.

| 5.56. | Kaut gan “noskaidrošanas” sistēmu un pēcmaksājumu pārbaužu mērķis ir izslēgt izdevumus, kas neatbilst Kopienas tiesību aktiem, maksājumu galasaņēmēju līmenī šobrīd tas neizdodas. Komisija nezina vai nespēj aplēst no KLP finansēto nepareizo maksājumu apmēru (46). Tāpēc nav skaidrs, vai ar šo sistēmu palīdzību atgūto nepareizo maksājumu proporcija ir apmierinoša. |
| --- | --- |

5.56.

Kaut gan “noskaidrošanas” sistēmu un pēcmaksājumu pārbaužu mērķis ir izslēgt izdevumus, kas neatbilst Kopienas tiesību aktiem, maksājumu galasaņēmēju līmenī šobrīd tas neizdodas. Komisija nezina vai nespēj aplēst no KLP finansēto nepareizo maksājumu apmēru (46). Tāpēc nav skaidrs, vai ar šo sistēmu palīdzību atgūto nepareizo maksājumu proporcija ir apmierinoša.

| 5.56. | Komisija uzskata, ka grāmatojumu noskaidrošanas sistēma ir efektīvs un iedarbīgs instruments, kā no Kopienas finansējuma izslēgt izdevumus, kas neatbilst Kopienas tiesību aktiem. Revīzijas palāta pati to ir apstiprinājusi šā ziņojuma 6.35. punktā. |
| --- | --- |

5.56.

Komisija uzskata, ka grāmatojumu noskaidrošanas sistēma ir efektīvs un iedarbīgs instruments, kā no Kopienas finansējuma izslēgt izdevumus, kas neatbilst Kopienas tiesību aktiem. Revīzijas palāta pati to ir apstiprinājusi šā ziņojuma 6.35. punktā.

Komisija uzskata, ka kopējās finanšu korekcijas par attiecīgo gadu kopā ar uzliktām sankcijām galīgajiem saņēmējiem valstu līmenī sniedz priekšstatu par nepareizi veikto maksājumu vispārējo līmeni.

| 5.57. | Komisijas atbilstīguma lēmumi ir pieņemti tikai par gadiem līdz 1998. gadam. Tā kā atbilstīguma lēmumus par 2005. gadu pieņems tikai nākotnē, tad izdevumi ir provizoriski, un pārliecību par Komisijas kontiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību varēs iegūt tikai tad, kad grāmatojumu noskaidrošanas procedūra būs pilnībā pabeigta un piemērota. |
| --- | --- |

5.57.

Komisijas atbilstīguma lēmumi ir pieņemti tikai par gadiem līdz 1998. gadam. Tā kā atbilstīguma lēmumus par 2005. gadu pieņems tikai nākotnē, tad izdevumi ir provizoriski, un pārliecību par Komisijas kontiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību varēs iegūt tikai tad, kad grāmatojumu noskaidrošanas procedūra būs pilnībā pabeigta un piemērota.

| 5.57. | Komisija vēlas pabeigt pagātnes darbus un, plānojot darba programmu 2006. gada lauksaimniecības izdevumu revīzijai, senākās, vēl nepabeigtās lietas tika izskatītas sīkāk. Stāvoklis 2006. gada jūnijā ir tāds, ka ir pabeigti 97 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 94 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam). Finanšu korekcija, kas vēl nav veikta 1999. un 2000. gadam, tiek lēsta augstākais 41 un 126 miljonu euro vērtībā atbilstīgi. Revīzijām, kas veiktas 2003. un 2004. gadā, pabeigtības pakāpe ir attiecīgi 83 % un 84 %. |
| --- | --- |

5.57.

Komisija vēlas pabeigt pagātnes darbus un, plānojot darba programmu 2006. gada lauksaimniecības izdevumu revīzijai, senākās, vēl nepabeigtās lietas tika izskatītas sīkāk. Stāvoklis 2006. gada jūnijā ir tāds, ka ir pabeigti 97 % no revīzijām, kas veiktas 2001. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 1999. gadam), un 94 % no revīzijām, kas veiktas 2002. gadā (kas pieļauj finanšu korekcijas līdz 2000. gadam). Finanšu korekcija, kas vēl nav veikta 1999. un 2000. gadam, tiek lēsta augstākais 41 un 126 miljonu euro vērtībā atbilstīgi. Revīzijām, kas veiktas 2003. un 2004. gadā, pabeigtības pakāpe ir attiecīgi 83 % un 84 %.

2001.–2005. finanšu gadam korekcijas, par kurām būs jāpieņem atbilstības lēmumi, ir skaidri norādītas 2005. gada darbības pārskatā. Šī informācija Komisijas uzskaites sistēmā parādās kā iespējams aktīvs.

Lai gan vēl joprojām norisinās finanšu korekcijas procedūras par 2001. finanšu gadu un vēlākajiem finanšu gadiem, Komisija uzskata, ka tai jau ir pietiekama informācija, kas ļauj gūt pārliecību par lauksaimniecības izdevumu likumību un pareizību (sīkāk skatīt 5.59. punktu).

Tomēr atbilstības noskaidrošanas procesa struktūra, kas ilgst vairākus gadus, neietekmē pārliecību, kas attiecas uz šo procesu 2005. finanšu gadā. Tā kā Komisijas revīzijas ietver dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmas, tās ne tikai sniedz informāciju par revidētajiem izdevumiem, bet netiešā veidā arī par turpmākajiem izdevumiem, kas ietilpst attiecīgajās sistēmās.

| 5.58. | Komisijai jāturpina atbalstīt attiecīgās dalībvalstu iestādes, lai nodrošinātu, ka IAKS tiek pilnībā ieviesta Grieķijā un ka tiek izlabotas jaunajās dalībvalstīs konstatētās nepilnības. |
| --- | --- |

5.58.

Komisijai jāturpina atbalstīt attiecīgās dalībvalstu iestādes, lai nodrošinātu, ka IAKS tiek pilnībā ieviesta Grieķijā un ka tiek izlabotas jaunajās dalībvalstīs konstatētās nepilnības.

| 5.59. | Komisijai jānodrošina, lai pārraudzības un kontroles sistēmas sniegtu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī un jācenšas nodrošināt nepareizu maksājumu atgūšana. Komisijai jāapzina nepareizo maksājumu vērtība, |
| --- | --- |

5.59.

Komisijai jānodrošina, lai pārraudzības un kontroles sistēmas sniegtu pārliecību par darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī un jācenšas nodrošināt nepareizu maksājumu atgūšana. Komisijai jāapzina nepareizo maksājumu vērtība,

| a) | vai nu vienojoties, ka apliecinātājiestādes savām pārbaudēm atlasa arī galasaņēmējus vai vairāk strādā pie IAKS inspekciju statistikas un pēcmaksājumu pārbaužu pārskatīšanas un apstiprināšanas; |
| --- | --- |

a)

vai nu vienojoties, ka apliecinātājiestādes savām pārbaudēm atlasa arī galasaņēmējus vai vairāk strādā pie IAKS inspekciju statistikas un pēcmaksājumu pārbaužu pārskatīšanas un apstiprināšanas;

| b) | vai arī liekot savam personālam pārbaudīt attiecīgā gada darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, izmantojot atbilstošu paraugu atlases metodi. |
| --- | --- |

b)

vai arī liekot savam personālam pārbaudīt attiecīgā gada darījumu likumību un pareizību galasaņēmēju līmenī, izmantojot atbilstošu paraugu atlases metodi.

| 5.59. | Komisija uzskata, ka tai ir pietiekama informācija, lai gūtu saprātīgu pārliecību par lauksaimniecības izdevumu likumību un pareizību un lai nodrošinātu nepareizi veiktu maksājumu atgūšanu. |
| --- | --- |

5.59.

Komisija uzskata, ka tai ir pietiekama informācija, lai gūtu saprātīgu pārliecību par lauksaimniecības izdevumu likumību un pareizību un lai nodrošinātu nepareizi veiktu maksājumu atgūšanu.

Pastāv visaptveroša pārvaldības un kontroles sistēma, kurai ir četri līmeņi:

| a) | obligāta administratīva struktūra dalībvalstu līmenī, kuras centrā atrodas maksājumu aģentūras un augsta līmeņa iestāde, kas atbildīga par akreditācijas piešķiršanu un atņemšanu aģentūrām. Lēmumu par akreditācijas piešķiršanu pieņem, balstoties uz sīku ārējās revīzijas iestādes pārskatu; |
| --- | --- |

a)

obligāta administratīva struktūra dalībvalstu līmenī, kuras centrā atrodas maksājumu aģentūras un augsta līmeņa iestāde, kas atbildīga par akreditācijas piešķiršanu un atņemšanu aģentūrām. Lēmumu par akreditācijas piešķiršanu pieņem, balstoties uz sīku ārējās revīzijas iestādes pārskatu;

| b) | detalizētas kontroles un preventīvu sankciju sistēmas, kuras piemēro minētās maksājumu aģentūras un kuru galvenās iezīmes un īpašie noteikumi ir pielāgoti katras atbalsta shēmas specifikai; |
| --- | --- |

b)

detalizētas kontroles un preventīvu sankciju sistēmas, kuras piemēro minētās maksājumu aģentūras un kuru galvenās iezīmes un īpašie noteikumi ir pielāgoti katras atbalsta shēmas specifikai;

| c) | ex-post kontroles, ko veic sertificētas revīzijas iestādes un īpašas nodaļas (pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89); |
| --- | --- |

c)

ex-post kontroles, ko veic sertificētas revīzijas iestādes un īpašas nodaļas (pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89);

| d) | grāmatojumu noskaidrošana, ko veic Komisija (gan ikgadējā finanšu noskaidrošana, gan vairākus gadus ilgstošā atbilstības noskaidrošana). |
| --- | --- |

d)

grāmatojumu noskaidrošana, ko veic Komisija (gan ikgadējā finanšu noskaidrošana, gan vairākus gadus ilgstošā atbilstības noskaidrošana).

Šie četri līmeņi veido visaptverošu lauksaimniecības izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmu, kas sniedz Komisijai pietiekamu pārliecību par tā riska pietiekamu pārvaldību, kas saistīts ar kļūdām, kuras skar attiecīgo lauksaimniecības darījumu likumību un pareizību.

Finansiāli svarīgākajiem pasākumiem vienmēr var noskaidrot pārkāpuma līmeni, īpaši IAKS. Komisija turpina darbu, lai uzlabotu datu kvalitāti citos pasākumos.

Lai uzlabotu un nostiprinātu vispārējo sistēmu, kas sniedz pietiekamas garantijas, Komisija ir gatava īstenot Revīzijas palātas ieteikumu, ka apliecinātājiestādēm vajadzētu vairāk pārbaudīt un validēt inspekciju statistikas datus un pēcapmaksu pārbaudes (skatīt atbildi uz 5.44. punktu).

| 5.60. | Kā jau norādīts pagājušajā gadā, Komisijai pēcmaksājumu pārbaudes būtu jāpadara par vērtīgāku līdzekli nepareizu KLP maksājumu apzināšanai, no dalībvalstīm prasot pilnīgākus datus, īpaši prasot darīt zināmu pārbaudīto darījumu un atklāto pārkāpumu vērtību katrā budžeta pozīcijā. |
| --- | --- |

5.60.

Kā jau norādīts pagājušajā gadā, Komisijai pēcmaksājumu pārbaudes būtu jāpadara par vērtīgāku līdzekli nepareizu KLP maksājumu apzināšanai, no dalībvalstīm prasot pilnīgākus datus, īpaši prasot darīt zināmu pārbaudīto darījumu un atklāto pārkāpumu vērtību katrā budžeta pozīcijā.

| 5.60. | Komisija jau ir veikusi pasākumus, lai, ieviešot grozījumus tiesiskajā regulējumā, turpinātu uzlabot ziņojumu sniegšanu par pēcapmaksu pārbaudēm. Uzlabojumi, kas saistīti ar pārbaudīto darījumu vērtību un budžeta pozīcijā atrastajām nelikumībām, ir iekļauti Regulas 4/2004 grozījumos, kuri ieviesti ar Regulu 40/2006, kas savukārt publicēta 2006. gada 10. janvārī. |
| --- | --- |

5.60.

Komisija jau ir veikusi pasākumus, lai, ieviešot grozījumus tiesiskajā regulējumā, turpinātu uzlabot ziņojumu sniegšanu par pēcapmaksu pārbaudēm. Uzlabojumi, kas saistīti ar pārbaudīto darījumu vērtību un budžeta pozīcijā atrastajām nelikumībām, ir iekļauti Regulas 4/2004 grozījumos, kuri ieviesti ar Regulu 40/2006, kas savukārt publicēta 2006. gada 10. janvārī.

| 5.61. | Komisijai jāizpēta, kāpēc joprojām vairāk kļūdu tiek atklāts tajās IAKS pārbaudēs, ko veic nejaušas atlases kārtībā, nevis tajās, ko veic uz riska analīzes pamata. |
| --- | --- |

5.61.

Komisijai jāizpēta, kāpēc joprojām vairāk kļūdu tiek atklāts tajās IAKS pārbaudēs, ko veic nejaušas atlases kārtībā, nevis tajās, ko veic uz riska analīzes pamata.

| 5.61. | Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma ir reģistrējušas kā izlases pārbaudes, lai gan lauksaimnieki ir izraudzīti atkarībā no zonā pastāvošā riska. Tāpēc šie statistikas dati ir izkropļoti. Runājot par atšķirīgajiem rezultātiem, kas gūti abos atlases veidos, un ņemot vērā nepareizās paziņošanas izraisīto novirzi, Komisijas analīze rāda, ka tikai DK izlases pārbaužu rezultāti ir augstāki nekā atkarībā no riska veikto pārbaužu rezultāti (GR nav ņemta vērā). Tas ir jāpārbauda. |
| --- | --- |

5.61.

Komisijas veiktās revīzijas liecina, ka dažas dalībvalstis pārbaudes no attāluma ir reģistrējušas kā izlases pārbaudes, lai gan lauksaimnieki ir izraudzīti atkarībā no zonā pastāvošā riska. Tāpēc šie statistikas dati ir izkropļoti. Runājot par atšķirīgajiem rezultātiem, kas gūti abos atlases veidos, un ņemot vērā nepareizās paziņošanas izraisīto novirzi, Komisijas analīze rāda, ka tikai DK izlases pārbaužu rezultāti ir augstāki nekā atkarībā no riska veikto pārbaužu rezultāti (GR nav ņemta vērā). Tas ir jāpārbauda.

Lai uzlabotu ziņojumu precizitāti, Komisija jau ir rīkojusies (skatīt 5.8. punktu).

| 5.62. | Komisijai ieteicams uzlabot KLP izdevumu pārbaudes jomās, kurās turpina pastāvēt būtiskas nepilnības. |
| --- | --- |

5.62.

Komisijai ieteicams uzlabot KLP izdevumu pārbaudes jomās, kurās turpina pastāvēt būtiskas nepilnības.

| 5.62. | Komisija ir apņēmusies pievērsties vēl joprojām pastāvošajām nepilnībām, piemēram, IAKS piemērošanai Grieķijā. Turklāt KLP reformas 2003. gadā un Vidusjūras produktiem – 2004. gadā vēl vairāk samazina kopējo risku, paplašinot IAKS pārraudzītos izdevumus līdz 89 % 2013. gadā. |
| --- | --- |

5.62.

Komisija ir apņēmusies pievērsties vēl joprojām pastāvošajām nepilnībām, piemēram, IAKS piemērošanai Grieķijā. Turklāt KLP reformas 2003. gadā un Vidusjūras produktiem – 2004. gadā vēl vairāk samazina kopējo risku, paplašinot IAKS pārraudzītos izdevumus līdz 89 % 2013. gadā.

| 5.63. | Kā to ir lūgusi Padome (47), Komisijai ir jāizšķir, no vienas puses, izdevumi, kuri ir pārbaudīti (un vajadzības gadījumā koriģēti) un par kuriem tā var (vai nevar) sniegt pienācīgu pārliecību, un, no otras puses, izdevumi, kuri vēl jāpārbauda (un vēlāk, iespējams, jākoriģē) (sk. arī šā ziņojuma 1.57. un 1.64.–1.66. punktu). |
| --- | --- |

5.63.

Kā to ir lūgusi Padome (47), Komisijai ir jāizšķir, no vienas puses, izdevumi, kuri ir pārbaudīti (un vajadzības gadījumā koriģēti) un par kuriem tā var (vai nevar) sniegt pienācīgu pārliecību, un, no otras puses, izdevumi, kuri vēl jāpārbauda (un vēlāk, iespējams, jākoriģē) (sk. arī šā ziņojuma 1.57. un 1.64.–1.66. punktu).

| 5.63. | Komisija uzskata, ka nav lietderīgi atbilstoši Revīzijas palātas ieteikumam nošķirt izdevumus, kas ir pārbaudīti, no izdevumiem, kas vēl ir jāpārbauda. Ņemot vērā to, ka atbilstības pārbaudes process norisinās vairākus gadus, šāda nodalīšana būtu diezgan sarežģīta; tas var arī mazināt dalībvalstu aizstāvības tiesības saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru. |
| --- | --- |

5.63.

Komisija uzskata, ka nav lietderīgi atbilstoši Revīzijas palātas ieteikumam nošķirt izdevumus, kas ir pārbaudīti, no izdevumiem, kas vēl ir jāpārbauda. Ņemot vērā to, ka atbilstības pārbaudes process norisinās vairākus gadus, šāda nodalīšana būtu diezgan sarežģīta; tas var arī mazināt dalībvalstu aizstāvības tiesības saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

Turklāt Komisija gada pārskatos ir paredzējusi publiskot summas, kuras vēl jāatgūst, izmantojot grāmatojumu noskaidrošanas procedūru.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Lauku attīstība: atbalsts mazāk labvēlīgiem apvidiem

| 5.64. | Atbalsts mazāk labvēlīgiem apvidiem tika aplūkots Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 4/2003 par lauku attīstību. Galvenos apsvērumus un ieteikumus Eiropas Parlaments ņēma vērā 2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā (48), uzsverot šādus aspektus: |
| --- | --- |

5.64.

Atbalsts mazāk labvēlīgiem apvidiem tika aplūkots Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 4/2003 par lauku attīstību. Galvenos apsvērumus un ieteikumus Eiropas Parlaments ņēma vērā 2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā (48), uzsverot šādus aspektus:

| a) | Komisijai jāiesniedz Parlamentam visaptverošs novērtējuma ziņojums par šo pasākumu; |
| --- | --- |

a)

Komisijai jāiesniedz Parlamentam visaptverošs novērtējuma ziņojums par šo pasākumu;

| b) | Komisijai ir jāpielāgo un jāatjaunina “labas lauksaimniecības prakses” definīcija un jāpārliecinās, ka dalībvalstis konsekventi piemēro šo nosacījumu; |
| --- | --- |

b)

Komisijai ir jāpielāgo un jāatjaunina “labas lauksaimniecības prakses” definīcija un jāpārliecinās, ka dalībvalstis konsekventi piemēro šo nosacījumu;

| c) | Komisijai pilnībā jāpārskata mazāk labvēlīgo apvidu klasifikācija. |
| --- | --- |

c)

Komisijai pilnībā jāpārskata mazāk labvēlīgo apvidu klasifikācija.

| 5.65. | Ziņojumā par pēcpārbaudi attiecībā uz 2002. gada izpildes apstiprināšanas procedūru (49) Komisija paziņoja, ka tā gatavo specifisku šā pasākuma novērtējumu un ka rezultāti būs pieejami 2005. gada nogalē. Līgumu par šā novērtējuma veikšanu parakstīja 2005. gada decembrī, bet ziņojumu ir paredzēts pabeigt līdz 2006. gada beigām un publicēt 2007. gada sākumā. |
| --- | --- |

5.65.

Ziņojumā par pēcpārbaudi attiecībā uz 2002. gada izpildes apstiprināšanas procedūru (49) Komisija paziņoja, ka tā gatavo specifisku šā pasākuma novērtējumu un ka rezultāti būs pieejami 2005. gada nogalē. Līgumu par šā novērtējuma veikšanu parakstīja 2005. gada decembrī, bet ziņojumu ir paredzēts pabeigt līdz 2006. gada beigām un publicēt 2007. gada sākumā.

| 5.66. | Jaunā regula par lauku attīstības atbalstu 2007.–2013. gada periodam (50) ietver pasākumus mazāk labvēlīgiem apvidiem, kā arī divas pārējās budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas prasības. |
| --- | --- |

5.66.

Jaunā regula par lauku attīstības atbalstu 2007.–2013. gada periodam (50) ietver pasākumus mazāk labvēlīgiem apvidiem, kā arī divas pārējās budžeta izpildes apstiprinātājas institūcijas prasības.

| 5.67. | Lauksaimniekiem mazāk labvēlīgos apvidos prasība ievērot labas lauksaimniecības praksi, lai varētu saņemt kompensācijas, turpmāk vairs nebūs atbilstības kritērijs. Tā vietā šiem lauksaimniekiem visā saimniecībā jāievēro obligātās prasības attiecībā uz vidi un dzīvnieku labturību, kas kopš 2003. gada KLP reformas ir zināmi kā “savstarpēja atbilstība”. |
| --- | --- |

5.67.

Lauksaimniekiem mazāk labvēlīgos apvidos prasība ievērot labas lauksaimniecības praksi, lai varētu saņemt kompensācijas, turpmāk vairs nebūs atbilstības kritērijs. Tā vietā šiem lauksaimniekiem visā saimniecībā jāievēro obligātās prasības attiecībā uz vidi un dzīvnieku labturību, kas kopš 2003. gada KLP reformas ir zināmi kā “savstarpēja atbilstība”.

| 5.68. | Platības, kas var pretendēt uz maksājumiem kategorijā “maksājumi lauksaimniekiem sarežģītos apvidos, izņemot kalnainus apvidus”, noteiks atkarībā no augsnes auglīguma un klimatiskajiem apstākļiem, atceļot saikni ar sociāli ekonomiskajiem kritērijiem. Maksājumi par dabas radītiem kavēkļiem lauksaimniekiem kalnainos apvidos (un uz ziemeļiem no 62. paralēles) ir saglabāti. |
| --- | --- |

5.68.

Platības, kas var pretendēt uz maksājumiem kategorijā “maksājumi lauksaimniekiem sarežģītos apvidos, izņemot kalnainus apvidus”, noteiks atkarībā no augsnes auglīguma un klimatiskajiem apstākļiem, atceļot saikni ar sociāli ekonomiskajiem kritērijiem. Maksājumi par dabas radītiem kavēkļiem lauksaimniekiem kalnainos apvidos (un uz ziemeļiem no 62. paralēles) ir saglabāti.

| 5.68. | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 nākamajā plānošanas periodā zonām, kas atbilst kategorijai “maksājumi lauksaimniekiem, kam ir slikti zemes gabali, izņemot kalnu apvidus”, jābūt tādām, ko skar konkrēti dabiski trūkumi (jo īpaši augsnes auglīgums vai slikti klimatiskie apstākļi) un īpaši trūkumi, proti, gadījumos, kad zemes apsaimniekošana jāturpina, lai saglabātu vai uzlabotu vidi, saglabātu lauku ainavu un saglabātu teritorijas tūrisma potenciālu, lai aizsargātu piekrastes līniju. |
| --- | --- |

5.68.

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 nākamajā plānošanas periodā zonām, kas atbilst kategorijai “maksājumi lauksaimniekiem, kam ir slikti zemes gabali, izņemot kalnu apvidus”, jābūt tādām, ko skar konkrēti dabiski trūkumi (jo īpaši augsnes auglīgums vai slikti klimatiskie apstākļi) un īpaši trūkumi, proti, gadījumos, kad zemes apsaimniekošana jāturpina, lai saglabātu vai uzlabotu vidi, saglabātu lauku ainavu un saglabātu teritorijas tūrisma potenciālu, lai aizsargātu piekrastes līniju.

| 5.69. | Tomēr, izņemot “savstarpējās atbilstības” prasību, pārējās izmaiņas pasākumos, kas saistīti ar mazāk labvēlīgiem apvidiem, ir atliktas līdz 2010. gada 1. janvārim, un pēc Komisijas priekšlikuma būs jāpieņem Padomes regula. Tāpēc kritēriji, pēc kuriem šobrīd klasificē mazāk labvēlīgos apvidus, paliks spēkā līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

5.69.

Tomēr, izņemot “savstarpējās atbilstības” prasību, pārējās izmaiņas pasākumos, kas saistīti ar mazāk labvēlīgiem apvidiem, ir atliktas līdz 2010. gada 1. janvārim, un pēc Komisijas priekšlikuma būs jāpieņem Padomes regula. Tāpēc kritēriji, pēc kuriem šobrīd klasificē mazāk labvēlīgos apvidus, paliks spēkā līdz 2010. gadam.

| 5.69. | Saistībā ar nelabvēlīgo zonu definīciju Komisijas priekšlikumā COM(2004) 490, galīgā redakcija, kas attiecas uz lauku attīstības koncepciju nākotnē, ir ietverts ierosinājums mainīt nelabvēlīgo zonu “starpkategoriju”. Tomēr šis priekšlikums saskārās ar spēcīgu pretestību, jo īpaši Padomē. |
| --- | --- |

5.69.

Saistībā ar nelabvēlīgo zonu definīciju Komisijas priekšlikumā COM(2004) 490, galīgā redakcija, kas attiecas uz lauku attīstības koncepciju nākotnē, ir ietverts ierosinājums mainīt nelabvēlīgo zonu “starpkategoriju”. Tomēr šis priekšlikums saskārās ar spēcīgu pretestību, jo īpaši Padomē.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005, ko pieņēma kā galīgo kompromisu šajā jautājumā, ir paredzēts padziļināti analizēt šo jautājumu, iekams pieņemt galīgo lēmumu par klasifikācijas maiņu.

Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā

| 5.70. | Liellopu identifikācijas sistēma, kuras mērķis ir nodrošināt liellopu izsekojamību un kuru izmanto, lai pārbaudītu atbilstību dažādām piemaksām par liellopiem, tika aplūkota Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2004. Palāta atklāja nepilnības ar Kopienas tiesību aktiem ieviestajā sistēmā, jo īpaši to, ka liellopu izsekojamību Kopienā nevar nodrošināt, jo tiesību aktos nav paredzēta dalībvalstu datu bāzu saskaņošana vai informācijas apmaiņa starp tām. |
| --- | --- |

5.70.

Liellopu identifikācijas sistēma, kuras mērķis ir nodrošināt liellopu izsekojamību un kuru izmanto, lai pārbaudītu atbilstību dažādām piemaksām par liellopiem, tika aplūkota Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2004. Palāta atklāja nepilnības ar Kopienas tiesību aktiem ieviestajā sistēmā, jo īpaši to, ka liellopu izsekojamību Kopienā nevar nodrošināt, jo tiesību aktos nav paredzēta dalībvalstu datu bāzu saskaņošana vai informācijas apmaiņa starp tām.

| 5.70.–5.72. | Komisija 2004. gadā izveidoja TRACES sistēmu, ar kuras palīdzību var nodrošināt lopu pārvietošanas izsekojamību ES un ārpus tās. TRACES ietvaros ir apvienotas un vienkāršotas jau pastāvošās izsekojamības sistēmas, ko izmanto saistībā ar dzīvnieku tirdzniecību. Dalībvalstīm kopš 2005. gada 1. janvāra obligāti jābūt šīs sistēmas dalībniecēm, un tā atbilst lielākajai daļai prasību, ko izteica dalībvalstis, un ieteikumu, ko sniegusi Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2000 saistībā ar klasisko cūku mēri. |
| --- | --- |

5.70.–5.72.

Komisija 2004. gadā izveidoja TRACES sistēmu, ar kuras palīdzību var nodrošināt lopu pārvietošanas izsekojamību ES un ārpus tās. TRACES ietvaros ir apvienotas un vienkāršotas jau pastāvošās izsekojamības sistēmas, ko izmanto saistībā ar dzīvnieku tirdzniecību. Dalībvalstīm kopš 2005. gada 1. janvāra obligāti jābūt šīs sistēmas dalībniecēm, un tā atbilst lielākajai daļai prasību, ko izteica dalībvalstis, un ieteikumu, ko sniegusi Revīzijas palāta Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2000 saistībā ar klasisko cūku mēri.

Pēc Padomes secinājumiem par Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 6/2004 Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāja turpmākus norādījumus. Komisija 2005. gada 14. februārī pabeidza darba dokumentu par liellopu datubāzu standartizāciju, par ko ir saņemtas atzinīgas atsauksmes no dalībvalstīm un kas tiek izmantots, lai turpinātu uzlabot valstu datubāzes.

Turklāt 2005. gada 26. janvārī Komisija iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespēju ieviest liellopu elektronisko identifikāciju (COM(2005) 9). Ziņojumā bija iekļauti dažādi likumdošanas iniciatīvu varianti, kas 2005. gada 7. martā tika apspriesti Padomes līmenī Īpašajā lauksaimniecības komitejā. Gatavojot atbilstošu likumdošanas iniciatīvu, Komisija vēlas apsvērt arī informācijas apmaiņu starp valstu datubāzēm.

| 5.71. | 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā Padome (51) centās panākt lielāku saskaņošanu starp dalībvalstu datu bāzēm. Eiropas Parlaments (52) aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu regulai, lai nodrošinātu valstu datu bāzu saderību un sniegtu norādījumus par datu apmaiņu. |
| --- | --- |

5.71.

2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā Padome (51) centās panākt lielāku saskaņošanu starp dalībvalstu datu bāzēm. Eiropas Parlaments (52) aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu regulai, lai nodrošinātu valstu datu bāzu saderību un sniegtu norādījumus par datu apmaiņu.

| 5.72. | Komisija apstiprināja Palātas Īpašā ziņojuma Nr. 6/2004 galvenos konstatējumus. Tā pieņēma (53) ierosinājumu organizēt informācijas apmaiņu un izstrādāja darba dokumentu valstu datubāzu standartizācijai. Lai gan stāvoklis tiek apsvērts, Komisija nav ierosinājusi jaunus tiesību aktus. |
| --- | --- |

5.72.

Komisija apstiprināja Palātas Īpašā ziņojuma Nr. 6/2004 galvenos konstatējumus. Tā pieņēma (53) ierosinājumu organizēt informācijas apmaiņu un izstrādāja darba dokumentu valstu datubāzu standartizācijai. Lai gan stāvoklis tiek apsvērts, Komisija nav ierosinājusi jaunus tiesību aktus.

| 5.73. | Pēcpārbaudot savu Īpašo ziņojumu Nr. 6/2004, Palāta skatīja, kā tiek īstenota nokaušanas piemaksu shēma. Šī shēma ir viena no tām, kas balstās uz liellopu identifikācijas sistēmas datiem (54). Šīs piemaksas maksā par liellopu un teļu kaušanu vai izvešanu no ES. |
| --- | --- |

5.73.

Pēcpārbaudot savu Īpašo ziņojumu Nr. 6/2004, Palāta skatīja, kā tiek īstenota nokaušanas piemaksu shēma. Šī shēma ir viena no tām, kas balstās uz liellopu identifikācijas sistēmas datiem (54). Šīs piemaksas maksā par liellopu un teļu kaušanu vai izvešanu no ES.

| 5.74. | Shēma uzlabo kontroli pār maksājumiem par dzīvniekiem, ko nokauj dalībvalstī, kurā veic maksājumu. Tomēr pārbaudes, kas vērstas uz dzīvnieku mazākumu (vidēji 1,2 % pārbaudītajos reģionos), kurus nokauj vienā dalībvalstī, bet par kuriem piemaksu veic citā dalībvalstī, nav tik stingras. Informācijas plūsma starp dalībvalstīm attiecībā uz šādiem gadījumiem ir nepilnīga un nenodrošina visu piemaksas atbilstības kritēriju pārbaudi pirms maksājuma. Vācija un Nīderlande reizēm veica maksājumus, kamēr vēl no attiecīgās dalībvalsts nebija saņemts apstiprinājums par nokaušanu. No visām apmeklētajām dalībvalstīm vienīgi Īrija un Apvienotā Karaliste (attiecībā uz dzīvniekiem, kas nokauti Ziemeļīrijā) bija vienojušās par automātisku datu apmaiņu starp attiecīgajām datubāzēm. |
| --- | --- |

5.74.

Shēma uzlabo kontroli pār maksājumiem par dzīvniekiem, ko nokauj dalībvalstī, kurā veic maksājumu. Tomēr pārbaudes, kas vērstas uz dzīvnieku mazākumu (vidēji 1,2 % pārbaudītajos reģionos), kurus nokauj vienā dalībvalstī, bet par kuriem piemaksu veic citā dalībvalstī, nav tik stingras. Informācijas plūsma starp dalībvalstīm attiecībā uz šādiem gadījumiem ir nepilnīga un nenodrošina visu piemaksas atbilstības kritēriju pārbaudi pirms maksājuma. Vācija un Nīderlande reizēm veica maksājumus, kamēr vēl no attiecīgās dalībvalsts nebija saņemts apstiprinājums par nokaušanu. No visām apmeklētajām dalībvalstīm vienīgi Īrija un Apvienotā Karaliste (attiecībā uz dzīvniekiem, kas nokauti Ziemeļīrijā) bija vienojušās par automātisku datu apmaiņu starp attiecīgajām datubāzēm.

| 5.74. | Kopienas tiesību aktos ir paredzēti vispārējie kaušanas piemaksu principi attiecībā uz dzīvniekiem, ar kuriem veikti Kopienas iekšējās tirdzniecības darījumi pēc turēšanas laika (Regulas (EK) Nr. 2342/1999 35. panta 3. punkts). Tās dalībvalsts kautuve, kurā dzīvnieks nokauts, izsniedz apstiprinājumu par nokaušanu, kas ietver informāciju, kuru sniedz, pieprasot piemaksu. |
| --- | --- |

5.74.

Kopienas tiesību aktos ir paredzēti vispārējie kaušanas piemaksu principi attiecībā uz dzīvniekiem, ar kuriem veikti Kopienas iekšējās tirdzniecības darījumi pēc turēšanas laika (Regulas (EK) Nr. 2342/1999 35. panta 3. punkts). Tās dalībvalsts kautuve, kurā dzīvnieks nokauts, izsniedz apstiprinājumu par nokaušanu, kas ietver informāciju, kuru sniedz, pieprasot piemaksu.

Kopumā dalībvalstis palīdz cita citai, lai nodrošinātu efektīvu izsniegto dokumentu autentiskuma un datu precizitātes kontroli. Dalībvalsts, kas izmaksā piemaksu, regulāri nosūta dalībvalstij, kurā dzīvnieks nokauts, kopsavilkumu par tās izdotajiem nokaušanas apstiprinājumiem. Par šo principu īstenošanu atbild dalībvalstis.

Ieviešot tiešo maksājumu reformu, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, kuru piemēro no 2005. gada, tika mainīti piemaksas piemērošanas kritēriji attiecībā uz dzīvniekiem, ar kuriem veikti Kopienas iekšējās tirdzniecības darījumi.

Tas, ka 17 dalībvalstis ir nolēmušas īstenot maksājumu shēmu bez piesaistes, nenorādot kaušanas prēmiju, ir mazinājis tās informācijas nozīmi, kas attiecas uz Kopienas iekšējās tirdzniecības darījumiem saistībā ar kaušanai paredzētiem dzīvniekiem.

| 5.75. | Pārbaudījusi nokaušanas piemaksu shēmu, Palāta secina, ka Īpašajā ziņojumā minēti trūkumi liellopu identifikācijas sistēmā joprojām pastāv, jo īpaši attiecībā uz liellopiem dalībvalstu savstarpējā apritē. |
| --- | --- |

5.75.

Pārbaudījusi nokaušanas piemaksu shēmu, Palāta secina, ka Īpašajā ziņojumā minēti trūkumi liellopu identifikācijas sistēmā joprojām pastāv, jo īpaši attiecībā uz liellopiem dalībvalstu savstarpējā apritē.

| 5.75. | Kolīdz stāvoklis saistībā ar reformas īstenošanu būs stabilizējies, jāpārbauda kaušanas piemaksas piemērošanas kritēriji Kopienas iekšējās tirdzniecības darījumos gan starp divām dalībvalstīm, kas piemēro “piesaistītu” kaušanas piemaksu, gan starp vienu dalībvalsti, kas piemēro piesaistītu piemaksu, un otru dalībvalsti, kas atteikusies no šīs prēmijas piesaistes. |
| --- | --- |

5.75.

Kolīdz stāvoklis saistībā ar reformas īstenošanu būs stabilizējies, jāpārbauda kaušanas piemaksas piemērošanas kritēriji Kopienas iekšējās tirdzniecības darījumos gan starp divām dalībvalstīm, kas piemēro “piesaistītu” kaušanas piemaksu, gan starp vienu dalībvalsti, kas piemēro piesaistītu piemaksu, un otru dalībvalsti, kas atteikusies no šīs prēmijas piesaistes.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 5.76. | Palāta pēdējā gadā ir publicējusi divus īpašos ziņojumus par lauksaimniecību: |
| --- | --- |

5.76.

Palāta pēdējā gadā ir publicējusi divus īpašos ziņojumus par lauksaimniecību:

| a) | Ieguldījumi lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos? (Īpašais ziņojums Nr. 7/2006); |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos? (Īpašais ziņojums Nr. 7/2006);

| b) | Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte (Īpašais ziņojums Nr. 8/2006). |
| --- | --- |

b)

Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte (Īpašais ziņojums Nr. 8/2006).

Šie ziņojumi ir pieejami Palātas tīmekļa vietnē (www.eca.europa.eu).

---

(1)  ELVGF – tikai Garantijas nodaļa. Par ELVGF – Vadības nodaļu sk. šā pārskata 6. nodaļu.

(2)  Citi: ražošana, apstrādes vai patēriņa atbalsts, kas tiek maksāts ražotājiem, ražotāju vai pārstrādātāju organizācijām, un administratīvie izdevumi.

(3)  Intervence: valsts vai privātā glabāšana, augļu un dārzeņu izņemšanai no apgrozības, piespiedu vai labprātīga destilēšana.

(4)  Padomes Regulas (EEK) Nr. 3508/92 (OV L 355, 5.12.1992., 1. lpp.) un (EEK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.), kas attiecas uz piemaksām par dzīvniekiem un platībatkarīgo atbalstu.

(5)  Padomes Regula (EEK) Nr. 386/90 (OV L 42, 16.2.1990., 6. lpp.).

(6)  Padomes Regula (EEK) Nr. 4045/89 (OV L 388, 30.12.1989., 18. lpp.) reglamentē maksājumus, kas pārsniedz noteikto eksporta kompensāciju slieksni, pārstrādes un pārveides subsīdijas, kokvilnu, olīveļļu, tabaku un dažus lauku attīstības pasākumus.

(7)  VPMS aizvieto visu tiešo palīdzību ar vienu maksājumu. Tas ir vienots maksājums par lauksaimniecības zemes hektāru. Astoņas no desmit dalībvalstīm (izņemot Maltu un Slovēniju) to piemēro.

(8)  Deklarēto atbilstības labojumu kopsumma ir EUR 174,4  miljoni (Spānijā) un EUR 0,21  miljons (Nīderlandē) netika iekļaut, jo to nevar piešķirt individuālām maksājumu aģentūrām.

(9)  Finansiālās noformēšanas lēmumā neiekļautie pārskati.

(10)  Palāta pārbaudīja šis 31 maksājumu aģentūras ziņojumus un apliecinājumus par to, kuri darījumi tika atlasīti pārbaudei.

Avots: Komisijas kopsavilkuma ziņojums par ELVGF Garantijas nodaļas 2005. gada pārskatu finansiālo noformēšanu.

(11)  Čehijā, Lietuvā, Ungārijā, Polijā un Slovākijā.

(12)  Maltā un Slovēnijā.

(13)  “ĢD AGRI izmantotie būtiskuma kritēriji” (atrunām un to kopīgajai ietekmei uz deklarāciju) “ir tie, kurus Komisija ieteikusi savā 2003. gada 21. janvāra paziņojumā COM(2003) 28 un savās “Vadlīnijās nepilnību būtiskuma noteikšanai dalībvalstu pārvaldības un kontroles sistēmās ar dalīto pārvaldību gada darbības pārskata nolūkam”, kuras tā 2005. gadā saskaņoja starp struktūrfondu ģenerāldirektorātiem. Kvalitatīvi par nepilnību būtiskumu spriež pēc...Kvantitatīvi izmantotā būtiskuma robeža ir 2 % līmenis, ko iesaka Komisija”. ĢD AGRI 2005. gada darbības pārskats (2006. gada marts), 3.1. punkts, Izmantotie būtiskuma kritēriji.

(14)  Šos datus Komisija atkārtoti pielāgoja 2004. gadā.

NB 1: Attālā uzrāde ietver satelītu vai aerofotogrāfijas izmantošanu, lai pārbaudītu IAKS piemērošanu.

NB 2: N gadā veiktais tests attiecas uz maksājumiem, kas izdarīti N + 1 gadā.

Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

(15)  Izteiktas kā procents no platībām, par kurām pārbaudītais lauksaimnieks iesniedzis pieprasījumus.

(16)  OV L 17, 24.1.2004., 7. lpp.

(17)  “Lauksaimniecības zemes gabals: nozīmē nepārtrauktu zemes gabalu, kurā viens lauksaimnieks audzē vienu kultūraugu grupu” (Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004 (OV L 141, 30.4.2004, 18. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1187/2006 (OV L 214, 4.8.2006., 14. lpp.) 2. panta 1.a punkts);

“Bāzes zemes gabals ir ģeogrāfiski norobežota platība ar īpašu identifikācijas numuru, kas reģistrēts dalībvalsts identifikācijas sistēmas ĢIS...” (Komisijas Regula (EK) Nr. 796/2004, 2. panta 26. punkts);

“... lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēma darbojas bāzes zemes gabalu, piemēram, kadastrālo zemes gabalu vai lauksaimniecības kultūraugu platības līmenī...” (Komisijas Regulas (EK) Nr. 796/2004, 6. panta 1. punkts.

Praksē lauksaimniecības kultūraugu platībām bieži vien ir dabīgas robežas, un tās var sastāvēt no vairākiem kadastrāliem zemes gabaliem.

(18)  Kā 2004. pieteikumu gadam to nosaka Komisijas Regulas (EK) Nr. 2419/2001 4. pants (OV L 327, 12.12.2001., 11. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 118/2004 (OV L 17, 24.1.2004., 7. lpp.), savukārt pieteikumu gadiem pēc 2004. gada – Regulas (EK) Nr. 796/2004 6. pants.

(19)  Tā kā trūkst informācijas, šīs nepilnības finansiālo ietekmi noteikt nevar.

(20)  Analizējot 30 inspekciju atskaites, kas kopā aptvēra pieprasījumus EUR 23 800 apmērā, tika atklāti pārmaksājumi un nepietiekami maksājumi kopā par EUR 3 122, kam par iemeslu bija neatbilstoša inspekciju atskaišu analīze. Atšķirības veido aptuveni 13 % maksājumu.

(21)  Regula (EK) Nr. 1782/2003, 143.c pants.

(22)  Čehijā, Ungārijā, Slovākijā, Slovēnijā un Maltā.

(23)  Šos datus Komisija atkārtoti pielāgoja 2004. gadā.

NB 1: Prasību noraida pilnībā, ja starp deklarēto dzīvnieku skaitu un par atbilstīgiem atzīto dzīvnieku skaitu konstatē vairāk nekā 20 % atšķirību vai ja šī atšķirība radusies tīšu pārkāpumu rezultātā.

NB 2: N gadā veiktais tests attiecas uz maksājumiem, kas izdarīti N + 1 gadā.

Avots: IAKS statistika, ko dalībvalstis iesniedza ĢD AGRI.

(24)  Vienu darījumu pārbaudīja arī Portugālē. Būtiskas kļūdas netika atklātas.

(25)  Padomes Regula (EK) Nr. 864/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 48. lpp.).

(26)  Komisijas Regula (EK) Nr. 27/2004 (OV L 5, 9.1.2004., 36. lpp.).

(27)  Agrovide, agra aiziešana pensijā, apmežošana un kompensācijas lauksamniecībai mazāk labvēlīgos apvidos un apvidos, kur ir vides ierobežojumi.

(28)  Daļēji naturālas saimniecības, kurās notiek pārstrukturēšana; ražotāju grupas; Kopienas standartu ievērošana; tehniskā palīdzība; tiešo maksājumu papildinājumi.

(29)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/1999 (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).

(30)  Regula (EEK) Nr. 386/90.

(31)  2004. finanšu gada pārskata 4.12. punkts.

(32)  A posteriori recepšu pārbaude saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 520/2000 (OV L 177, 15.7.2000., 1. lpp.).

(33)  Datu analīze, kas Komisijai iesniegta saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2390/1999 (OV L 295, 16.11.1999., 1. lpp.) atklāj, ka visas ES-15 dalībvalstis (izņemot Grieķiju un Spāniju, kuras neiesniedza datus, un Luksemburgu, kurai bija ļoti neliels šādu sūtījumu skaits), lielākā vai mazākā mērā šādus sūtījumus bija pārbaudījušas.

(34)  Muitas plombu uzlikšana sūtījumiem, kam nav veikta fiziskā pārbaude, nav pretrunā spēkā esošajiem tiesību aktiem.

(35)  Dānija šo procedūru atcēla 2006. gada 1. februārī.

(36)  Regula (EEK) Nr. 4045/89.

(37)  Regulas (EEK) Nr. 4045/89 preambulas pašā pirmajā punktā jau norādīts uz Regulas saikni ar dalībvalstu pienākumu “novērst un apzināt pārkāpumus un piedzīt pārkāpumu vai nolaidības dēļ zaudētās summas”.

(38)  Pašreizējā sistēmā saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 595/91 (OV L 67, 14.3.1991., 11. lpp.) par pārkāpumiem Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) jāziņo vienīgi tad, ja zaudējumi pārsniedz EUR 4 000.

(39)  Būtisks aspekts darījumu likumības un pareizības pārbaudē ir tas, vai un cik precīzi saņēmēji sniedz informāciju, jo tās lielāko daļu var pārbaudīt vienīgi fiziskā pārbaudē galasaņēmēju līmenī.

(40)  Pārskati, ko sagatavojusi 31 apliecinātājiestāde, kuru darījumi tika pārbaudīti (sk. 
  5.1. tabulu
  ).

(41)  Komisija pēdējo minēto aspektu ir risinājusi 2002. gadā uzsāktajā pētījumā. Lai gan tā konstatēja, ka joprojām pastāv nozīmīgas nepilnības to struktūru pārvaldībā, kurām funkcijas deleģējusi AGEA (Itālija), Komisija neplāno izdarīt finanšu korekciju. Turklāt līdz šim nav nosūtīta atsevišķa vēstule saskaņā ar 8. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1663/95 (OV L 158, 8.7.1995., 6. lpp.), lai pārbaudītu, kā ņemti vērā 2003. gadā Francijā veiktā apmeklējuma rezultāti.

(42)  AGEA (maksājumu pārbaudes un procedūras, debitori, datoru drošība, iekšējā revīzija, pilnvarotās struktūras), OPEKEPE (maksājumu pārbaudes un procedūras, debitori, iekšējā revīzija, pilnvarotās struktūras), ARDA (maksājumu pārbaudes un procedūras, grāmatvedība, datoru drošība, pilnvarotās struktūras), ONIFLHOR (rakstiskās procedūras, debitori, datoru drošība, pilnvarotās struktūras). Attiecīgās maksājumu aģentūras deklarēja aptuveni 7 418 miljonus EUR, kurus Komisija analizēs sīkāk.

(43)  2005. gadā tika apmeklēta vienīgi OPEKEPE apliecinātājiestāde bija novērtēta uz vietas. Turklāt, kā daļa no Komisijas veiktās akreditācijas pārbaudes, jaunajās dalībvalstīs notika desmit apmeklējumi.

(44)  Desmit atbilstīguma revīziju izvēle bija nejauša, ņemot vērā to relatīvo būtiskumu. Tika izvēlētas atbilstīguma revīzijas dažādās jomās: laukaugu kultūras (3), piemaksas par dzīvniekiem (2), lauku attīstība (2), eksporta kompensācijas (1), olīveļļa (1) un augļi un dārzeņi (1).

(45)  “Revīzijā tika konstatēti riski, kas varētu ietekmēt šo darbinieku grupu spēju efektīvi pildīt tiem uzticēto uzdevumu, proti, ģenerāldirektoram – kā deleģētajam kredītrīkotājam saistībā ar dalīto pārvaldību – sniegt apmierinošu pārliecību par to, ka dalībvalstu ieviestās pārvaldības un kontroles sistēmas nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību.”

(46)  Lai aplēstu pārkāpumu apmēru, būtu precīzi jādefinē atbilstoša paraugu atlases metode (Palātas Atzinums Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli, 48. punkts) un izdevumu likumību un pareizību būtu jāpārbauda galasaņēmēju līmenī (Palātas Atzinums Nr. 1/2005 par KLP finansēšanu, 24. punkts).

(47)  Padomes dokuments 5971/06 ADD1 – Komisijas atbrīvošana no atbildības par 2004. finanšu gada budžeta īstenošanu.

(48)  Eiropas Parlamenta rezolūcija, kas pievienota lēmumam par apstiprinājumu Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildei 2002. finanšu gadā (Komisija) (SEC(2003) 1104-C5-0564/2003-2003/2210(DEC)).

(49)  2004. gada 30. septembra COM(2004) 648 un tam pievienotais darba dokuments.

(50)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

(51)  Padomes 2005. gada 17. februāra dokuments 5665/05 ADD – “Komisijas atbrīvošana no atbildības par 2003. finanšu gada budžeta īstenošanu – Padomes secinājumi par Revīzijas palātas īpašajiem ziņojumiem –9. pielikums”.

(52)  Eiropas Parlamenta rezolūcija ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa lēmumam par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija (SEC(2004) 1181 – C6-0012/2005-2004/2040(DEC) – SEC(2004) 1182 – C6-0013/2005-2004/2040(DEC)).

(53)  Komisijas 2005. gada 26. septembra darba dokuments SEC(2005) 1193.

(54)  Palāta pārbaudīja, kā šo shēmu īsteno Komisija, kā arī atsevišķas dalībvalstis (Vācija (Ziemeļreina-Vestfālene), Spānija (Aragona), Francija, Īrija, Itālija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste (Anglija)).

5.1. PIELIKUMS

Galveno apsvērumu kopskats – Lauksaimniecība

| | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Apsvērumi | Komisijas atbildes | Apsvērumi | Ieteikumi |
| IAKS | Platībatkarīgais atbalsts | | | |
| Dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasa uz riska analīzes pamata, ir mazāk kļūdu nekā tajos, ko izvēlas nejaušas atlases kārtībā (4.37.). | Tas lielā mērā ir tāpēc, ka dažas dalībvalstis uzskata attālo uzrādi par “nejaušu”, kaut gan patiesībā tā vismaz daļēji ir arī balstīta uz risku. | Tāpat kā iepriekšējos gados dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasa uz riska analīzes pamata, ir mazāk kļūdu nekā tajos, ko izvēlas nejaušas atlases kārtībā (5.8.). | Komisijai ir jāizpēta, kāpēc IAKS platību pārbaudēs, ko izvēlas nejaušas atlases kārtībā, joprojām ir vairāk kļūdu nekā tajās, ko izvēlas uz riska analīzes pamata. |
| Piemaksas par dzīvniekiem | | | |
| Statistika saistībā ar piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk uzticama nekā statistika saistībā ar pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu (4.39.). | Statistikā saistībā ar (sešām) shēmām, saskaņā ar kurām veic piemaksas par dzīvniekiem, ir vairāk variāciju nekā statistikā saistībā ar laukaugu kultūrām. | Kopumā valstu statistika saistībā ar piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk uzticama nekā statistika saistībā ar pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu (5.24.). | |
| Vairāk nekā septiņus gadus pēc IAKS ieviešanas Grieķijā joprojām nevar nodrošināt platībatkarīgā atbalsta maksājumu un piemaksu par dzīvniekiem likumību un pareizību (4.8.). | | Ticamības deklarācijai veiktās revīzijas konstatējumi par IAKS Grieķijā liecina, ka kopš pagājušā gada nav nozīmīgu uzlabojumu (5.10.). | Komisijai ir jānodrošina IAKS pilnīga ieviešana Grieķijā. |
| Subsīdijas, ko maksā, pamatojoties uz saražoto daudzumu | Darījumos, kas saistīti ar olīveļļu, ir konstatēti vairāki trūkumi: | | | |
| a) | Grieķijā daži pieprasījumi nebija pārbaudāmi, jo deklarētie zemes gabali neatradās norādītajā vietā; |

2004

2005

Apsvērumi

Komisijas atbildes

Apsvērumi

Ieteikumi

IAKS

Platībatkarīgais atbalsts

Dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasa uz riska analīzes pamata, ir mazāk kļūdu nekā tajos, ko izvēlas nejaušas atlases kārtībā (4.37.).

Tas lielā mērā ir tāpēc, ka dažas dalībvalstis uzskata attālo uzrādi par “nejaušu”, kaut gan patiesībā tā vismaz daļēji ir arī balstīta uz risku.

Tāpat kā iepriekšējos gados dažās dalībvalstīs darījumos, ko atlasa uz riska analīzes pamata, ir mazāk kļūdu nekā tajos, ko izvēlas nejaušas atlases kārtībā (5.8.).

Komisijai ir jāizpēta, kāpēc IAKS platību pārbaudēs, ko izvēlas nejaušas atlases kārtībā, joprojām ir vairāk kļūdu nekā tajās, ko izvēlas uz riska analīzes pamata.

Piemaksas par dzīvniekiem

Statistika saistībā ar piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk uzticama nekā statistika saistībā ar pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu (4.39.).

Statistikā saistībā ar (sešām) shēmām, saskaņā ar kurām veic piemaksas par dzīvniekiem, ir vairāk variāciju nekā statistikā saistībā ar laukaugu kultūrām.

Kopumā valstu statistika saistībā ar piemaksām par dzīvniekiem joprojām ir mazāk uzticama nekā statistika saistībā ar pieteikumiem uz platībatkarīgo atbalstu (5.24.).

Vairāk nekā septiņus gadus pēc IAKS ieviešanas Grieķijā joprojām nevar nodrošināt platībatkarīgā atbalsta maksājumu un piemaksu par dzīvniekiem likumību un pareizību (4.8.).

Ticamības deklarācijai veiktās revīzijas konstatējumi par IAKS Grieķijā liecina, ka kopš pagājušā gada nav nozīmīgu uzlabojumu (5.10.).

Komisijai ir jānodrošina IAKS pilnīga ieviešana Grieķijā.

Subsīdijas, ko maksā, pamatojoties uz saražoto daudzumu

Darījumos, kas saistīti ar olīveļļu, ir konstatēti vairāki trūkumi:

a)

Grieķijā daži pieprasījumi nebija pārbaudāmi, jo deklarētie zemes gabali neatradās norādītajā vietā;

| b) | Grieķijā joprojām nefunkcionē olīveļļas ĢIS laika posmam, kas attiecas uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

b)

Grieķijā joprojām nefunkcionē olīveļļas ĢIS laika posmam, kas attiecas uz 2004. gadā veiktajiem maksājumiem;

| c) | Grieķijā tika konstatēti gadījumi, kad ražotāju organizācijas neveica nepieciešamās pārbaudes, piemēram, par olīveļļas izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

Grieķijā tika konstatēti gadījumi, kad ražotāju organizācijas neveica nepieciešamās pārbaudes, piemēram, par olīveļļas izmantošanu;

| a)–c) | Komisija formulējusi līdzīgus konstatējumus, veicot grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas. |
| --- | --- |

a)–c)

Komisija formulējusi līdzīgus konstatējumus, veicot grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas.

Palāta secina, ka dalībvalstis nav atjaunojušas ĢIS datus (burtciparu datu bāzi, olīvkoku patieso skaitu, jaunus stādījumus un ražošanas potenciālu), tāpēc nevar uzskatīt, ka ĢIS pilnībā darbojas (5.25.–5.26.).

Komisijai ir jāuzlabo KLP izdevumu pārbaudes jomās, kurās joprojām pastāv būtiskas nepilnības.

| d) | Andalūzijā izmantoti nepareizi aprēķini sankcijām olīvu audzētājiem, kas bija deklarējuši vairāk olīvkoku, nekā reģistrēts ĢIS (4.44.). |
| --- | --- |

d)

Andalūzijā izmantoti nepareizi aprēķini sankcijām olīvu audzētājiem, kas bija deklarējuši vairāk olīvkoku, nekā reģistrēts ĢIS (4.44.).

| d) | Arī agrākos Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas apmeklējumos dažos Spānijas autonomajos apgabalos tika konstatēts, ka sistemātiski nepareizi ir piemērota pielaide, aprēķinot sankcijas par koku pārmērīgu deklarēšanu. Komisija rūpīgi izskata šos gadījumus. |
| --- | --- |

d)

Arī agrākos Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas apmeklējumos dažos Spānijas autonomajos apgabalos tika konstatēts, ka sistemātiski nepareizi ir piemērota pielaide, aprēķinot sankcijas par koku pārmērīgu deklarēšanu. Komisija rūpīgi izskata šos gadījumus.

Citi izdevumi

Palāta skatīja, kā Komisija uzrauga saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veiktās pārbaudes:

| a) | Regulā no koordinētājām iestādēm nav prasīts iesniegt statistiku tādā formā, kas ļautu veikt jēgpilnu analīzi; |
| --- | --- |

a)

Regulā no koordinētājām iestādēm nav prasīts iesniegt statistiku tādā formā, kas ļautu veikt jēgpilnu analīzi;

| a) | Komisija uzskata, ka dalībvalstu ziņojumi sniedz vērtīgu informāciju, tajā pašā laikā atzīstot, ka ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Regulu (EKK) Nr. 4045/89 varētu uzlabot. Tādā nolūkā Komisija sagatavos priekšlikumu Komisijas Regulas (EK) Nr. 4/2004 grozīšanai. |
| --- | --- |

a)

Komisija uzskata, ka dalībvalstu ziņojumi sniedz vērtīgu informāciju, tajā pašā laikā atzīstot, ka ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Regulu (EKK) Nr. 4045/89 varētu uzlabot. Tādā nolūkā Komisija sagatavos priekšlikumu Komisijas Regulas (EK) Nr. 4/2004 grozīšanai.

Komisija joprojām nevar sniegt pilnīgu un salīdzināmu informāciju par pārbaudītajiem darījumiem un par atklāto pārkāpumu un piedzīto summu vērtību. Komisija ir grozījusi attiecīgos noteikumus ar mērķi uzlabot ziņojumu iesniegšanu, bet šo grozījumu ietekme vēl nav zināma (5.38.).

Komisijai ir jāuzlabo forma, kādā ziņo par pārraudzības sistēmu rezultātiem.

| b) | Palāta 2003. gadā secināja, ka tikai katra trešā pēcmaksājumu pārbaude vienpadsmit dalībvalstīs bija pilnībā apmierinoša. Reaģējot uz šo secinājumu, Komisija 2004. gadā apmeklēja trīs dalībvalstis; apmeklējumi nebija organizēti kopš 2001. gada; |
| --- | --- |

b)

Palāta 2003. gadā secināja, ka tikai katra trešā pēcmaksājumu pārbaude vienpadsmit dalībvalstīs bija pilnībā apmierinoša. Reaģējot uz šo secinājumu, Komisija 2004. gadā apmeklēja trīs dalībvalstis; apmeklējumi nebija organizēti kopš 2001. gada;

| b) | Komisija uzskata, ka pēcmaksājumu pārbaužu sarežģītības dēļ bieži būs iespējami uzlabojumi, bet tas neliek apšaubīt veikto pārbaužu vispārējo kvalitāti.
  2004. gadā ĢD AGRI veica trīs apmeklējumus, kuros pārbaudīja Regulas (EKK) Nr. 4045/89 piemērošanas galvenos aspektus, t. i., gada pārskatus, riska analīzi un kontroles programmu. 2005. gadā tiek rīkoti vēl pieci apmeklējumi. |
| --- | --- |

b)

Komisija uzskata, ka pēcmaksājumu pārbaužu sarežģītības dēļ bieži būs iespējami uzlabojumi, bet tas neliek apšaubīt veikto pārbaužu vispārējo kvalitāti.

2004. gadā ĢD AGRI veica trīs apmeklējumus, kuros pārbaudīja Regulas (EKK) Nr. 4045/89 piemērošanas galvenos aspektus, t. i., gada pārskatus, riska analīzi un kontroles programmu. 2005. gadā tiek rīkoti vēl pieci apmeklējumi.

Pārskatot 2003. gada darbu (to, kā Komisija uzrauga saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89 veiktās pārbaudes), Palāta vēlreiz apmeklēja septiņas dalībvalstis, lai vērtētu panākto. Lai gan Palāta secināja, ka revidēto pārbaužu vispārējā kvalitāte ir uzlabojusies, tomēr joprojām pastāvēja nepilnības pārbaudēs atklāto nepareizo maksājumu piedziņā, nebija laicīgi pabeigtas plānotās pēcmaksājumu pārbaudes un divās dalībvalstīs aizvien nebija ievērots obligātais pārbaužu skaits (5.39.).

| c) | joprojām kavējas dalībvalstu pēcmaksājumu pārbaužu gada programmu izpilde. 2004. gada beigās gandrīz 40 % plānoto pārbaužu nebija pabeigtas.
  Ņemot vērā, ka datus nav prasīts analizēt pēc izdevumu apjoma vai veida, nav iespējams izdarīt secinājumus par paziņoto pārkāpumu skaita mainīguma nozīmību un cēloni (4.10.).
  (Sk. arī 4.51. punktu.) |
| --- | --- |

c)

joprojām kavējas dalībvalstu pēcmaksājumu pārbaužu gada programmu izpilde. 2004. gada beigās gandrīz 40 % plānoto pārbaužu nebija pabeigtas.

Ņemot vērā, ka datus nav prasīts analizēt pēc izdevumu apjoma vai veida, nav iespējams izdarīt secinājumus par paziņoto pārkāpumu skaita mainīguma nozīmību un cēloni (4.10.).

(Sk. arī 4.51. punktu.)

| c) | Komisija atzīst, ka dažās dalībvalstīs pēcmaksājumu pārbaudes nav pabeigtas laikā. Tomēr vairums dalībvalstu ir plānojušas daudz vairāk pārbaudes, nekā obligāti prasīts. Tādējādi neizpilde ir mazāka par 40 %. |
| --- | --- |

c)

Komisija atzīst, ka dažās dalībvalstīs pēcmaksājumu pārbaudes nav pabeigtas laikā. Tomēr vairums dalībvalstu ir plānojušas daudz vairāk pārbaudes, nekā obligāti prasīts. Tādējādi neizpilde ir mazāka par 40 %.

Komisija ir sākusi novērtēt apmēru, kādā dažas dalībvalstis (minētas iepriekšējos Palātas pārskatos) kavē plānotās pārbaudes. Sākotnējie rezultāti apstiprina četru dalībvalstu nespēju veikt obligāto skaitu pēcmaksājumu pārbaužu, tomēr vēl nav veikti koriģējoši pasākumi (5.38.).

Eksporta kompensāciju pārbaudes:

Komisija nespēja sniegt informāciju par fiziski pārbaudīto darījumu vērtību un atklāto pārkāpumu vērtību. Komisija 2004. gadā pieņēma regulu, ar ko dalībvalstīm prasīts sniegt šo informāciju 2005. gada pārskatā un turpmāk. Palāta cer, ka šī regula efektīvi novērsīs minētās nepilnības (4.13. un 4.52.–4.53.).

Pēc Palātas ieteikuma Komisija pieņēma Regulu (EK) Nr. 1454/2004, kurā noteikts, ka no 2005. gada dalībvalstīm jāsniedz informācija par pārbaudīto darījumu vērtību, kā arī par pārkāpumiem, kas pārsniedz EUR 200.

Par nepilnībām, ko Komisija atklāja revīzijā dalībvalstīs 2004. gadā, vēl nav pieņemts galīgais lēmums, vai būtu jāizdara finanšu korekcijas (5.34.).

Lauku attīstība

Lielākā daļa tiesību uz lauku attīstības atbalstu ir atkarīgas no tā, kā saņēmēji ievēro saistības, piemēram, labas lauksaimniecības praksi. Palātas īpašajā ziņojumā par agrovides pasākumiem ir secināts, ka šādu izdevumu pārbaude ir īpaši problemātiska un ka, pārbaudes veicot par racionālām izmaksām, pamatotu pārliecību gūt var reti (4.48.).

Agrovides pasākumu kontrole tās sarežģītības dēļ ir resursu ietilpīga gan tehniskā, gan finansiālā izteiksmē. Tāpēc vēl pilnīgākas agrovides pasākumu pārbaudes izraisītu neproporcionālas papildu izmaksas un tikai nedaudz samazinātu risku. Sk. arī atbildes uz 4.98. un 4.99. punktu.

Palāta joprojām atklāj daudz kļūdu tāpēc, ka lauksaimnieki neievēro saistības, vai arī attiecīgās iestādes nav pārbaudījušas galvenos atbilstības kritērijus (5.29.).

5.2. PIELIKUMS

IAKS uzraudzības elementi – Klasiskās atbalsta shēmas

Avots: Revīzijas palāta, pārskats par maksājumu aģentūru IAKS sistēmu (kopsavilkums).

| Dalībvalsts | Platībatkarīgais atbalsts | Piemaksas par dzīvniekiem |
| --- | --- | --- |
| Administratīvās procedūras un kontroles, lai nodrošinātu pareizus maksājumus | Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras | Inspekciju metodes un ziņošana par dažādiem rezultātiem | Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība | Administratīvās procedūras un kontroles, lai nodrošinātu pareizus maksājumus | Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras | Inspekciju metodes un ziņošana par dažādiem rezultātiem | Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība |
| Malta | | 4 | 2 | 9 | 6 | | | 9 |
| Slovēnija | 1/3/7 | 4/5 | 2 | 10 | 8 | 5 | 11 | 10 |

Dalībvalsts

Platībatkarīgais atbalsts

Piemaksas par dzīvniekiem

Administratīvās procedūras un kontroles, lai nodrošinātu pareizus maksājumus

Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras

Inspekciju metodes un ziņošana par dažādiem rezultātiem

Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība

Administratīvās procedūras un kontroles, lai nodrošinātu pareizus maksājumus

Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras

Inspekciju metodes un ziņošana par dažādiem rezultātiem

Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība

Malta

4

2

9

6

9

Slovēnija

1/3/7

4/5

2

10

8

5

11

10

| | A | Darbojas labi, vajadzīgi pavisam nelieli uzlabojumi. |
| --- | --- | --- |
| | B | Darbojas, tomēr ir vajadzīgi uzlabojumi. |
| | C | Nedarbojas, kā paredzēts. |

A

Darbojas labi, vajadzīgi pavisam nelieli uzlabojumi.

B

Darbojas, tomēr ir vajadzīgi uzlabojumi.

C

Nedarbojas, kā paredzēts.

| 1 | Zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS) ietvertā informācija kopā ar informāciju, ko dalībvalstis prasa atbalsta pieprasījumos, ne vienmēr nodrošina katra pieprasītā lauksaimniecības zemes gabala pareizu identifikāciju un atrašanās vietu bāzes zemes gabalā. Tas ietekmē administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti, kā arī samazinājumu un sankciju piemērošanu (sk. 5.3. pielikuma 3. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |
| 2 | Inspekciju rezultāti (piemēram, pastāvīgās iezīmes) netika reģistrēti Zemes gabalu identifikācijas sistēmā, lai izvairītos no pārspīlētām deklarācijām turpmākajos gados. |
| 3 | Kontroles dienests nespēja pildīt paredzētos pienākumus. |
| 4 | Piemērotā riska faktoru izvērtēšana netika veikta un/vai dokumentēta. |
| 5 | Inspekcijās atklāto būtisko neatbilstību analīze nav veikta vai veikta nepietiekami un/vai būtisku pārkāpumu gadījumā tajā pašā gadā kontrole netika pastiprināta (Regulas (EK) Nr. 2419/2001 18. panta 2. punkts). |
| 6 | No Kopienas līdzekļiem tika piešķirtas īpašas piemaksas un kaušanas piemaksas par liellopiem, kas nokauti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai. Atbalsta samazinājumus un sankcijas, kas piemērojamas piemaksām par liellopiem un aitām, sistemātiski aprēķināja nepareizi. Par deklarētajiem liellopiem piemēroja tikai proporcionālus atbalsta samazinājumus, bet ne sankcijas, savukārt par nedeklarētajiem liellopiem piemēroja pārāk bargas sankcijas. Administrācija sistemātiski aprēķināja pārāk mazus samazinājumus piemaksām par aitām. |
| 7 | Ja pieteiktā platība pārsniedza izmērīto platību vairāk, nekā pieļauj mērījumu tolerance, par maksājumiem atbilstīgu patību uzskata izmērīto platību, kam pieskaita 4 % pielaidi. |
| 8 | No Kopienas līdzekļiem tika piešķirtas īpašas piemaksas un kaušanas piemaksas par liellopiem, kas nokauti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai. Tā kā administratīvās procedūras publicēja vēlu, tad daži pieteikumi bija aizpildīti nepareizi. Nenotika elektronisko datu apmaiņa ar kautuvēm par piešķirtajām piemaksām par kaušanu un īpašajām piemaksām par liellopiem. Tiešie atbalsta maksājumi fiziskām personām pēc 2005. gada 1. janvāra nebija veikti pilnībā, bet bija samazināti par 4 % avansa par ienākuma nodokli. |
| 9 | Nebūtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai nebūtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai. |
| 10 | Būtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai būtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai. |
| 11 | Shēmā, saskaņā ar kuru piešķir piemaksas par liellopiem, nebija pārbaudīti obligātie 10 % iesniegto pieteikumu. |

1

Zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS) ietvertā informācija kopā ar informāciju, ko dalībvalstis prasa atbalsta pieprasījumos, ne vienmēr nodrošina katra pieprasītā lauksaimniecības zemes gabala pareizu identifikāciju un atrašanās vietu bāzes zemes gabalā. Tas ietekmē administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti, kā arī samazinājumu un sankciju piemērošanu (sk. 5.3. pielikuma 3. zemsvītras piezīmi).

2

Inspekciju rezultāti (piemēram, pastāvīgās iezīmes) netika reģistrēti Zemes gabalu identifikācijas sistēmā, lai izvairītos no pārspīlētām deklarācijām turpmākajos gados.

3

Kontroles dienests nespēja pildīt paredzētos pienākumus.

4

Piemērotā riska faktoru izvērtēšana netika veikta un/vai dokumentēta.

5

Inspekcijās atklāto būtisko neatbilstību analīze nav veikta vai veikta nepietiekami un/vai būtisku pārkāpumu gadījumā tajā pašā gadā kontrole netika pastiprināta (Regulas (EK) Nr. 2419/2001 18. panta 2. punkts).

6

No Kopienas līdzekļiem tika piešķirtas īpašas piemaksas un kaušanas piemaksas par liellopiem, kas nokauti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai. Atbalsta samazinājumus un sankcijas, kas piemērojamas piemaksām par liellopiem un aitām, sistemātiski aprēķināja nepareizi. Par deklarētajiem liellopiem piemēroja tikai proporcionālus atbalsta samazinājumus, bet ne sankcijas, savukārt par nedeklarētajiem liellopiem piemēroja pārāk bargas sankcijas. Administrācija sistemātiski aprēķināja pārāk mazus samazinājumus piemaksām par aitām.

7

Ja pieteiktā platība pārsniedza izmērīto platību vairāk, nekā pieļauj mērījumu tolerance, par maksājumiem atbilstīgu patību uzskata izmērīto platību, kam pieskaita 4 % pielaidi.

8

No Kopienas līdzekļiem tika piešķirtas īpašas piemaksas un kaušanas piemaksas par liellopiem, kas nokauti pirms pievienošanās Eiropas Savienībai. Tā kā administratīvās procedūras publicēja vēlu, tad daži pieteikumi bija aizpildīti nepareizi. Nenotika elektronisko datu apmaiņa ar kautuvēm par piešķirtajām piemaksām par kaušanu un īpašajām piemaksām par liellopiem. Tiešie atbalsta maksājumi fiziskām personām pēc 2005. gada 1. janvāra nebija veikti pilnībā, bet bija samazināti par 4 % avansa par ienākuma nodokli.

9

Nebūtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai nebūtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai.

10

Būtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai būtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai.

11

Shēmā, saskaņā ar kuru piešķir piemaksas par liellopiem, nebija pārbaudīti obligātie 10 % iesniegto pieteikumu.

5.3. PIELIKUMS

IAKS uzraudzības elementi – Vienotā platībmaksājuma shēma (VPMS)

Avots: Revīzijas palāta, pārskats par maksājumu aģentūru IAKS sistēmu (kopsavilkums).

| Dalībvalsts | Administratīvās procedūras un kontroles, lai nodrošinātu pareizus maksājumus | Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras | Inspekciju metodes un ziņošana par dažādiem rezultātiem | Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Čehija | 2 | 4/5 | 13 | 14 |
| Ungārija | 1/2/3/9/7 | 4 | 13 | 15 |
| Lietuva | 1/2/3 | 12 | 6 | 14 |
| Polija | 1/2/3/8/10/11 | 5 | 13 | 15 |
| Slovākija | 1/3 | 4 | 13 | |

Dalībvalsts

Administratīvās procedūras un kontroles, lai nodrošinātu pareizus maksājumus

Riska analīze un pārbaužu atlases procedūras

Inspekciju metodes un ziņošana par dažādiem rezultātiem

Pārbaužu un rezultātu statistikas sagatavošana un ticamība

Čehija

2

4/5

13

14

Ungārija

1/2/3/9/7

4

13

15

Lietuva

1/2/3

12

6

14

Polija

1/2/3/8/10/11

5

13

15

Slovākija

1/3

4

13

| | A | Darbojas labi, vajadzīgi pavisam nelieli uzlabojumi. |
| --- | --- | --- |
| | B | Darbojas, tomēr ir vajadzīgi uzlabojumi. |
| | C | Nedarbojas, kā paredzēts. |

A

Darbojas labi, vajadzīgi pavisam nelieli uzlabojumi.

B

Darbojas, tomēr ir vajadzīgi uzlabojumi.

C

Nedarbojas, kā paredzēts.

| 1 | Zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS) ietvertā informācija kopā ar informāciju, ko dalībvalstis prasa atbalsta pieprasījumos, ne vienmēr nodrošina katra pieteiktā lauksaimniecības zemes gabala pareizu identifikāciju un atrašanās vietu bāzes zemes gabalā. Tas ietekmē administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti, kā arī samazinājumu un sankciju piemērošanu (sk. 3. zemsvītras piezīmi). |
| --- | --- |
| 2 | Inspektoriem, kuri veica pārbaudes uz vietas, bija problēmas noteikt mērāmo zemes gabalu robežas. |
| 3 | Viena lauksaimnieka nepieteiktie vai daļēji pieteiktie zemes gabali var kompensēt dubulti deklarētos vai pārmērīgi deklarētos, ko veikuši citi lauksaimnieki, tāpēc patiesos dubultas un/vai pārmērīgas deklarēšanas apmērus viena bāzes zemesgabala ietvaros nav iespējams noteikt precīzi. Rezultātā samazinājumi un soda naudas netiek piemēroti vai arī tiek piemēroti ļoti nelielos apmēros. |
| 4 | Piemērotā riska faktoru izvērtēšana netika veikta un/vai dokumentēta. |
| 5 | Inspekcijās atklāto būtisko neatbilstību analīze nav veikta vai veikta nepietiekami un/vai būtisku pārkāpumu gadījumā tajā pašā gadā kontrole netika pastiprināta (Regulas (EK) Nr. 2419/2001 18. panta 2. punkts). |
| 6 | Revidentu veiktie atkārtotie mērījumi nevarēja apstiprināt sākotnējo mērījumu rezultātus 18 % izmērīto zemes gabalu. |
| 7 | Aprēķinot VPMS maksājumus, inspekcijas rezultātus neņēma vērā vai ņēma vērā nepareizi. |
| 8 | Administratīvajās sasaistu pārbaudēs pieteiktajām platībām ir ļauts pārsniegt ZGIS reģistrētās atbilstīgās platības par 5 %. |
| 9 | Kopējo platību, ko bāzes zemes gabalā ar teledetekciju konstatēja katrai kultūrai, izdalīja uz attiecīgajiem lauksaimniekiem proporcionāli viņu pieteiktajai platībai. |
| 10 | Radās grūtības noteikt pieteikto zemes gabalu robežas, un gadījumos, kad mērījumu rezultāti pārsniedza mērītā zemes gabala kopējo kadastrālo platību, par atbilstīgo platību uzskatīja izmērīto platību. |
| 11 | Samazinājumus, ko piemēroja tad, ja nebija ievēroti nosacījumi valsts papildu maksājumiem, piemēroja arī VPMS maksājumiem pat tad, ja VPMS nosacījumi bija ievēroti. |
| 12 | Inspekcijās, ko veica nejaušas atlases kārtībā, atklājās lielākas platību neatbilstības un vairāk pārspīlētu deklarāciju nekā tajās inspekcijās, ko veica uz riska analīzes pamata. Tas norāda, ka pakārtotie riska parametri nav efektīvi. |
| 13 | Inspekciju rezultāti (piemēram, pastāvīgās neatbilstīgās iezīmes) netika reģistrēti Zemes gabalu identifikācijas sistēmā, lai izvairītos no pārspīlētām deklarācijām turpmākajos gados. |
| 14 | Nebūtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai nebūtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai. |
| 15 | Būtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai būtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai. |

1

Zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS) ietvertā informācija kopā ar informāciju, ko dalībvalstis prasa atbalsta pieprasījumos, ne vienmēr nodrošina katra pieteiktā lauksaimniecības zemes gabala pareizu identifikāciju un atrašanās vietu bāzes zemes gabalā. Tas ietekmē administratīvo pārbaužu un uz vietas veikto pārbaužu kvalitāti, kā arī samazinājumu un sankciju piemērošanu (sk. 3. zemsvītras piezīmi).

2

Inspektoriem, kuri veica pārbaudes uz vietas, bija problēmas noteikt mērāmo zemes gabalu robežas.

3

Viena lauksaimnieka nepieteiktie vai daļēji pieteiktie zemes gabali var kompensēt dubulti deklarētos vai pārmērīgi deklarētos, ko veikuši citi lauksaimnieki, tāpēc patiesos dubultas un/vai pārmērīgas deklarēšanas apmērus viena bāzes zemesgabala ietvaros nav iespējams noteikt precīzi. Rezultātā samazinājumi un soda naudas netiek piemēroti vai arī tiek piemēroti ļoti nelielos apmēros.

4

Piemērotā riska faktoru izvērtēšana netika veikta un/vai dokumentēta.

5

Inspekcijās atklāto būtisko neatbilstību analīze nav veikta vai veikta nepietiekami un/vai būtisku pārkāpumu gadījumā tajā pašā gadā kontrole netika pastiprināta (Regulas (EK) Nr. 2419/2001 18. panta 2. punkts).

6

Revidentu veiktie atkārtotie mērījumi nevarēja apstiprināt sākotnējo mērījumu rezultātus 18 % izmērīto zemes gabalu.

7

Aprēķinot VPMS maksājumus, inspekcijas rezultātus neņēma vērā vai ņēma vērā nepareizi.

8

Administratīvajās sasaistu pārbaudēs pieteiktajām platībām ir ļauts pārsniegt ZGIS reģistrētās atbilstīgās platības par 5 %.

9

Kopējo platību, ko bāzes zemes gabalā ar teledetekciju konstatēja katrai kultūrai, izdalīja uz attiecīgajiem lauksaimniekiem proporcionāli viņu pieteiktajai platībai.

10

Radās grūtības noteikt pieteikto zemes gabalu robežas, un gadījumos, kad mērījumu rezultāti pārsniedza mērītā zemes gabala kopējo kadastrālo platību, par atbilstīgo platību uzskatīja izmērīto platību.

11

Samazinājumus, ko piemēroja tad, ja nebija ievēroti nosacījumi valsts papildu maksājumiem, piemēroja arī VPMS maksājumiem pat tad, ja VPMS nosacījumi bija ievēroti.

12

Inspekcijās, ko veica nejaušas atlases kārtībā, atklājās lielākas platību neatbilstības un vairāk pārspīlētu deklarāciju nekā tajās inspekcijās, ko veica uz riska analīzes pamata. Tas norāda, ka pakārtotie riska parametri nav efektīvi.

13

Inspekciju rezultāti (piemēram, pastāvīgās neatbilstīgās iezīmes) netika reģistrēti Zemes gabalu identifikācijas sistēmā, lai izvairītos no pārspīlētām deklarācijām turpmākajos gados.

14

Nebūtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai nebūtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai.

15

Būtiskas nepaskaidrotas atšķirības starp Komisijai paziņoto inspekciju skaitu un/vai inspekciju rezultātiem un pakārtotajiem datiem, ko iesniedza revidentiem, un/vai būtiska kavēšanās ar statistikas datu nosūtīšanu Komisijai.

---

6. NODAĻA

Strukturālās darbības: reģionālā politika, nodarbinātība un sociālā politika, lauku attīstība un zivsaimniecība

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Strukturālo darbību īpašās iezīmes

Revīzijas palātas veiktā revīzija

Pašreizējās struktūrfondu programmas

Projektu kļūdainie izdevumi

Dalībvalstu veiktās pārbaudes neatbilst tiesību aktos minētajām prasībām

Iepriekšējās struktūrfondu programmas

Labojumu trūkums un ilga kavēšanās, slēdzot programmas

Kļūdaini projektu izdevumi

Pārbaudes neatbilst galvenajām tiesību aktos minētajām prasībām

Kohēzijas fonds

Finanšu korekcijas un ziņošana par atgūtajiem līdzekļiem saistībā ar struktūrfondiem

Kopējo finanšu korekciju ierobežots apjoms

Nepietiekama ziņošana par dalībvalstu veikto līdzekļu atgūšanu

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

Ieteikumi

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 6.1. | Strukturālās darbības aptver četras Eiropas Savienības (ES) politikas nozares ar savstarpēji saistītiem mērķiem: reģionālā politika, nodarbinātība un sociālā politika, lauku attīstība un zivsaimniecība. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

6.1.

Strukturālās darbības aptver četras Eiropas Savienības (ES) politikas nozares ar savstarpēji saistītiem mērķiem: reģionālā politika, nodarbinātība un sociālā politika, lauku attīstība un zivsaimniecība.

| 6.2. | Pasākumus finansē četri struktūrfondi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļa (ELVGF Virzības nodaļa) un Zivsaimniecības vadības finanšu instruments (ZVFI), kā arī Kohēzijas fonds. |
| --- | --- |

6.2.

Pasākumus finansē četri struktūrfondi: Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Virzības nodaļa (ELVGF Virzības nodaļa) un Zivsaimniecības vadības finanšu instruments (ZVFI), kā arī Kohēzijas fonds.

| 6.3. | Struktūrfondi līdzfinansē sociāli ekonomiskās attīstības programmas. Struktūrfondi līdzfinansē arī Kopienas iniciatīvas: Interreg, URBAN, Leader un EQUAL. Kohēzijas fonds līdzfinansē projektus, lai uzlabotu apkārtējo vidi un attīstītu transporta infrastruktūru dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES vidējā nacionālā kopienākuma uz iedzīvotāju. |
| --- | --- |

6.3.

Struktūrfondi līdzfinansē sociāli ekonomiskās attīstības programmas. Struktūrfondi līdzfinansē arī Kopienas iniciatīvas: Interreg, URBAN, Leader un EQUAL. Kohēzijas fonds līdzfinansē projektus, lai uzlabotu apkārtējo vidi un attīstītu transporta infrastruktūru dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES vidējā nacionālā kopienākuma uz iedzīvotāju.

| 6.4. | Struktūrfondu, kuri veido 92 % no strukturālo darbību izdevumiem, finansējumu piešķir visā ES, pamatojoties galvenokārt uz trīs mērķiem: |
| --- | --- |

6.4.

Struktūrfondu, kuri veido 92 % no strukturālo darbību izdevumiem, finansējumu piešķir visā ES, pamatojoties galvenokārt uz trīs mērķiem:

| — | 1. mērķis: attīstības un strukturālu pielāgojumu veicināšana reģionos, kuru attīstība atpaliek, |
| --- | --- |

—

1. mērķis: attīstības un strukturālu pielāgojumu veicināšana reģionos, kuru attīstība atpaliek,

| — | 2. mērķis: ekonomiskas un sociālas pārveides atbalstīšana apvidos ar strukturālām grūtībām, |
| --- | --- |

—

2. mērķis: ekonomiskas un sociālas pārveides atbalstīšana apvidos ar strukturālām grūtībām,

| — | 3. mērķis: izglītības, profesionālās sagatavošanas un nodarbinātības politikas un sistēmu pielāgošanas un modernizācijas atbalstīšana. |
| --- | --- |

—

3. mērķis: izglītības, profesionālās sagatavošanas un nodarbinātības politikas un sistēmu pielāgošanas un modernizācijas atbalstīšana.

| 6.5. | Kopējie izdevumi 2005. gadā bija 32 763 miljoni EUR (sk.
  6.1.a un 6.1.b grafiku
  ). Finansējumu piešķir vairākgadu posmiem atbilstoši finanšu plāniem. Pašreizējais finansējuma periods ir no 2000. līdz 2006. gadam, bet iepriekšējais – no 1994. līdz 1999. gadam. Pašreizējā finansēšanas periodā ir 545 struktūrfondu programmas un 1 200 Kohēzijas fonda projekti. Iepriekšējam finansēšanas periodam Komisija apstiprināja 1 104 struktūrfondu programmas un 920 Kohēzijas fonda projektus. Struktūrfondu programmas atšķiras pēc apjoma, sākot ar summu, kas ir mazāka par EUR 500 000, līdz vairāk nekā 8 miljardiem EUR. Projektu izdevumi šajās programmās var būtiski atšķirties: no dažiem simtiem EUR individuālajam saņēmējam līdz vairākiem simtiem miljonu EUR lielam infrastruktūras projektam. Kohēzijas fonda projekti ir no EUR 50 000 līdz pat vairāk nekā miljardam EUR. |
| --- | --- |

6.5.

Kopējie izdevumi 2005. gadā bija 32 763 miljoni EUR (sk.
  6.1.a un 6.1.b grafiku
  ). Finansējumu piešķir vairākgadu posmiem atbilstoši finanšu plāniem. Pašreizējais finansējuma periods ir no 2000. līdz 2006. gadam, bet iepriekšējais – no 1994. līdz 1999. gadam. Pašreizējā finansēšanas periodā ir 545 struktūrfondu programmas un 1 200 Kohēzijas fonda projekti. Iepriekšējam finansēšanas periodam Komisija apstiprināja 1 104 struktūrfondu programmas un 920 Kohēzijas fonda projektus. Struktūrfondu programmas atšķiras pēc apjoma, sākot ar summu, kas ir mazāka par EUR 500 000, līdz vairāk nekā 8 miljardiem EUR. Projektu izdevumi šajās programmās var būtiski atšķirties: no dažiem simtiem EUR individuālajam saņēmējam līdz vairākiem simtiem miljonu EUR lielam infrastruktūras projektam. Kohēzijas fonda projekti ir no EUR 50 000 līdz pat vairāk nekā miljardam EUR.

Image

Image

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Strukturālo darbību īpašās iezīmes

| 6.6. | Kopienas finansējums strukturālo darbību programmai vai projektam notiek avansa maksājuma veidā, kam seko projekta vadītāja (1) deklarēto izdevumu atmaksāšana, ko veic attiecīgā dalībvalsts. Atbilstīguma nosacījumi projekta izmaksu atlīdzināšanai ir atrunāti sīki izstrādātos noteikumos. |
| --- | --- |

6.6.

Kopienas finansējums strukturālo darbību programmai vai projektam notiek avansa maksājuma veidā, kam seko projekta vadītāja (1) deklarēto izdevumu atmaksāšana, ko veic attiecīgā dalībvalsts. Atbilstīguma nosacījumi projekta izmaksu atlīdzināšanai ir atrunāti sīki izstrādātos noteikumos.

| 6.7. | Dalībvalstīm jāpārbauda, vai projektu izdevumu atskaites ir pareizas un vai izpilda atbilstīguma nosacījumus. Komisija pārrauga, vai dalībvalstu veiktie pasākumi izdevumu pārbaudīšanai atbilst Kopienas tiesību aktiem. To sauc par dalīto pārvaldību. Atbildību nes gan gala saņēmēji, gan dalībvalstu valsts iestādes un citas tām pakļautas struktūras, kā arī Komisija (tās ģenerāldirektorāti). Tādējādi Komisija ir tā, kas atbild par to, lai strukturālo darbību izdevumi būtu pareizi. |
| --- | --- |

6.7.

Dalībvalstīm jāpārbauda, vai projektu izdevumu atskaites ir pareizas un vai izpilda atbilstīguma nosacījumus. Komisija pārrauga, vai dalībvalstu veiktie pasākumi izdevumu pārbaudīšanai atbilst Kopienas tiesību aktiem. To sauc par dalīto pārvaldību. Atbildību nes gan gala saņēmēji, gan dalībvalstu valsts iestādes un citas tām pakļautas struktūras, kā arī Komisija (tās ģenerāldirektorāti). Tādējādi Komisija ir tā, kas atbild par to, lai strukturālo darbību izdevumi būtu pareizi.

| 6.8. | Kopumā ir ļoti daudz programmu un projektu, kurus ievieš vairākus gadus, ka arī ir liels skaits atbilstīguma nosacījumu, kuri reizēm tiek dažādi interpretēti, un tās pārvalda daudzas dažādas iestādes. Šie faktori palielina risku, ka deklarētās projektu izmaksas ir nepareizi norādītas vai nav atbilstīgas to atlīdzināšanai. Lai samazinātu šo risku, dalībvalstīs jābūt stingrām pārbaudēm, kā arī Komisijai jāīsteno efektīva pārraudzība. |
| --- | --- |

6.8.

Kopumā ir ļoti daudz programmu un projektu, kurus ievieš vairākus gadus, ka arī ir liels skaits atbilstīguma nosacījumu, kuri reizēm tiek dažādi interpretēti, un tās pārvalda daudzas dažādas iestādes. Šie faktori palielina risku, ka deklarētās projektu izmaksas ir nepareizi norādītas vai nav atbilstīgas to atlīdzināšanai. Lai samazinātu šo risku, dalībvalstīs jābūt stingrām pārbaudēm, kā arī Komisijai jāīsteno efektīva pārraudzība.

| 6.8. | Komisijas priekšraksti nosaka kopīgus atbilstības noteikumus dažām svarīgām jomām, un Komisija sniedz norādījumus atbilstības jautājumos. |
| --- | --- |

6.8.

Komisijas priekšraksti nosaka kopīgus atbilstības noteikumus dažām svarīgām jomām, un Komisija sniedz norādījumus atbilstības jautājumos.

Minētie riski tiek novērsti, iekļaujot struktūrfondu noteikumos prasību dalībvalstīm izveidot un piemērot efektīvas vadības un kontroles sistēmas, kā arī Komisijai izmantojot savas pilnvaras, lai pārbaudītu to darbību un vajadzības gadījumā apturētu maksājumus un izdarītu finanšu korekcijas. Komisijas rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras (COM(2006) 9) ieviešanai ietver turpmākos pasākumus dalītas pārvaldības stiprināšanai.

Palātas veiktā revīzija

| 6.9. | Revīzijas palāta pārbaudīja 16 struktūrfondu programmas: sešas programmas no iepriekšējā finansēšanas perioda un desmit programmas no pašreizējā finansēšanas perioda. Iepriekšējā finansēšanas perioda programmās Palāta pārbaudīja 65 projektus. Pašreizējā finansēšanas perioda programmās Revīzijas palāta pārbaudīja 95 projektus. |
| --- | --- |

6.9.

Revīzijas palāta pārbaudīja 16 struktūrfondu programmas: sešas programmas no iepriekšējā finansēšanas perioda un desmit programmas no pašreizējā finansēšanas perioda. Iepriekšējā finansēšanas perioda programmās Palāta pārbaudīja 65 projektus. Pašreizējā finansēšanas perioda programmās Revīzijas palāta pārbaudīja 95 projektus.

| 6.10. | Palāta papildus izlases veidā pārbaudīja to, kā Komisija slēgusi iepriekšējā finansēšanas perioda 30 struktūrfondu programmas. |
| --- | --- |

6.10.

Palāta papildus izlases veidā pārbaudīja to, kā Komisija slēgusi iepriekšējā finansēšanas perioda 30 struktūrfondu programmas.

| 6.11. | Turklāt Palāta pārbaudīja iepriekšējā finansēšanas perioda septiņus pabeigtos Kohēzijas fonda projektus, bet divus – no pašreizējā finansēšanas perioda: astoņus Komisijā un vienu gan Komisijā, gan attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

6.11.

Turklāt Palāta pārbaudīja iepriekšējā finansēšanas perioda septiņus pabeigtos Kohēzijas fonda projektus, bet divus – no pašreizējā finansēšanas perioda: astoņus Komisijā un vienu gan Komisijā, gan attiecīgajā dalībvalstī.

| 6.12. | Revīzijas palāta pārbaudīja arī to, kā tiek ziņots par līdzekļu atgūšanu un kā tiek veiktas finanšu korekcijas struktūrfondu programmās un Kohēzijas fonda projektos pašreizējā finansēšanas periodā. |
| --- | --- |

6.12.

Revīzijas palāta pārbaudīja arī to, kā tiek ziņots par līdzekļu atgūšanu un kā tiek veiktas finanšu korekcijas struktūrfondu programmās un Kohēzijas fonda projektos pašreizējā finansēšanas periodā.

Pašreizējās struktūrfondu programmas

Projektu kļūdainie izdevumi

| 6.13. | Revīzijas palāta atklāja kļūdas deklarētajos projektu izdevumos visās pašreizējā finansēšanas perioda programmās. No 95 pārbaudītajiem projektiem 60 projektos bija būtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

6.13.

Revīzijas palāta atklāja kļūdas deklarētajos projektu izdevumos visās pašreizējā finansēšanas perioda programmās. No 95 pārbaudītajiem projektiem 60 projektos bija būtiskas kļūdas.

| 6.13. | Komisija ņems vērā Revīzijas palātas atzinumus un nodrošinās, lai tiktu veiktas vajadzīgās korekcijas. |
| --- | --- |

6.13.

Komisija ņems vērā Revīzijas palātas atzinumus un nodrošinās, lai tiktu veiktas vajadzīgās korekcijas.

| 6.14. | Visbiežāk konstatētās kļūdas bija: |
| --- | --- |

6.14.

Visbiežāk konstatētās kļūdas bija:

| — | trūka apliecinošo dokumentu deklarētajiem izdevumiem (35 projektos), |
| --- | --- |

—

trūka apliecinošo dokumentu deklarētajiem izdevumiem (35 projektos),

| — | nebija ievēroti iepirkumu un valsts atbalsta noteikumi (16 projektos), |
| --- | --- |

—

nebija ievēroti iepirkumu un valsts atbalsta noteikumi (16 projektos),

| — | bija deklarēti faktiski neizmaksāti avansa maksājumi vai neradušies izdevumi (21 projektā), |
| --- | --- |

—

bija deklarēti faktiski neizmaksāti avansa maksājumi vai neradušies izdevumi (21 projektā),

| — | bija neskaidri sadalītas pieskaitāmās izmaksas starp līdzfinansētiem projektiem un projektiem bez līdzfinansējuma (13 projektos), |
| --- | --- |

—

bija neskaidri sadalītas pieskaitāmās izmaksas starp līdzfinansētiem projektiem un projektiem bez līdzfinansējuma (13 projektos),

| — | bija deklarētas tādas izmaksas, kas nebija saistītas ar ES līdzfinansēto darbību (13 projektos), |
| --- | --- |

—

bija deklarētas tādas izmaksas, kas nebija saistītas ar ES līdzfinansēto darbību (13 projektos),

| — | maksājumi balstījās uz vienotu likmi, nevis uz faktiskajām izmaksām (10 projektos). |
| --- | --- |

—

maksājumi balstījās uz vienotu likmi, nevis uz faktiskajām izmaksām (10 projektos).

| 6.15. | Palāta atklāja, ka noteikta veida kļūdas atsevišķās programmās bija sistemātiskas. Piemēram: |
| --- | --- |

6.15.

Palāta atklāja, ka noteikta veida kļūdas atsevišķās programmās bija sistemātiskas. Piemēram:

| 6.15. | |
| --- | --- |

6.15.

| — | ERAF 1. mērķis Apvienotā Karaliste (Dienvidjorkšīra): ES dotācijas deklarēšana pārsniedza līdzfinansējuma likmi bez pienācīga pamatojuma, |
| --- | --- |

—

ERAF 1. mērķis Apvienotā Karaliste (Dienvidjorkšīra): ES dotācijas deklarēšana pārsniedza līdzfinansējuma likmi bez pienācīga pamatojuma,

| — | Komisija pārbaudīja Dienvidjorkšīras programmu pirms Palātas un arī atklāja šādas kļūdas. Šī pārbaude tiek ņemta vērā, un tiks izvērtētas attiecīgās finansiālās sekas. |
| --- | --- |

—

Komisija pārbaudīja Dienvidjorkšīras programmu pirms Palātas un arī atklāja šādas kļūdas. Šī pārbaude tiek ņemta vērā, un tiks izvērtētas attiecīgās finansiālās sekas.

| — | ESF EQUAL Kopienas iniciatīva Spānija: deklarētajiem izdevumiem neatbilstoši apliecinošie dokumenti tāpēc, ka mācību organizācijas, saņemot finansējumu, nepareizi noteica ESF darbības savās grāmatvedības sistēmās, |
| --- | --- |

—

ESF EQUAL Kopienas iniciatīva Spānija: deklarētajiem izdevumiem neatbilstoši apliecinošie dokumenti tāpēc, ka mācību organizācijas, saņemot finansējumu, nepareizi noteica ESF darbības savās grāmatvedības sistēmās,

| — | Šī Spānijas sistēmiskā problēma ir zināma Komisijai, kura 2004. gadā uzsāka pasākumus attiecībā uz pārvaldības iestādi un Spānijas maksājumiem visām programmām, lai uzlabotu revīzijas izsekojamību sadalījumā pa darbībām un veidotu skaidru saikni starp līdzfinansējuma darbībām un grāmatvedības sistēmām. Tālab pēc tam, kad Komisija uzsāka procedūru un bija izveidota korekciju pārraudzības grupa, iekļaujot tās sastāvā Komisijas un dalībvalsts pārstāvjus, dalībvalsts pieņēma lēmumu par finanšu korekciju 173 miljonu euro apmērā, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1260/1999 39. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

—

Šī Spānijas sistēmiskā problēma ir zināma Komisijai, kura 2004. gadā uzsāka pasākumus attiecībā uz pārvaldības iestādi un Spānijas maksājumiem visām programmām, lai uzlabotu revīzijas izsekojamību sadalījumā pa darbībām un veidotu skaidru saikni starp līdzfinansējuma darbībām un grāmatvedības sistēmām. Tālab pēc tam, kad Komisija uzsāka procedūru un bija izveidota korekciju pārraudzības grupa, iekļaujot tās sastāvā Komisijas un dalībvalsts pārstāvjus, dalībvalsts pieņēma lēmumu par finanšu korekciju 173 miljonu euro apmērā, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1260/1999 39. panta 1. punktu.

| — | ZVFI Francija: Direction Départementale des Affaires Maritimes veiktās pārbaudes pirms faktūrrēķina apmaksas nebalstījās uz atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem. |
| --- | --- |

—

ZVFI Francija: Direction Départementale des Affaires Maritimes veiktās pārbaudes pirms faktūrrēķina apmaksas nebalstījās uz atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem.

Dalībvalstu veiktās pārbaudes neatbilst tiesību aktos minētajām prasībām

| 6.16. | Palāta novērtēja, vai dalībvalstis izdevumus pārbauda saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Palātas novērtējums ir apkopots
  6.1. tabulā
  . Tajā redzams, ka visās pārbaudītajās programmās bija pieļautas kļūdas to pārbaudē. |
| --- | --- |

6.16.

Palāta novērtēja, vai dalībvalstis izdevumus pārbauda saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem. Palātas novērtējums ir apkopots
  6.1. tabulā
  . Tajā redzams, ka visās pārbaudītajās programmās bija pieļautas kļūdas to pārbaudē.

| 6.17. | Saskaņā ar noteikumiem dalībvalstīm ir jāsaglabā dokumentācija, lai varētu Komisijai iesniegto izdevumu deklarāciju salīdzināt ar projektu grāmatvedības dokumentāciju un apliecinošajiem dokumentiem. Tā ir revīzijas izsekojamība. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , pietiekama revīzijas izsekojamība bija tikai trijām no desmit pārbaudītajām programmām. Pārējās programmās daļai deklarēto izdevumu apliecinošie dokumenti bija nepietiekami vai to vispār nebija. Ja apliecinošos dokumentus neglabā un neapkopo, rodas grūtības pārbaudīt, vai deklarētie izdevumi ir pareizi vai ne. |
| --- | --- |

6.17.

Saskaņā ar noteikumiem dalībvalstīm ir jāsaglabā dokumentācija, lai varētu Komisijai iesniegto izdevumu deklarāciju salīdzināt ar projektu grāmatvedības dokumentāciju un apliecinošajiem dokumentiem. Tā ir revīzijas izsekojamība. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , pietiekama revīzijas izsekojamība bija tikai trijām no desmit pārbaudītajām programmām. Pārējās programmās daļai deklarēto izdevumu apliecinošie dokumenti bija nepietiekami vai to vispār nebija. Ja apliecinošos dokumentus neglabā un neapkopo, rodas grūtības pārbaudīt, vai deklarētie izdevumi ir pareizi vai ne.

| 6.17. | Palāta konstatēja, ka no 7 pārējām programmām 3 programmām sistēmas daļēji atbilda prasībām. |
| --- | --- |

6.17.

Palāta konstatēja, ka no 7 pārējām programmām 3 programmām sistēmas daļēji atbilda prasībām.

6.1. tabula – Pārbaužu atbilstība galvenajām tiesību aktos atrunātajām prasībām

| Pārbaudītās programmas | Tiesību aktos noteiktās prasības |
| --- | --- |
| Pienākumu nošķiršana | Revīzijas izsekojamība | Ikdienas pārvaldības pārbaudes | Atgūšanas procedūras | Starpposma apliecināšana | Neatkarīga revīzijas paraugu pārbaude | Neatkarīgo paraugu pārbaužu progress | Slēdzējas iestādes izveide | Sagatavošanās Gala apstiprinājuma sniegšanai |
| ERAF Interreg III Francija–Beļģija | | | | | | | | | |
| ERAF 1. mērķis AK (Dienvidjorkšīra) | | | | | | | | | |
| ERAF 2. mērķis Itālija (Lacio) | | | | N/V | | | | | |
| ERAF 2. mērķis Vācija (Ziemeļreina–Vestfālena) | | | | | | | | | |
| ERAF 1. mērķis Grieķija (Konkurētspēja) | | | | | | | | | |
| ESF EQUAL Kopienas iniciatīva Itālija | | | | | | | | | |
| ESF 1. mērķis Vācija (SPALAR) | | | | | | | | | |
| ESF 3. mērķis AK (Anglija) | | | | | | | | | |
| ESF EQUAL Kopienas iniciatīva Spānija: | | | | | | | | | |
| ZVFI 1. mērķis Francija | | | | | | | | N/V | N/V |

Pārbaudītās programmas

Tiesību aktos noteiktās prasības

Pienākumu nošķiršana

Revīzijas izsekojamība

Ikdienas pārvaldības pārbaudes

Atgūšanas procedūras

Starpposma apliecināšana

Neatkarīga revīzijas paraugu pārbaude

Neatkarīgo paraugu pārbaužu progress

Slēdzējas iestādes izveide

Sagatavošanās Gala apstiprinājuma sniegšanai

ERAF Interreg III Francija–Beļģija

ERAF 1. mērķis AK (Dienvidjorkšīra)

ERAF 2. mērķis Itālija (Lacio)

N/V

ERAF 2. mērķis Vācija (Ziemeļreina–Vestfālena)

ERAF 1. mērķis Grieķija (Konkurētspēja)

ESF EQUAL Kopienas iniciatīva Itālija

ESF 1. mērķis Vācija (SPALAR)

ESF 3. mērķis AK (Anglija)

ESF EQUAL Kopienas iniciatīva Spānija:

ZVFI 1. mērķis Francija

N/V

N/V

Apzīmējumi

| | Pārbaude veikta, ievērojot tiesību aktos noteiktās prasības |
| --- | --- |
| | Pārbaude veikta, daļēji ievērojot tiesību aktos noteiktās prasības |
| | Pārbaude veikta, neievērojot tiesību aktos noteiktās prasības |
| N/V = netika vērtēta. |

Pārbaude veikta, ievērojot tiesību aktos noteiktās prasības

Pārbaude veikta, daļēji ievērojot tiesību aktos noteiktās prasības

Pārbaude veikta, neievērojot tiesību aktos noteiktās prasības

N/V = netika vērtēta.

| 6.18. | Papildus revīzijas izsekojamībai jāveic arī dažādas pārbaudes, tostarp arī ikdienas pārvaldības pārbaudes. Dalībvalstīs jābūt pārvaldības sistēmām, lai varētu pārbaudīt, vai projekti tiek īstenoti saskaņā ar ES tiesību aktiem. Ikdienas pārvaldības pārbaudes ir visefektīvākais veids, kā atklāt iespējamās problēmas vai atrisināt tās pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , ikdienas pārvaldības pārbaudes nevienā no pārbaudītajām programmām nebija veiktas pareizi. Dažos gadījumos nebija veikts pietiekami daudz pārbaužu. Ja pārbaudes bija veiktas, tās nepietiekami aptvēra visus izdevumu atbilstības aspektus. Atsevišķos gadījumos tika veiktas vienīgi formālas pārbaudes, kas neļāva pārliecināties, vai deklarētie izdevumi tiešām pastāvēja un vai tie bija atbilstīgi atbalsta saņemšanai no Kopienas budžeta. |
| --- | --- |

6.18.

Papildus revīzijas izsekojamībai jāveic arī dažādas pārbaudes, tostarp arī ikdienas pārvaldības pārbaudes. Dalībvalstīs jābūt pārvaldības sistēmām, lai varētu pārbaudīt, vai projekti tiek īstenoti saskaņā ar ES tiesību aktiem. Ikdienas pārvaldības pārbaudes ir visefektīvākais veids, kā atklāt iespējamās problēmas vai atrisināt tās pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , ikdienas pārvaldības pārbaudes nevienā no pārbaudītajām programmām nebija veiktas pareizi. Dažos gadījumos nebija veikts pietiekami daudz pārbaužu. Ja pārbaudes bija veiktas, tās nepietiekami aptvēra visus izdevumu atbilstības aspektus. Atsevišķos gadījumos tika veiktas vienīgi formālas pārbaudes, kas neļāva pārliecināties, vai deklarētie izdevumi tiešām pastāvēja un vai tie bija atbilstīgi atbalsta saņemšanai no Kopienas budžeta.

| 6.18. | Palāta konstatēja, ka no 10 attiecīgajām programmām 4 programmām sistēmas daļēji atbilda prasībām. Komisija piekrīt Palātai, ka šīs pārbaudes ir ārkārtīgi svarīgas, un nesen publicēja paziņojumu dalībvalstīm, nosakot labu praksi, pamatojoties uz savas pārbaudes rezultātiem. |
| --- | --- |

6.18.

Palāta konstatēja, ka no 10 attiecīgajām programmām 4 programmām sistēmas daļēji atbilda prasībām. Komisija piekrīt Palātai, ka šīs pārbaudes ir ārkārtīgi svarīgas, un nesen publicēja paziņojumu dalībvalstīm, nosakot labu praksi, pamatojoties uz savas pārbaudes rezultātiem.

| 6.19. | Attiecīgajai maksātājai iestādei ir jāapstiprina, ka Komisijai deklarētie izdevumi (projektu izdevumu deklarāciju dati) atbilst visiem vajadzīgajiem nosacījumiem. Tomēr
  6.1. tabulā
  ir redzams, ka septiņos gadījumos izdevumu starpposma apliecināšana netika veikta, kā vajadzīgs. Šīs kļūdas norāda uz to, ka izdevumi tiek iesniegti atmaksāšanai, lai gan vadošās un maksātājas iestādes nav veikušas efektīvas pārbaudes. |
| --- | --- |

6.19.

Attiecīgajai maksātājai iestādei ir jāapstiprina, ka Komisijai deklarētie izdevumi (projektu izdevumu deklarāciju dati) atbilst visiem vajadzīgajiem nosacījumiem. Tomēr
  6.1. tabulā
  ir redzams, ka septiņos gadījumos izdevumu starpposma apliecināšana netika veikta, kā vajadzīgs. Šīs kļūdas norāda uz to, ka izdevumi tiek iesniegti atmaksāšanai, lai gan vadošās un maksātājas iestādes nav veikušas efektīvas pārbaudes.

| 6.19. | Palāta konstatēja, ka no 7 attiecīgajām programmām 2 programmām sistēmas daļēji atbilda prasībām. Komisija nesen publicēja paziņojumu dalībvalstīm, nosakot labu praksi attiecībā uz apstiprināšanas funkciju, pamatojoties uz Komisijas pārbaužu rezultātiem dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.19.

Palāta konstatēja, ka no 7 attiecīgajām programmām 2 programmām sistēmas daļēji atbilda prasībām. Komisija nesen publicēja paziņojumu dalībvalstīm, nosakot labu praksi attiecībā uz apstiprināšanas funkciju, pamatojoties uz Komisijas pārbaužu rezultātiem dalībvalstīs.

| 6.20. | Turklāt dalībvalstīs papildu pārbaudes būtu jāveic neatkarīgām iestādēm, lai pārliecinātos par ieviestās sistēmas efektivitāti un pārbaudītu ikdienas pārvaldības un maksājumu pārbaudēm atlasītā izdevumu deklarāciju parauga precizitāti, proti, noteikumi paredz, ka izlases veidā jāveic neatkarīgas pārbaudes. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , četrām pārbaudītajām programmām neatkarīgās izlases veida pārbaudes nedeva vajadzīgos rezultātus. |
| --- | --- |

6.20.

Turklāt dalībvalstīs papildu pārbaudes būtu jāveic neatkarīgām iestādēm, lai pārliecinātos par ieviestās sistēmas efektivitāti un pārbaudītu ikdienas pārvaldības un maksājumu pārbaudēm atlasītā izdevumu deklarāciju parauga precizitāti, proti, noteikumi paredz, ka izlases veidā jāveic neatkarīgas pārbaudes. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , četrām pārbaudītajām programmām neatkarīgās izlases veida pārbaudes nedeva vajadzīgos rezultātus.

| 6.20. | Palāta konstatēja, ka no 4 attiecīgajām programmām 1 programmai sistēmas daļēji atbilda prasībām. Komisija 2003. gadā izdeva norādījumus neatkarīgu pārbaužu veikšanai izlases kārtā, lai veicinātu pieņemamu un vienotu standartu noteikšanu šāda veida darbam. Ikgadējo divpusējo sanāksmju laikā Komisija un dalībvalstis regulāri pārskata izlases kārtā veikto pārbaužu rezultātus, lai noskaidrotu, vai nav nepamatotu kavēšanās gadījumu. |
| --- | --- |

6.20.

Palāta konstatēja, ka no 4 attiecīgajām programmām 1 programmai sistēmas daļēji atbilda prasībām. Komisija 2003. gadā izdeva norādījumus neatkarīgu pārbaužu veikšanai izlases kārtā, lai veicinātu pieņemamu un vienotu standartu noteikšanu šāda veida darbam. Ikgadējo divpusējo sanāksmju laikā Komisija un dalībvalstis regulāri pārskata izlases kārtā veikto pārbaužu rezultātus, lai noskaidrotu, vai nav nepamatotu kavēšanās gadījumu.

| 6.21. | Visbeidzot, slēdzot katru programmu, dalībvalstij ir jāiesniedz Komisijai apstiprinājuma paziņojums par izdevumu likumību un pareizību. Tas jāizdod iestādei, kas nav saistīta ar iestādi, personu vai nodaļu maksātājā iestādē, kas atbildīga par starpposma vai galīgajām deklarācijām izveidi, un starpposma struktūrām. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , sešās pārbaudītajās programmās sagatavošanās gala maksājuma apstiprināšanai ir apmierinoša. |
| --- | --- |

6.21.

Visbeidzot, slēdzot katru programmu, dalībvalstij ir jāiesniedz Komisijai apstiprinājuma paziņojums par izdevumu likumību un pareizību. Tas jāizdod iestādei, kas nav saistīta ar iestādi, personu vai nodaļu maksātājā iestādē, kas atbildīga par starpposma vai galīgajām deklarācijām izveidi, un starpposma struktūrām. Kā redzams
  6.1. tabulā
  , sešās pārbaudītajās programmās sagatavošanās gala maksājuma apstiprināšanai ir apmierinoša.

Iepriekšējās struktūrfondu programmas

Labojumu trūkums un ilga kavēšanās, slēdzot programmas

| 6.22. | Komisija 2005. gadā turpināja veikt slēgšanas maksājumus iepriekšējā finansēšanas perioda struktūrfondu programmām. Tāpat kā pašreizējām programmām, 1994.–1999. gada programmu slēgšanas laikā dalībvalstis apliecina visu programmu deklarēto izdevumu likumību un pareizību. Komisija šo apliecinājumu ticamību pārbauda trīs veidos. Pirms slēgšanas tā veic izvēlēto dalībvalstu programmu revīzijas. Tā pārbauda dalībvalstu iesniegtos slēgšanas dokumentus visām programmām. Visbeidzot tā veic izvēlēto programmu atkārtotu pārbaudi (ex post revīziju) pēc slēgšanas vai slēgšanas procesā. |
| --- | --- |

6.22.

Komisija 2005. gadā turpināja veikt slēgšanas maksājumus iepriekšējā finansēšanas perioda struktūrfondu programmām. Tāpat kā pašreizējām programmām, 1994.–1999. gada programmu slēgšanas laikā dalībvalstis apliecina visu programmu deklarēto izdevumu likumību un pareizību. Komisija šo apliecinājumu ticamību pārbauda trīs veidos. Pirms slēgšanas tā veic izvēlēto dalībvalstu programmu revīzijas. Tā pārbauda dalībvalstu iesniegtos slēgšanas dokumentus visām programmām. Visbeidzot tā veic izvēlēto programmu atkārtotu pārbaudi (ex post revīziju) pēc slēgšanas vai slēgšanas procesā.

| 6.23. | Daudzas programmas 2006. gada marta beigās joprojām ir atvērtas, sk. 
  6.2. tabulu
  . |
| --- | --- |

6.23.

Daudzas programmas 2006. gada marta beigās joprojām ir atvērtas, sk. 
  6.2. tabulu
  .

| 6.23. | Programmas tiek uzskatītas par slēgtām tikai tad, ja ir izpildīts gan galīgais maksājums, gan saistības, ja tādas ir. Neapmaksāto saistību kopējais apjoms 1994.–1999. gada programmām bija 1,4 miljardi euro (0,89 % no apstiprinātā Kopienas ieguldījuma) 2005. gada beigās, kas rāda maksājumu summu un atbrīvojumus no saistībām. |
| --- | --- |

6.23.

Programmas tiek uzskatītas par slēgtām tikai tad, ja ir izpildīts gan galīgais maksājums, gan saistības, ja tādas ir. Neapmaksāto saistību kopējais apjoms 1994.–1999. gada programmām bija 1,4 miljardi euro (0,89 % no apstiprinātā Kopienas ieguldījuma) 2005. gada beigās, kas rāda maksājumu summu un atbrīvojumus no saistībām.

Programmas, kas paliek atvērtas, galvenokārt ir tās programmas, kuru finanšu korekcijas apstrīd dalībvalstis un par kurām vēl ir jāpieņem oficiāls lēmums, kā arī programmas, kuru daži projekti ir tiesvedības priekšmets dalībvalstī, kas aizkavē bilances maksājuma veikšanu vai atbrīvošanu no saistībām.

| 6.24. | Pārbaudot slēgšanas procesu, Palāta trīs gadījumos atklāja, ka Komisija slēgusi programmas, neveicot finanšu korekcijas, lai gan ir bijušas nozīmīgas atrunas par apliecinātajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

6.24.

Pārbaudot slēgšanas procesu, Palāta trīs gadījumos atklāja, ka Komisija slēgusi programmas, neveicot finanšu korekcijas, lai gan ir bijušas nozīmīgas atrunas par apliecinātajiem izdevumiem.

| 6.24. | Komisija ņems vērā Palātas atzinumus un vajadzības gadījumā veiks attiecīgās korekcijas. |
| --- | --- |

6.24.

Komisija ņems vērā Palātas atzinumus un vajadzības gadījumā veiks attiecīgās korekcijas.

| 6.25. | Palāta atklāja arī dažus gadījumus, kad programmas tika slēgtas novēloti, jo Komisija ilgi veica to slēgšanu. Lai gan var rasties sarežģīti jautājumi, tie tomēr pilnībā neizskaidro Komisijas kavēšanās iemeslus (reizēm pat ilgāk par gadu) saziņā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

6.25.

Palāta atklāja arī dažus gadījumus, kad programmas tika slēgtas novēloti, jo Komisija ilgi veica to slēgšanu. Lai gan var rasties sarežģīti jautājumi, tie tomēr pilnībā neizskaidro Komisijas kavēšanās iemeslus (reizēm pat ilgāk par gadu) saziņā ar dalībvalstīm.

| 6.25. | Bija vērojami kavēšanās gadījumi, kas dažreiz bija ilgāki, nekā būtu vēlams, un atsevišķos gadījumos bija vajadzīgas konsultācijas juridiskos vai finansiālos jautājumos. |
| --- | --- |

6.25.

Bija vērojami kavēšanās gadījumi, kas dažreiz bija ilgāki, nekā būtu vēlams, un atsevišķos gadījumos bija vajadzīgas konsultācijas juridiskos vai finansiālos jautājumos.

6.2. tabula – Struktūrfondu 1994.–1999. g. programmas, kas slēgtas 2005. gada 31. decembrī un 2006. gada 31. martā

| Budžeta joma (2) | Kopā | Slēgtas pirms 2005. gada | Slēgtas 2005. gada 31. decembrī | Slēgtas 2006. gada 31. martā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programmu skaits (3) | Ar lēmumu piešķirtais Kopienas ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais Kopienas iemaksātais ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais Kopienas iemaksātais ieguldījums (EUR) | Programmu skaits | Kopējais Kopienas iemaksātais ieguldījums (EUR) |
| Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| 1. mērķis | 181 | 57 571 255 951 | 94 | 37 550 653 114 | 112 | 42 887 087 630 | 112 | 42 887 087 630 |
| 2. mērķis 1994.–1996. g. | 84 | 5 165 903 927 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 | 82 | 4 581 143 406 |
| 2. mērķis 1997.–1999. g. | 73 | 7 157 716 211 | 48 | 3 132 569 307 | 62 | 4 760 119 585 | 64 | 4 803 858 386 |
| 5.b mērķis | 84 | 3 302 548 791 | 62 | 2 458 401 459 | 80 | 3 099 127 079 | 80 | 3 099 127 079 |
| 6. mērķis | 2 | 355 453 472 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Kopienas iniciatīvas | 520 | 9 223 064 769 | 326 | 3 916 629 881 | 425 | 5 660 960 735 | 431 | 6 189 811 196 |
| Kopā | 944 | 82 775 943 121 | 611 | 51 586 884 014 | 763 | 61 322 292 754 | 771 | 61 894 882 016 |
| Eiropas Sociālais fonds |
| 1. mērķis | 102 | 22 806 888 948 | 59 | 9 800 246 487 | 76 | 16 659 397 467 | 89 | 18 121 641 456 |
| 2. mērķis 1994.–1996. g. | 82 | 1 597 251 132 | 79 | 1 341 684 839 | 79 | 1 358 409 253 | 81 | 1 362 443 873 |
| 2. mērķis 1997.–1999. g. | 72 | 2 112 708 834 | 43 | 732 343 850 | 55 | 1 180 807 704 | 62 | 1 481 524 409 |
| 3. mērķis | 56 | 13 221 222 835 | 30 | 6 568 750 561 | 37 | 7 498 226 022 | 44 | 8 564 234 926 |
| 4. mērķis | 16 | 2 614 128 525 | 11 | 1 324 982 251 | 12 | 1 691 290 757 | 12 | 1 691 290 757 |
| 5.b mērķis | 83 | 1 057 483 760 | 54 | 489 410 848 | 67 | 632 292 214 | 77 | 719 766 953 |
| 6. mērķis | 2 | 177 902 801 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Kopienas iniciatīvas | 373 | 4 664 895 421 | 244 | 1 497 206 934 | 303 | 1 887 130 714 | 334 | 2 000 499 278 |
| Kopā | 786 | 48 252 482 256 | 522 | 21 915 926 019 | 631 | 31 068 854 380 | 701 | 34 102 701 900 |
| Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fonda Garantijas nodaļa |
| 1. mērķis | 69 | 14 301 716 000 | 34 | 4 721 652 121 | 45 | 8 217 740 619 | 46 | 8 220 980 619 |
| 5.a mērķis | 66 | 5 544 906 000 | 43 | 1 728 707 188 | 52 | 3 641 981 610 | 53 | 3 661 092 924 |
| 5.b mērķis | 84 | 3 163 701 000 | 46 | 1 772 582 355 | 68 | 2 529 075 438 | 70 | 2 574 734 130 |
| 6. mērķis | 2 | 288 794 000 | 1 | 211 137 456 | 2 | 280 353 550 | 2 | 280 353 550 |
| Kopienas iniciatīvas | 167 | 1 156 618 000 | 106 | 534 783 853 | 143 | 814 595 982 | 144 | 814 903 270 |
| Kopā | 388 | 24 455 735 000 | 230 | 8 968 862 973 | 310 | 15 483 747 199 | 315 | 15 552 064 493 |
| Zivsaimniecības vadības finanšu instruments |
| 1. mērķis | 18 | 1 797 039 031 | 2 | 127 659 610 | 8 | 288 574 118 | 8 | 288 574 118 |
| 5.a mērķis | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 5 | 116 682 777 | 6 | 154 373 993 |
| 6. mērķis | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 2 | 6 761 577 | 2 | 6 761 577 |
| Kopienas iniciatīvas | 20 | 127 103 242 | 6 | 14 058 058 | 12 | 22 225 543 | 12 | 22 225 543 |
| Kopā | 52 | 2 782 833 273 | 11 | 168 956 952 | 27 | 434 244 015 | 28 | 471 935 231 |
| KOPĀ | 2 170 | 158 266 993 650 | 1 374 | 82 640 629 958 | 1 731 | 108 309 138 348 | 1 815 | 112 021 583 640 |
| Avots: Tabulu sagatavoja Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas datiem. |

Budžeta joma (2)

Kopā

Slēgtas pirms 2005. gada

Slēgtas 2005. gada 31. decembrī

Slēgtas 2006. gada 31. martā

Programmu skaits (3)

Ar lēmumu piešķirtais Kopienas ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais Kopienas iemaksātais ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais Kopienas iemaksātais ieguldījums (EUR)

Programmu skaits

Kopējais Kopienas iemaksātais ieguldījums (EUR)

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

1. mērķis

181

57 571 255 951

94

37 550 653 114

112

42 887 087 630

112

42 887 087 630

2. mērķis 1994.–1996. g.

84

5 165 903 927

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

82

4 581 143 406

2. mērķis 1997.–1999. g.

73

7 157 716 211

48

3 132 569 307

62

4 760 119 585

64

4 803 858 386

5.b mērķis

84

3 302 548 791

62

2 458 401 459

80

3 099 127 079

80

3 099 127 079

6. mērķis

2

355 453 472

2

333 854 319

2

333 854 319

2

333 854 319

Kopienas iniciatīvas

520

9 223 064 769

326

3 916 629 881

425

5 660 960 735

431

6 189 811 196

Kopā

944

82 775 943 121

611

51 586 884 014

763

61 322 292 754

771

61 894 882 016

Eiropas Sociālais fonds

1. mērķis

102

22 806 888 948

59

9 800 246 487

76

16 659 397 467

89

18 121 641 456

2. mērķis 1994.–1996. g.

82

1 597 251 132

79

1 341 684 839

79

1 358 409 253

81

1 362 443 873

2. mērķis 1997.–1999. g.

72

2 112 708 834

43

732 343 850

55

1 180 807 704

62

1 481 524 409

3. mērķis

56

13 221 222 835

30

6 568 750 561

37

7 498 226 022

44

8 564 234 926

4. mērķis

16

2 614 128 525

11

1 324 982 251

12

1 691 290 757

12

1 691 290 757

5.b mērķis

83

1 057 483 760

54

489 410 848

67

632 292 214

77

719 766 953

6. mērķis

2

177 902 801

2

161 300 249

2

161 300 249

2

161 300 249

Kopienas iniciatīvas

373

4 664 895 421

244

1 497 206 934

303

1 887 130 714

334

2 000 499 278

Kopā

786

48 252 482 256

522

21 915 926 019

631

31 068 854 380

701

34 102 701 900

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fonda Garantijas nodaļa

1. mērķis

69

14 301 716 000

34

4 721 652 121

45

8 217 740 619

46

8 220 980 619

5.a mērķis

66

5 544 906 000

43

1 728 707 188

52

3 641 981 610

53

3 661 092 924

5.b mērķis

84

3 163 701 000

46

1 772 582 355

68

2 529 075 438

70

2 574 734 130

6. mērķis

2

288 794 000

1

211 137 456

2

280 353 550

2

280 353 550

Kopienas iniciatīvas

167

1 156 618 000

106

534 783 853

143

814 595 982

144

814 903 270

Kopā

388

24 455 735 000

230

8 968 862 973

310

15 483 747 199

315

15 552 064 493

Zivsaimniecības vadības finanšu instruments

1. mērķis

18

1 797 039 031

2

127 659 610

8

288 574 118

8

288 574 118

5.a mērķis

12

850 431 000

2

23 715 837

5

116 682 777

6

154 373 993

6. mērķis

2

8 260 000

1

3 523 447

2

6 761 577

2

6 761 577

Kopienas iniciatīvas

20

127 103 242

6

14 058 058

12

22 225 543

12

22 225 543

Kopā

52

2 782 833 273

11

168 956 952

27

434 244 015

28

471 935 231

KOPĀ

2 170

158 266 993 650

1 374

82 640 629 958

1 731

108 309 138 348

1 815

112 021 583 640

Avots: Tabulu sagatavoja Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas datiem.

Kļūdaini projektu izdevumi

| 6.26. | Revīzijas palāta atklāja būtisku skaitu kļūdu projektu izdevumu deklarācijās visās revīzijai atlasītajās programmās 1994.–1999. gada periodam (4). No 65 pārbaudītajiem projektiem 33 projektos bija būtiskas kļūdas. Visbiežāk konstatētās kļūdas bija līdzīgas tām, kādas tika atrastas pašreizējo programmu revīzijas paraugā (sk. 6.14. punktu). |
| --- | --- |

6.26.

Revīzijas palāta atklāja būtisku skaitu kļūdu projektu izdevumu deklarācijās visās revīzijai atlasītajās programmās 1994.–1999. gada periodam (4). No 65 pārbaudītajiem projektiem 33 projektos bija būtiskas kļūdas. Visbiežāk konstatētās kļūdas bija līdzīgas tām, kādas tika atrastas pašreizējo programmu revīzijas paraugā (sk. 6.14. punktu).

| 6.26. | Komisija ņems vērā Palātas atzinumus un nodrošinās, lai tiktu veiktas vajadzīgās korekcijas. |
| --- | --- |

6.26.

Komisija ņems vērā Palātas atzinumus un nodrošinās, lai tiktu veiktas vajadzīgās korekcijas.

| 6.27. | Revīzijas paraugā trim programmām (ERAF 1. mērķis Īrija (Rūpniecības attīstība), ESF 1. mērķis Vācija (Saksija) un ESF 3. mērķis Zviedrija) pārbaudei izvēlētie maksājuma saņēmēji nebija saglabājuši apliecinošus dokumentus deklarētajiem izdevumiem (5). |
| --- | --- |

6.27.

Revīzijas paraugā trim programmām (ERAF 1. mērķis Īrija (Rūpniecības attīstība), ESF 1. mērķis Vācija (Saksija) un ESF 3. mērķis Zviedrija) pārbaudei izvēlētie maksājuma saņēmēji nebija saglabājuši apliecinošus dokumentus deklarētajiem izdevumiem (5).

| 6.27. | Attiecībā uz 3. zemsvītras piezīmi turpmākajam programmas darbības periodam dokumentu glabāšanas laiks jāsamazina tikai tām darbībām, uz kurām attiecināma daļēja slēgšana. Saskaņā ar šo nosacījumu dalībvalstis iesniegs īpašu izdevumu tāmi un noslēguma deklarāciju projektiem, kas pabeigti dotā gada beigās, bet attiecīgajām darbībām dokumentu glabāšanai noteiktais trīs gadu periods sāksies gada sākumā pēc daļējas slēgšanas. Šī iespēja ir paredzēta, atbildot uz dalībvalstu lūgumu vienkāršot administratīvo darbu programmas noslēgumā un samazināt slogu saņēmējiem. |
| --- | --- |

6.27.

Attiecībā uz 3. zemsvītras piezīmi turpmākajam programmas darbības periodam dokumentu glabāšanas laiks jāsamazina tikai tām darbībām, uz kurām attiecināma daļēja slēgšana. Saskaņā ar šo nosacījumu dalībvalstis iesniegs īpašu izdevumu tāmi un noslēguma deklarāciju projektiem, kas pabeigti dotā gada beigās, bet attiecīgajām darbībām dokumentu glabāšanai noteiktais trīs gadu periods sāksies gada sākumā pēc daļējas slēgšanas. Šī iespēja ir paredzēta, atbildot uz dalībvalstu lūgumu vienkāršot administratīvo darbu programmas noslēgumā un samazināt slogu saņēmējiem.

| 6.28. | Līdzīgi kā 2000.–2006. gada programmās atsevišķas kļūdas tika sistemātiski pieļautas arī dažās pārbaudītajās 1994.–1999. gada programmās. Piemēram: |
| --- | --- |

6.28.

Līdzīgi kā 2000.–2006. gada programmās atsevišķas kļūdas tika sistemātiski pieļautas arī dažās pārbaudītajās 1994.–1999. gada programmās. Piemēram:

| — | ERAF 1. mērķis Īrija (Rūpniecības attīstība): neskaidrs pieskaitāmo izmaksu sadalījums starp līdzfinansētiem projektiem un projektiem bez līdzfinansējuma, |
| --- | --- |

—

ERAF 1. mērķis Īrija (Rūpniecības attīstība): neskaidrs pieskaitāmo izmaksu sadalījums starp līdzfinansētiem projektiem un projektiem bez līdzfinansējuma,

| — | ESF 3. mērķis Zviedrija: deklarētas izmaksas par pakalpojumiem, ko snieguši ar projektu vadītājiem saistīti uzņēmumi, taču bez jebkādiem apliecinošiem dokumentiem par izmaksātajām summām, |
| --- | --- |

—

ESF 3. mērķis Zviedrija: deklarētas izmaksas par pakalpojumiem, ko snieguši ar projektu vadītājiem saistīti uzņēmumi, taču bez jebkādiem apliecinošiem dokumentiem par izmaksātajām summām,

| — | ELVGF-Virzība Dānija: zemnieki netika informēti par to, ka palīdzību līdzfinansē ES un tādēļ pastāv īpaši atbilstīguma noteikumi. |
| --- | --- |

—

ELVGF-Virzība Dānija: zemnieki netika informēti par to, ka palīdzību līdzfinansē ES un tādēļ pastāv īpaši atbilstīguma noteikumi.

Pārbaudes neatbilst galvenajām tiesību aktos minētajām prasībām

| 6.29. | Veicot dalībvalstu sešu slēgto programmu kontroles iestāžu pārbaudes, Revīzijas palāta konstatēja līdzīgas nepilnības kā pēdējos gados. To skaitā ir nespēja nodrošināt pienācīgu revīzijas izsekojamību, nepilnības darbību pārbaudēs un nepilnības izdevumu pārbaudēs, ko veic neatkarīga revīzijas struktūra. Šīs nepilnības kontrolē negatīvi ietekmēja dalībvalstu iesniegto galīgo izdevumu deklarāciju uzticamību. |
| --- | --- |

6.29.

Veicot dalībvalstu sešu slēgto programmu kontroles iestāžu pārbaudes, Revīzijas palāta konstatēja līdzīgas nepilnības kā pēdējos gados. To skaitā ir nespēja nodrošināt pienācīgu revīzijas izsekojamību, nepilnības darbību pārbaudēs un nepilnības izdevumu pārbaudēs, ko veic neatkarīga revīzijas struktūra. Šīs nepilnības kontrolē negatīvi ietekmēja dalībvalstu iesniegto galīgo izdevumu deklarāciju uzticamību.

| 6.29. | Komisija apzināja sistēmu nepilnības savās pirms slēgšanas veiktajās revīzijās dalībvalstīs. Tādēļ, lai mazinātu risku, Komisija ir veikusi slēgšanas dokumentu rūpīgu pārbaudi, piemērojusi finanšu korekcijas slēgšanas procesā un ir veikusi slēgšanas revīziju arī atlasītajām programmām. Komisija nodrošina, lai nelikumīgu izdevumu gadījumā tiktu veiktas finanšu korekcijas. Korekcijas tiks ekstrapolētas gadījumos, kad būs pieļautas būtiskas kļūdas, vai gadījumos, kad būs vērojamas sistēmiskas problēmas. |
| --- | --- |

6.29.

Komisija apzināja sistēmu nepilnības savās pirms slēgšanas veiktajās revīzijās dalībvalstīs. Tādēļ, lai mazinātu risku, Komisija ir veikusi slēgšanas dokumentu rūpīgu pārbaudi, piemērojusi finanšu korekcijas slēgšanas procesā un ir veikusi slēgšanas revīziju arī atlasītajām programmām. Komisija nodrošina, lai nelikumīgu izdevumu gadījumā tiktu veiktas finanšu korekcijas. Korekcijas tiks ekstrapolētas gadījumos, kad būs pieļautas būtiskas kļūdas, vai gadījumos, kad būs vērojamas sistēmiskas problēmas.

Kohēzijas fonds

| 6.30. | Revīzijas palāta veica deviņu Kohēzijas fonda projektu ierobežotu pārbaudi, un Palātai neradās būtiski apsvērumi. Tomēr Palāta norāda, ka Reģionālās politikas ģenerāldirektora deklarācijā par 2005. gadu ir ietverta atruna par pārraudzības un kontroles sistēmām Kohēzijas fondam Spānijā (Kohēzijas fonda galvenais saņēmējs). |
| --- | --- |

6.30.

Revīzijas palāta veica deviņu Kohēzijas fonda projektu ierobežotu pārbaudi, un Palātai neradās būtiski apsvērumi. Tomēr Palāta norāda, ka Reģionālās politikas ģenerāldirektora deklarācijā par 2005. gadu ir ietverta atruna par pārraudzības un kontroles sistēmām Kohēzijas fondam Spānijā (Kohēzijas fonda galvenais saņēmējs).

Finanšu korekcijas un ziņošana par atgūtajiem līdzekļiem saistībā ar struktūrfondiem

| 6.31. | Saskaņā ar Struktūrfondu noteikumiem dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par finanšu korekciju veikšanu, proti, Kopienas atbalsta pārtraukšanu, ja ir atklāti atsevišķi vai sistēmiski pārkāpumi. Kad dalībvalstis veic šādas korekcijas, tās var aizvietot nepareizās summas ar citiem atbilstīgiem izdevumiem, lai nerastos zaudējumi. |
| --- | --- |

6.31.

Saskaņā ar Struktūrfondu noteikumiem dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par finanšu korekciju veikšanu, proti, Kopienas atbalsta pārtraukšanu, ja ir atklāti atsevišķi vai sistēmiski pārkāpumi. Kad dalībvalstis veic šādas korekcijas, tās var aizvietot nepareizās summas ar citiem atbilstīgiem izdevumiem, lai nerastos zaudējumi.

| 6.31. | Regulas (EK) Nr. 1260/1999 39. panta 1. punkts piešķir dalībvalstīm tiesības atkārtoti izmantot citiem projektiem strukturālo fondu iemaksas, ko tās atceļ sakarā ar pārkāpumiem. Tas atbilst mērķim – ļaut dalībvalstīm maksimāli izmantot struktūrfondu radītās priekšrocības. |
| --- | --- |

6.31.

Regulas (EK) Nr. 1260/1999 39. panta 1. punkts piešķir dalībvalstīm tiesības atkārtoti izmantot citiem projektiem strukturālo fondu iemaksas, ko tās atceļ sakarā ar pārkāpumiem. Tas atbilst mērķim – ļaut dalībvalstīm maksimāli izmantot struktūrfondu radītās priekšrocības.

Šādos gadījumos dalībvalstis uzņemas risku atgūt saņēmējiem jau segtos izdevumus un tādēļ var ciest finansiālus zaudējumus. Ja vairāk nav nekādu izdevumu, kurus varētu aizstāt, īpaši pēc programmas izpildei noteiktā termiņa, korekcija radīs tīros Kopienas līdzekļu zaudējumus.

| 6.32. | Ja dalībvalstis to nedara, finanšu korekcijas var veikt Komisija. Šādos gadījumos koriģētie izdevumi var netikt aizvietoti ar citiem atbilstīgiem izdevumiem, kas var novest pie struktūrfondu atbalsta maksājuma kopējas samazināšanas (kopējas finanšu korekcijas). |
| --- | --- |

6.32.

Ja dalībvalstis to nedara, finanšu korekcijas var veikt Komisija. Šādos gadījumos koriģētie izdevumi var netikt aizvietoti ar citiem atbilstīgiem izdevumiem, kas var novest pie struktūrfondu atbalsta maksājuma kopējas samazināšanas (kopējas finanšu korekcijas).

Kopējo finanšu korekciju ierobežots apjoms

| 6.33. | Līdz 2005. gada beigām struktūrfondiem un Kohēzijas fondam kopumā tika veiktas korekcijas 1,4 miljardu EUR apmērā par 2000.–2006. gada periodu, kā arī par projektiem līdz 2005. gada beigām. Šo korekciju skaits pieauga faktiski tikai tādēļ, ka Struktūrfondu ģenerāldirektorāti veica revīzijas dalībvalstīs. Tomēr finanšu korekcijas piemēro tikai kopš 2004. gada un šādu korekciju veikšana varbūt laikietilpīga un var ilgt līdz pat diviem gadiem. |
| --- | --- |

6.33.

Līdz 2005. gada beigām struktūrfondiem un Kohēzijas fondam kopumā tika veiktas korekcijas 1,4 miljardu EUR apmērā par 2000.–2006. gada periodu, kā arī par projektiem līdz 2005. gada beigām. Šo korekciju skaits pieauga faktiski tikai tādēļ, ka Struktūrfondu ģenerāldirektorāti veica revīzijas dalībvalstīs. Tomēr finanšu korekcijas piemēro tikai kopš 2004. gada un šādu korekciju veikšana varbūt laikietilpīga un var ilgt līdz pat diviem gadiem.

| 6.33. | Ņemot vērā dalībvalsts kā pārbaudāmā tiesības atbildēt uz pārbaudes rezultātiem, kā arī piemērojamajās regulās finanšu korekcijām paredzētās procedūras, laika posms starp pārbaudes rezultātiem un finanšu korekcijām ir nenovēršams. |
| --- | --- |

6.33.

Ņemot vērā dalībvalsts kā pārbaudāmā tiesības atbildēt uz pārbaudes rezultātiem, kā arī piemērojamajās regulās finanšu korekcijām paredzētās procedūras, laika posms starp pārbaudes rezultātiem un finanšu korekcijām ir nenovēršams.

| 6.34. | Lai gan lielu daļu pārkāpumu Komisija konstatēja pati, veicot revīzijas, Komisija saskaņā ar tiesību aktiem pieprasīja dalībvalstīm veikt vajadzīgās korekcijas, un tādēļ dalībvalstīm bija iespēja aizvietot šīs summas ar citiem atbilstīgiem izdevumiem. |
| --- | --- |

6.34.

Lai gan lielu daļu pārkāpumu Komisija konstatēja pati, veicot revīzijas, Komisija saskaņā ar tiesību aktiem pieprasīja dalībvalstīm veikt vajadzīgās korekcijas, un tādēļ dalībvalstīm bija iespēja aizvietot šīs summas ar citiem atbilstīgiem izdevumiem.

| 6.34. | Kā minēts atbildē uz 6.31. punktu, dalībvalsts ne vienmēr var aizstāt nepareizas summas. Slēgšanas laikā veiktās finanšu korekcijas parasti ietver ES finansējuma tīro samazinājumu. |
| --- | --- |

6.34.

Kā minēts atbildē uz 6.31. punktu, dalībvalsts ne vienmēr var aizstāt nepareizas summas. Slēgšanas laikā veiktās finanšu korekcijas parasti ietver ES finansējuma tīro samazinājumu.

| 6.35. | Kopējo finanšu korekciju ierobežotais apjoms (0,5 miljardi EUR) neveicina dalībvalstu centienus novērst pārkāpumus vai uzlabot to pārvaldības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

6.35.

Kopējo finanšu korekciju ierobežotais apjoms (0,5 miljardi EUR) neveicina dalībvalstu centienus novērst pārkāpumus vai uzlabot to pārvaldības un kontroles sistēmas.

| 6.35. | Komisijas revīzijas darbam var būt vēlamā ietekme arī bez kopējām finanšu korekcijām, kuras, ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 39. panta 1. punkta noteikumus, var piemērot tikai gadījumos, kad dalībvalsts neveic attiecīgos pasākumus. |
| --- | --- |

6.35.

Komisijas revīzijas darbam var būt vēlamā ietekme arī bez kopējām finanšu korekcijām, kuras, ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 39. panta 1. punkta noteikumus, var piemērot tikai gadījumos, kad dalībvalsts neveic attiecīgos pasākumus.

Nepietiekama ziņošana par dalībvalstu veikto līdzekļu atgūšanu

| 6.36. | Dalībvalstīm regulāri ir jāiesniedz Komisijai ziņojumi par Kopienas ieguldījuma atcelšanu un korekcijām pārvaldības un kontroles sistēmās un atgūstamajiem līdzekļiem. Revīzijas palāta atklāja, ka dalībvalstis šo informāciju Komisijai nav sniegušas sistemātiski, tādējādi Komisijas rīcībā nav nozīmīgs rādītājs par to, kā strādā pārvaldības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

6.36.

Dalībvalstīm regulāri ir jāiesniedz Komisijai ziņojumi par Kopienas ieguldījuma atcelšanu un korekcijām pārvaldības un kontroles sistēmās un atgūstamajiem līdzekļiem. Revīzijas palāta atklāja, ka dalībvalstis šo informāciju Komisijai nav sniegušas sistemātiski, tādējādi Komisijas rīcībā nav nozīmīgs rādītājs par to, kā strādā pārvaldības un kontroles sistēmas.

| 6.36. | Komisija veic pasākumus, lai atgādinātu dalībvalstīm par to pienākumiem, un pārraudzīs atbilstību. |
| --- | --- |

6.36.

Komisija veic pasākumus, lai atgādinātu dalībvalstīm par to pienākumiem, un pārraudzīs atbilstību.

Taču Komisija iegūst noteiktu informāciju par dalībvalstu pieļauto pārkāpumu novēršanu un ar to saistītajām finanšu korekcijām, kā arī par finanšu līdzekļu atgūšanu no vairākiem avotiem: pārkāpumu ziņojumu sistēma, gada kontroles ziņojumi, ikgadējās saskaņošanas sanāksmes un pašas Komisijas veiktais revīzijas darbs. Komisija izmanto šo informāciju, veicot savus riska novērtējumus un plānojot revīzijas.

| 6.37. | Papildus iepriekš minētajiem regulārajiem ziņojumiem katrā izdevumu deklarācijā, ko dalībvalsts iesniedz Komisijai līdzekļu atmaksas nolūkos, jābūt iekļautai informācijai par finanšu līdzekļu atgūšanu, kas notikusi kopš iepriekšējās deklarācijas. Lai gan dalībvalstis šādu informāciju neiesniedza sistemātiski, Komisija neatteicās veikt maksājumus. Tikai 2005. gadā Komisija sniedza norādījumus par to, kāda informācija tām ir jāsniedz. |
| --- | --- |

6.37.

Papildus iepriekš minētajiem regulārajiem ziņojumiem katrā izdevumu deklarācijā, ko dalībvalsts iesniedz Komisijai līdzekļu atmaksas nolūkos, jābūt iekļautai informācijai par finanšu līdzekļu atgūšanu, kas notikusi kopš iepriekšējās deklarācijas. Lai gan dalībvalstis šādu informāciju neiesniedza sistemātiski, Komisija neatteicās veikt maksājumus. Tikai 2005. gadā Komisija sniedza norādījumus par to, kāda informācija tām ir jāsniedz.

| 6.37. | Dalībvalstīm norādījumi tika sniegti jau 2003. gada decembrī. Taču pieredze rāda, ka tie nav devuši atbildes uz visiem jautājumiem, – šā iemesla dēļ bija vajadzīgs pēdējais paziņojums. Jau pirms tam 2003. gada jūnijā dalībvalstīm tika nosūtīts atgādinājums par to pienākumu sniegt informāciju par finanšu līdzekļu atgūšanu kopā ar katru izdevumu deklarāciju. |
| --- | --- |

6.37.

Dalībvalstīm norādījumi tika sniegti jau 2003. gada decembrī. Taču pieredze rāda, ka tie nav devuši atbildes uz visiem jautājumiem, – šā iemesla dēļ bija vajadzīgs pēdējais paziņojums. Jau pirms tam 2003. gada jūnijā dalībvalstīm tika nosūtīts atgādinājums par to pienākumu sniegt informāciju par finanšu līdzekļu atgūšanu kopā ar katru izdevumu deklarāciju.

Tagad regulāri tiek pārbaudīts, vai maksājumu pieprasījumos ir iekļauta informācija par finanšu līdzekļu atgūšanu, un maksājumu procedūras tiek pārtrauktas, ja šādas informācijas nav.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 6.38. | Revīzijas palāta ieguva revīzijas pierādījumus, kuri norādīja, ka 2005. budžeta gadā struktūrfondu izdevumos bija būtiskas kļūdas (sk. 6.13.–6.15. punktu un 6.26.–6.28. punktu). |
| --- | --- |

6.38.

Revīzijas palāta ieguva revīzijas pierādījumus, kuri norādīja, ka 2005. budžeta gadā struktūrfondu izdevumos bija būtiskas kļūdas (sk. 6.13.–6.15. punktu un 6.26.–6.28. punktu).

| 6.39. | Revīzijas palātas veiktā revīzija liecina par to, ka Komisija nenodrošina efektīvu pārraudzību, lai novērstu risku, ka dalībvalstis, veicot pārbaudes, nespētu novērst pārmērīgi lielu vai neatbilstīgu izdevumu atlīdzināšanu (sk. 6.16.–6.21. punktu un 6.29. punktu). |
| --- | --- |

6.39.

Revīzijas palātas veiktā revīzija liecina par to, ka Komisija nenodrošina efektīvu pārraudzību, lai novērstu risku, ka dalībvalstis, veicot pārbaudes, nespētu novērst pārmērīgi lielu vai neatbilstīgu izdevumu atlīdzināšanu (sk. 6.16.–6.21. punktu un 6.29. punktu).

| 6.39. | Komisija veic pasākumus, lai mazinātu risku un dalībvalstis veiktu savu vadības un kontroles funkciju izpildes efektīvu uzraudzību dalītas pārvaldības gadījumā šādā veidā: sistēmu revīzijas veikšana līdz 2005. gada beigām, ir veikta 274 programmu revīzija 15 sākotnējās dalībvalstīs, kas veido 62 % no strukturālo fondu kopējā ieguldījuma, rīcības plānu piemērošana dalībvalstīs, lai novērstu konstatētās sistēmu nepilnības, izdevumu apstiprināšanas pārtraukšana gadījumos, kad nepieciešama nopietnu trūkumu novēršana, kas ietver būtisku risku maksājumu pieprasījumos, finanšu korekciju veikšana individuālām kļūdām vai revīzijas darbā konstatētajām sistēmu nepilnībām, norādījumu sniegšana par pamatkontroli, kas veicina uzlabojumus valstu revidentu sniegtajos ziņojumos par pārbaudes rezultātiem, – divpusējas sanāksmes ar visām 25 dalībvalstīm 2005. gadā. |
| --- | --- |

6.39.

Komisija veic pasākumus, lai mazinātu risku un dalībvalstis veiktu savu vadības un kontroles funkciju izpildes efektīvu uzraudzību dalītas pārvaldības gadījumā šādā veidā: sistēmu revīzijas veikšana līdz 2005. gada beigām, ir veikta 274 programmu revīzija 15 sākotnējās dalībvalstīs, kas veido 62 % no strukturālo fondu kopējā ieguldījuma, rīcības plānu piemērošana dalībvalstīs, lai novērstu konstatētās sistēmu nepilnības, izdevumu apstiprināšanas pārtraukšana gadījumos, kad nepieciešama nopietnu trūkumu novēršana, kas ietver būtisku risku maksājumu pieprasījumos, finanšu korekciju veikšana individuālām kļūdām vai revīzijas darbā konstatētajām sistēmu nepilnībām, norādījumu sniegšana par pamatkontroli, kas veicina uzlabojumus valstu revidentu sniegtajos ziņojumos par pārbaudes rezultātiem, – divpusējas sanāksmes ar visām 25 dalībvalstīm 2005. gadā.

Strukturālo fondu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos tiek ziņots par šīm darbībām un dotas norādes par uzlabojumiem dalībvalstu sistēmās. Dalītas pārvaldības sistēmu gadījumā atsevišķas kļūdas Komisija var konstatēt tikai pēc attiecīgo izdevumu atmaksāšanas. Finanšu korekciju mehānisms, kā arī programmas slēgšanas procedūra dod iespēju novērst nepareizus maksājumus.

| 6.40. | Komisija bez pamatojuma ir slēgusi trīs 1994.–1999. gada programmas. Dažas programmas palikušas atvērtas, jo Komisija nepamatoti kavējās, slēdzot tās (sk. 6.22.–6.25. punktu). |
| --- | --- |

6.40.

Komisija bez pamatojuma ir slēgusi trīs 1994.–1999. gada programmas. Dažas programmas palikušas atvērtas, jo Komisija nepamatoti kavējās, slēdzot tās (sk. 6.22.–6.25. punktu).

| 6.40. | Šajā slēgšanas procesa posmā dominē sarežģīti un strīdīgi gadījumi, kas palielina aizkavēšanās risku. Lai gan dažos gadījumos bija vērojama kavēšanās, kas izvērtās ilgāka, nekā būtu vēlams, kopumā Komisija ir veiksmīgi noslēgusi lielāko daļu programmu. |
| --- | --- |

6.40.

Šajā slēgšanas procesa posmā dominē sarežģīti un strīdīgi gadījumi, kas palielina aizkavēšanās risku. Lai gan dažos gadījumos bija vērojama kavēšanās, kas izvērtās ilgāka, nekā būtu vēlams, kopumā Komisija ir veiksmīgi noslēgusi lielāko daļu programmu.

Komisija uzskata, ka programmu slēgšanas stratēģija, kas ietver iepriekšējas revīzijas saistībā ar Regulas (EK) Nr. 2064/97 īstenošanu, slēgšanas dokumentu un slēgšanas pārbaužu rezultātu rūpīga analīze mazina nepareizu galīgo maksājumu risku.

| 6.41. | Struktūrfondiem paredzētās procedūras ziņošanai par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekciju veikšanai nav efektīvas. Tas ir pretrunā pārraudzības un kontroles sistēmas pamatmērķim nodrošināt izdevumu likumību un pareizību (sk. 6.31.–6.37. punktu). |
| --- | --- |

6.41.

Struktūrfondiem paredzētās procedūras ziņošanai par atgūtajiem līdzekļiem un finanšu korekciju veikšanai nav efektīvas. Tas ir pretrunā pārraudzības un kontroles sistēmas pamatmērķim nodrošināt izdevumu likumību un pareizību (sk. 6.31.–6.37. punktu).

| 6.41. | Tiek novērstas nepilnības ziņojumos par finanšu līdzekļu atgūšanu. Komisijas uzraudzības lomas ietekme uz izpildi ir ierobežota, ņemot vērā citus tās rīcībā esošos informācijas avotus. |
| --- | --- |

6.41.

Tiek novērstas nepilnības ziņojumos par finanšu līdzekļu atgūšanu. Komisijas uzraudzības lomas ietekme uz izpildi ir ierobežota, ņemot vērā citus tās rīcībā esošos informācijas avotus.

Attiecībā uz finanšu korekciju veikšanas procedūrām Komisija piebilst, ka dalībvalstis finanšu korekcijas veic, pamatojoties uz savu un Komisijas revīzijas darbu. Pat korekcijas, kas neietver ES ieguldījuma tīro samazinājumu, var ietekmēt valstu budžetus.

Ieteikumi

| 6.42. | Komisijai un dalībvalstīm 2000.–2006. gada programmu slēgšanai ir jāsagatavojas labāk, nekā tas bija, slēdzot 1994.–1999. gada programmas. Ilgstošais 1994.–1999. gada perioda slēgšanas process novirzījis resursus no tā, lai pašreizēja periodā pārraudzības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi. |
| --- | --- |

6.42.

Komisijai un dalībvalstīm 2000.–2006. gada programmu slēgšanai ir jāsagatavojas labāk, nekā tas bija, slēdzot 1994.–1999. gada programmas. Ilgstošais 1994.–1999. gada perioda slēgšanas process novirzījis resursus no tā, lai pašreizēja periodā pārraudzības un kontroles sistēmas darbotos efektīvi.

| 6.42. | Komisija jau ir apspriedusies ar dalībvalstīm par sagatavošanas darbiem 2006. gada perioda noslēgumam un ir gatava publicēt dokumentu ar sīki izstrādātiem norādījumiem. Vairāk zināmas ir arī slēgšanas prasības. Jaunajā periodā jaunās normatīvās prasības (iepriekšējs atbilstības novērtējums, gada revīzijas pārskats) nodrošinās, ka uzraudzības un kontroles sistēmas var darboties efektīvi jau no paša sākuma, neraugoties uz vienlaicīgi veikto darbu pie 2000.–2006. gada programmu slēgšanas. Noteikumiem par daļēju slēgšanu būtu ievērojami jāuzlabo programmu slēgšanas pasākumi. |
| --- | --- |

6.42.

Komisija jau ir apspriedusies ar dalībvalstīm par sagatavošanas darbiem 2006. gada perioda noslēgumam un ir gatava publicēt dokumentu ar sīki izstrādātiem norādījumiem. Vairāk zināmas ir arī slēgšanas prasības. Jaunajā periodā jaunās normatīvās prasības (iepriekšējs atbilstības novērtējums, gada revīzijas pārskats) nodrošinās, ka uzraudzības un kontroles sistēmas var darboties efektīvi jau no paša sākuma, neraugoties uz vienlaicīgi veikto darbu pie 2000.–2006. gada programmu slēgšanas. Noteikumiem par daļēju slēgšanu būtu ievērojami jāuzlabo programmu slēgšanas pasākumi.

| 6.43. | Komisijai jāgūst pārliecība, ka pienācīgi tiek īstenoti pasākumi, kas paredzēti ziņošanai par Kopienas ieguldījuma atcelšanu un korekcijām pārvaldības un kontroles sistēmās un atgūstamajiem līdzekļiem. Komisijai arī jācenšas, lai tās revīzijas vienmērīgāk tiktu veiktas katrā programmas periodā, un jānodrošina, lai finanšu korekciju procedūras tiktu izmantotas kā pamudinājums uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmas. |
| --- | --- |

6.43.

Komisijai jāgūst pārliecība, ka pienācīgi tiek īstenoti pasākumi, kas paredzēti ziņošanai par Kopienas ieguldījuma atcelšanu un korekcijām pārvaldības un kontroles sistēmās un atgūstamajiem līdzekļiem. Komisijai arī jācenšas, lai tās revīzijas vienmērīgāk tiktu veiktas katrā programmas periodā, un jānodrošina, lai finanšu korekciju procedūras tiktu izmantotas kā pamudinājums uzlabot pārraudzības un kontroles sistēmas.

| 6.43. | Komisija ir izdevusi norādījumus dalībvalstīm par finanšu līdzekļu atgūšanas ziņojumiem un veic pasākumus, lai nodrošinātu arī pārējās informācijas sniegšanu. Savam revīzijas darbam Komisija piemēro daudzgadu stratēģiju, lai ņemtu vērā dažādās prioritātes programmas īstenošanas cikla laikā, kā arī to, ka tai vienlaicīgi ir noteikti pienākumi arī trīs dažādu programmu darbības periodam. Komisija uzskata, ka galvenais stimuls sistēmas uzlabojumiem ir efektīvs revīzijas darbs un laicīga pēcpārbaude, lai nodrošinātu ieteikumu īstenošanu. Lēmumi par finanšu korekcijām ir svarīgs pasākums, lai Komisija varētu izpildīt tās pienākumus, bet tie būtu piemērojami tikai kā galējais līdzeklis. |
| --- | --- |

6.43.

Komisija ir izdevusi norādījumus dalībvalstīm par finanšu līdzekļu atgūšanas ziņojumiem un veic pasākumus, lai nodrošinātu arī pārējās informācijas sniegšanu. Savam revīzijas darbam Komisija piemēro daudzgadu stratēģiju, lai ņemtu vērā dažādās prioritātes programmas īstenošanas cikla laikā, kā arī to, ka tai vienlaicīgi ir noteikti pienākumi arī trīs dažādu programmu darbības periodam. Komisija uzskata, ka galvenais stimuls sistēmas uzlabojumiem ir efektīvs revīzijas darbs un laicīga pēcpārbaude, lai nodrošinātu ieteikumu īstenošanu. Lēmumi par finanšu korekcijām ir svarīgs pasākums, lai Komisija varētu izpildīt tās pienākumus, bet tie būtu piemērojami tikai kā galējais līdzeklis.

| 6.44. | Strukturālās darbības 2007.–2013. gada Finanšu plānā veidos gandrīz pusi no ES budžeta. Padomes apstiprinātie strukturālo darbību noteikumi nākamajam finanšu periodam veido finanšu kontroles principus, kas balstās uz esošajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

6.44.

Strukturālās darbības 2007.–2013. gada Finanšu plānā veidos gandrīz pusi no ES budžeta. Padomes apstiprinātie strukturālo darbību noteikumi nākamajam finanšu periodam veido finanšu kontroles principus, kas balstās uz esošajiem tiesību aktiem.

| 6.45. | Atzinumā Nr. 2/2005 Revīzijas palāta norādīja vairākas jomas Komisijas ierosinājumos, kurās būtu vajadzīgi papildu skaidrojumi. Tomēr tiesiskajam regulējumam kopumā būtu jāuzlabo mehānismi, kas paredzēti izdevumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Galvenais Komisijas un dalībvalstu uzdevums – kā jau vairākkārt norādījuši Palātas veikto revīziju rezultāti – ir efektīva šo mehānismu piemērošana. |
| --- | --- |

6.45.

Atzinumā Nr. 2/2005 Revīzijas palāta norādīja vairākas jomas Komisijas ierosinājumos, kurās būtu vajadzīgi papildu skaidrojumi. Tomēr tiesiskajam regulējumam kopumā būtu jāuzlabo mehānismi, kas paredzēti izdevumu likumības un pareizības nodrošināšanai. Galvenais Komisijas un dalībvalstu uzdevums – kā jau vairākkārt norādījuši Palātas veikto revīziju rezultāti – ir efektīva šo mehānismu piemērošana.

| 6.45. | Komisija piekrīt, ka kontroles mehānismu efektīvas piemērošanas nodrošināšana ir problēma. Tā uzskata, ka uzlabota struktūra, labāka sadarbība un pienākumu uzticēšana dalībvalstīm saskaņā ar vienotas revīzijas pieeju, kā arī rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai palīdzēs nodrošināt augstāku atbilstības un efektīvas kontroles līmeni. |
| --- | --- |

6.45.

Komisija piekrīt, ka kontroles mehānismu efektīvas piemērošanas nodrošināšana ir problēma. Tā uzskata, ka uzlabota struktūra, labāka sadarbība un pienākumu uzticēšana dalībvalstīm saskaņā ar vienotas revīzijas pieeju, kā arī rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai palīdzēs nodrošināt augstāku atbilstības un efektīvas kontroles līmeni.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

| 6.46. | Revīzijas palātas pēdējos Gada pārskatos ietverto apsvērumu pēcpārbaude ir apkopota
  6.1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

6.46.

Revīzijas palātas pēdējos Gada pārskatos ietverto apsvērumu pēcpārbaude ir apkopota
  6.1. pielikumā
  .

| 6.47. | Attiecībā uz Revīzijas palātas projektu pārbaudēs atklātajām specifiskajām kļūdām pēdējā Ticamības deklarācijā Komisija nav rīkojusies pietiekami vairākos gadījumos. Tas īpaši attiecas uz programmām, kuras revidēja saistībā ar Ticamības deklarāciju 2003. gadam un kurās ir dažas nopietnas sistēmas nepilnības, kuras Komisija nav risinājusi. |
| --- | --- |

6.47.

Attiecībā uz Revīzijas palātas projektu pārbaudēs atklātajām specifiskajām kļūdām pēdējā Ticamības deklarācijā Komisija nav rīkojusies pietiekami vairākos gadījumos. Tas īpaši attiecas uz programmām, kuras revidēja saistībā ar Ticamības deklarāciju 2003. gadam un kurās ir dažas nopietnas sistēmas nepilnības, kuras Komisija nav risinājusi.

| 6.47. | Palātas minētie gadījumi attiecas uz ERAF un ESF. Visos gadījumos vajadzības gadījumā ir veikta pēcpārbaude, bet atsevišķos gadījumos notika aizkavēšanās sakarā ar iekšējām konsultācijām. |
| --- | --- |

6.47.

Palātas minētie gadījumi attiecas uz ERAF un ESF. Visos gadījumos vajadzības gadījumā ir veikta pēcpārbaude, bet atsevišķos gadījumos notika aizkavēšanās sakarā ar iekšējām konsultācijām.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 6.48. | Kopš iepriekšējā gada pārskata Revīzijas palāta ir publicējusi divus īpašos ziņojumus par strukturālajām darbībām: |
| --- | --- |

6.48.

Kopš iepriekšējā gada pārskata Revīzijas palāta ir publicējusi divus īpašos ziņojumus par strukturālajām darbībām:

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā, |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā,

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi). |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi).

---

(1)  Projektu vadītāji ir gan privātpersonas, gan to apvienības, kā arī privāti un valsts uzņēmumi, gan arī vietējās, reģionālās un valsts administratīvās struktūras.

(2)  Strukturālo fondu mērķi tika pārgrupēti 2000.–2006. gada programmas periodam.

(3)  Programmām, kurās iesaistīti vairāki fondi, katra fonda programmas daļa rēķināta atsevišķi.

Avots: Tabulu sagatavoja Revīzijas palāta, balstoties uz Komisijas datiem.

(4)  Revidētās programmas: ERAF 1. mērķa programmas Spānijā, Īrijā (rūpniecības attīstība) un Portugālē (Reģionālā attīstība). ESF 1. mērķis Vācija (Saksija), ESF 3. mērķis Zviedrija un ELVGF-Virzība 5.a mērķis Dānija (Lauksaimniecības struktūru efektivitātes uzlabošana).

(5)  Komisija ir ierosinājusi atvieglot noteikumus par apliecinošo dokumentu uzglabāšanas laiku nākamajam plānošanas periodam (2007.–2013. gads). Atzinumā Nr. 2/2005 Palāta ir norādījusi uz nopietniem ierobežojumiem, kas radīsies tās revīzijas prerogatīvās un programmu pārbaudēs šā perioda beigās.

6.1. PIELIKUMS

Pēcpārbaude par galvenajiem apsvērumiem pēdējā Ticamības deklarācijā

| Galvenie Revīzijas palātas apsvērumi | Revīzijas palātas Komisijas veikto darbību apkopojums | Revīzijas palātas komentāri | Komisijas atbildes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārvaldības un kontroles nepilnības, bieži pārkāpumi |
| Pamata darījumu substantīvā pārbaude (projekta izdevumi) atklāja kļūdas materiālos, kas ietekmēja likumību un pareizību (6.13.–6.15. punkts un 6.26.–6.28. punkts). Revīzijas palāta atrada aizvien jaunus vājos punktus uzraudzības un kontroles sistēmās (6.16.–6.21. punkts un 6.29.–6.30. punkts).
  (Skat. arī 2001. finanšu gada pārskatu no 3.56. līdz 3.64. punktam; 2002. finanšu gada pārskatu no 5.22. līdz 5.32. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.12. līdz 5.27. punktam un no 5.41. līdz 5.56. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.19. līdz 5.27. punktam un no 5.35. līdz 5.36. punktam). | Par 1994.–1999. gada perioda izdevumiem Komisijai bija slēgšanas stratēģija, pirms slēgšanas veicot atbilstības auditus, kad neatkarīgas iestādes pārbaudīja līdz ar maksājuma pieprasījumiem iesniegtās deklarācijas, un veica pārbaudes arī pēc programmu slēgšanas.
  2000.–2006. gada programmā Komisija pārbauda, kā dalībvalstis ir ieviesušas vadības un kontroles sistēmas, tajā skaitā programmu auditus. Komisija ir izstrādājusi ieteikumus un 2005. gadā izdevusi labas prakses piemērus vadības pārbaužu jomā. | Komisijai būtu jāpastiprina 2000.–2006. gada perioda pārbaudes un jāpalielina koordinācija starp strukturālo pasākumu Ģenerāldirektorātiem vadības un kontroles jomā.
  Dalībvalstīm jācenšas nodrošināt, lai vadības un kontroles sistēma atbilstu vajadzīgajiem standartiem un jo īpaši, kas attiecas uz pieeju izdevumu pārbaudei. | Komisija gan pati veic revīziju dalībvalstu sistēmās, gan uzrauga dalībvalstu veiktās revīzijas. Komisija veic revīzijas projektos, lai pārbaudītu sistēmu darbību. Ģenerāldirektorāti, kas ir atbildīgi par strukturālajiem pasākumiem, koordinē savas revīzijas saskaņā ar vienotu revīziju stratēģiju. Dalībvalstis veic sistēmas revīzijas un seko izteiktajiem ieteikumiem. Komisija ir izstrādājusi dalībvalstīm labas prakses ieteikumus vadībai ikdienas pārbaužu veikšanai un maksātāju iestādēm maksājumu apstiprināšanai. |
| Kavēšanās un vājie punkti 1994.–1999. gada programmās |
| Dokumentācija, kuru dalībvalstis iesniedza Komisijai, bija atšķirīgā kvalitātē un Komisijai bija vajadzīga papildu izpēte. Komisija slēdza vairākas programmas, neskatoties uz problēmām slēgšanas pārskatos. Tika pieļauta nepamatota kavēšanās (6.22.–6.25. punkts).
  (Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.36. līdz 5.38. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.28. līdz 5.39. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.28. līdz 5.34. punktam) | Komisija ieviesa slēgšanas stratēģiju un dažos gadījumos veica finanšu korekcijas.
  Komisija ir izstrādājusi ieteikumus 2000.–2006. gada programmas slēgšanai. | Vājie punkti, kas atklāti 1994.–1999. gada programmu slēgšanas procesā, ir jānoskaidro, pirms sākas pašreizēja perioda programmu slēgšana. | Komisijai ir izdevies slēgt lielāko daļu programmu. No 1994. līdz 1999. gadam izmantotā slēgšanas stratēģija ir samazinājusi nelikumīgu galīgo maksājumu risku.


  Komisija jau ir apspriedusies ar dalībvalstīm par sagatavošanas darbiem 2000.–2006. gada perioda noslēgumam un drīzumā publicēs dokumentu ar sīki izstrādātiem norādījumiem. |
| Uzlabojumi, kas ir nepieciešami Komisijas iekšējās kontroles vidē |
| Lai tiktu nodrošināti iekšējās kontroles standarti, strukturālo pasākumu ģenerāldirektorātiem būtu jāveic turpmākie pasākumi (2.21–2.23 punkts).
  (Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.7. līdz 5.8. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.9. līdz 5.10. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.14. līdz 5.18. punktam) | Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti ir ieviesuši darbības plānus, lai risinātu vājos punktus, kuri tika atklāti iekšējās kontroles standartu īstenošanā. | Revīzijas palāta turpinās novērot iekšējās kontroles standartu īstenošanu. | Komisija turpina pilnveidot iekšējās kontroles standartu piemērošanu. |
| Komisijas ticamības ierobežojumi par uzraudzības un kontroles sistēmas operācijām |
| Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti apgalvo, ka Komisijas iekšējās kontroles sistēmas rada pamatotu ticamību par pamata darījumu likumību un pareizību, taču izsaka šaubas par uzraudzības un kontroles sistēmām dalībvalstīs (2.14–2.19 punkts).
  (Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.10. līdz 5.14. punktam un 5.21. punktu; 2003. finanšu gada pārskatu 5.40. punktu un no 5.57. līdz 5.62. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.39. līdz 5.45. punktam). | Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti turpināja pārbaudīt vadības un kontroles sistēmas, izpildot reglamentētās prasības, lai pārliecinātos, ka sistēma atbilst prasītajiem standartiem. | Revīzijas palātas pamanītās nepilnības Komisijas uzraudzības kontroles piemērošanas procesā ir jānovērš, lai Komisija varētu panākt lielāku sistēmas operāciju ticamību. | Veicot revīzijas, uzlabojot sadarbību ar valstu kontroles iestādēm, sniedzot norādījumus un informējot par labu praksi, ģenerāldirektorāti turpina paaugstināt dalībvalstu sistēmu drošības līmeni.


  Īstenojot rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006) 9), tiks veicināta integrēta iekšējās kontroles sistēma. |
| Komisijas kavēšanās veikt turpmākos pasākumus attiecībā uz Revīzijas palātas audita laikā iegūtajiem datiem |
| Lai gan kopumā Komisija ir uzlabojusi turpmākos pasākumus attiecībā uz Revīzijas palātas auditā iegūtajiem datiem, tomēr aizvien vēl ir kavēšanās (6.46.–6.47. punkts).
  (Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.44. līdz 5.52. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.63. līdz 5.65. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.46. punktu) | Komisija ir ieviesusi datubāzi, lai veicinātu turpmāko rīcību. | Komisijai jācenšas nodrošināt vispusīga turpmāko pasākumu veikšana, cenšoties nepieļaut nepamatotu kavēšanos. | Komisija cenšas pēc iespējas efektīvāk izpildīt Tiesas revīzijas atzinumos sniegtos norādījumus. |

Galvenie Revīzijas palātas apsvērumi

Revīzijas palātas Komisijas veikto darbību apkopojums

Revīzijas palātas komentāri

Komisijas atbildes

Pārvaldības un kontroles nepilnības, bieži pārkāpumi

Pamata darījumu substantīvā pārbaude (projekta izdevumi) atklāja kļūdas materiālos, kas ietekmēja likumību un pareizību (6.13.–6.15. punkts un 6.26.–6.28. punkts). Revīzijas palāta atrada aizvien jaunus vājos punktus uzraudzības un kontroles sistēmās (6.16.–6.21. punkts un 6.29.–6.30. punkts).

(Skat. arī 2001. finanšu gada pārskatu no 3.56. līdz 3.64. punktam; 2002. finanšu gada pārskatu no 5.22. līdz 5.32. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.12. līdz 5.27. punktam un no 5.41. līdz 5.56. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.19. līdz 5.27. punktam un no 5.35. līdz 5.36. punktam).

Par 1994.–1999. gada perioda izdevumiem Komisijai bija slēgšanas stratēģija, pirms slēgšanas veicot atbilstības auditus, kad neatkarīgas iestādes pārbaudīja līdz ar maksājuma pieprasījumiem iesniegtās deklarācijas, un veica pārbaudes arī pēc programmu slēgšanas.

2000.–2006. gada programmā Komisija pārbauda, kā dalībvalstis ir ieviesušas vadības un kontroles sistēmas, tajā skaitā programmu auditus. Komisija ir izstrādājusi ieteikumus un 2005. gadā izdevusi labas prakses piemērus vadības pārbaužu jomā.

Komisijai būtu jāpastiprina 2000.–2006. gada perioda pārbaudes un jāpalielina koordinācija starp strukturālo pasākumu Ģenerāldirektorātiem vadības un kontroles jomā.

Dalībvalstīm jācenšas nodrošināt, lai vadības un kontroles sistēma atbilstu vajadzīgajiem standartiem un jo īpaši, kas attiecas uz pieeju izdevumu pārbaudei.

Komisija gan pati veic revīziju dalībvalstu sistēmās, gan uzrauga dalībvalstu veiktās revīzijas. Komisija veic revīzijas projektos, lai pārbaudītu sistēmu darbību. Ģenerāldirektorāti, kas ir atbildīgi par strukturālajiem pasākumiem, koordinē savas revīzijas saskaņā ar vienotu revīziju stratēģiju. Dalībvalstis veic sistēmas revīzijas un seko izteiktajiem ieteikumiem. Komisija ir izstrādājusi dalībvalstīm labas prakses ieteikumus vadībai ikdienas pārbaužu veikšanai un maksātāju iestādēm maksājumu apstiprināšanai.

Kavēšanās un vājie punkti 1994.–1999. gada programmās

Dokumentācija, kuru dalībvalstis iesniedza Komisijai, bija atšķirīgā kvalitātē un Komisijai bija vajadzīga papildu izpēte. Komisija slēdza vairākas programmas, neskatoties uz problēmām slēgšanas pārskatos. Tika pieļauta nepamatota kavēšanās (6.22.–6.25. punkts).

(Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.36. līdz 5.38. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.28. līdz 5.39. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.28. līdz 5.34. punktam)

Komisija ieviesa slēgšanas stratēģiju un dažos gadījumos veica finanšu korekcijas.

Komisija ir izstrādājusi ieteikumus 2000.–2006. gada programmas slēgšanai.

Vājie punkti, kas atklāti 1994.–1999. gada programmu slēgšanas procesā, ir jānoskaidro, pirms sākas pašreizēja perioda programmu slēgšana.

Komisijai ir izdevies slēgt lielāko daļu programmu. No 1994. līdz 1999. gadam izmantotā slēgšanas stratēģija ir samazinājusi nelikumīgu galīgo maksājumu risku.

Komisija jau ir apspriedusies ar dalībvalstīm par sagatavošanas darbiem 2000.–2006. gada perioda noslēgumam un drīzumā publicēs dokumentu ar sīki izstrādātiem norādījumiem.

Uzlabojumi, kas ir nepieciešami Komisijas iekšējās kontroles vidē

Lai tiktu nodrošināti iekšējās kontroles standarti, strukturālo pasākumu ģenerāldirektorātiem būtu jāveic turpmākie pasākumi (2.21–2.23 punkts).

(Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.7. līdz 5.8. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.9. līdz 5.10. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.14. līdz 5.18. punktam)

Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti ir ieviesuši darbības plānus, lai risinātu vājos punktus, kuri tika atklāti iekšējās kontroles standartu īstenošanā.

Revīzijas palāta turpinās novērot iekšējās kontroles standartu īstenošanu.

Komisija turpina pilnveidot iekšējās kontroles standartu piemērošanu.

Komisijas ticamības ierobežojumi par uzraudzības un kontroles sistēmas operācijām

Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti apgalvo, ka Komisijas iekšējās kontroles sistēmas rada pamatotu ticamību par pamata darījumu likumību un pareizību, taču izsaka šaubas par uzraudzības un kontroles sistēmām dalībvalstīs (2.14–2.19 punkts).

(Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.10. līdz 5.14. punktam un 5.21. punktu; 2003. finanšu gada pārskatu 5.40. punktu un no 5.57. līdz 5.62. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.39. līdz 5.45. punktam).

Strukturālo pasākumu ģenerāldirektorāti turpināja pārbaudīt vadības un kontroles sistēmas, izpildot reglamentētās prasības, lai pārliecinātos, ka sistēma atbilst prasītajiem standartiem.

Revīzijas palātas pamanītās nepilnības Komisijas uzraudzības kontroles piemērošanas procesā ir jānovērš, lai Komisija varētu panākt lielāku sistēmas operāciju ticamību.

Veicot revīzijas, uzlabojot sadarbību ar valstu kontroles iestādēm, sniedzot norādījumus un informējot par labu praksi, ģenerāldirektorāti turpina paaugstināt dalībvalstu sistēmu drošības līmeni.

Īstenojot rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006) 9), tiks veicināta integrēta iekšējās kontroles sistēma.

Komisijas kavēšanās veikt turpmākos pasākumus attiecībā uz Revīzijas palātas audita laikā iegūtajiem datiem

Lai gan kopumā Komisija ir uzlabojusi turpmākos pasākumus attiecībā uz Revīzijas palātas auditā iegūtajiem datiem, tomēr aizvien vēl ir kavēšanās (6.46.–6.47. punkts).

(Skat. arī 2002. finanšu gada pārskatu no 5.44. līdz 5.52. punktam; 2003. finanšu gada pārskatu no 5.63. līdz 5.65. punktam; 2004. finanšu gada pārskatu no 5.46. punktu)

Komisija ir ieviesusi datubāzi, lai veicinātu turpmāko rīcību.

Komisijai jācenšas nodrošināt vispusīga turpmāko pasākumu veikšana, cenšoties nepieļaut nepamatotu kavēšanos.

Komisija cenšas pēc iespējas efektīvāk izpildīt Tiesas revīzijas atzinumos sniegtos norādījumus.

---

7. NODAĻA

Iekšējā nozaru politika, tostarp pētniecība

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Nepamatoti lielu izmaksu deklarēšana

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu sistēma

Komisijas ex post finanšu revīzijas

Valsts aģentūru pārraudzība izglītības un kultūras jomā

Secinājumi un ieteikumi

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 7.1. | Iekšējās nozaru politikas budžets aptver plašu klāstu darbību, kuru mērķis ir attīstīt vienoto tirgu. Šajā budžeta jomā 2005. gadā saistības bija 9 549 miljoni EUR (sk. 
  7.1. grafiku
  ) un maksājumi bija 7 972 miljoni EUR (sk. 
  7.2. grafiku
  ). Vairāk nekā puse no šīm apropriācijām bija paredzēta pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

7.1.

Iekšējās nozaru politikas budžets aptver plašu klāstu darbību, kuru mērķis ir attīstīt vienoto tirgu. Šajā budžeta jomā 2005. gadā saistības bija 9 549 miljoni EUR (sk. 
  7.1. grafiku
  ) un maksājumi bija 7 972 miljoni EUR (sk. 
  7.2. grafiku
  ). Vairāk nekā puse no šīm apropriācijām bija paredzēta pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai.

| 7.2. | Komisija tieši pārvalda lielāko daļu iekšējās nozaru politikas darbību (1). Pārsvarā iekšējo nozaru politika tiek īstenota, īstenojot dažādas daudzgadu programmas, saistībā ar kurām konkrētu darbību izpildei tiek piešķirtas dotācijas saņēmējiem privātajā un valsts sektorā. Dotācijas parasti maksā avansā, vēlāk tās papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem. Galvenais pastāvošais risks šajā jomā saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību ir tāds, ka saņēmēji var savās deklarācijas uzrādīt nepamatoti augstas izmaksas daļēji tādēļ, ka pastāv neskaidri tiesiskie un līgumiskie noteikumi, piemēram, nepietiekami skaidras atbilstīgo izmaksu definīcijas. Piemērota sankciju mehānisma trūkums palielina šo risku. |
| --- | --- |

7.2.

Komisija tieši pārvalda lielāko daļu iekšējās nozaru politikas darbību (1). Pārsvarā iekšējo nozaru politika tiek īstenota, īstenojot dažādas daudzgadu programmas, saistībā ar kurām konkrētu darbību izpildei tiek piešķirtas dotācijas saņēmējiem privātajā un valsts sektorā. Dotācijas parasti maksā avansā, vēlāk tās papildinot ar starpposma un galīgajiem maksājumiem. Galvenais pastāvošais risks šajā jomā saistībā ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību ir tāds, ka saņēmēji var savās deklarācijas uzrādīt nepamatoti augstas izmaksas daļēji tādēļ, ka pastāv neskaidri tiesiskie un līgumiskie noteikumi, piemēram, nepietiekami skaidras atbilstīgo izmaksu definīcijas. Piemērota sankciju mehānisma trūkums palielina šo risku.

| 7.2. | Lai mazinātu raksturīgos riskus, kas ir saistīti ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Komisija jau ir veikusi pasākumus, piemēram, priekšlikumos Septītai pētniecības pamatprogrammai, tomēr uz faktisko izmaksu atlīdzināšanu balstītā sistēma joprojām ir sarežģīta. Lai pēc iespējas labāk konsultētu dalībniekus un sniegtu tiem lielāku atbalstu, ir pieejami daudzi norādījumi. |
| --- | --- |

7.2.

Lai mazinātu raksturīgos riskus, kas ir saistīti ar pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Komisija jau ir veikusi pasākumus, piemēram, priekšlikumos Septītai pētniecības pamatprogrammai, tomēr uz faktisko izmaksu atlīdzināšanu balstītā sistēma joprojām ir sarežģīta. Lai pēc iespējas labāk konsultētu dalībniekus un sniegtu tiem lielāku atbalstu, ir pieejami daudzi norādījumi.

Ir ieviestas preventīvākas sankcijas. Bez tam ir ierosināts vienkāršot Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumus, kas veicinās sarežģītības samazināšanu.

| 7.3. | Šādā vidē Komisijas līmenī ir jānodrošina efektīvi kontroles mehānismi. Komisijas piemērotās procedūras galvenokārt ietver izmaksu deklarāciju pārbaudes pirms maksājuma veikšanas un finanšu revīzijas saņēmēju līmenī pēc maksājuma veikšanas. Vairākās programmās ir noteikta prasība, ka saņēmēju izmaksu deklarācijas (2) jāapliecina neatkarīgam revidentam. Kopš 2003. gada Komisija ir uzsākusi īstenot darbību plānus, kuru mērķis ir samazināt nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanu. |
| --- | --- |

7.3.

Šādā vidē Komisijas līmenī ir jānodrošina efektīvi kontroles mehānismi. Komisijas piemērotās procedūras galvenokārt ietver izmaksu deklarāciju pārbaudes pirms maksājuma veikšanas un finanšu revīzijas saņēmēju līmenī pēc maksājuma veikšanas. Vairākās programmās ir noteikta prasība, ka saņēmēju izmaksu deklarācijas (2) jāapliecina neatkarīgam revidentam. Kopš 2003. gada Komisija ir uzsākusi īstenot darbību plānus, kuru mērķis ir samazināt nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanu.

Image

Image

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

| 7.4. | Galvenokārt tika revidēti šādi aspekti: |
| --- | --- |

7.4.

Galvenokārt tika revidēti šādi aspekti:

| a) | 2005. gadā apstiprināto saistību un maksājumu paraugs; |
| --- | --- |

a)

2005. gadā apstiprināto saistību un maksājumu paraugs;

| b) | Komisijas veiktie pasākumi nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanas novēršanai; |
| --- | --- |

b)

Komisijas veiktie pasākumi nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanas novēršanai;

| c) | dažu atlasītu pārraudzības kontroles sistēmu darbība:






  — | revīzijas apliecinājumu sistēmu, kas ieviesta Sestajai pamatprogrammai attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību, |
| --- | --- | --- |

c)

dažu atlasītu pārraudzības kontroles sistēmu darbība:

—

revīzijas apliecinājumu sistēmu, kas ieviesta Sestajai pamatprogrammai attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību,

| — | analīzi par Komisijas ex post finanšu revīziju attīstību iekšējā nozaru politikā un pārbaudi par Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta (ĢD EAC) un Uzņēmumu un rūpniecības ģenerāldirektorāta (ĢD ENTR) ex post revīzijas funkciju, |
| --- | --- |

—

analīzi par Komisijas ex post finanšu revīziju attīstību iekšējā nozaru politikā un pārbaudi par Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāta (ĢD EAC) un Uzņēmumu un rūpniecības ģenerāldirektorāta (ĢD ENTR) ex post revīzijas funkciju,

| — | ĢD EAC pārraudzības un kontroles sistēmas valsts aģentūru īstenotajām darbībām. |
| --- | --- |

—

ĢD EAC pārraudzības un kontroles sistēmas valsts aģentūru īstenotajām darbībām.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| 7.5. | Palāta pārbaudīja revīzijai atlasītu paraugu, kurā ietilpa Komisijas 2005. gadā veiktās 11 saistības un 69 maksājumi. Lai iekļautu revīziju galasaņēmēju līmenī, pārbaude par pakārtoto darījumu likumību un pareizību tika veikta padziļināti 22 maksājumiem. Lai pārbaudītu revīzijas apliecinājumu sistēmu, Palāta arī pārbaudīja 13 no šiem maksājumiem. |
| --- | --- |

7.5.

Palāta pārbaudīja revīzijai atlasītu paraugu, kurā ietilpa Komisijas 2005. gadā veiktās 11 saistības un 69 maksājumi. Lai iekļautu revīziju galasaņēmēju līmenī, pārbaude par pakārtoto darījumu likumību un pareizību tika veikta padziļināti 22 maksājumiem. Lai pārbaudītu revīzijas apliecinājumu sistēmu, Palāta arī pārbaudīja 13 no šiem maksājumiem.

Būtisks kļūdu skaits saņēmēju deklarētajās izmaksās

| 7.6. | Palāta konstatēja kopumā būtisku kļūdu skaitu trīs ceturtdaļās darījumu, kuri tika pārbaudīti galasaņēmēju līmenī. Tipiskākās kļūdas bija šādas: |
| --- | --- |

7.6.

Palāta konstatēja kopumā būtisku kļūdu skaitu trīs ceturtdaļās darījumu, kuri tika pārbaudīti galasaņēmēju līmenī. Tipiskākās kļūdas bija šādas:

| 7.6. | Komisija pašlaik pārbauda Revīzijas palātas konstatējumus ar saņēmējiem, un vajadzības gadījumā tā veiks piemērotus pasākumus gan attiecībā uz atsevišķiem saņēmējiem, gan arī sistēmas līmenī. |
| --- | --- |

7.6.

Komisija pašlaik pārbauda Revīzijas palātas konstatējumus ar saņēmējiem, un vajadzības gadījumā tā veiks piemērotus pasākumus gan attiecībā uz atsevišķiem saņēmējiem, gan arī sistēmas līmenī.

| a) | apliecinošo pierādījumu trūkums, jo īpaši par apmaksājamo darba laiku, vai izmaksu dubulta deklarēšana apmaksai; |
| --- | --- |

a)

apliecinošo pierādījumu trūkums, jo īpaši par apmaksājamo darba laiku, vai izmaksu dubulta deklarēšana apmaksai;

| a) | Līgumiskajos noteikumos ir paredzēts, ka uzņēmējiem ir pienācīgi jāpamato visas izmaksas, par kurām no Komisijas tiek pieprasīts atlīdzinājums. Komisija šos konstatējumus izmeklēs, ņemot vērā visus attiecīgos pierādījumus par apmaksājamo darba laiku. |
| --- | --- |

a)

Līgumiskajos noteikumos ir paredzēts, ka uzņēmējiem ir pienācīgi jāpamato visas izmaksas, par kurām no Komisijas tiek pieprasīts atlīdzinājums. Komisija šos konstatējumus izmeklēs, ņemot vērā visus attiecīgos pierādījumus par apmaksājamo darba laiku.

| b) | vidējo koeficientu izmantošana personāla izmaksām, kas krietni atšķiras no faktiskajām izmaksām; |
| --- | --- |

b)

vidējo koeficientu izmantošana personāla izmaksām, kas krietni atšķiras no faktiskajām izmaksām;

| b) | Salīdzināmo līgumu revīzija, ko veica Komisija, dod līdzīgus rezultātus: novirzes ir gan virs, gan arī zem vidējiem koeficientiem. Vidējos koeficientus var izmantot, ja tos aprēķina pēc noteiktas metodoloģijas, kuru izmantojot, vidējie koeficienti nav sistemātiski augstāki par faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

b)

Salīdzināmo līgumu revīzija, ko veica Komisija, dod līdzīgus rezultātus: novirzes ir gan virs, gan arī zem vidējiem koeficientiem. Vidējos koeficientus var izmantot, ja tos aprēķina pēc noteiktas metodoloģijas, kuru izmantojot, vidējie koeficienti nav sistemātiski augstāki par faktiskajām izmaksām.

| c) | nepamatots netiešo izmaksu piešķīrums konkrētai darbībai; |
| --- | --- |

c)

nepamatots netiešo izmaksu piešķīrums konkrētai darbībai;

| c) | Atbilstoši skaidrojumiem, ko snieguši attiecīgie saņēmēji, Komisija veiks piemērotus pasākumus. |
| --- | --- |

c)

Atbilstoši skaidrojumiem, ko snieguši attiecīgie saņēmēji, Komisija veiks piemērotus pasākumus.

| d) | apmaksai iesniegtas izmaksas, kas neatbilst atbilstīguma kritērijiem. |
| --- | --- |

d)

apmaksai iesniegtas izmaksas, kas neatbilst atbilstīguma kritērijiem.

| d) | Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas konstatējumus un veiks piemērotus pasākumus. |
| --- | --- |

d)

Komisija pārbaudīs Revīzijas palātas konstatējumus un veiks piemērotus pasākumus.

Bieži trūkst uzticamas laika uzskaites sistēmas

| 7.7. | Palātai bija iebildes par laika uzskaites kvalitāti saņēmēju līmenī piecos no 22 revidētajiem maksājumiem. Šajos gadījumos daļa vai visas deklarētas personāla izmaksas nav uzskatāmas par pieņemamām. Tiesiskajā regulējumā paredzēts, ka visas radušās un deklarētās personāla izmaksas ir jāpamato (3), bet dotāciju nolīgumā nav skaidru noteikumu par to, kā izpildīt šo pienākumu. Palāta Atzinumā Nr. 1/2006 par Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (4) ir ierosinājusi, ka ir svarīgi nodrošināt to, ka dotāciju nolīgumā ir paredzēts pienākums pamatot konkrētajā pasākumā iesaistītā personāla darba laiku. |
| --- | --- |

7.7.

Palātai bija iebildes par laika uzskaites kvalitāti saņēmēju līmenī piecos no 22 revidētajiem maksājumiem. Šajos gadījumos daļa vai visas deklarētas personāla izmaksas nav uzskatāmas par pieņemamām. Tiesiskajā regulējumā paredzēts, ka visas radušās un deklarētās personāla izmaksas ir jāpamato (3), bet dotāciju nolīgumā nav skaidru noteikumu par to, kā izpildīt šo pienākumu. Palāta Atzinumā Nr. 1/2006 par Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (4) ir ierosinājusi, ka ir svarīgi nodrošināt to, ka dotāciju nolīgumā ir paredzēts pienākums pamatot konkrētajā pasākumā iesaistītā personāla darba laiku.

| 7.7. | Komisija uzskata, ka tiesiskās un līgumiskās prasības kā tādas personāla izmaksu attaisnošanai ir skaidras un pietiekamas un, šķiet, ka jautājumi par uzticamu laika uzskaiti nav atkarīgi no līgumisko noteikumu detalizētības. |
| --- | --- |

7.7.

Komisija uzskata, ka tiesiskās un līgumiskās prasības kā tādas personāla izmaksu attaisnošanai ir skaidras un pietiekamas un, šķiet, ka jautājumi par uzticamu laika uzskaiti nav atkarīgi no līgumisko noteikumu detalizētības.

Komisija apsver nepieciešamību pēc elastības, lai izmantotu līdzvērtīgus, alternatīvus risinājumus, uzskaitot dalībnieku izmaksas, un tā precizēs vadlīnijas par laika uzskaiti.

| 7.8. | Gadu gaitā un dažādās programmās iekšējā nozaru politikā Komisija nav spējusi nodrošināt to, ka saņēmēji ievieš uzticamu sistēmu personāla izmaksu grāmatošanai. Atzinumā Nr. 1/2006 Palāta paskaidroja, ar kādiem nosacījumiem un kādos apstākļos pētniecības jomā izmaksu atlīdzināšanu varētu aizvietot ar finansējumu vienreizēja maksājuma veidā. Ņemot vērā rezultātos balstītas finansēšanas sistēmas priekšrocības pētniecības programmu zinātniskai pamatotībai, Palāta arī aicina Komisiju turpmāk attīstīt apsvērumus par vienreizējo maksājumu finansēšanas sistēmas plašāku izmantošanu. |
| --- | --- |

7.8.

Gadu gaitā un dažādās programmās iekšējā nozaru politikā Komisija nav spējusi nodrošināt to, ka saņēmēji ievieš uzticamu sistēmu personāla izmaksu grāmatošanai. Atzinumā Nr. 1/2006 Palāta paskaidroja, ar kādiem nosacījumiem un kādos apstākļos pētniecības jomā izmaksu atlīdzināšanu varētu aizvietot ar finansējumu vienreizēja maksājuma veidā. Ņemot vērā rezultātos balstītas finansēšanas sistēmas priekšrocības pētniecības programmu zinātniskai pamatotībai, Palāta arī aicina Komisiju turpmāk attīstīt apsvērumus par vienreizējo maksājumu finansēšanas sistēmas plašāku izmantošanu.

| 7.8. | Komisija var noteikt mērķi, kas saņēmējiem ir jāsasniedz, bet tā nevar nodrošināt absolūtu ticamību vairākiem tūkstošiem saņēmēju sistēmu. Reāli sasniedzams ir mērķis samazināt nelikumību un pārkāpumu risku šajā jomā līdz pieņemamam līmenim. Komisijas rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006) 9 2006. gada 17. janvāris) ietvaros attīstība turpināsies. |
| --- | --- |

7.8.

Komisija var noteikt mērķi, kas saņēmējiem ir jāsasniedz, bet tā nevar nodrošināt absolūtu ticamību vairākiem tūkstošiem saņēmēju sistēmu. Reāli sasniedzams ir mērķis samazināt nelikumību un pārkāpumu risku šajā jomā līdz pieņemamam līmenim. Komisijas rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai (COM(2006) 9 2006. gada 17. janvāris) ietvaros attīstība turpināsies.

Komisija atzinīgi novērtē Revīzijas palātas pamudinājumu. Jebkura pāreja uz sistēmām, kuru pamatā ir vienību pašizmaksas skalas vai vienreizējo maksājumu plaša izmantošana, ir iepriekš rūpīgi jāsagatavo un jāpārbauda. Uz vienreizējiem maksājumiem balstīta sistēma rada pavisam citas uzraudzības problēmas, piemēram, kā rīkoties ar maksājumiem, ja plānotie starpposma mērķi vai rezultāti nav sasniegti, vai arī tie ir sasniegti tikai daļēji. Kā norādīts Kopsavilkuma pārskatā par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2005. gadā (COM(2006) 277 galīgā redakcija), Komisija plašāk izmantos vienkāršotus finansēšanas mehānismus, piemēram, tādus kā vienreizējie maksājumi, vienību pašizmaksas skala un vidējie koeficienti, tostarp iekļaujot tos dalības noteikumos, kas ierosināti Septītai pamatprogrammai.

Komisijas pieļautās kļūdas, piemērojot shēmu noteikumus

| 7.9. | Palāta konstatēja, ka, piemērojot shēmu noteikumus, 13 no 69 revidētajiem maksājumiem Komisija ir pieļāvusi kļūdas. Vienam TEN-T darījumam ES ieguldījums bija 50 % apmērā 10 % vietā, kā tas ir paredzēts noteikumos, kā rezultātā tika pārmaksāti 146 miljoni EUR. Divi citi darījumi (kopumā par 78 miljoniem EUR) attiecās uz ieguldījumiem Galileo kopuzņēmumā. Palāta ir konstatējusi, ka šie maksājumi ir veikti kā iemaksas kapitālā saskaņā ar Galileo kopuzņēmuma statūtiem (Padomes Regula (EK) Nr. 876/2002), kad šos līdzekļus pārvaldīja kā TENT-T dotācijas, lai gan TEN-T tiesiskais pamatojums neļauj veikt ieguldījumus kapitālā. |
| --- | --- |

7.9.

Palāta konstatēja, ka, piemērojot shēmu noteikumus, 13 no 69 revidētajiem maksājumiem Komisija ir pieļāvusi kļūdas. Vienam TEN-T darījumam ES ieguldījums bija 50 % apmērā 10 % vietā, kā tas ir paredzēts noteikumos, kā rezultātā tika pārmaksāti 146 miljoni EUR. Divi citi darījumi (kopumā par 78 miljoniem EUR) attiecās uz ieguldījumiem Galileo kopuzņēmumā. Palāta ir konstatējusi, ka šie maksājumi ir veikti kā iemaksas kapitālā saskaņā ar Galileo kopuzņēmuma statūtiem (Padomes Regula (EK) Nr. 876/2002), kad šos līdzekļus pārvaldīja kā TENT-T dotācijas, lai gan TEN-T tiesiskais pamatojums neļauj veikt ieguldījumus kapitālā.

| 7.9. | Divu Revīzijas palātas konstatēto kļūdu cēlonis ir nepilnības, izdarot līguma grozījumus. Divos citos gadījumos Komisija nepiekrīt Kopienas ieguldījuma apjomam, kas piemērots revidētajam saņēmējam. |
| --- | --- |

7.9.

Divu Revīzijas palātas konstatēto kļūdu cēlonis ir nepilnības, izdarot līguma grozījumus. Divos citos gadījumos Komisija nepiekrīt Kopienas ieguldījuma apjomam, kas piemērots revidētajam saņēmējam.

Eiropas transporta tīklu (TEN-T) darījums attiecas uz ERTMS projektu (5), kam no 1995. gada līdz 2003. gadam ar 10 sekojošiem Komisijas lēmumiem kopumā atvēlēja 182,7 miljonus euro, kas sedz 50 % no attiecīgajām pētījumu izmaksām. Šajos 10 Komisijas lēmumos ir skaidri norādīts, ka to tēma ir pētījumi, ko var līdzfinansēt ar likmi līdz 50 % no izmaksām, ja projekta laikā kopējais atbalsts nepārsniedz 10 % no kopējām projekta izmaksām.

Komisija interpretē spēkā esošos noteikumus tā, lai projektā pilnībā tiktu iekļauta īstenošanas fāze, kas seko pētījumu fāzei. ERTMS sistēmu nevar attīstīt izolēti, un Komisija šai fāzei pat ir noteikusi Eiropas koordinatoru. Tādējādi ir aplēsts, ka projekta izmaksas ir 5 miljardi euro (COM(2005) 298). Summa, kas izlietota pētījumiem, nepārsniedz 10 %.

Izmantojot IPSAS grāmatvedības noteikumus, Komisija faktiski piedalās Galileo kopuzņēmuma (GJU) kontrolē, bet tai nav īpašumtiesības uz šā uzņēmuma kapitāla daļām, tā kā tas ir kopīgi kontrolēts uzņēmums. Pēc Komisijas uzskatiem šis fakts un citi operatīvie argumenti ļauj apstiprināt ES fondu dotācijas raksturu.

| 7.10. | Revīzijai atlasītā maksājumu parauga pārbaudē Palāta konstatēja, ka 11 maksājumi veikti novēloti. Analizējot statistiku par novēlotiem maksājumiem, par kuriem ziņojuši pieci ģenerāldirektorāti, tika konstatēts, ka ĢD EAC šāda statistika nebija pieejama, bet Pētniecības ģeneraldirektorātā (ĢD RTD) un Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātā (ĢD INFO) situācija ir uzlabojusies pēdējos trijos gados, savukārt Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātā (ĢD TREN) un ĢD ENTR tā ir pasliktinājusies, salīdzinot ar 2003. gadu. |
| --- | --- |

7.10.

Revīzijai atlasītā maksājumu parauga pārbaudē Palāta konstatēja, ka 11 maksājumi veikti novēloti. Analizējot statistiku par novēlotiem maksājumiem, par kuriem ziņojuši pieci ģenerāldirektorāti, tika konstatēts, ka ĢD EAC šāda statistika nebija pieejama, bet Pētniecības ģeneraldirektorātā (ĢD RTD) un Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorātā (ĢD INFO) situācija ir uzlabojusies pēdējos trijos gados, savukārt Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorātā (ĢD TREN) un ĢD ENTR tā ir pasliktinājusies, salīdzinot ar 2003. gadu.

| 7.10. | Tā kā Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā (DG EAC) aizkavējās vadības informācijas sistēmas izveide, 2005. gadā novēloti iesniedza ticamus statistikas datus. |
| --- | --- |

7.10.

Tā kā Izglītības un kultūras ģenerāldirektorātā (DG EAC) aizkavējās vadības informācijas sistēmas izveide, 2005. gadā novēloti iesniedza ticamus statistikas datus.

Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorāta (DG ENTR) un Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta (DG TREN) sniegumu 2005. gadā negatīvi ietekmēja vairāku faktoru kopums, tostarp vērienīga šo ģenerāldirektorātu reorganizācija un neatbilstīga atļauju apturēšanas un maksājumu termiņu reģistrācija. Veikto korekcijas pasākumu dēļ 2006. gadā situācija uzlabojas.

Nepamatoti lielu izmaksu deklarēšana

Trūkst skaidras stratēģijas esošo kontroles mehānismu koordinēšanai

| 7.11. | Komisijai nav skaidras pieejas vai stratēģijas par galveno kontroles procedūru koordinēšanu, piemēram, revīzijas apliecinājumu izmantošanu, izmaksu pieprasījumu dokumentāru pārbaudi (standarta pārbaudes vai dokumentu padziļinātas revīzijas) un revīzijām uz vietas, lai samazinātu nepamatoti augstu izmaksu pieprasījumus, kā arī Komisija nesalīdzina šādu pārbaužu izmaksas ar to lietderību. |
| --- | --- |

7.11.

Komisijai nav skaidras pieejas vai stratēģijas par galveno kontroles procedūru koordinēšanu, piemēram, revīzijas apliecinājumu izmantošanu, izmaksu pieprasījumu dokumentāru pārbaudi (standarta pārbaudes vai dokumentu padziļinātas revīzijas) un revīzijām uz vietas, lai samazinātu nepamatoti augstu izmaksu pieprasījumus, kā arī Komisija nesalīdzina šādu pārbaužu izmaksas ar to lietderību.

| 7.11. | Komisijas 2006. gada 17. janvāra rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ir norādītas darbības, kas Komisijai un tās dienestiem ir jāveic ar mērķi padarīt efektīvāku revīzijas apliecinājumu procesu, noteikt vadlīnijas paraugu atlasīšanai revīzijām uz vietas, kā arī ārējo revidentu iesaistīšanai. Bez tam, lai nodrošinātu saskaņošanu politikas līmenī, šajā rīcības plānā ir paredzēta pārbaudes stratēģiju un speciālistu veiktās salīdzinošās pārskatīšanas uzlabots pasniegšanas veids. Ir panākta vienošanās, ka reizi sešos mēnešos Eiropas Parlamentam un Padomei tiks sniegts ziņojums par paveikto, īstenojot darbības. |
| --- | --- |

7.11.

Komisijas 2006. gada 17. janvāra rīcības plānā integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ir norādītas darbības, kas Komisijai un tās dienestiem ir jāveic ar mērķi padarīt efektīvāku revīzijas apliecinājumu procesu, noteikt vadlīnijas paraugu atlasīšanai revīzijām uz vietas, kā arī ārējo revidentu iesaistīšanai. Bez tam, lai nodrošinātu saskaņošanu politikas līmenī, šajā rīcības plānā ir paredzēta pārbaudes stratēģiju un speciālistu veiktās salīdzinošās pārskatīšanas uzlabots pasniegšanas veids. Ir panākta vienošanās, ka reizi sešos mēnešos Eiropas Parlamentam un Padomei tiks sniegts ziņojums par paveikto, īstenojot darbības.

Nav uzticamu rādītāju nepamatoti augstu izmaksu pieprasījumu noteikšanai

| 7.12. | Komisijai nav uzticamu rādītāju kopuma, lai kontrolētu pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu un to, kā darbojas ar to saistītās kontroles sistēmas. Vienīgie pastāvošie rādītāji balstās uz korekciju koeficientiem no ex post revīzijām. Nav kopējas metodes korekciju koeficientu paziņošanai, un paraugi nav reprezentatīvi. Rezultātā Palāta no Komisijas rādītājiem nevar iegūt pārliecību par kontroles sistēmu efektivitāti attiecībā uz pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu (6). |
| --- | --- |

7.12.

Komisijai nav uzticamu rādītāju kopuma, lai kontrolētu pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu un to, kā darbojas ar to saistītās kontroles sistēmas. Vienīgie pastāvošie rādītāji balstās uz korekciju koeficientiem no ex post revīzijām. Nav kopējas metodes korekciju koeficientu paziņošanai, un paraugi nav reprezentatīvi. Rezultātā Palāta no Komisijas rādītājiem nevar iegūt pārliecību par kontroles sistēmu efektivitāti attiecībā uz pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu (6).

| 7.12. | Komisija uzskata, ka visticamākie rādītāji ir pēckontroļu rezultāti, jo vienīgi pilnīgā revīzijā uz vietas var droši noteikt, cik lielā mērā pieprasītās izmaksas ir attaisnojamas un vai tās atbilst līguma noteikumiem. Lai saskaņotu kļūdu novērtēšanu, kas Komisijas dienestiem ir radušās programmas izpildes laikā, Komisijas dienesti 2005. gadā pētniecības jomā izveidoja kopīgu metodoloģiju, kas ir saskaņā ar Komisijas 2004. gada Kopsavilkuma ziņojumu. Rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ietvaros tiks pievērsta uzmanība jautājumam par uzlabojumiem reprezentatīvu paraugu atlasīšanā. |
| --- | --- |

7.12.

Komisija uzskata, ka visticamākie rādītāji ir pēckontroļu rezultāti, jo vienīgi pilnīgā revīzijā uz vietas var droši noteikt, cik lielā mērā pieprasītās izmaksas ir attaisnojamas un vai tās atbilst līguma noteikumiem. Lai saskaņotu kļūdu novērtēšanu, kas Komisijas dienestiem ir radušās programmas izpildes laikā, Komisijas dienesti 2005. gadā pētniecības jomā izveidoja kopīgu metodoloģiju, kas ir saskaņā ar Komisijas 2004. gada Kopsavilkuma ziņojumu. Rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ietvaros tiks pievērsta uzmanība jautājumam par uzlabojumiem reprezentatīvu paraugu atlasīšanā.

Rīcības plānu nepietiekama ieviešana

| 7.13. | Kā paskaidrots 7.3. punktā, lai samazinātu pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu, Komisija ir ieviesusi rīcības plānus. Nav apmierinoši īstenoti šādi svarīgi šo plānu aspekti: |
| --- | --- |

7.13.

Kā paskaidrots 7.3. punktā, lai samazinātu pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu, Komisija ir ieviesusi rīcības plānus. Nav apmierinoši īstenoti šādi svarīgi šo plānu aspekti:

| 7.13. | |
| --- | --- |

7.13.

| a) | dokumentāro pārbaužu skaita palielināšana, ietverot pārbaudes par papildus pieprasītajiem apliecinošajiem dokumentiem (piemēram, laika uzskaite vai faktūrrēķini); |
| --- | --- |

a)

dokumentāro pārbaužu skaita palielināšana, ietverot pārbaudes par papildus pieprasītajiem apliecinošajiem dokumentiem (piemēram, laika uzskaite vai faktūrrēķini);

| a) | Lai gan ir iespējams saņemt papildu garantijas, dokumentāro pārbaužu apjoms un dimensija saglabājas ierobežota. Atbildīgajam kredītrīkotājam pieņemot lēmumu un ievērojot resursu pieejamību, tās atsevišķos gadījumos izmanto Piektai pamatprogrammai. |
| --- | --- |

a)

Lai gan ir iespējams saņemt papildu garantijas, dokumentāro pārbaužu apjoms un dimensija saglabājas ierobežota. Atbildīgajam kredītrīkotājam pieņemot lēmumu un ievērojot resursu pieejamību, tās atsevišķos gadījumos izmanto Piektai pamatprogrammai.

| b) | uz vietas veikto revīziju skaita palielināšana (sk. 7.19.–7.20. punktu); |
| --- | --- |

b)

uz vietas veikto revīziju skaita palielināšana (sk. 7.19.–7.20. punktu);

| b) | Iemeslu dēļ, kas norādīti atbildes 7.19.–7.20. punktā, 2005. gads ir uzskatāms par netipisku. Salīdzinājumā ar iepriekšējām pamatprogrammām, piektās pamatprogrammas dalībniekiem Komisija ir palielinājusi kopējo revīziju skaitu. |
| --- | --- |

b)

Iemeslu dēļ, kas norādīti atbildes 7.19.–7.20. punktā, 2005. gads ir uzskatāms par netipisku. Salīdzinājumā ar iepriekšējām pamatprogrammām, piektās pamatprogrammas dalībniekiem Komisija ir palielinājusi kopējo revīziju skaitu.

| c) | saskaņotas metodoloģijas izstrāde ziņošanai par ex post revīzijām un šo revīziju atlasei (sk. 7.12. punktu); |
| --- | --- |

c)

saskaņotas metodoloģijas izstrāde ziņošanai par ex post revīzijām un šo revīziju atlasei (sk. 7.12. punktu);

| c) | Komisijas rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ietvaros tiks izstrādāti pārbaudes stratēģiju kopīgi principi. Pašlaik pētniecības grupas ietvaros Pētniecības ģenerāldirektorātiem veido kopīgu revīzijas politiku, un Vides ģenerāldirektorāts (DG ENV) izstrādā ex-post revīzijas plānu un rezerves revīziju sarakstu katram gadam. Šis revīzijas plāns pamatojas uz iekšējo risku novērtējuma kritērijiem, un tajā ir ievēroti attiecīgo pārvaldes vienību revīziju pieprasījumi, ko pēc apstiprināšanas nosūta šīm vienībām informācijai. |
| --- | --- |

c)

Komisijas rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ietvaros tiks izstrādāti pārbaudes stratēģiju kopīgi principi. Pašlaik pētniecības grupas ietvaros Pētniecības ģenerāldirektorātiem veido kopīgu revīzijas politiku, un Vides ģenerāldirektorāts (DG ENV) izstrādā ex-post revīzijas plānu un rezerves revīziju sarakstu katram gadam. Šis revīzijas plāns pamatojas uz iekšējo risku novērtējuma kritērijiem, un tajā ir ievēroti attiecīgo pārvaldes vienību revīziju pieprasījumi, ko pēc apstiprināšanas nosūta šīm vienībām informācijai.

| d) | kopējas IT sistēmas ieviešana Sestajai pamatprogrammai (7); |
| --- | --- |

d)

kopējas IT sistēmas ieviešana Sestajai pamatprogrammai (7);

| d) | Komisijas korporatīvās IT sistēmas Sestās pamatprogrammas pārvaldei Pētniecības ģenerāldirektorātos veicina pētniecības projektu pārvaldi, ievērojot Komisijas dienestu uzbūvi. Šajā jomā darbs turpinās. |
| --- | --- |

d)

Komisijas korporatīvās IT sistēmas Sestās pamatprogrammas pārvaldei Pētniecības ģenerāldirektorātos veicina pētniecības projektu pārvaldi, ievērojot Komisijas dienestu uzbūvi. Šajā jomā darbs turpinās.

| e) | pētniecības pamatprogrammu finanšu pārvaldības vienkāršošana (sk. 7.16. punktu). |
| --- | --- |

e)

pētniecības pamatprogrammu finanšu pārvaldības vienkāršošana (sk. 7.16. punktu).

| e) | Vienkāršošana joprojām ir Komisijas interešu un rīcības centrā. Septītajā pamatprogrammā tiek ieviesti tādi pasākumi kā plašāka vienreizējo maksājumu izmantošana, visiem dalībniekiem kopīga elektroniskā pieteikšanās sistēma, lai tie varētu iesniegt juridisko, administratīvo un finansiālo pamatinformāciju, kā arī vienkāršota atbilstīgo izmaksu iesniegšana, kas balstās uz uzņēmēju parasto grāmatvedības un vadības praksi un principiem.
  (Skatīt arī 7.16. punktu). |
| --- | --- |

e)

Vienkāršošana joprojām ir Komisijas interešu un rīcības centrā. Septītajā pamatprogrammā tiek ieviesti tādi pasākumi kā plašāka vienreizējo maksājumu izmantošana, visiem dalībniekiem kopīga elektroniskā pieteikšanās sistēma, lai tie varētu iesniegt juridisko, administratīvo un finansiālo pamatinformāciju, kā arī vienkāršota atbilstīgo izmaksu iesniegšana, kas balstās uz uzņēmēju parasto grāmatvedības un vadības praksi un principiem.

(Skatīt arī 7.16. punktu).

Pārraudzības un kontroles sistēmas

| 7.14. | Kļūdu biežums un to būtiskuma līmenis, kas rodas galvenokārt tādēļ, ka pastāv sarežģīti līgumiskie noteikumi un vadlīnijas, kā arī liels nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanas risks, norāda uz to, cik svarīgi ir efektīvi kontroles mehānismi Komisijas līmenī. Tomēr, pārraudzības un kontroles sistēmu revīzijā Palāta konstatēja, ka nepilnības pastāv šādās jomās: |
| --- | --- |

7.14.

Kļūdu biežums un to būtiskuma līmenis, kas rodas galvenokārt tādēļ, ka pastāv sarežģīti līgumiskie noteikumi un vadlīnijas, kā arī liels nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanas risks, norāda uz to, cik svarīgi ir efektīvi kontroles mehānismi Komisijas līmenī. Tomēr, pārraudzības un kontroles sistēmu revīzijā Palāta konstatēja, ka nepilnības pastāv šādās jomās:

| a) | Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu sistēma; |
| --- | --- |

a)

Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu sistēma;

| b) | Komisijas ex post finanšu revīzijas iekšējās nozaru politikas jomā kopumā; |
| --- | --- |

b)

Komisijas ex post finanšu revīzijas iekšējās nozaru politikas jomā kopumā;

| c) | valsts aģentūru pārraudzības un kontroles sistēmas izglītības un kultūras jomā. |
| --- | --- |

c)

valsts aģentūru pārraudzības un kontroles sistēmas izglītības un kultūras jomā.

| 7.14. | Skatīt atbildi uz 7.2. punktu. |
| --- | --- |

7.14.

Skatīt atbildi uz 7.2. punktu.

Par sīkākiem Revīzijas palātas novērojumiem skatīt Komisijas atbildes no 7.16. līdz 7.27. punktam.

Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu sistēma

| 7.15. | Galvenais kontroles mehānisms, kas ieviests Sestajai pētniecības pamatprogrammai ar mērķi samazināt pārmērīgi lielu izmaksu deklarēšanu, ir prasība nodrošināt to, ka izmaksu pieprasījumus attiecībā uz starpposma un/vai galīgiem maksājumiem (8) apstiprina neatkarīgs revidents vai atsevišķām valsts struktūrām – valsts amatpersona. Lai novērtētu pārliecību, kādu apliecināšanas sistēma var sniegt par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Palāta analizēja šo sistēmu. |
| --- | --- |

7.15.

Galvenais kontroles mehānisms, kas ieviests Sestajai pētniecības pamatprogrammai ar mērķi samazināt pārmērīgi lielu izmaksu deklarēšanu, ir prasība nodrošināt to, ka izmaksu pieprasījumus attiecībā uz starpposma un/vai galīgiem maksājumiem (8) apstiprina neatkarīgs revidents vai atsevišķām valsts struktūrām – valsts amatpersona. Lai novērtētu pārliecību, kādu apliecināšanas sistēma var sniegt par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, Palāta analizēja šo sistēmu.

Sestās pamatprogrammas finanšu noteikumu sarežģītība ietekmē revīzijas apliecinājumu sistēmu

| 7.16. | Sestās pamatprogrammas finansēšanas shēmas joprojām ir sarežģītas. Līgumiskie noteikumi ir pārāk vispārīgi un nepietiekami skaidri, jo īpaši saistībā ar atbilstīguma kritērijiem un apliecinājumus sniedzošo revidentu (jo īpaši kompetento valsts amatpersonu) neatkarību. Situāciju vēl vairāk sarežģī komplicētas, bet nesaistošas vadlīnijas. Komisija publicēja vadlīnijas par revīzijas apliecinājumiem tikai pēc tam, kad lielākā daļa apliecinājumu jau bija iesniegti. Kopumā tas ir radījis neskaidrību saņēmējiem un revidentiem par to, kurus noteikumus piemērot. |
| --- | --- |

7.16.

Sestās pamatprogrammas finansēšanas shēmas joprojām ir sarežģītas. Līgumiskie noteikumi ir pārāk vispārīgi un nepietiekami skaidri, jo īpaši saistībā ar atbilstīguma kritērijiem un apliecinājumus sniedzošo revidentu (jo īpaši kompetento valsts amatpersonu) neatkarību. Situāciju vēl vairāk sarežģī komplicētas, bet nesaistošas vadlīnijas. Komisija publicēja vadlīnijas par revīzijas apliecinājumiem tikai pēc tam, kad lielākā daļa apliecinājumu jau bija iesniegti. Kopumā tas ir radījis neskaidrību saņēmējiem un revidentiem par to, kurus noteikumus piemērot.

| 7.16. | Pēc Komisijas domām līgumiskie noteikumi, tostarp sīkas ziņas par atbilstīguma kritērijiem, ir pietiekami skaidri, un dalībnieki var saņemt turpmāku palīdzību, šo noteikumu skaidrojumā finanšu jautājumu rokasgrāmatā. Šajā rokasgrāmatā ir iekļauti vairāki ar revidentu apliecinājumu izsniegšanu saistītie aspekti. Saskaņā ar vairākiem Sestās pamatprogrammas līgumiem šie apliecinājumi ir vajadzīgi tikai projekta beigu posmā. |
| --- | --- |

7.16.

Pēc Komisijas domām līgumiskie noteikumi, tostarp sīkas ziņas par atbilstīguma kritērijiem, ir pietiekami skaidri, un dalībnieki var saņemt turpmāku palīdzību, šo noteikumu skaidrojumā finanšu jautājumu rokasgrāmatā. Šajā rokasgrāmatā ir iekļauti vairāki ar revidentu apliecinājumu izsniegšanu saistītie aspekti. Saskaņā ar vairākiem Sestās pamatprogrammas līgumiem šie apliecinājumi ir vajadzīgi tikai projekta beigu posmā.

Komisija ir apņēmusies (9) vienkāršot tiesisko regulējumu un veikt sīkus pielāgojumus saistībā ar revidentu apliecinājumu izmantošanu. Tas tiks veikts, ņemot vērā iegūto pieredzi.

Bieži sastopamas būtiskas kļūdas, lai gan revidentu atzinumi ir sniegti bez piezīmēm

| 7.17. | Palāta pārbaudīja 16 izmaksu pieprasījumus, par kuriem bija sniegti revidentu atzinumi bez piezīmēm. Divās trešdaļās gadījumu Palāta konstatēja, ka šajos pieprasījumos ir būtiski daudz kļūdu, lielākoties saistībā ar personāla izmaksām un pieskaitāmajām izmaksām. Tādējādi šis kontroles instruments vēl nevar sniegt pietiekamu pārliecību par deklarētajām izmaksām (10) (sk. 
  7.2. pielikumu
  par revīzijas apliecinājumu sistēmas vispārējo novērtējumu). |
| --- | --- |

7.17.

Palāta pārbaudīja 16 izmaksu pieprasījumus, par kuriem bija sniegti revidentu atzinumi bez piezīmēm. Divās trešdaļās gadījumu Palāta konstatēja, ka šajos pieprasījumos ir būtiski daudz kļūdu, lielākoties saistībā ar personāla izmaksām un pieskaitāmajām izmaksām. Tādējādi šis kontroles instruments vēl nevar sniegt pietiekamu pārliecību par deklarētajām izmaksām (10) (sk. 
  7.2. pielikumu
  par revīzijas apliecinājumu sistēmas vispārējo novērtējumu).

| 7.17. | Kļūdu līmenis, uz ko norādīja Revīzijas palāta, pārbaudot 16 izmaksu pieprasījumus, ir ievērojami zemāks, nekā tas bija iepriekšējās pārbaudēs par nesertificētiem izmaksu pieprasījumiem. |
| --- | --- |

7.17.

Kļūdu līmenis, uz ko norādīja Revīzijas palāta, pārbaudot 16 izmaksu pieprasījumus, ir ievērojami zemāks, nekā tas bija iepriekšējās pārbaudēs par nesertificētiem izmaksu pieprasījumiem.

Pamatojoties uz Revīzijas palātas konstatējumiem par apliecinājumu sistēmas novērtējumu, kas balstās uz ex-post pārbaudēm un Komisijas apsekojumiem, Komisija pēc iespējas uzlabos šo revīzijas apliecinājumu sistēmu. Komisija turpinās pārbaudīt un novērtēt revīzijas apliecinājumu sistēmas ticamību kā Sestās pamatprogrammas kopējās revīzijas stratēģijas nozīmīgu daļu.

Komisijas ex post finanšu revīzijas

| 7.18. | Atsevišķus kļūdu veidus var atklāt tikai galasaņēmēju līmenī. Tādēļ, lai konstatētu un novērstu pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu un gūtu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, jāveic pietiekams skaits revīziju uz vietas. Šādā nolūkā Palāta analizēja informāciju par ex post revīzijām, kuras veikusi vai pasūtījusi Komisija, un pārbaudīja veidu, kādā ĢD EAC un ĢD ENTR veica ex post revīzijas. |
| --- | --- |

7.18.

Atsevišķus kļūdu veidus var atklāt tikai galasaņēmēju līmenī. Tādēļ, lai konstatētu un novērstu pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanu un gūtu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, jāveic pietiekams skaits revīziju uz vietas. Šādā nolūkā Palāta analizēja informāciju par ex post revīzijām, kuras veikusi vai pasūtījusi Komisija, un pārbaudīja veidu, kādā ĢD EAC un ĢD ENTR veica ex post revīzijas.

Pabeigto ex post revīziju skaita nozīmīga samazināšanās

| 7.19. | Lai gan Komisijas veiktajās ex post revīzijās vidēji konstatētais pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanas gadījumu skaits joprojām bija būtisks, Palāta konstatēja, ka kopējais pabeigto ex post revīziju skaits ir samazinājies no 491 revīzijas 2004. gadā līdz 267 revīzijām 2005. gadā (sk. 
  7.1. tabulu
  un
  7.1. pielikumu
  ). Revīzijas 2005. gadā tika veiktas tikai 1 % no visiem atvērtajiem līgumiem. |
| --- | --- |

7.19.

Lai gan Komisijas veiktajās ex post revīzijās vidēji konstatētais pārmērīgi augstu izmaksu deklarēšanas gadījumu skaits joprojām bija būtisks, Palāta konstatēja, ka kopējais pabeigto ex post revīziju skaits ir samazinājies no 491 revīzijas 2004. gadā līdz 267 revīzijām 2005. gadā (sk. 
  7.1. tabulu
  un
  7.1. pielikumu
  ). Revīzijas 2005. gadā tika veiktas tikai 1 % no visiem atvērtajiem līgumiem.

| 7.19.–7.20. | Komisijai bija jāpārskata tās vispārējais mērķis – pārbaudīt 10 % no Piektās pamatprogrammas uzņēmējiem, jo pārbaudāmo Piektās pamatprogrammas uzņēmēju galīgais skaits ir ievērojami lielāks nekā paredzēts (skatīt 2004. gada pārskata 6.20. punktu). Otrkārt, 2005. gadā ex-post pārbaudes galvenokārt skāra Piektās pamatprogrammas maksājumus, un finanšu revīziju skaitu nav paredzēts samazināt. Statistika, kas minēta 7.1. tabulā, attiecas uz pabeigtām revīzijām un 2005. gads ir uzskatāms par netipisku, jo gandrīz visu 2004. gadu nebija pieejama ārējo revidentu uzņēmumu kapacitāte, un saistībā ar nesen izvēlēto ārējo revidentu uzņēmumu bija kavējumi. Neraugoties uz to, 2004. un 2005. gadā ir uzsāktas daudzas revīzijas. |
| --- | --- |

7.19.–7.20.

Komisijai bija jāpārskata tās vispārējais mērķis – pārbaudīt 10 % no Piektās pamatprogrammas uzņēmējiem, jo pārbaudāmo Piektās pamatprogrammas uzņēmēju galīgais skaits ir ievērojami lielāks nekā paredzēts (skatīt 2004. gada pārskata 6.20. punktu). Otrkārt, 2005. gadā ex-post pārbaudes galvenokārt skāra Piektās pamatprogrammas maksājumus, un finanšu revīziju skaitu nav paredzēts samazināt. Statistika, kas minēta 7.1. tabulā, attiecas uz pabeigtām revīzijām un 2005. gads ir uzskatāms par netipisku, jo gandrīz visu 2004. gadu nebija pieejama ārējo revidentu uzņēmumu kapacitāte, un saistībā ar nesen izvēlēto ārējo revidentu uzņēmumu bija kavējumi. Neraugoties uz to, 2004. un 2005. gadā ir uzsāktas daudzas revīzijas.

Lai nodrošinātu pietiekamu ārējo atbalstu, veicot Sestās pamatprogrammas revīziju (skatīt 7.13. punkta b) apakšpunktu), ir parakstīts jauns Sestās pamatprogrammas revīziju pamatlīgums. Pašlaik tiek pabeigta Sestās pamatprogrammas revīzijas stratēģija, tostarp arī izvirzīts precīzs revīzijas mērķis. Ievērojot revīzijas rezultātus, apsvērumus par izmaksām/rezultātiem, to pārskatīs, jo tā ir kopējās pārbaudes stratēģijas sastāvdaļa.

| 7.20. | Revīziju skaits visvairāk samazinājies pētniecības jomā – no 313 revīzijām 2004. gadā līdz 68 revīzijām 2005. gadā (sk. 
  7.1. tabulu
  un
  7.1. pielikumu
  ). Komisija atkārtoti nav sasniegusi savu revīziju mērķi, proti, pārbaudīt 10 % no Piektās pamatprogrammas uzņēmējiem, un vēl nav noteikusi revīzijas mērķi Sestajai pamatprogrammai, lai gan Palāta to bija ierosinājusi izdarīt (11). Par Sestās pamatprogrammas dotāciju nolīgumiem 2005. gadā tika veiktas tikai trīs revīzijas. Tas mazina iespēju savlaicīgi veikt korektīvu darbību problemātiskās jomās un samazina soda sankciju piemērošanas iespējamību Komisijas veikto revīziju rezultātā. |
| --- | --- |

7.20.

Revīziju skaits visvairāk samazinājies pētniecības jomā – no 313 revīzijām 2004. gadā līdz 68 revīzijām 2005. gadā (sk. 
  7.1. tabulu
  un
  7.1. pielikumu
  ). Komisija atkārtoti nav sasniegusi savu revīziju mērķi, proti, pārbaudīt 10 % no Piektās pamatprogrammas uzņēmējiem, un vēl nav noteikusi revīzijas mērķi Sestajai pamatprogrammai, lai gan Palāta to bija ierosinājusi izdarīt (11). Par Sestās pamatprogrammas dotāciju nolīgumiem 2005. gadā tika veiktas tikai trīs revīzijas. Tas mazina iespēju savlaicīgi veikt korektīvu darbību problemātiskās jomās un samazina soda sankciju piemērošanas iespējamību Komisijas veikto revīziju rezultātā.

7.1. tabula – 2005. gadā pabeigtās ex-post finanšu revīzijas

| Ģenerāldirektorāts | Pabeigto revīziju skaits | Pārbaudīto līgumu skaits | Atvērto līgumu skaits | Pārbaudīto līgumu vērtība (miljoni EUR) | Atvērto līgumu vērtība (miljoni EUR) | Revīziju rezultātā Komisijas labā veiktās atbilstīgo izmaksu korekcijas | % revidēto/atvērto līgumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas programmas | Izpētes programmas |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| | | | | | | | | | | | | | Vertība (miljoni EUR) | % pārbaudīto līgumu vērtība | Vertība (miljoni EUR) | % pārbaudīto līgumu vērtība | | |
| AGRI – Lauksaimniecības ĢD | 5 | 7 | | | 6 | 20 | 245 | 153 | 16,18 | 22,67 | 42,54 | 35,48 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 2,4 | 13,1 |
| EAC – Izglītības un kultūras ĢD | 75 | 66 | | | 80 | 66 | 15 884 | 11 748 | 24,10 | 23,14 | 740,30 | 570,46 | 7,80 | 32,4 | 3,20 | 13,8 | 0,5 | 0,6 |
| EMPL – Nodarbinātības, sociālo lietu ĢD | 25 | 33 | | | 27 | 37 | 1 639 | 1 553 | 11,53 | 14,47 | 139,56 | 131,11 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 1,6 | 2,4 |
| ENV – Vides ĢD | 42 | 44 | | | 73 | 49 | 1 748 | 1 774 | 35,07 | 68,60 | 385,87 | 431,30 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 4,2 | 2,8 |
| JLS – Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD | 8 | 11 | | | 47 | 46 | 901 | 1 055 | 28,60 | 17,90 | 117,00 | 177,00 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 5,2 | 4,4 |
| SANCO – Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD | 8 | 7 | | | 12 | 7 | 522 | 476 | 6,29 | 5,34 | 153,90 | 165,58 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 2,3 | 1,5 |
| TREN – Enerģētika un transports (12) | 54 | 16 | 53 | 7 | 81 | 20 | 1 077 | 1 099 | 87,09 | 21,49 | 689,41 | 899,46 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 7,5 | 1,8 |
| ENTR – Uzņēmumu un rūpniecības ĢD | 43 | 8 | 34 | 1 | 64 | 8 | 1 684 | 1 672 | 38,12 | 22,28 | 221,96 | 305,75 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 3,8 | 0,5 |
| FISH – Zivsaimniecības un jūras lietu ĢD | 18 | 11 | 15 | 7 | 41 | 29 | 238 | 239 | 12,23 | 50,25 | 270,01 | 174,51 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 17,2 | 12,1 |
| INFSO – Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD (13) | 95 | 41 | 93 | 30 | 230 | 83 | 2 320 | 5 727 | 115,37 | 57,75 | 1 745,00 | 2 030,00 | 8,20 | 7,1 | 5,17 | 8,9 | 9,9 | 1,4 |
| RTD – Pētniecības ĢD | 118 | 23 | 118 | 23 | 167 | 35 | 7 696 | 8 906 | 263,40 | 38,25 | 3 451,39 | 5 032,43 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 2,2 | 0,4 |
| Kopā | 491 | 267 | 313 | 68 | 828 | 400 | 33 954 | 34 402 | 637,99 | 342,15 | 7 956,94 | 9 953,07 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 2,4 | 1,2 |

Ģenerāldirektorāts

Pabeigto revīziju skaits

Pārbaudīto līgumu skaits

Atvērto līgumu skaits

Pārbaudīto līgumu vērtība (miljoni EUR)

Atvērto līgumu vērtība (miljoni EUR)

Revīziju rezultātā Komisijas labā veiktās atbilstīgo izmaksu korekcijas

% revidēto/atvērto līgumu

Visas programmas

Izpētes programmas

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

Vertība (miljoni EUR)

% pārbaudīto līgumu vērtība

Vertība (miljoni EUR)

% pārbaudīto līgumu vērtība

AGRI – Lauksaimniecības ĢD

5

7

6

20

245

153

16,18

22,67

42,54

35,48

0,00

0,0

1,68

7,4

2,4

13,1

EAC – Izglītības un kultūras ĢD

75

66

80

66

15 884

11 748

24,10

23,14

740,30

570,46

7,80

32,4

3,20

13,8

0,5

0,6

EMPL – Nodarbinātības, sociālo lietu ĢD

25

33

27

37

1 639

1 553

11,53

14,47

139,56

131,11

0,19

1,7

0,37

2,6

1,6

2,4

ENV – Vides ĢD

42

44

73

49

1 748

1 774

35,07

68,60

385,87

431,30

1,18

3,4

0,47

0,7

4,2

2,8

JLS – Tiesiskuma, brīvības un drošības ĢD

8

11

47

46

901

1 055

28,60

17,90

117,00

177,00

2,53

8,8

1,10

6,1

5,2

4,4

SANCO – Veselības un patērētāju aizsardzības ĢD

8

7

12

7

522

476

6,29

5,34

153,90

165,58

0,36

5,8

0,27

5,1

2,3

1,5

TREN – Enerģētika un transports (12)

54

16

53

7

81

20

1 077

1 099

87,09

21,49

689,41

899,46

9,95

1,8

0,85

0,0

7,5

1,8

ENTR – Uzņēmumu un rūpniecības ĢD

43

8

34

1

64

8

1 684

1 672

38,12

22,28

221,96

305,75

1,00

2,6

1,38

6,2

3,8

0,5

FISH – Zivsaimniecības un jūras lietu ĢD

18

11

15

7

41

29

238

239

12,23

50,25

270,01

174,51

1,16

9,5

1,39

2,8

17,2

12,1

INFSO – Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ĢD (13)

95

41

93

30

230

83

2 320

5 727

115,37

57,75

1 745,00

2 030,00

8,20

7,1

5,17

8,9

9,9

1,4

RTD – Pētniecības ĢD

118

23

118

23

167

35

7 696

8 906

263,40

38,25

3 451,39

5 032,43

2,79

1,1

0,72

1,9

2,2

0,4

Kopā

491

267

313

68

828

400

33 954

34 402

637,99

342,15

7 956,94

9 953,07

35,16

5,5

16,59

4,8

2,4

1,2

Nepilnības ĢD EAC un ĢD ENTR ex post revīziju pēcpārbaudēs

| 7.21. | Tāpat kā iepriekšējos gados ĢD EAC pabeigto ex post revīziju rezultātā tika konstatēts būtisks skaits to gadījumu, kad bija deklarētas nepamatoti augstas izmaksas. Neatbilstīgas izmaksas par ievērojamu summu tika konstatētas 41 no 62 revīzijām. |
| --- | --- |

7.21.

Tāpat kā iepriekšējos gados ĢD EAC pabeigto ex post revīziju rezultātā tika konstatēts būtisks skaits to gadījumu, kad bija deklarētas nepamatoti augstas izmaksas. Neatbilstīgas izmaksas par ievērojamu summu tika konstatētas 41 no 62 revīzijām.

| 7.21. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) turpina revīzijas stratēģiju, izmantojot ārējo revidentu uzņēmumu. Pārskata perioda laikā mainījās ārējais uzņēmējs, jo padarītajā darbā atklājās nopietni trūkumi. Strādājot kopā ar jaunu ārējo uzņēmēju, revīziju kvalitāte ievērojami uzlabojās. Tālab nākotnē ir sagaidāmi labāki un precīzāki rezultāti. |
| --- | --- |

7.21.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) turpina revīzijas stratēģiju, izmantojot ārējo revidentu uzņēmumu. Pārskata perioda laikā mainījās ārējais uzņēmējs, jo padarītajā darbā atklājās nopietni trūkumi. Strādājot kopā ar jaunu ārējo uzņēmēju, revīziju kvalitāte ievērojami uzlabojās. Tālab nākotnē ir sagaidāmi labāki un precīzāki rezultāti.

| 7.22. | No revīzijas dienas līdz galīgajam revīzijas ziņojumam vidēji pagāja vairāk nekā gads. Turklāt revīziju pēcpārbaužu procedūras bija nepietiekamas. No 2004. gada 43 pabeigtām revīzijām, kurās tika konstatēti atgūstami līdzekļi, 19 revīziju gadījumā atgūšana netika veikta līdz 2005. gada beigām. Palāta un Komisija jau ziņoja par šīm nepilnībām ĢD EAC ex post revīzijās (14). Tomēr kopš šo apsvērumu formulēšanas situācija nav būtiski uzlabojusies. |
| --- | --- |

7.22.

No revīzijas dienas līdz galīgajam revīzijas ziņojumam vidēji pagāja vairāk nekā gads. Turklāt revīziju pēcpārbaužu procedūras bija nepietiekamas. No 2004. gada 43 pabeigtām revīzijām, kurās tika konstatēti atgūstami līdzekļi, 19 revīziju gadījumā atgūšana netika veikta līdz 2005. gada beigām. Palāta un Komisija jau ziņoja par šīm nepilnībām ĢD EAC ex post revīzijās (14). Tomēr kopš šo apsvērumu formulēšanas situācija nav būtiski uzlabojusies.

| 7.22. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) pārtrauca sadarbību ar ārējo revidentu uzņēmumu, jo tas, cita starpā, ļoti vēlu iesniedza ziņojumus. Sadarbība ar jauno uzņēmēju attiecībā uz ziņojumu sniegšanas termiņiem ir devusi daudz labākus rezultātus. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) tomēr uzsver, ka revīzijas bieži vien veica sarežģītiem saņēmējiem, par kuriem līguma laikā radās šaubas. Dažos gadījumos to juridiskā situācija piedziņas procedūras laikā saasinājās. Lai uzlabotu šo situāciju, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) sastāda rīcības plānu. |
| --- | --- |

7.22.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) pārtrauca sadarbību ar ārējo revidentu uzņēmumu, jo tas, cita starpā, ļoti vēlu iesniedza ziņojumus. Sadarbība ar jauno uzņēmēju attiecībā uz ziņojumu sniegšanas termiņiem ir devusi daudz labākus rezultātus. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) tomēr uzsver, ka revīzijas bieži vien veica sarežģītiem saņēmējiem, par kuriem līguma laikā radās šaubas. Dažos gadījumos to juridiskā situācija piedziņas procedūras laikā saasinājās. Lai uzlabotu šo situāciju, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) sastāda rīcības plānu.

| 7.23. | Palāta konstatēja, ka ĢD ENTR pabeigto revīziju skaits bija samazinājies no 43 revīzijām 2004. gadā līdz astoņām revīzijām 2005. gadā. Tas notika galvenokārt plānoto revīziju īstenošanas operacionālās kavēšanās dēļ. Revīzijas konstatējumu pēcpārbaude arī nebija pietiekama. Attiecībā uz 32 revīzijām, kuras pabeidza 2004. gadā un kurās konstatēja atgūstamus līdzekļus, 15 gadījumos līdz 2005. gada beigām nebija veiktas korektīvas darbības. |
| --- | --- |

7.23.

Palāta konstatēja, ka ĢD ENTR pabeigto revīziju skaits bija samazinājies no 43 revīzijām 2004. gadā līdz astoņām revīzijām 2005. gadā. Tas notika galvenokārt plānoto revīziju īstenošanas operacionālās kavēšanās dēļ. Revīzijas konstatējumu pēcpārbaude arī nebija pietiekama. Attiecībā uz 32 revīzijām, kuras pabeidza 2004. gadā un kurās konstatēja atgūstamus līdzekļus, 15 gadījumos līdz 2005. gada beigām nebija veiktas korektīvas darbības.

| 7.23. | Pabeigto revīziju skaita samazināšanās iemesls bija ārējo revidentu uzņēmuma kavēšanās, izpildot savus uzdevumus. Ģenerāldirektorāta revīzijas darba apjoms netika samazināts: papildus 8 pabeigtām revīzijām 2005. gadā 52 revīzijas bija dažādās pabeigšanas pakāpēs. Turklāt kopš Piektās pamatprogrammas sākuma šīs programmas ietvaros ģenerāldirektorāts ir uzsācis revīzijas 21 % uzņēmēju. |
| --- | --- |

7.23.

Pabeigto revīziju skaita samazināšanās iemesls bija ārējo revidentu uzņēmuma kavēšanās, izpildot savus uzdevumus. Ģenerāldirektorāta revīzijas darba apjoms netika samazināts: papildus 8 pabeigtām revīzijām 2005. gadā 52 revīzijas bija dažādās pabeigšanas pakāpēs. Turklāt kopš Piektās pamatprogrammas sākuma šīs programmas ietvaros ģenerāldirektorāts ir uzsācis revīzijas 21 % uzņēmēju.

Kas attiecas uz revīzijas konstatējumu pēcpārbaudi – 2005. gadā veica korektīvas darbības, kuras pastiprināja 2006. gadā, lai tādējādi nodrošinātu sistemātisku un savlaicīgu revīzijas rezultātu izmantošanu.

Valsts aģentūru pārraudzība izglītības un kultūras jomā

| 7.24. | ĢD EAC ir uzticējis valsts aģentūrām īstenot vairāk nekā 60 % (15) no sava budžeta. Lai iegūtu pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ĢD EAC jāuzrauga valsts aģentūru sistēmu pārvaldība un kontrole. |
| --- | --- |

7.24.

ĢD EAC ir uzticējis valsts aģentūrām īstenot vairāk nekā 60 % (15) no sava budžeta. Lai iegūtu pamatotu pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ĢD EAC jāuzrauga valsts aģentūru sistēmu pārvaldība un kontrole.

| 7.24. | Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) uzņemas visu atbildību par saistībām uzraudzīt valsts aģentūru pārvaldības un kontroles sistēmu, sastādot un īstenojot valsts aģentūru rīcības plānu, veicot līdz 2004.–2006. gada beigām visu 99 valsts aģentūru sistēmu revīziju. |
| --- | --- |

7.24.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) uzņemas visu atbildību par saistībām uzraudzīt valsts aģentūru pārvaldības un kontroles sistēmu, sastādot un īstenojot valsts aģentūru rīcības plānu, veicot līdz 2004.–2006. gada beigām visu 99 valsts aģentūru sistēmu revīziju.

Nepietiekamas sākotnējās pārbaudes par valsts aģentūru kontroles sistēmām

| 7.25. | Finanšu regula (16) nosaka, ka Komisijai jāveic pārbaudes par valsts aģentūru pārvaldību un kontroles sistēmām, pirms tā šīm aģentūrām uztic īstenot Kopienas darbības. ĢD EAC savā 2003. gada darbības pārskatā iekļāva atrunu par atbilstību šai prasībai. Lai uzlabotu situāciju, ĢD EAC izstrādāja rīcības plānu, kurā no 2004. līdz 2006. gadam valsts aģentūrās paredzētas 99 sistēmu revīzijas. Tā kā šis rīcības plāns vēl tiek īstenots (44 revīzijas ziņojumi ir pabeigti), Palāta uzskata, ka ĢD EAC vēl joprojām neievēro Finanšu regulas prasību. |
| --- | --- |

7.25.

Finanšu regula (16) nosaka, ka Komisijai jāveic pārbaudes par valsts aģentūru pārvaldību un kontroles sistēmām, pirms tā šīm aģentūrām uztic īstenot Kopienas darbības. ĢD EAC savā 2003. gada darbības pārskatā iekļāva atrunu par atbilstību šai prasībai. Lai uzlabotu situāciju, ĢD EAC izstrādāja rīcības plānu, kurā no 2004. līdz 2006. gadam valsts aģentūrās paredzētas 99 sistēmu revīzijas. Tā kā šis rīcības plāns vēl tiek īstenots (44 revīzijas ziņojumi ir pabeigti), Palāta uzskata, ka ĢD EAC vēl joprojām neievēro Finanšu regulas prasību.

| 7.25. | Atbildot uz Revīzijas palātas 2004. gada darbības pārskata analīzi, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) izskaidroja atrunas neesamību par 2004. gadu. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) 2005. gada darbības pārskatā ieviesa atrunu par valsts aģentūru pārvaldību. Noteikumi ir iekļauti jauno programmu 2007.–2013. gadam tiesiskajā pamatojumā, ļaujot Komisijai precīzi noteikt valsts aģentūru veikto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

7.25.

Atbildot uz Revīzijas palātas 2004. gada darbības pārskata analīzi, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) izskaidroja atrunas neesamību par 2004. gadu. Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) 2005. gada darbības pārskatā ieviesa atrunu par valsts aģentūru pārvaldību. Noteikumi ir iekļauti jauno programmu 2007.–2013. gadam tiesiskajā pamatojumā, ļaujot Komisijai precīzi noteikt valsts aģentūru veikto darījumu likumību un pareizību.

Kontroles sistēmu pārbaudes nenodrošina pietiekamu pārliecību

| 7.26. | Palāta nav varējusi iegūt nekādu apliecinājumu tam, ka sistēmu revīzijas ietvēra valsts aģentūru saņēmēju īstenoto projektu pārbaudes uz vietas. Tas ierobežo pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko var sniegt šāda veida revīzijas. |
| --- | --- |

7.26.

Palāta nav varējusi iegūt nekādu apliecinājumu tam, ka sistēmu revīzijas ietvēra valsts aģentūru saņēmēju īstenoto projektu pārbaudes uz vietas. Tas ierobežo pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ko var sniegt šāda veida revīzijas.

| 7.26. | Tā kā pārbaudes uz vietas nav iekļautas ārējā revidenta uzdevumu sarakstā, tās saskaņā ar līgumu ir jāveic aģentūrām. Ja sistēmu revīzijas rezultātā šajā jomā ir atklājušies trūkumi, tiek veiktas korektīvas darbības. Turklāt, sākot no 2006. gada sākuma, ārējā uzņēmēja saraksts ir papildināts, lai iekļautu valsts aģentūru darbības pārbaudi šajā jomā. |
| --- | --- |

7.26.

Tā kā pārbaudes uz vietas nav iekļautas ārējā revidenta uzdevumu sarakstā, tās saskaņā ar līgumu ir jāveic aģentūrām. Ja sistēmu revīzijas rezultātā šajā jomā ir atklājušies trūkumi, tiek veiktas korektīvas darbības. Turklāt, sākot no 2006. gada sākuma, ārējā uzņēmēja saraksts ir papildināts, lai iekļautu valsts aģentūru darbības pārbaudi šajā jomā.

| 7.27. | Pārbaudot revīzijai atlasītos sistēmu revīzijas ziņojumus (17), Palāta konstatēja tajos vairākas nepilnības, piemēram, konstatējumu svarīguma nepiemērota vai nekonsekventa klasifikācija, kā arī nepietiekamas darbības, lai novērstu konstatētās nepilnības (sk. 
  7.2. pielikumu
  par vispārējo novērtējumu Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām attiecībā uz valsts aģentūrām). |
| --- | --- |

7.27.

Pārbaudot revīzijai atlasītos sistēmu revīzijas ziņojumus (17), Palāta konstatēja tajos vairākas nepilnības, piemēram, konstatējumu svarīguma nepiemērota vai nekonsekventa klasifikācija, kā arī nepietiekamas darbības, lai novērstu konstatētās nepilnības (sk. 
  7.2. pielikumu
  par vispārējo novērtējumu Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām attiecībā uz valsts aģentūrām).

| 7.27. | Pēc sīkākām apspriedēm ar ārējo uzņēmēju jautājums ir noskaidrots. Atlikušajos pārskatos izmantos kopējas izpratnes koncepciju. Attiecībā uz atklātajām nepilnībām Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) veic attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

7.27.

Pēc sīkākām apspriedēm ar ārējo uzņēmēju jautājums ir noskaidrots. Atlikušajos pārskatos izmantos kopējas izpratnes koncepciju. Attiecībā uz atklātajām nepilnībām Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) veic attiecīgus pasākumus.

Secinājumi un ieteikumi

| 7.28. | Veicot revīziju, Palāta konstatēja biežas un būtiskas kļūdas saņēmējiem veiktajos maksājumos, kas ietekmē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Turklāt Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumā minēts, ka šīs sistēmas nedot pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību iekšējās nozaru politikas jomā. |
| --- | --- |

7.28.

Veicot revīziju, Palāta konstatēja biežas un būtiskas kļūdas saņēmējiem veiktajos maksājumos, kas ietekmē pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Turklāt Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējumā minēts, ka šīs sistēmas nedot pārliecību par pakārtoto darījumu likumību un pareizību iekšējās nozaru politikas jomā.

| 7.28. | Ievērojot to, ka katra projekta revīzijas uz vietas izmaksas ir lielas, Komisijai ir jāsamierinās ar zināmu kļūdīšanās iespēju, kuras līmenis ir samērojams ar piešķirtās palīdzības raksturu saskaņā ar iekšējo nozaru politiku. Sastādot ikgadējo ticamības deklarāciju, ģenerāldirektori izmanto vairākus informācijas avotus un rādītājus. Lai apliecinātu pietiekamu ticamību, šos avotus un rādītājus uzskata par pietiekamiem (dažos gadījumos ar atrunām). Pašlaik rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ietvaros iesaistot visus dalībniekus (saņēmējus, neatkarīgus revidentus), tiek strādāts pie vispārīgās kontroles sistēmas uzlabošanas. |
| --- | --- |

7.28.

Ievērojot to, ka katra projekta revīzijas uz vietas izmaksas ir lielas, Komisijai ir jāsamierinās ar zināmu kļūdīšanās iespēju, kuras līmenis ir samērojams ar piešķirtās palīdzības raksturu saskaņā ar iekšējo nozaru politiku. Sastādot ikgadējo ticamības deklarāciju, ģenerāldirektori izmanto vairākus informācijas avotus un rādītājus. Lai apliecinātu pietiekamu ticamību, šos avotus un rādītājus uzskata par pietiekamiem (dažos gadījumos ar atrunām). Pašlaik rīcības plāna integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai ietvaros iesaistot visus dalībniekus (saņēmējus, neatkarīgus revidentus), tiek strādāts pie vispārīgās kontroles sistēmas uzlabošanas.

| 7.29. | Palāta iesaka Komisijai: |
| --- | --- |

7.29.

Palāta iesaka Komisijai:

| 7.29. | |
| --- | --- |

7.29.

| — | turpināt tās centienus vienkāršot un turpmāk izskaidrot noteikumus, kas regulē dalīto izmaksu programmu darbību saistībā ar obligātajām prasībām par laika uzskaiti, un vajadzības gadījumā plašāk izmantot finansēšanas iespējas, izmantojot vienreizējos maksājumus, lai pārrietu uz rezultātos balstītu finansēšanas sistēmu (sk. 7.7.–7.8. un 7.16.–7.17. punktu) (18), |
| --- | --- |

—

turpināt tās centienus vienkāršot un turpmāk izskaidrot noteikumus, kas regulē dalīto izmaksu programmu darbību saistībā ar obligātajām prasībām par laika uzskaiti, un vajadzības gadījumā plašāk izmantot finansēšanas iespējas, izmantojot vienreizējos maksājumus, lai pārrietu uz rezultātos balstītu finansēšanas sistēmu (sk. 7.7.–7.8. un 7.16.–7.17. punktu) (18),

| — | Komisija ar iekšējo nozaru politiku un programmām īsteno šos mērķus. Savos Septītās pamatprogrammas priekšlikumos tā norāda, ka attiecīgos gadījumos vairāk varētu izmantot vienotas likmes (tostarp arī vienību pašizmaksas skalu) un vienreizējus maksājumus saskaņā ar Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumiem. Turklāt dotāciju nolīgumos, kas tiks slēgti konkurences un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros, tiks iekļauta gan metode, gan arī palīglīdzekļi, lai saņēmējs varētu ziņot par personāla izmaksām.
  Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) ar vienkāršu un saprotamu noteikumu starpniecību mēģina panākt savu jauno programmu īstenošanas pārvaldi, izveidojot tādu tiesisko pamatojumu, kurā iespēju robežās ir iekļauti arī vienreizējo maksājumu finansēšanas noteikumi. |
| --- | --- |

—

Komisija ar iekšējo nozaru politiku un programmām īsteno šos mērķus. Savos Septītās pamatprogrammas priekšlikumos tā norāda, ka attiecīgos gadījumos vairāk varētu izmantot vienotas likmes (tostarp arī vienību pašizmaksas skalu) un vienreizējus maksājumus saskaņā ar Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumiem. Turklāt dotāciju nolīgumos, kas tiks slēgti konkurences un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros, tiks iekļauta gan metode, gan arī palīglīdzekļi, lai saņēmējs varētu ziņot par personāla izmaksām.

Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) ar vienkāršu un saprotamu noteikumu starpniecību mēģina panākt savu jauno programmu īstenošanas pārvaldi, izveidojot tādu tiesisko pamatojumu, kurā iespēju robežās ir iekļauti arī vienreizējo maksājumu finansēšanas noteikumi.

| — | nodrošināt rūpīgāku un izmaksu ziņā efektīvāku galveno kontroles mehānismu īstenošanu saistībā ar nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanas gadījumu samazināšanu (sk. 7.11.–7.13. punktu), |
| --- | --- |

—

nodrošināt rūpīgāku un izmaksu ziņā efektīvāku galveno kontroles mehānismu īstenošanu saistībā ar nepamatoti augstu izmaksu deklarēšanas gadījumu samazināšanu (sk. 7.11.–7.13. punktu),

| — | Tas ir integrētās kontroles sistēmas plāna, kas aprakstīts 7.28. punktā, noteiktais mērķis. |
| --- | --- |

—

Tas ir integrētās kontroles sistēmas plāna, kas aprakstīts 7.28. punktā, noteiktais mērķis.

| — | uzlabot valsts aģentūru sistēmu revīziju tvērumu, kvalitāti un pēcpārbaudes (sk. 7.24.–7.27.), |
| --- | --- |

—

uzlabot valsts aģentūru sistēmu revīziju tvērumu, kvalitāti un pēcpārbaudes (sk. 7.24.–7.27.),

| — | Strādājot pašreizējo programmu ietvaros, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) ir veicis vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu pašreizējo valsts aģentūru sistēmu revīziju kvalitāti kopumā. Jaunajās programmās, kas aptver laikposmu no 2007.–2013. gadam, jau ir ievēroti Revīzijas palātas ieteikumi par īstenošanas detaļām. |
| --- | --- |

—

Strādājot pašreizējo programmu ietvaros, Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts (DG EAC) ir veicis vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu pašreizējo valsts aģentūru sistēmu revīziju kvalitāti kopumā. Jaunajās programmās, kas aptver laikposmu no 2007.–2013. gadam, jau ir ievēroti Revīzijas palātas ieteikumi par īstenošanas detaļām.

| — | rūpīgi apsvērt kopuzņēmumu juridisko formu, lai, pirmkārt, tie varētu gūt labumu no saskaņotām finansēšanas shēmām un, otrkārt, varētu skaidri apzināties šo kopuzņēmumu raksturu un ar tiem saistītos riskus (sk. 7.9. punktu). |
| --- | --- |

—

rūpīgi apsvērt kopuzņēmumu juridisko formu, lai, pirmkārt, tie varētu gūt labumu no saskaņotām finansēšanas shēmām un, otrkārt, varētu skaidri apzināties šo kopuzņēmumu raksturu un ar tiem saistītos riskus (sk. 7.9. punktu).

| — | Komisija par to ir sniegusi priekšlikumus. |
| --- | --- |

—

Komisija par to ir sniegusi priekšlikumus.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 7.30. | Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu (TENT-T). |
| --- | --- |

7.30.

Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 par Eiropas transporta tīklu (TENT-T).

---

(1)  Dažu programmu, piemēram, Eiropas Bēgļu fonda un Šengenas programmas, pārvaldība tomēr ir dalīta ar dalībvalstīm; Komisija ar valsts aģentūru starpniecību pārvalda daļu no Socrates, Leonardo un Youth programmām.

(2)  Piemēram, Sestā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, Finanšu instruments videi (LIFE), Eiropas enerģētikas tīkli (TEN-Energy).

(3)  Sk., piemēram, šādus modeļa līgumus: Piektā pamatprogramma, 23. pants, II pielikums; Sestā pamatprogramma, 19. pants, II pielikums; Ten-T, II pants, 14.1. punkts.

(4)  Eiropas Revīzijas palātas Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskas pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam).

(5)  Priekšizpēte drošības saskaņošanai Eiropas līmenī un dzelzceļa satiksmes vadībai.

(6)  48. punkts Eiropas Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 2/2004 par vienotās revīzijas modeli.

(7)  2004. finanšu gada pārskata 6.10. punkts un Atzinuma Nr. 1/2006 41. un 42. punkts.

(8)  Jāapliecina tikai starpposma un/vai galīgie maksājumi, kas atbilst noteiktiem kritērijiem.

(9)  Kopsavilkuma pārskatā par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2005. gadā (COM(2006) 277 galīgā redakcija).

(10)  Eiropas Revīzijas palātas Atzinums Nr. 1/2006, 74.–77. punkts.

(11)  2004. finanšu gada pārskata 6. nodaļas 1. pielikums.

(12)  neskaitot TEN-T.

(13)  ĢD INFSO statistikā ir iekļautas 2005. gadā pabeigtās ar Media saistītās revīzijas.

(14)  2003. finanšu gada pārskata 6.32.–6.33. punkts.

(15)  609 miljoni EUR maksājumos par 2005. gadu.

(16)  35. pants Īstenošanas kārtībā Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

(17)  Paraugs ietvēra 11 no 44 pabeigtiem revīzijas ziņojumiem.

(18)  Eiropas Revīzijas palātas Atzinums Nr. 1/2006, 58.–70. un 94. punkts.

7.1. PIELIKUMS

Iekšējā nozaru politika – iepriekšējo apsvērumu galveno aspektu vērtējums

| Apsvērumi | 2005. gadā veiktie pasākumi | Revīzijas palātas ieteikums | Komisijas komentāri |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Pārraudzības un kontroles sistēmas – pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) pamatprogrammas |
| Pieci ģenerāldirektorāti, kas piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās, 1998. gadā kopīgi formulēja revīzijas metodi, izvirzot mērķi Piektajā pamatprogrammā revidēt 10 % darbuzņēmēju (sk. Pārskatu par 2001., 2002., un 2003. finanšu gadu, 6.30. punktu). Daudzas no šīm revīzijām Komisijas uzdevumā veic ārējo revidentu kompānijas.
  Komisija 2004. gadā pieņēma vienotu revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai. Šai pamatprogrammai vēl nav definēti izmērāmi un reāli sasniedzami revīzijas mērķi. | Kopējais slēgto revīziju skaits attiecībā uz Piekto pamatprogrammu joprojām neatbilst mērķim.
  Lai gan jaunais pamatlīgums ar ārējo revidentu kompāniju par Piektās pamatprogrammas netiešo PTA darbību revidēšanu tika parakstīts 2004. gada novembrī, Komisija saskārās ar operacionālām problēmām un tādējādi veikto revīziju skaits samazinājās.
  Līgumslēgšanas tiesību piešķiršana saistībā ar Sestās pamatprogrammas netiešajām PTA darbībām netika pabeigta 2005. gadā. | Tā kā nav pārskatīts revīzijas vispārējais mērķis pārbaudīt 10 % no Piektās pamatprogrammas darbuzņēmēju, Komisijai jāpilnveido revīzijas darbības, lai sasniegto šo revīzijas mērķi Piektajai pamatprogrammai, neietekmējot Sestās pamatprogrammas revīziju skaitu.
  Revīzijas mērķis Sestajai pamatprogrammai vēl ir jānosaka.
  Saistībā ar Sesto pamatprogrammu jānoslēdz jauns pamatlīgums, lai nodrošinātu pietiekamu ārējo atbalstu, kas ļautu Komisijai īstenot tās revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai. | FP6 revīzijas politikai ir vairāk kvalitatīvs nekā kvantitatīvs uzsvars.


  FP5 mērķis tika pārskatīts (skatīt 2004. gada ziņojumu).


  2005. gads ir netipisks gads. Komisija nesamazina revīziju skaitu. Revīzijas darbība turpinās ļoti intensīvi.


  Pamatlīgums tika parakstīts 2006. gadā. |
| 2. Pārraudzības un kontroles sistēmas – Eiropas komunikāciju tīkli (TEN-T) |
| Palāta konstatēja, ka TEN-T darbības nebija ietvertas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta revīzijas programmā. Saskaņā ar Palātas ieteikumiem ĢD TREN ir izstrādājis īpašu pamatlīgumu TEN-T darbību revidēšanai. ĢD TREN kā mērķi ir noteicis katru gadu revidēt vismaz 20 % projektu un 35 % no kopējām izmaksām saistībā ar iepriekšēja gadā pabeigtiem projektiem. | ĢD TREN 2005. gadā revidēja 20 TEN-T finansēšanas lēmumus, kas ir 12 % no projektiem un 49 % no kopējām izmaksām saistībā ar iepriekšējā gadā pabeigtiem projektiem. | Lai gan daļēji sasniegts ĢD TREN noteiktais mērķis, proti, katru gadu revidēt vismaz 35 % no iepriekšējā gadā pabeigto projektu kopējām izmaksām, mērķis pārbaudīt 20 % projektu nav sasniegts. Jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka ĢD TREN noteiktā mērķa sasniegšanu. | Kad TREN ģenerāldirektorāts 2004. gadā sāka veikt revīzijas Eiropas komunikāciju tīklu projektos (TEN), sākotnēji izvēlētais paraugs aptvēra vairāk nekā 35 % no 2003. gadā pabeigto projektu kopējām izmaksām. Šī mērķa saglabāšanas nolūks šoreiz tika noteikts vienlaicīgi ar nodomu aptvert 20 % no pabeigtajiem projektiem. Pēc pirmās 20 revīziju sērijas projektu izdošanas, TREN ģenerāldirektorāts saprata, ka izmaksu lietderības nolūkā mērķis veikt revīzijas 20 % projektu nav derīgs, jo, tā kā TEN projektu revīzijām reti seko finanšu korekcijas, revīziju korekcijas atsver attaisnotās izmaksas, kas pārsniedz lēmumā paredzēto apmēru.


  TREN ģenerāldirektorāts, veicot lielas budžeta daļas revīziju, nolēma vadīties pēc savas revīziju politikas un iekļaut pēc iespējas vairāk saņēmējus, taču izmantot uz risku balstītu pieeju un saprātīgas revīziju izmaksas. |
| TEN-T darbībām atbilstīgo un neatbilstīgo izmaksu definīcijas ir noteiktas tiesiskajā regulējumā un Komisijas lēmumos (2001. un 2002. finanšu gada pārskats).
  Palāta konstatēja, ka šīs definīcijas nav pietiekami precīzas, lai noteiktu faktiskās izmaksas, kādas radušās saņēmējam. Jaunā moduļa lēmumu Komisija pieņēma 2004. gadā, ietverot atbilstīgo un neatbilstīgo izmaksu definīciju un grozot definīciju pētījumiem un darbiem. | Turklāt līdz ar jauniem projektiem 2005. gadā lēmumā ir iekļauti saistoši moduļi finanšu un tehniskajām atskaitēm. | Kā to ir ieteikusi Palāta, lai izvairītos no būvdarbu finansēšanas ar lielāku finansējuma koeficientu pētījumiem, tiesiskajā regulējumā un finansēšanas lēmumos ir vēl jātransponē šo divu galveno atbalsta veidu “pētījumi” un “darbi” skaidras definīcijas. | Lēmuma tekstā par modeļiem, kas saistoši finanšu un tehnisko pārskatu sniegšanai, TREN ģenerāldirektorāts jau ieviesa skaidras definīcijas. Budžeta lēmējinstitūcija savā pārskatā par 2004. gadu apsveica šādu definīciju iekļaušanu. Jaunās TEN regulas projekts (piemērojama 2007. gadā) satur skaidras darbu un pētījumu definīcijas. |

Apsvērumi

2005. gadā veiktie pasākumi

Revīzijas palātas ieteikums

Komisijas komentāri

1. Pārraudzības un kontroles sistēmas – pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) pamatprogrammas

Pieci ģenerāldirektorāti, kas piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās, 1998. gadā kopīgi formulēja revīzijas metodi, izvirzot mērķi Piektajā pamatprogrammā revidēt 10 % darbuzņēmēju (sk. Pārskatu par 2001., 2002., un 2003. finanšu gadu, 6.30. punktu). Daudzas no šīm revīzijām Komisijas uzdevumā veic ārējo revidentu kompānijas.

Komisija 2004. gadā pieņēma vienotu revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai. Šai pamatprogrammai vēl nav definēti izmērāmi un reāli sasniedzami revīzijas mērķi.

Kopējais slēgto revīziju skaits attiecībā uz Piekto pamatprogrammu joprojām neatbilst mērķim.

Lai gan jaunais pamatlīgums ar ārējo revidentu kompāniju par Piektās pamatprogrammas netiešo PTA darbību revidēšanu tika parakstīts 2004. gada novembrī, Komisija saskārās ar operacionālām problēmām un tādējādi veikto revīziju skaits samazinājās.

Līgumslēgšanas tiesību piešķiršana saistībā ar Sestās pamatprogrammas netiešajām PTA darbībām netika pabeigta 2005. gadā.

Tā kā nav pārskatīts revīzijas vispārējais mērķis pārbaudīt 10 % no Piektās pamatprogrammas darbuzņēmēju, Komisijai jāpilnveido revīzijas darbības, lai sasniegto šo revīzijas mērķi Piektajai pamatprogrammai, neietekmējot Sestās pamatprogrammas revīziju skaitu.

Revīzijas mērķis Sestajai pamatprogrammai vēl ir jānosaka.

Saistībā ar Sesto pamatprogrammu jānoslēdz jauns pamatlīgums, lai nodrošinātu pietiekamu ārējo atbalstu, kas ļautu Komisijai īstenot tās revīzijas metodi Sestajai pamatprogrammai.

FP6 revīzijas politikai ir vairāk kvalitatīvs nekā kvantitatīvs uzsvars.

FP5 mērķis tika pārskatīts (skatīt 2004. gada ziņojumu).

2005. gads ir netipisks gads. Komisija nesamazina revīziju skaitu. Revīzijas darbība turpinās ļoti intensīvi.

Pamatlīgums tika parakstīts 2006. gadā.

2. Pārraudzības un kontroles sistēmas – Eiropas komunikāciju tīkli (TEN-T)

Palāta konstatēja, ka TEN-T darbības nebija ietvertas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta revīzijas programmā. Saskaņā ar Palātas ieteikumiem ĢD TREN ir izstrādājis īpašu pamatlīgumu TEN-T darbību revidēšanai. ĢD TREN kā mērķi ir noteicis katru gadu revidēt vismaz 20 % projektu un 35 % no kopējām izmaksām saistībā ar iepriekšēja gadā pabeigtiem projektiem.

ĢD TREN 2005. gadā revidēja 20 TEN-T finansēšanas lēmumus, kas ir 12 % no projektiem un 49 % no kopējām izmaksām saistībā ar iepriekšējā gadā pabeigtiem projektiem.

Lai gan daļēji sasniegts ĢD TREN noteiktais mērķis, proti, katru gadu revidēt vismaz 35 % no iepriekšējā gadā pabeigto projektu kopējām izmaksām, mērķis pārbaudīt 20 % projektu nav sasniegts. Jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka ĢD TREN noteiktā mērķa sasniegšanu.

Kad TREN ģenerāldirektorāts 2004. gadā sāka veikt revīzijas Eiropas komunikāciju tīklu projektos (TEN), sākotnēji izvēlētais paraugs aptvēra vairāk nekā 35 % no 2003. gadā pabeigto projektu kopējām izmaksām. Šī mērķa saglabāšanas nolūks šoreiz tika noteikts vienlaicīgi ar nodomu aptvert 20 % no pabeigtajiem projektiem. Pēc pirmās 20 revīziju sērijas projektu izdošanas, TREN ģenerāldirektorāts saprata, ka izmaksu lietderības nolūkā mērķis veikt revīzijas 20 % projektu nav derīgs, jo, tā kā TEN projektu revīzijām reti seko finanšu korekcijas, revīziju korekcijas atsver attaisnotās izmaksas, kas pārsniedz lēmumā paredzēto apmēru.

TREN ģenerāldirektorāts, veicot lielas budžeta daļas revīziju, nolēma vadīties pēc savas revīziju politikas un iekļaut pēc iespējas vairāk saņēmējus, taču izmantot uz risku balstītu pieeju un saprātīgas revīziju izmaksas.

TEN-T darbībām atbilstīgo un neatbilstīgo izmaksu definīcijas ir noteiktas tiesiskajā regulējumā un Komisijas lēmumos (2001. un 2002. finanšu gada pārskats).

Palāta konstatēja, ka šīs definīcijas nav pietiekami precīzas, lai noteiktu faktiskās izmaksas, kādas radušās saņēmējam. Jaunā moduļa lēmumu Komisija pieņēma 2004. gadā, ietverot atbilstīgo un neatbilstīgo izmaksu definīciju un grozot definīciju pētījumiem un darbiem.

Turklāt līdz ar jauniem projektiem 2005. gadā lēmumā ir iekļauti saistoši moduļi finanšu un tehniskajām atskaitēm.

Kā to ir ieteikusi Palāta, lai izvairītos no būvdarbu finansēšanas ar lielāku finansējuma koeficientu pētījumiem, tiesiskajā regulējumā un finansēšanas lēmumos ir vēl jātransponē šo divu galveno atbalsta veidu “pētījumi” un “darbi” skaidras definīcijas.

Lēmuma tekstā par modeļiem, kas saistoši finanšu un tehnisko pārskatu sniegšanai, TREN ģenerāldirektorāts jau ieviesa skaidras definīcijas. Budžeta lēmējinstitūcija savā pārskatā par 2004. gadu apsveica šādu definīciju iekļaušanu. Jaunās TEN regulas projekts (piemērojama 2007. gadā) satur skaidras darbu un pētījumu definīcijas.

7.2. PIELIKUMS

Pārraudzības un kontroles sistēmas

| A | Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi. |
| --- | --- |
| B | Darbojas, taču vajadzīgi/vēlami uzlabojumi. |
| C | Darbojas, taču neapmierinošā līmenī. |

A

Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi.

B

Darbojas, taču vajadzīgi/vēlami uzlabojumi.

C

Darbojas, taču neapmierinošā līmenī.

| Sestās pamatprogrammas revīzijas atzinuma sistēma | Komisija | Vidējais līmenis | Saņēmējs | Vispārējais novērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepcija | C | — | — | C |
| Praktiskā transponēšana procedūras posmos






  — | atbilstība standartiem |

Sestās pamatprogrammas revīzijas atzinuma sistēma

Komisija

Vidējais līmenis

Saņēmējs

Vispārējais novērtējums

Koncepcija

C

—

—

C

Praktiskā transponēšana procedūras posmos

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

B

—

—

B

Faktiskā darbība

| — | atbilstība standartiem |
| --- | --- |

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

C

—

C

C

Rezultāti

| — | korektīva iedarbība |
| --- | --- |

—

korektīva iedarbība

| — | preventīva iedarbība |
| --- | --- |

—

preventīva iedarbība

B

—

C

C

Vispārējais novērtējums

B

—

C

B

| Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz valstu aģentūrām | Komisija | Vidējais līmenis | Saņēmējs | Vispārējais novērtējums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepcija | B | — | — | B |
| Praktiskā transponēšana procedūras posmos






  — | atbilstība standartiem |

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz valstu aģentūrām

Komisija

Vidējais līmenis

Saņēmējs

Vispārējais novērtējums

Koncepcija

B

—

—

B

Praktiskā transponēšana procedūras posmos

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

C

—

—

C

Faktiskā darbība

| — | atbilstība standartiem |
| --- | --- |

—

atbilstība standartiem

| — | rēķināšanās ar pieredzi |
| --- | --- |

—

rēķināšanās ar pieredzi

C

—

—

C

Rezultāti

| — | korektīva iedarbība |
| --- | --- |

—

korektīva iedarbība

| — | preventīva iedarbība |
| --- | --- |

—

preventīva iedarbība

C

—

—

C

Vispārējais vērtējums

C

—

—

C

KOMISIJAS KOMENTĀRI PAR KOMISIJAS PĀRRAUDZĪBAS UN KONTROLES SISTĒMĀM ATTIECĪBĀ UZ VALSTS AĢENTŪRĀM (VA)

Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmās attiecībā uz valsts aģentūrām ir iekļauti ārējie revidenti. Nolīgtais revīzijas uzņēmums un līguma nosacījumi varēja mainīties pārskata perioda vidū, lai uzlabotu revīziju un pārskatu kvalitāti. Jau 2005. gada beigās bija redzami pozitīvi rezultāti.

---

8. NODAĻA

Ārējās darbības

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Delegāciju līmenī veiktie darījumi

Īstenotāju organizāciju līmenī veiktie darījumi

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Riska analīze

Informācija un saziņa

Komisijas veiktā kontrole un revīzijas

Iekšējā revīzija

Decentralizācija saistībā ar CARDS

Secinājumi un ieteikumi

Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude

Pārbaudes ANO organizācijās

Ievads

Finanšu un administratīvais pamatnolīgums (FAFA)

Progress 2005. gadā, vienojoties ar ANO par finanšu kontroles aspektiem

Secinājums

Īpašais ziņojums Nr. 25/98 par ES veiktajām darbībām kodoldrošībai Centrāleiropā un Austrumeiropā un jaunajās neatkarīgajās valstīs no 1990. līdz 1997. gadam

Ievads

Intervences stratēģija ir izskaidrota, taču tajā vēl ir trūkumi

Uzlaboti cilvēkresursi un programmu pārvaldība

Uzlabota projektu īstenošana, taču dažas problēmas arvien pastāv

Nedaudz uzlabota saņēmēju iesaistīšana

Secinājumi un ieteikumi

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 8.1. | Šajā nodaļā ir sniegts pārskats par ārējā atbalsta pasākumiem, ko finansē no vispārējā budžeta (1). Galvenās jomas ir pārtikas palīdzība/ pārtikas drošums, humānā palīdzība, NVO līdzfinansējums un attiecības ar Āziju, Latīņameriku, Neatkarīgo Valstu Sadraudzību, Rietumbalkānu valstīm, Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm. Ārējo sakaru ģenerāldirektorāta un Attīstības ģenerāldirektorāta pienākums ir formulēt sadarbības politiku, valstu/ reģionālās stratēģijas un daudzgadējo plānošanu, bet EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) atbild par sadarbības īstenošanu. Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO) un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG) atbild par politikas un stratēģijas izstrādi, kā arī par tās īstenošanu; ĢD ECHO un ĢD ELARG atbild par CARDS
   (2). Finanšu plāna 4. pozīcijas “Ārējās darbības” līdzekļu izlietojums 2005. gadā ir parādīts
  III un IV diagrammā un I pielikumā
  (saistības: 5 516 miljoni EUR; maksājumi: 5 013 miljoni EUR). CARDS programmu īsteno vai nu EK delegācijas (Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā un Horvātijā), vai Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (Serbijā un Melnkalnē, Kosovā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā). |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

8.1.

Šajā nodaļā ir sniegts pārskats par ārējā atbalsta pasākumiem, ko finansē no vispārējā budžeta (1). Galvenās jomas ir pārtikas palīdzība/ pārtikas drošums, humānā palīdzība, NVO līdzfinansējums un attiecības ar Āziju, Latīņameriku, Neatkarīgo Valstu Sadraudzību, Rietumbalkānu valstīm, Tuvajiem Austrumiem un Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm. Ārējo sakaru ģenerāldirektorāta un Attīstības ģenerāldirektorāta pienākums ir formulēt sadarbības politiku, valstu/ reģionālās stratēģijas un daudzgadējo plānošanu, bet EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) atbild par sadarbības īstenošanu. Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO) un Paplašināšanās ģenerāldirektorāts (ĢD ELARG) atbild par politikas un stratēģijas izstrādi, kā arī par tās īstenošanu; ĢD ECHO un ĢD ELARG atbild par CARDS
   (2). Finanšu plāna 4. pozīcijas “Ārējās darbības” līdzekļu izlietojums 2005. gadā ir parādīts
  III un IV diagrammā un I pielikumā
  (saistības: 5 516 miljoni EUR; maksājumi: 5 013 miljoni EUR). CARDS programmu īsteno vai nu EK delegācijas (Albānijā, Bosnijā un Hercegovinā un Horvātijā), vai Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (Serbijā un Melnkalnē, Kosovā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

| 8.2. | Īpašā izvērtējuma vispārīgais mērķis bija dot slēdzienu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību saistībā ar ārējām darbībām. Revīzijas gaitā tika vērtētas tās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izveidotas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību, papildus pārbaudot darījumus delegācijās un īstenotājās organizācijās. Palātas pārbaudītajā revīzijas paraugā nebija iekļauti darījumi, kurus veica Komisijas centrālie dienesti un kuri galvenokārt attiecās uz tiešo budžeta atbalstu un daudzreģionu projektiem. Par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras īstenoto (3)
  CARDS programmas daļu tiek veikta atsevišķa ikgadēja finanšu revīzija. |
| --- | --- |

8.2.

Īpašā izvērtējuma vispārīgais mērķis bija dot slēdzienu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību saistībā ar ārējām darbībām. Revīzijas gaitā tika vērtētas tās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras izveidotas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību, papildus pārbaudot darījumus delegācijās un īstenotājās organizācijās. Palātas pārbaudītajā revīzijas paraugā nebija iekļauti darījumi, kurus veica Komisijas centrālie dienesti un kuri galvenokārt attiecās uz tiešo budžeta atbalstu un daudzreģionu projektiem. Par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras īstenoto (3)
  CARDS programmas daļu tiek veikta atsevišķa ikgadēja finanšu revīzija.

| 8.3. | Vairums ārējo darbību maksājumu ir avansa maksājumi, kas veikti projektu īstenotājām organizācijām (starptautiskām organizācijām, valsts iestādēm, NVO vai darbību īstenošanas nolūkos izveidotām pārvaldības struktūrām). Galīgos maksājumus parasti veic pēc projektu beigām un pēc tam, kad Komisija apstiprinājusi projektu galīgos ziņojumus. Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka vislielākā riska jomas ir atbilstība noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgums projektu līmenī. |
| --- | --- |

8.3.

Vairums ārējo darbību maksājumu ir avansa maksājumi, kas veikti projektu īstenotājām organizācijām (starptautiskām organizācijām, valsts iestādēm, NVO vai darbību īstenošanas nolūkos izveidotām pārvaldības struktūrām). Galīgos maksājumus parasti veic pēc projektu beigām un pēc tam, kad Komisija apstiprinājusi projektu galīgos ziņojumus. Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka vislielākā riska jomas ir atbilstība noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgums projektu līmenī.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Delegāciju līmenī veiktie darījumi

| 8.4. | Palāta pārbaudīja pēc saviem ieskatiem atlasītu revīzijas paraugu, kurš ietvēra 33 maksājumus (kopsummā par 23 miljoniem EUR) un 17 konkursus (kopsummā par 29 miljoniem EUR), īpašu uzmanību pievēršot lielu summu darījumiem sešās delegācijās (4). Maksājumos kļūdu nebija, taču divas kļūdas tika konstatētas konkursos: vienā gadījumā konkursā izvēlētais piedāvājums neatbilda konkursa prasībām, bet otrā gadījumā maksājuma nosacījumus grozīja pēc tam, kad bija piešķirtas tiesības slēgt līgumu. |
| --- | --- |

8.4.

Palāta pārbaudīja pēc saviem ieskatiem atlasītu revīzijas paraugu, kurš ietvēra 33 maksājumus (kopsummā par 23 miljoniem EUR) un 17 konkursus (kopsummā par 29 miljoniem EUR), īpašu uzmanību pievēršot lielu summu darījumiem sešās delegācijās (4). Maksājumos kļūdu nebija, taču divas kļūdas tika konstatētas konkursos: vienā gadījumā konkursā izvēlētais piedāvājums neatbilda konkursa prasībām, bet otrā gadījumā maksājuma nosacījumus grozīja pēc tam, kad bija piešķirtas tiesības slēgt līgumu.

| 8.4. | Saistībā ar gadījumu, kad, pēc Revīzijas palātas domām, maksājuma nosacījumi tika grozīti pēc līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, Komisija uzskata, ka ir pilnībā ievērots princips, saskaņā ar kuru tiek nodrošināta vienāda attieksme pret visiem potenciālajiem pretendentiem. Šīs izmaiņas maksājumu grafikā, kas tika ieviestas pēc atkāpes oficiālas apstiprināšanas, pilnībā atbilst piemērojamajiem Komisijas finanšu noteikumiem, vadlīnijām un procedūrām. |
| --- | --- |

8.4.

Saistībā ar gadījumu, kad, pēc Revīzijas palātas domām, maksājuma nosacījumi tika grozīti pēc līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas, Komisija uzskata, ka ir pilnībā ievērots princips, saskaņā ar kuru tiek nodrošināta vienāda attieksme pret visiem potenciālajiem pretendentiem. Šīs izmaiņas maksājumu grafikā, kas tika ieviestas pēc atkāpes oficiālas apstiprināšanas, pilnībā atbilst piemērojamajiem Komisijas finanšu noteikumiem, vadlīnijām un procedūrām.

Īstenotāju organizāciju līmenī veiktie darījumi

| 8.5. | Palāta apmeklēja 17 projektus, ko pārvaldīja īstenotājas organizācijas un pēc saviem ieskatiem revīzijai atlasīja 170 maksājumus (kopsummā par 6,2 miljoniem EUR) un 40 konkursus (kopsummā par 5,8 miljoniem EUR), īpašu uzmanību pievēršot lielu summu darījumiem. Pārbaudītajos darījumos konstatēja būtisku skaitu kļūdu, piemēram, noteikto līgumslēgšanas procedūru neievērošana (konstatētas septiņos projektos no 17 uz vietas pārbaudītajiem), neatbilstīgi izdevumi (trijos no 17 projektiem) un nepietiekami apliecinošie dokumenti (divos no 17 projektiem). |
| --- | --- |

8.5.

Palāta apmeklēja 17 projektus, ko pārvaldīja īstenotājas organizācijas un pēc saviem ieskatiem revīzijai atlasīja 170 maksājumus (kopsummā par 6,2 miljoniem EUR) un 40 konkursus (kopsummā par 5,8 miljoniem EUR), īpašu uzmanību pievēršot lielu summu darījumiem. Pārbaudītajos darījumos konstatēja būtisku skaitu kļūdu, piemēram, noteikto līgumslēgšanas procedūru neievērošana (konstatētas septiņos projektos no 17 uz vietas pārbaudītajiem), neatbilstīgi izdevumi (trijos no 17 projektiem) un nepietiekami apliecinošie dokumenti (divos no 17 projektiem).

| 8.5. | Komisija turpināja uzlabot savu uzraudzības un kontroles sistēmu, lai nodrošinātu, ka līguma slēgšanas tiesību ieguvēji pareizi ievērotu līguma slēgšanas procedūras. Ir pārskatīti to finanšu revīziju darba uzdevumi, kuras jāuzsāk saņēmējiem, lai pastiprinātu līguma noteikumu ievērošanas pārbaudi, tostarp to noteikumu, kas attiecas uz iepirkumu un piemērotību. |
| --- | --- |

8.5.

Komisija turpināja uzlabot savu uzraudzības un kontroles sistēmu, lai nodrošinātu, ka līguma slēgšanas tiesību ieguvēji pareizi ievērotu līguma slēgšanas procedūras. Ir pārskatīti to finanšu revīziju darba uzdevumi, kuras jāuzsāk saņēmējiem, lai pastiprinātu līguma noteikumu ievērošanas pārbaudi, tostarp to noteikumu, kas attiecas uz iepirkumu un piemērotību.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Riska analīze

EuropeAid sadarbības birojs centrālā līmenī

| 8.6. | EuropeAid 2005. gadā veica divas riska analīzes. Palāta Pārskatā par 2004. finanšu gadu (5) sniedza pārskatu par vienu no tām, proti, par ikgadējo pārvaldības plānu 2005. gadā, kuru EuropeAid pabeidza 2005. gada janvārī. Palāta norādīja, ka EuropeAid nav uzskatījis, ka finanšu riski īstenotāju organizāciju līmenī ir vislielākie. Riska analīzē par ikgadējo pārvaldības plānu 2006. gadam, ko pabeidza 2005. gada decembrī, pamatojoties uz Palātas iepriekšējiem apsvērumiem, projektu līmenī tagad konstatēts risks darījumu likumībai un pareizībai, tomēr šī analīze neatsaucas uz Komisijas dienestu vai projektu ārējo revidentu konstatējumiem, ne arī uz risku analīzi dažādās īstenotājās organizācijās (NVO, starptautiskās organizācijās, valdības iestādēs utt.) un nav apskatītas dažādas finansēšanas metodes (dotācijas, budžeta atbalsts, trasta līdzekļi utt.). |
| --- | --- |

8.6.

EuropeAid 2005. gadā veica divas riska analīzes. Palāta Pārskatā par 2004. finanšu gadu (5) sniedza pārskatu par vienu no tām, proti, par ikgadējo pārvaldības plānu 2005. gadā, kuru EuropeAid pabeidza 2005. gada janvārī. Palāta norādīja, ka EuropeAid nav uzskatījis, ka finanšu riski īstenotāju organizāciju līmenī ir vislielākie. Riska analīzē par ikgadējo pārvaldības plānu 2006. gadam, ko pabeidza 2005. gada decembrī, pamatojoties uz Palātas iepriekšējiem apsvērumiem, projektu līmenī tagad konstatēts risks darījumu likumībai un pareizībai, tomēr šī analīze neatsaucas uz Komisijas dienestu vai projektu ārējo revidentu konstatējumiem, ne arī uz risku analīzi dažādās īstenotājās organizācijās (NVO, starptautiskās organizācijās, valdības iestādēs utt.) un nav apskatītas dažādas finansēšanas metodes (dotācijas, budžeta atbalsts, trasta līdzekļi utt.).

| 8.6. | Revīzijas palātas minētos kritērijus jau ievēro EuropeAid saistībā ar riska pārvaldību. Komisija centīsies turpmāk nostiprināt pašreizējo mehānismu un panākt uzlabojumus, paziņojot apsvērumus, kas bijuši analīžu pamatā. |
| --- | --- |

8.6.

Revīzijas palātas minētos kritērijus jau ievēro EuropeAid saistībā ar riska pārvaldību. Komisija centīsies turpmāk nostiprināt pašreizējo mehānismu un panākt uzlabojumus, paziņojot apsvērumus, kas bijuši analīžu pamatā.

Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO)

| 8.7. | ĢD ECHO riska analīzē secināts, ka, izņemot īstenotāju partneru kvalitāti, humānās palīdzības sniegšana saistīta ar daudziem riskiem, un tādējādi ĢD ECHO nav iespējams tos kontrolēt. Tāpat kā iepriekšējos gados riska pārvaldības nolūkā tika veiktas īstenotāju partneru atlases procedūras. |
| --- | --- |

8.7.

ĢD ECHO riska analīzē secināts, ka, izņemot īstenotāju partneru kvalitāti, humānās palīdzības sniegšana saistīta ar daudziem riskiem, un tādējādi ĢD ECHO nav iespējams tos kontrolēt. Tāpat kā iepriekšējos gados riska pārvaldības nolūkā tika veiktas īstenotāju partneru atlases procedūras.

| 8.7. | ĢD ECHO riska novērtējumā tika secināts, ka ar humānās palīdzības sniegšanu saistītos riskus iespēju robežās mazina kontroles pasākumi, ko Komisija ieviesusi Briselē (piemēram, īstenotāju partneru atlase un novērtējums) un uz vietas (piemēram, projektu pārraudzība un revīzijas). |
| --- | --- |

8.7.

ĢD ECHO riska novērtējumā tika secināts, ka ar humānās palīdzības sniegšanu saistītos riskus iespēju robežās mazina kontroles pasākumi, ko Komisija ieviesusi Briselē (piemēram, īstenotāju partneru atlase un novērtējums) un uz vietas (piemēram, projektu pārraudzība un revīzijas).

Informācija un saziņa

EuropeAid sadarbības birojs centrālā līmenī

| 8.8. | Kopējā Relex informācijas sistēma (CRIS) sniedz datus par darbību īstenošanu. Tās izmantošana pašlaik ir ierobežota, jo ne visi datu lauki tiek automātiski aizpildīti, un tādējādi finanšu informācija, kas ir pieejama par īstenotājas organizācijas veidu vai finansēšanas metodi, nav pietiekama vai konsekventa, lai, pamatojoties uz to, veiktu detalizētāku riska analīzi, kas minēta 8.6. punktā. |
| --- | --- |

8.8.

Kopējā Relex informācijas sistēma (CRIS) sniedz datus par darbību īstenošanu. Tās izmantošana pašlaik ir ierobežota, jo ne visi datu lauki tiek automātiski aizpildīti, un tādējādi finanšu informācija, kas ir pieejama par īstenotājas organizācijas veidu vai finansēšanas metodi, nav pietiekama vai konsekventa, lai, pamatojoties uz to, veiktu detalizētāku riska analīzi, kas minēta 8.6. punktā.

| 8.8. | Komisija veic darbu, lai uzlabotu ievadīto datu kvalitāti. Tomēr ir iespējams gūt finanšu informāciju par īstenotājām organizācijām, līguma veidu un pārvaldības veidu, ko var izmantot riska analīzes nolūkā. |
| --- | --- |

8.8.

Komisija veic darbu, lai uzlabotu ievadīto datu kvalitāti. Tomēr ir iespējams gūt finanšu informāciju par īstenotājām organizācijām, līguma veidu un pārvaldības veidu, ko var izmantot riska analīzes nolūkā.

| 8.9. | Iepriekšējos gados Palāta (6) ir pievērsusi uzmanību tam, ka trūkst datubāzes ar visaptverošu informāciju par revīzijām, tostarp to konstatējumiem un korektīvām darbībām, kas jāveic un kas tiek veiktas. Šāda datubāze būtu noderīgs informācijas avots riska analīzes veikšanai un EuropeAid revīzijas stratēģijas noteikšanai un uzraudzībai. CRIS–audit ir modulis, kura mērķis bija sniegt šādu informāciju, taču pašlaik tajā ir pieejama tikai neliela daļa informācijas par ārējām revīzijām, un saikne starp šīm revīzijām un saistīto projektu pārvaldības informāciju ir apgrūtināta. Nav iekļauti rezultāti par revīzijām, kuras veikuši Komisijas darbinieki. |
| --- | --- |

8.9.

Iepriekšējos gados Palāta (6) ir pievērsusi uzmanību tam, ka trūkst datubāzes ar visaptverošu informāciju par revīzijām, tostarp to konstatējumiem un korektīvām darbībām, kas jāveic un kas tiek veiktas. Šāda datubāze būtu noderīgs informācijas avots riska analīzes veikšanai un EuropeAid revīzijas stratēģijas noteikšanai un uzraudzībai. CRIS–audit ir modulis, kura mērķis bija sniegt šādu informāciju, taču pašlaik tajā ir pieejama tikai neliela daļa informācijas par ārējām revīzijām, un saikne starp šīm revīzijām un saistīto projektu pārvaldības informāciju ir apgrūtināta. Nav iekļauti rezultāti par revīzijām, kuras veikuši Komisijas darbinieki.

| 8.9. | Pašreizējā sistēma, kas nodrošina ārējo revīziju plānošanu un centralizētu pārraudzību, ļauj EuropeAid sniegt visu informāciju, kas vajadzīga EuropeAid riska analīzei un revīziju stratēģijai. |
| --- | --- |

8.9.

Pašreizējā sistēma, kas nodrošina ārējo revīziju plānošanu un centralizētu pārraudzību, ļauj EuropeAid sniegt visu informāciju, kas vajadzīga EuropeAid riska analīzei un revīziju stratēģijai.

CRIS-Audit jāuzskata par papildu instrumentu, kas papildina pašreizējo sistēmu. Ņemot to vērā, EuropeAid nolūks ir turpināt uzlabot CRIS-Audit darbību, pamatojoties uz gūto pieredzi. Mērķis ir vienkāršot un standartizēt ievadāmos datus, lai varētu labāk izmantot sistēmu gan centrālajos dienestos, gan delegācijās.

| 8.10. | Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi ļauj delegācijām sniegt centrālajiem dienestiem svarīgu finanšu un tehnisko informāciju par sešu mēnešu periodu. Pārbaudot revīzijai atlasītos 16 ziņojumus, Palāta konstatēja, ka šo ziņojumu sniegtā informācija par ārējām revīzijām 2005. gadā ir nepilnīga (tikai vienā ziņojumā bija informācija par rezultātiem) un nekonsekventa saistībā ar uzrādītajām revīzijām (plānotās un/ vai notiekošās, delegāciju vai projektu īstenotāju organizāciju vadītas revīzijas). Līdzīgi konstatējumi bija sniegti iepriekšējā gada pārskatā (7). |
| --- | --- |

8.10.

Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi ļauj delegācijām sniegt centrālajiem dienestiem svarīgu finanšu un tehnisko informāciju par sešu mēnešu periodu. Pārbaudot revīzijai atlasītos 16 ziņojumus, Palāta konstatēja, ka šo ziņojumu sniegtā informācija par ārējām revīzijām 2005. gadā ir nepilnīga (tikai vienā ziņojumā bija informācija par rezultātiem) un nekonsekventa saistībā ar uzrādītajām revīzijām (plānotās un/ vai notiekošās, delegāciju vai projektu īstenotāju organizāciju vadītas revīzijas). Līdzīgi konstatējumi bija sniegti iepriekšējā gada pārskatā (7).

| 8.10. | Delegācijām Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumos jāatskaitās par revīzijas plāna izpildi. Delegācijas 2006. gadā papildus pamatelementiem par darījumu likumību un pareizību pēc iespējas sniegs arī vispārēju interesi rosinošas ziņas. Kas attiecas uz revīzijas rezultātu izmantošanu, starp EuropeAid un delegācijām pastāvošās attiecības sniedz iespēju biežāk un detalizētāk apmainīties ar piemērotu informāciju. |
| --- | --- |

8.10.

Delegācijām Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumos jāatskaitās par revīzijas plāna izpildi. Delegācijas 2006. gadā papildus pamatelementiem par darījumu likumību un pareizību pēc iespējas sniegs arī vispārēju interesi rosinošas ziņas. Kas attiecas uz revīzijas rezultātu izmantošanu, starp EuropeAid un delegācijām pastāvošās attiecības sniedz iespēju biežāk un detalizētāk apmainīties ar piemērotu informāciju.

Gada revīzijas plāns ietver visas dienestu veiktās darbības, tostarp obligātās revīzijas, kas paredzētas saistībā ar risku analīzi un ko atkarībā no konkrētā gadījuma veikusi Komisija vai ārēji revidenti tās uzdevumā. Informācija par obligātajām revīzijām, ko veic līgumpartneri, tāpēc ir papildu informācija, kas pārsniedz ziņošanas pienākumā noteiktās robežas.

Faktiski dažas delegācijas iepriekšminētajos ziņojumos ir iekļāvušas arī revīzijas, kuras paredzēts veikt 2006. gadā, bet kuras tika izplānotas 2005. gada trešajā ceturksnī.

Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO)

| 8.11. | ĢD ECHO ziņošanas un pārvaldības informācijas sistēmas atbilst tā darbībām. Tomēr, kā minēts Palātas Īpašajā ziņojumā par cunami (8), dažreiz ĢD ECHO nav detalizētas informācijas par projektu darbībām, kurām ir kompleksa organizatoriskā struktūra un kuru izpildi ĢD ECHO īstenotāji partneri ir deleģējuši trešām personām. |
| --- | --- |

8.11.

ĢD ECHO ziņošanas un pārvaldības informācijas sistēmas atbilst tā darbībām. Tomēr, kā minēts Palātas Īpašajā ziņojumā par cunami (8), dažreiz ĢD ECHO nav detalizētas informācijas par projektu darbībām, kurām ir kompleksa organizatoriskā struktūra un kuru izpildi ĢD ECHO īstenotāji partneri ir deleģējuši trešām personām.

| 8.11. | Komisija, kā tā norāda savās atbildēs uz Revīzijas palātas īpašo ziņojumu, turpinās pastiprināt pārraudzības sistēmu, lai vispiemērotākajā veidā īstenotu Revīzijas palātas ieteikumus. |
| --- | --- |

8.11.

Komisija, kā tā norāda savās atbildēs uz Revīzijas palātas īpašo ziņojumu, turpinās pastiprināt pārraudzības sistēmu, lai vispiemērotākajā veidā īstenotu Revīzijas palātas ieteikumus.

Komisijas veiktā kontrole un revīzijas

EuropeAid sadarbības birojs

| 8.12. | EuropeAid sadarbības birojam ir ex post pārbaužu programma, ar kuras palīdzību izlases veidā tiek novērtēts, vai kredītrīkotāji veica vajadzīgās pārbaudes. Rezultāti sakrīt ar Palātas konstatējumiem (sk. 8.4. punktu) par to, ka maksājumi Komisijas līmenī ir zema riska joma. Tā kā pārbaudes neietver darījumus projektu īstenotāju organizāciju līmenī, tās var sniegt tikai nelielu ieguldījumu vispārējā pārliecībā par sistēmām un procedūrām, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

8.12.

EuropeAid sadarbības birojam ir ex post pārbaužu programma, ar kuras palīdzību izlases veidā tiek novērtēts, vai kredītrīkotāji veica vajadzīgās pārbaudes. Rezultāti sakrīt ar Palātas konstatējumiem (sk. 8.4. punktu) par to, ka maksājumi Komisijas līmenī ir zema riska joma. Tā kā pārbaudes neietver darījumus projektu īstenotāju organizāciju līmenī, tās var sniegt tikai nelielu ieguldījumu vispārējā pārliecībā par sistēmām un procedūrām, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību.

| 8.12. | Ex-post darījumu pārbaužu raksturiezīmju (tvērums, tipoloģija utt.) definīcija izriet no atlikušā riska un ex-post pārbaužu saskaņotības ar citām kontroles sistēmas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

8.12.

Ex-post darījumu pārbaužu raksturiezīmju (tvērums, tipoloģija utt.) definīcija izriet no atlikušā riska un ex-post pārbaužu saskaņotības ar citām kontroles sistēmas sastāvdaļām.

Kontrole ir pievērsta galvenajiem darījumu likumības un pareizības elementiem, proti, atbilstībai kritērijiem (pēc būtības un formas), saņēmējam un bankas kontam, kā arī bankas garantijām. Pirmo divu gadu laikā gūtā pieredze būs pamats, uz kura turpmāk tiks pārorientētas ex-post darījumu pārbaudes.

| 8.13. | Finanšu struktūrvienības divos no trijiem ģeogrāfiskajiem direktorātiem, kas pārvalda decentralizētās darbības (9), ir veikušas piemērotas ikgadējās revīziju programmas savu delegāciju pārbaudīšanai, un to revīzijas ietver pārbaudes saistībā ar darījumus apstrādājošo finanšu sistēmu, līgumu slēgšanas sistēmu un pārraudzības un kontroles sistēmu, kā arī pārbaudes par darījumiem, ko apstrādājušas delegācijas un dažas projektu īstenotājas organizācijas. Trešā finanšu struktūrvienība ir veikusi revīzijas tikai divās delegācijās. |
| --- | --- |

8.13.

Finanšu struktūrvienības divos no trijiem ģeogrāfiskajiem direktorātiem, kas pārvalda decentralizētās darbības (9), ir veikušas piemērotas ikgadējās revīziju programmas savu delegāciju pārbaudīšanai, un to revīzijas ietver pārbaudes saistībā ar darījumus apstrādājošo finanšu sistēmu, līgumu slēgšanas sistēmu un pārraudzības un kontroles sistēmu, kā arī pārbaudes par darījumiem, ko apstrādājušas delegācijas un dažas projektu īstenotājas organizācijas. Trešā finanšu struktūrvienība ir veikusi revīzijas tikai divās delegācijās.

| 8.13. | Visi ģeogrāfiskie direktorāti novērtē to, kā to delegācijas pārvalda deleģētās darbības, izmantojot dažādas pārbaužu, inspekcijas apmeklējumu un revīziju kombinācijas. |
| --- | --- |

8.13.

Visi ģeogrāfiskie direktorāti novērtē to, kā to delegācijas pārvalda deleģētās darbības, izmantojot dažādas pārbaužu, inspekcijas apmeklējumu un revīziju kombinācijas.

EuropeAid šajos novērtējumos vēlas veicināt paraugprakses izmantošanu saskaņā ar gūto pieredzi un izstrādā standartizētu metodiku.

| 8.14. | EuropeAid sadarbības biroja veikto revīziju stratēģijas mērķis ir projektu līmenī pārbaudīt izdevumu pareizību un likumību. Revīzijas pirmais posms ir revīziju apliecinājumi, kas atrunāti lielākajā daļā projektu finansēšanas nolīgumos, bet otrais revīzijas posms ietver ikgadējo revīzijas plānu saistībā ar aptuveni 140 projektiem, kas izvēlēti, pamatojoties uz riska analīzi. Ikgadējā revīzijas programma neietvēra projektus, kurus pārvalda starptautiskās organizācijas un kuri veido ievērojamu izdevumu īpatsvaru, un kuru revīzijai vajadzīgas īpašas pārbaužu metodes. |
| --- | --- |

8.14.

EuropeAid sadarbības biroja veikto revīziju stratēģijas mērķis ir projektu līmenī pārbaudīt izdevumu pareizību un likumību. Revīzijas pirmais posms ir revīziju apliecinājumi, kas atrunāti lielākajā daļā projektu finansēšanas nolīgumos, bet otrais revīzijas posms ietver ikgadējo revīzijas plānu saistībā ar aptuveni 140 projektiem, kas izvēlēti, pamatojoties uz riska analīzi. Ikgadējā revīzijas programma neietvēra projektus, kurus pārvalda starptautiskās organizācijas un kuri veido ievērojamu izdevumu īpatsvaru, un kuru revīzijai vajadzīgas īpašas pārbaužu metodes.

| 8.14. | Atbilstoši spēkā esošajiem finanšu noteikumiem un starptautiskajiem nolīgumiem projekti, kuriem ir starptautisko organizāciju līdzfinansējums, ir pakļauti īpašiem pārbaudes apmeklējumiem, kurus veic Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

8.14.

Atbilstoši spēkā esošajiem finanšu noteikumiem un starptautiskajiem nolīgumiem projekti, kuriem ir starptautisko organizāciju līdzfinansējums, ir pakļauti īpašiem pārbaudes apmeklējumiem, kurus veic Komisijas dienesti.

| 8.15. | Apmeklētajās valstīs Palāta pārbaudīja 13 ārējās revīzijas apliecinājumu ziņojumus. Galvenais trūkums bija tāds, ka 10 ziņojumos no 13 pārbaudītajiem ārējiem revidentiem nebija sniegts pilnīgs revīzijas uzdevums, kas savukārt nozīmēja, ka revīzijas neietvēra dažas riska jomas, piemēram, vajadzību pārbaudīt atbilstību noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām. EuropeAid 2006. gadā ir iekļāvis standarta revīzijas uzdevumu ārējām revīzijām savā praktiskajā rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

8.15.

Apmeklētajās valstīs Palāta pārbaudīja 13 ārējās revīzijas apliecinājumu ziņojumus. Galvenais trūkums bija tāds, ka 10 ziņojumos no 13 pārbaudītajiem ārējiem revidentiem nebija sniegts pilnīgs revīzijas uzdevums, kas savukārt nozīmēja, ka revīzijas neietvēra dažas riska jomas, piemēram, vajadzību pārbaudīt atbilstību noteiktajām līgumu slēgšanas procedūrām. EuropeAid 2006. gadā ir iekļāvis standarta revīzijas uzdevumu ārējām revīzijām savā praktiskajā rokasgrāmatā.

| 8.15. | Ārējo revīziju standarta darba uzdevums, kas ieviests ar 2006. gada praktiskās rokasgrāmatas jauno redakciju, jo īpaši pievēršas līguma noteikumu ievērošanai, sevišķi konkursa procedūru izpildei no saņēmēju puses. |
| --- | --- |

8.15.

Ārējo revīziju standarta darba uzdevums, kas ieviests ar 2006. gada praktiskās rokasgrāmatas jauno redakciju, jo īpaši pievēršas līguma noteikumu ievērošanai, sevišķi konkursa procedūru izpildei no saņēmēju puses.

Humānās palīdzības ĢD (ĢD ECHO)

| 8.16. | ĢD ECHO ir visaptveroša metode īstenotāju partneru revidēšanai. Revīzijas ietvēra īstenotāju partneru iekšējās kontroles mehānismu novērtējumu un to īstenoto projektu izdevumu pārbaudi izlases veidā. |
| --- | --- |

8.16.

ĢD ECHO ir visaptveroša metode īstenotāju partneru revidēšanai. Revīzijas ietvēra īstenotāju partneru iekšējās kontroles mehānismu novērtējumu un to īstenoto projektu izdevumu pārbaudi izlases veidā.

Iekšējā revīzija

| 8.17. | Iekšējās revīzijas dienests 2005. gadā pabeidza ziņojumus par darbību finansēšanu ar NVO starpniecību, ko veica ĢD ECHO un EuropeAid. Šajos ziņojumos minētie konstatējumi sakrīt ar Palātas konstatējumiem, un šis dienests ir izteicis saistošus ieteikumus par ziņošanu, veicot īpašu riska analīzi NVO un ārējām revīzijām. |
| --- | --- |

8.17.

Iekšējās revīzijas dienests 2005. gadā pabeidza ziņojumus par darbību finansēšanu ar NVO starpniecību, ko veica ĢD ECHO un EuropeAid. Šajos ziņojumos minētie konstatējumi sakrīt ar Palātas konstatējumiem, un šis dienests ir izteicis saistošus ieteikumus par ziņošanu, veicot īpašu riska analīzi NVO un ārējām revīzijām.

| 8.17. | EuropeAid un ĢD ECHO ir izveidojuši un īsteno rīcības plānu, balstoties uz Starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) ieteikumiem. |
| --- | --- |

8.17.

EuropeAid un ĢD ECHO ir izveidojuši un īsteno rīcības plānu, balstoties uz Starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) ieteikumiem.

Daudzus IAS ieteikumus abi dienesti jau ņēma vērā savos apsvērumos un iniciatīvās, piemēram, EuropeAid nostiprināja iekšējo kontroli, definēja revīzijas stratēģiju un pārskatīja apliecinājumu revīzijas, kā arī dotāciju standartlīgumu, ņemot vērā dekoncentrācijas procesa tuvošanos beigām.

| 8.18. | Iekšējās revīzijas struktūrvienība 2005. gadā pabeidza vairākus uzdevumus, tostarp pēcpārbaudi par iekšējās kontroles standartu īstenošanu EuropeAid direktorātos. Tāpat kā iepriekšējos gados iekšējās revīzijas struktūrvienības ikgadējo darba programmu nevarēja pabeigt galvenokārt cilvēkresursu trūkuma dēļ. |
| --- | --- |

8.18.

Iekšējās revīzijas struktūrvienība 2005. gadā pabeidza vairākus uzdevumus, tostarp pēcpārbaudi par iekšējās kontroles standartu īstenošanu EuropeAid direktorātos. Tāpat kā iepriekšējos gados iekšējās revīzijas struktūrvienības ikgadējo darba programmu nevarēja pabeigt galvenokārt cilvēkresursu trūkuma dēļ.

| 8.18. | Ikgadējā darba programma ir dinamisks dokuments, ko pielāgo, lai tajā ietvertu radušās prioritātes un gūto pieredzi. Vajadzības gadījumā dažus uzdevumus var pārņemt nākamajā gadā. |
| --- | --- |

8.18.

Ikgadējā darba programma ir dinamisks dokuments, ko pielāgo, lai tajā ietvertu radušās prioritātes un gūto pieredzi. Vajadzības gadījumā dažus uzdevumus var pārņemt nākamajā gadā.

Decentralizācija saistībā ar
  CARDS

| 8.19. | CARDS projektu pārvaldība Albānijā un 7 projektu pārvaldība Horvātijā ir decentralizēta un nodota valsts īstenotājām aģentūrām, veicot ex ante pārbaudi par iepirkumu un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. Tomēr pirms decentralizācijas šo īstenotāju organizāciju pārvaldības kapacitāte netika novērtēta, kā to paredz Finanšu regulas 53. un 164. panta noteikumi. Projekti Horvātijā tika pārvaldīti bez problēmām, bet Albānijā delegācijai nācās pārvaldību pārņemt atpakaļ. |
| --- | --- |

8.19.

CARDS projektu pārvaldība Albānijā un 7 projektu pārvaldība Horvātijā ir decentralizēta un nodota valsts īstenotājām aģentūrām, veicot ex ante pārbaudi par iepirkumu un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu. Tomēr pirms decentralizācijas šo īstenotāju organizāciju pārvaldības kapacitāte netika novērtēta, kā to paredz Finanšu regulas 53. un 164. panta noteikumi. Projekti Horvātijā tika pārvaldīti bez problēmām, bet Albānijā delegācijai nācās pārvaldību pārņemt atpakaļ.

| 8.19. | Kas attiecas uz Horvātiju, Komisijas 2002. gada 23. jūlija Lēmums PE/1378/2002, ar kuru tiek apstiprināta CARDS 2002. gada programma, veido piemērotu tiesisko regulējumu, lai piešķirtu iespēju īstenot decentralizētu pārvaldību. Pēc šā Komisijas lēmuma 2002. gada 9. oktobrī ar Horvātijas iestādēm tika noslēgts nolīgums par finansēšanu. Tajā ir paredzēta iespēja izvēlēties decentralizētu pārvaldības metodi. Ņemot vērā to un tolaik piemērojamo finanšu regulu (Padomes 1977. gada 21. decembra regula), Komisija un Horvātijas iestādes 2003. gada 13. februārī noslēdza Saprašanās memorandu par centrālās finanšu un līgumu nodaļas izveidošanu. |
| --- | --- |

8.19.

Kas attiecas uz Horvātiju, Komisijas 2002. gada 23. jūlija Lēmums PE/1378/2002, ar kuru tiek apstiprināta CARDS 2002. gada programma, veido piemērotu tiesisko regulējumu, lai piešķirtu iespēju īstenot decentralizētu pārvaldību. Pēc šā Komisijas lēmuma 2002. gada 9. oktobrī ar Horvātijas iestādēm tika noslēgts nolīgums par finansēšanu. Tajā ir paredzēta iespēja izvēlēties decentralizētu pārvaldības metodi. Ņemot vērā to un tolaik piemērojamo finanšu regulu (Padomes 1977. gada 21. decembra regula), Komisija un Horvātijas iestādes 2003. gada 13. februārī noslēdza Saprašanās memorandu par centrālās finanšu un līgumu nodaļas izveidošanu.

Albānijā Komisija no 2003. gada 1. līdz 4. jūlijam tur apmeklēja programmu pārvaldes nodaļu (PPN). Pēc šā apmeklējuma Komisija 2003. gada 14. jūlijā ar Albānijas iestādēm parakstīja Saprašanās memorandu par decentralizētas pārvaldības tiesību piešķiršanu PPN, lai īstenotu vietējās sabiedrības attīstības programmas.

Secinājumi un ieteikumi

| 8.20. | Tāpat kā iepriekšējo gados, veicot revīziju, Palāta konstatēja dažas kļūdas, kas ietekmē darījumus delegāciju līmenī (sk. 8.4. punktu). Tomēr būtisks skaits kļūdu ar finansiālu ietekmi tika konstatēts īstenotāju organizāciju līmenī projektiem, kas bija iekļauti revīzijai atlasītajā paraugā (sk. 8.5. punktu). Visbiežāk sastopamā kļūda bija nespēja nodrošināt to, ka līgumu slēgšanas procedūras, tostarp konkursi, atbilst Komisijas prasībām. |
| --- | --- |

8.20.

Tāpat kā iepriekšējo gados, veicot revīziju, Palāta konstatēja dažas kļūdas, kas ietekmē darījumus delegāciju līmenī (sk. 8.4. punktu). Tomēr būtisks skaits kļūdu ar finansiālu ietekmi tika konstatēts īstenotāju organizāciju līmenī projektiem, kas bija iekļauti revīzijai atlasītajā paraugā (sk. 8.5. punktu). Visbiežāk sastopamā kļūda bija nespēja nodrošināt to, ka līgumu slēgšanas procedūras, tostarp konkursi, atbilst Komisijas prasībām.

| 8.20. | Komisija ir gandarīta, ka Revīzijas palāta tāpat kā līdzšinējos gados uzskata, ka Komisijas dienestu īstenotā finanšu pārvaldība darbojas labi, jo īpaši delegācijās. Komisija apzinās riskus projektu īstenošanas organizācijas līmenī un pēdējos gados ir pieņēmusi vairākus pasākumus, lai mazinātu šādus riskus un risinātu Revīzijas palātas minētās problēmas (skatīt arī 8.5. punktu). |
| --- | --- |

8.20.

Komisija ir gandarīta, ka Revīzijas palāta tāpat kā līdzšinējos gados uzskata, ka Komisijas dienestu īstenotā finanšu pārvaldība darbojas labi, jo īpaši delegācijās. Komisija apzinās riskus projektu īstenošanas organizācijas līmenī un pēdējos gados ir pieņēmusi vairākus pasākumus, lai mazinātu šādus riskus un risinātu Revīzijas palātas minētās problēmas (skatīt arī 8.5. punktu).

| 8.21. | Palātas vispārīgais novērtējums Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām 2005. gadā ir parādīts
  8.1. tabulā
  . Kā izskaidrots 8.14.-8.15. punktā, nepilnības vēl joprojām turpināja pastāvēt sistēmās, kas paredzētas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību projektu īstenotāju organizāciju līmenī. |
| --- | --- |

8.21.

Palātas vispārīgais novērtējums Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmām 2005. gadā ir parādīts
  8.1. tabulā
  . Kā izskaidrots 8.14.-8.15. punktā, nepilnības vēl joprojām turpināja pastāvēt sistēmās, kas paredzētas, lai nodrošinātu darījumu likumību un pareizību projektu īstenotāju organizāciju līmenī.

| 8.21. | Pastāv jau vairāki instrumenti, lai mazinātu risku, ka neattaisnotos projektu izdevumus sedz no budžeta. Daži īpašie pasākumi, kas ieviesti nesen, vēl nostiprināja kontroles mehānismus. Jaunā standarta līgumi un izdevumu pārbaužu darba uzdevumi, kas, piemēram, pievienoti pielikumā pārskatītajai praktiskajai rokasgrāmatai, konkrēti aplūko Revīzijas palātas minētos līgumu aspektus. |
| --- | --- |

8.21.

Pastāv jau vairāki instrumenti, lai mazinātu risku, ka neattaisnotos projektu izdevumus sedz no budžeta. Daži īpašie pasākumi, kas ieviesti nesen, vēl nostiprināja kontroles mehānismus. Jaunā standarta līgumi un izdevumu pārbaužu darba uzdevumi, kas, piemēram, pievienoti pielikumā pārskatītajai praktiskajai rokasgrāmatai, konkrēti aplūko Revīzijas palātas minētos līgumu aspektus.

8.1. tabula

a) Palātas veiktais pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums 2005. gadā.

| | Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO) | EuropeAid sadarbības birojs | Delegācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgā koncepcija | A | B | — |
| Procedūras un rokasgrāmatas | A | A | A |
| Darbības praksē | A | B (10) | B (10) |
| Iekšējās revīzijas | B (11) | B (11) | B (11) |
| Vadības pārskati | A | B (10) | B |

Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO)

EuropeAid sadarbības birojs

Delegācijas

Vispārīgā koncepcija

A

B

—

Procedūras un rokasgrāmatas

A

A

A

Darbības praksē

A

B (10)

B (10)

Iekšējās revīzijas

B (11)

B (11)

B (11)

Vadības pārskati

A

B (10)

B

b) Palātas veiktais ārējo revīziju novērtējums to organizāciju līmenī, kas īsteno EuropeAid finansētos projektus.

| Revīziju kvalitāte | A |
| --- | --- |
| Revīziju skaits | B |
| Revīziju uzdevuma definēšana | B (12) |
| Komisijas līdzdalība revidentu iecelšanā | B (12) |
| Konkursu procedūru iekļaušana revīzijas tvērumā | B (12) |
| Pārskats par uzskaites sistēmu pārbaudes rezultātiem | C |
| Apliecinājumi par revīzijas ziņojumu izmantošanu un pēcpārbaužu veikšanu | B |

Revīziju kvalitāte

A

Revīziju skaits

B

Revīziju uzdevuma definēšana

B (12)

Komisijas līdzdalība revidentu iecelšanā

B (12)

Konkursu procedūru iekļaušana revīzijas tvērumā

B (12)

Pārskats par uzskaites sistēmu pārbaudes rezultātiem

C

Apliecinājumi par revīzijas ziņojumu izmantošanu un pēcpārbaužu veikšanu

B

Apzīmējumi

| Pārraudzības un kontroles sistēmu vērtējums |
| --- |
| Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi | A |
| Darbojas, taču vajadzīgi uzlabojumi | B |
| Nedarbojas, kā plānots | C |

Pārraudzības un kontroles sistēmu vērtējums

Darbojas labi, vajadzīgi daži vai nebūtiski uzlabojumi

A

Darbojas, taču vajadzīgi uzlabojumi

B

Nedarbojas, kā plānots

C

c) Galvenās jomas, kuru pāraudi 2005. gadā veica Revīzijas palāta

| | Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO) | EuropeAid sadarbības birojs | Delegācijas |
| --- | --- | --- | --- |
| Riska analīze | Veica analīzi, tāpat kā iepriekšējos gados. | Riska analīzē 2005. gada decembrī tagad ir norāde uz finanšu riskiem projektu līmenī. | — |
| Pārskatu sagatavošanas sistēmas | Uzturēja labus standartus. | Jāturpina izstrādāt pārskatu sagatavošanas sistēmas:






  — | CRIS-revīzijas modelis vēl netiek izmantots un nav labi sasaistīts ar pārvaldības informāciju. |

Humānās palīdzības birojs (ĢD ECHO)

EuropeAid sadarbības birojs

Delegācijas

Riska analīze

Veica analīzi, tāpat kā iepriekšējos gados.

Riska analīzē 2005. gada decembrī tagad ir norāde uz finanšu riskiem projektu līmenī.

—

Pārskatu sagatavošanas sistēmas

Uzturēja labus standartus.

Jāturpina izstrādāt pārskatu sagatavošanas sistēmas:

—

CRIS-revīzijas modelis vēl netiek izmantots un nav labi sasaistīts ar pārvaldības informāciju.

| — | Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi ir nepilnīgis. |
| --- | --- |

—

Ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumi ir nepilnīgis.

Delegācijas ziņoja, sūtot divreiz gadā ārējā atbalsta pārvaldības ziņojumus (EAMR).

Ārējo revīziju un kontroles mehānismu koncepcija

Pilnībā ieviesta.

Uzlabojumi veikti 2005. gadā.

—

Ārējo revīziju un pēcpārbaudes izpilde

Veiktas revīzijas un pēcpārbaudes.

Revīzijas darba uzdevumi tika sniegti 2006. gada februārī. Pēcpārbaudes jāturpina pilnveidot.

—

| 8.22. | Albānijā un Horvātijā atsevišķu CARDS projektu pārvaldība ir decentralizēta bez vajadzīgo iepriekšējo novērtējumu veikšanas. |
| --- | --- |

8.22.

Albānijā un Horvātijā atsevišķu CARDS projektu pārvaldība ir decentralizēta bez vajadzīgo iepriekšējo novērtējumu veikšanas.

| 8.22. | Horvātijas gadījumā 2002. gadā pieņemtais lēmums par pārvaldības decentralizāciju atbilda iepriekšējās finanšu regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

8.22.

Horvātijas gadījumā 2002. gadā pieņemtais lēmums par pārvaldības decentralizāciju atbilda iepriekšējās finanšu regulas noteikumiem.

Albānijas gadījumā lēmums decentralizēt pārvaldību tika pieņemts, balstoties uz rezultātiem, kas tika gūti pārbaudes apmeklējumā PPN 2003. gada jūlijā, kā arī uz Saprašanās memorandu, kas 2003. gada 14. jūlijā tika parakstīts ar Albānijas iestādēm.

| 8.23. | Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem konstatējumiem, Palāta sniedz šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

8.23.

Pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem konstatējumiem, Palāta sniedz šādus ieteikumus:

| 8.23. | |
| --- | --- |

8.23.

| a) | jāturpina izstrādāt EuropeAid riska novērtējums, atsaucoties arī uz iekšējo un ārējo revidentu konstatējumiem projektu līmenī un izšķirot īstenotāju organizāciju un finansēšanas metožu dažādos veidus (sk. 8.6. punktu); |
| --- | --- |

a)

jāturpina izstrādāt EuropeAid riska novērtējums, atsaucoties arī uz iekšējo un ārējo revidentu konstatējumiem projektu līmenī un izšķirot īstenotāju organizāciju un finansēšanas metožu dažādos veidus (sk. 8.6. punktu);

| a) | Riska pārvaldībā EuropeAid jau ievēro Revīzijas palātas minētos kritērijus. Komisija centīsies turpmāk nostiprināt pašreizējo mehānismu un panākt uzlabojumus, paziņojot apsvērumus, kas bijuši analīžu pamatā. |
| --- | --- |

a)

Riska pārvaldībā EuropeAid jau ievēro Revīzijas palātas minētos kritērijus. Komisija centīsies turpmāk nostiprināt pašreizējo mehānismu un panākt uzlabojumus, paziņojot apsvērumus, kas bijuši analīžu pamatā.

| b) | visiem ārējiem revidentiem jāstrādā, balstoties uz revīzijas uzdevumu, kas ietver visas zināmās riska jomas, tostarp atbilstību Komisijas prasībām saistībā ar līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgumu (sk. 8.15. punktu); |
| --- | --- |

b)

visiem ārējiem revidentiem jāstrādā, balstoties uz revīzijas uzdevumu, kas ietver visas zināmās riska jomas, tostarp atbilstību Komisijas prasībām saistībā ar līgumu slēgšanas procedūrām un izdevumu atbilstīgumu (sk. 8.15. punktu);

| b) | Komisija pievienojas Revīzijas palātas uzskatiem un jau ir pieņēmusi vairākus pasākumus šajā ziņā. Jaunā standarta līgumi un izdevumu pārbaužu darba uzdevumi, kas, piemēram, pievienoti pielikumā pārskatītajai praktiskajai rokasgrāmatai, kura stājās spēkā 2006. gada 1. februārī, konkrēti aplūko Revīzijas palātas minētos līgumu aspektus. |
| --- | --- |

b)

Komisija pievienojas Revīzijas palātas uzskatiem un jau ir pieņēmusi vairākus pasākumus šajā ziņā. Jaunā standarta līgumi un izdevumu pārbaužu darba uzdevumi, kas, piemēram, pievienoti pielikumā pārskatītajai praktiskajai rokasgrāmatai, kura stājās spēkā 2006. gada 1. februārī, konkrēti aplūko Revīzijas palātas minētos līgumu aspektus.

| c) | CRIS jāietver informācija par visām projektu revīzijām, neatkarīgi no tā, vai tās veikuši ārējie revidenti, vai Komisijas darbinieki, un šī informācija ir labāk jāsasaista ar attiecīgo projektu pārvaldības informāciju (sk. 8.9. punktu); |
| --- | --- |

c)

CRIS jāietver informācija par visām projektu revīzijām, neatkarīgi no tā, vai tās veikuši ārējie revidenti, vai Komisijas darbinieki, un šī informācija ir labāk jāsasaista ar attiecīgo projektu pārvaldības informāciju (sk. 8.9. punktu);

| c) | EuropeAid vēlas turpināt uzlabot CRIS-Audit darbību, pamatojoties uz gūto pieredzi. Mērķis ir vienkāršot un standartizēt ievadāmos datus, lai sistēmu varētu labāk izmantot gan centrālajā darbības vietā, gan delegācijās. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid vēlas turpināt uzlabot CRIS-Audit darbību, pamatojoties uz gūto pieredzi. Mērķis ir vienkāršot un standartizēt ievadāmos datus, lai sistēmu varētu labāk izmantot gan centrālajā darbības vietā, gan delegācijās.

| d) | EuropeAid centrālajam birojam labāk jāpārskata delegāciju sniegtā finanšu informācija, lai nodrošinātu, ka tā ir pilnīga un konsekventa. Tas jādara centrālajam birojam, veicot revīzijas visos direktorātos (sk. 8.10. un 8.13. punktu); |
| --- | --- |

d)

EuropeAid centrālajam birojam labāk jāpārskata delegāciju sniegtā finanšu informācija, lai nodrošinātu, ka tā ir pilnīga un konsekventa. Tas jādara centrālajam birojam, veicot revīzijas visos direktorātos (sk. 8.10. un 8.13. punktu);

| d) | Kā paskaidrots 8.10. punktā, informācija par revīzijām tiek nodrošināta, izmantojot pašreizējo sistēmu. Tomēr, lai turpmāk uzlabotu un mērķtiecīgāk izmantotu delegāciju sniegto informāciju, nesen ir mainīts delegāciju kārtējo ziņojumu formāts, tostarp arī revīziju daļa un pielikums.
  Visi direktorāti pārrauga vai veic pārbaudes apmeklējumus, izvērtējot to, kā delegācijas pārvalda deleģētās darbības. EuropeAid vēlas šajos novērtējumos veicināt paraugprakses izmantošanu saskaņā ar gūto pieredzi un izstrādā standartizētu metodiku. |
| --- | --- |

d)

Kā paskaidrots 8.10. punktā, informācija par revīzijām tiek nodrošināta, izmantojot pašreizējo sistēmu. Tomēr, lai turpmāk uzlabotu un mērķtiecīgāk izmantotu delegāciju sniegto informāciju, nesen ir mainīts delegāciju kārtējo ziņojumu formāts, tostarp arī revīziju daļa un pielikums.

Visi direktorāti pārrauga vai veic pārbaudes apmeklējumus, izvērtējot to, kā delegācijas pārvalda deleģētās darbības. EuropeAid vēlas šajos novērtējumos veicināt paraugprakses izmantošanu saskaņā ar gūto pieredzi un izstrādā standartizētu metodiku.

| e) | Komisijai jānodrošina, ka pirms decentralizācijas tiek novērtēta valstu īstenotāju aģentūru pārvaldības spēja (sk. 8.19. punktu). |
| --- | --- |

e)

Komisijai jānodrošina, ka pirms decentralizācijas tiek novērtēta valstu īstenotāju aģentūru pārvaldības spēja (sk. 8.19. punktu).

| e) | Komisijai vienmēr ir bijis skaidrs, ka jānovērtē valstu īstenotāju aģentūru kapacitāte un kvalitāte, un tā turpinās nodrošināt, lai tiktu ievēroti visi ar šo novērtējumu saistītie aspekti. |
| --- | --- |

e)

Komisijai vienmēr ir bijis skaidrs, ka jānovērtē valstu īstenotāju aģentūru kapacitāte un kvalitāte, un tā turpinās nodrošināt, lai tiktu ievēroti visi ar šo novērtējumu saistītie aspekti.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Pārbaudes ANO organizācijās

Ievads

| 8.24. | Iepriekšējos gada pārskatos minētas problēmas, kas Eiropas Revīzijas palātai radās, kad tā vēlējās iepazīties ar dokumentiem ANO organizācijās (13). Eiropas Parlaments rezolūcijā par 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu pieprasīja Komisijai izskaidrot Palātas tiesības piekļūt projektiem, ko pārvalda ANO aģentūras (14). |
| --- | --- |

8.24.

Iepriekšējos gada pārskatos minētas problēmas, kas Eiropas Revīzijas palātai radās, kad tā vēlējās iepazīties ar dokumentiem ANO organizācijās (13). Eiropas Parlaments rezolūcijā par 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu pieprasīja Komisijai izskaidrot Palātas tiesības piekļūt projektiem, ko pārvalda ANO aģentūras (14).

| 8.24. | Jautājums par Revīzijas palātas tiesībām piekļūt projektu dokumentācijai tika izvirzīts un atkārtoti uzsvērts Komisijas un ANO finanšu un administratīvā pamatnolīguma (FAFA) 3. darba grupā. |
| --- | --- |

8.24.

Jautājums par Revīzijas palātas tiesībām piekļūt projektu dokumentācijai tika izvirzīts un atkārtoti uzsvērts Komisijas un ANO finanšu un administratīvā pamatnolīguma (FAFA) 3. darba grupā.

Finanšu un administratīvais pamatnolīgums (FAFA)

| 8.25. | Finanšu un administratīvais pamatnolīgums nosaka pārvaldības pamatu Eiropas Komisijas finanšu ieguldījumiem saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju. Tajā ir pants par pārbaužu veikšanu, par kuru pirmā vienošanās tika panākta 1994. gadā. Šis pants ļauj Eiropas Kopienām veikt pārbaudes uz vietas saistībā ar Kopienu finansētajām darbībām, kā arī tas uzliek par pienākumu ANO nodrošināt Eiropas Kopienas ar visu attiecīgo finanšu informāciju. |
| --- | --- |

8.25.

Finanšu un administratīvais pamatnolīgums nosaka pārvaldības pamatu Eiropas Komisijas finanšu ieguldījumiem saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju. Tajā ir pants par pārbaužu veikšanu, par kuru pirmā vienošanās tika panākta 1994. gadā. Šis pants ļauj Eiropas Kopienām veikt pārbaudes uz vietas saistībā ar Kopienu finansētajām darbībām, kā arī tas uzliek par pienākumu ANO nodrošināt Eiropas Kopienas ar visu attiecīgo finanšu informāciju.

Progress 2005. gadā, vienojoties ar ANO par finanšu kontroles aspektiem

| 8.26. | Komisija un Apvienoto Nāciju Organizācija izveidoja pārbaužu apakšgrupu FAFA darba grupā, cita starpā, lai atrisinātu jautājumus saistībā ar piekļuvi dokumentiem, ar kurām saskārās gan Revīzijas palāta, gan Komisija (15). Šī apakšgrupa sanāca kopā 2005. gada decembrī, ierosinot veikt uzticību veicinošus pasākumus vidējā un ilgākā termiņā ar mērķi sniegt pārliecību par ANO struktūru darbību Komisijas kredītrīkotājiem un uzlabot koordinēšanu ar Komisiju. Šī apakšgrupa arī norādīja uz vajadzību īsākā laika posmā veikt konkrētus pasākumus, lai atrisinātu strīdus par problēmām pārbaužu laikā. |
| --- | --- |

8.26.

Komisija un Apvienoto Nāciju Organizācija izveidoja pārbaužu apakšgrupu FAFA darba grupā, cita starpā, lai atrisinātu jautājumus saistībā ar piekļuvi dokumentiem, ar kurām saskārās gan Revīzijas palāta, gan Komisija (15). Šī apakšgrupa sanāca kopā 2005. gada decembrī, ierosinot veikt uzticību veicinošus pasākumus vidējā un ilgākā termiņā ar mērķi sniegt pārliecību par ANO struktūru darbību Komisijas kredītrīkotājiem un uzlabot koordinēšanu ar Komisiju. Šī apakšgrupa arī norādīja uz vajadzību īsākā laika posmā veikt konkrētus pasākumus, lai atrisinātu strīdus par problēmām pārbaužu laikā.

| 8.26. | Revīzijas palāta pamatoti uzsver to, cik svarīgi ir veiksmīgi īstenot FAFA iekļauto pārbaudes klauzulu, un atzinīgi novērtē Komisijas un ANO pūliņus padziļināt atjaunoto partnerību. |
| --- | --- |

8.26.

Revīzijas palāta pamatoti uzsver to, cik svarīgi ir veiksmīgi īstenot FAFA iekļauto pārbaudes klauzulu, un atzinīgi novērtē Komisijas un ANO pūliņus padziļināt atjaunoto partnerību.

| 8.27. | Apakšgrupa bija izveidota arī tam, lai izstrādātu vadlīnijas par vienošanos par to, cik detalizētai jābūt informācijai, ko ANO aģentūras iekļauj ziņojumos par projektu īstenošanu. Tikai tad, ja ANO ziņojumos informācija nav pietiekami detalizēta, FAFA 2. pants ļauj Komisijai pieprasīt īpaša formāta ziņojumus. Ziņojumu sagatavošanas apakšgrupa sanāca kopā 2005. gada martā un decembrī un apstiprināja, ka vajadzīgas praktiskas vadlīnijas, lai novērstu trūkumus ziņojumu sagatavošanā. |
| --- | --- |

8.27.

Apakšgrupa bija izveidota arī tam, lai izstrādātu vadlīnijas par vienošanos par to, cik detalizētai jābūt informācijai, ko ANO aģentūras iekļauj ziņojumos par projektu īstenošanu. Tikai tad, ja ANO ziņojumos informācija nav pietiekami detalizēta, FAFA 2. pants ļauj Komisijai pieprasīt īpaša formāta ziņojumus. Ziņojumu sagatavošanas apakšgrupa sanāca kopā 2005. gada martā un decembrī un apstiprināja, ka vajadzīgas praktiskas vadlīnijas, lai novērstu trūkumus ziņojumu sagatavošanā.

Secinājums

| 8.28. | Saistībā ar FAFA Komisija pārrunā ar ANO vairākus pārbaužu aspektus. Papildu darbs notiek, lai izstrādātu skaidras vadlīnijas un procedūras, kas stiprinātu pārliecību, ko sniedz kontroles mehānismu efektīva izmantošana saistībā ar Komisijas finansētajiem ANO projektiem (16). |
| --- | --- |

8.28.

Saistībā ar FAFA Komisija pārrunā ar ANO vairākus pārbaužu aspektus. Papildu darbs notiek, lai izstrādātu skaidras vadlīnijas un procedūras, kas stiprinātu pārliecību, ko sniedz kontroles mehānismu efektīva izmantošana saistībā ar Komisijas finansētajiem ANO projektiem (16).

| 8.28. | Kā atzīst Revīzijas palāta, Komisija partnerības garā ar ANO pievēršas savstarpēji pieņemamu risinājumu meklēšanai Revīzijas palātas minētajās jomās. |
| --- | --- |

8.28.

Kā atzīst Revīzijas palāta, Komisija partnerības garā ar ANO pievēršas savstarpēji pieņemamu risinājumu meklēšanai Revīzijas palātas minētajās jomās.

FAFA darba grupa ir institucionāls forums, kur aplūkot šos un citus, nākotnē gaidāmos jautājumus.

Īpašais ziņojums Nr. 25/98 par ES veiktajām darbībām kodoldrošībai Centrāleiropā un Austrumeiropā un jaunajās neatkarīgajās valstīs no 1990. līdz 1997. gadam

Ievads

| 8.29. | Palāta 1998. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 25/98 par kodoldrošības darbībām, kuras finansē PHARE un TACIS programmas (17). Pārskatā par 2000. finanšu gadu Palāta publicēja pirmās pēcpārbaudes rezultātus par iepriekš minēto ziņojumu un secināja, ka: |
| --- | --- |

8.29.

Palāta 1998. gadā publicēja Īpašo ziņojumu Nr. 25/98 par kodoldrošības darbībām, kuras finansē PHARE un TACIS programmas (17). Pārskatā par 2000. finanšu gadu Palāta publicēja pirmās pēcpārbaudes rezultātus par iepriekš minēto ziņojumu un secināja, ka:

| a) | Komisija ir paskaidrojusi savu stratēģiju, bet tai nebija konkrētu izpildes rādītāju progresa noteikšanai kodoldrošības jomā, |
| --- | --- |

a)

Komisija ir paskaidrojusi savu stratēģiju, bet tai nebija konkrētu izpildes rādītāju progresa noteikšanai kodoldrošības jomā,

| b) | bija jāpiešķir pietiekami cilvēkresursi programmas pārvaldībai un vairāk jāiesaista delegācijas, |
| --- | --- |

b)

bija jāpiešķir pietiekami cilvēkresursi programmas pārvaldībai un vairāk jāiesaista delegācijas,

| c) | jānosaka stingri konkursu sagatavošanas termiņi, |
| --- | --- |

c)

jānosaka stingri konkursu sagatavošanas termiņi,

| d) | kopumā ir vajadzīgi stingrāki intervences pasākumu nosacījumi un |
| --- | --- |

d)

kopumā ir vajadzīgi stingrāki intervences pasākumu nosacījumi un

| e) | jārisina situācija, kurā saņēmējiem ir ierobežota personiskā ieinteresētība un iesaiste un nav pietiekama projektu savstarpējā koordinēšana. |
| --- | --- |

e)

jārisina situācija, kurā saņēmējiem ir ierobežota personiskā ieinteresētība un iesaiste un nav pietiekama projektu savstarpējā koordinēšana.

Tādējādi Padome (18) atbalstīja Komisijas rīcību pēc Palātas īpašā ziņojuma sākotnējās publicēšanas un norādīja uz atlikušajiem trūkumiem.

| 8.30. | Otrās pēcpārbaudes mērķis bija novērtēt, kādā mērā Palātas apsvērumi ir ņemti vērā. Otrās pārbaudes tvērumā ietilpa intervences pasākumi kodoldrošības jomā, ko finansēja saistībā ar TACIS programmu Krievijas Federācijā un Ukrainā (izņemot Černobiļas atomelektrostaciju). |
| --- | --- |

8.30.

Otrās pēcpārbaudes mērķis bija novērtēt, kādā mērā Palātas apsvērumi ir ņemti vērā. Otrās pārbaudes tvērumā ietilpa intervences pasākumi kodoldrošības jomā, ko finansēja saistībā ar TACIS programmu Krievijas Federācijā un Ukrainā (izņemot Černobiļas atomelektrostaciju).

| 8.31. | TACIS atvēlētie līdzekļi kodoldrošībai no 1991. līdz 2000. gadam sasniedza 774 miljonus EUR. No 2001. līdz 2005. gadam līdzekļu piešķīrums bija 342 miljoni EUR (neskaitot Černobiļas atomelektrostacijai piešķirtos līdzekļus). |
| --- | --- |

8.31.

TACIS atvēlētie līdzekļi kodoldrošībai no 1991. līdz 2000. gadam sasniedza 774 miljonus EUR. No 2001. līdz 2005. gadam līdzekļu piešķīrums bija 342 miljoni EUR (neskaitot Černobiļas atomelektrostacijai piešķirtos līdzekļus).

Intervences stratēģija ir izskaidrota, taču tajā vēl ir trūkumi

| 8.32. | Komisija ir izklāstījusi savu jauno stratēģiju atbalsta sniegšanai kodoldrošības jomā nākotnē jaunajās neatkarīgajās valstīs un Centrāleiropā un Austrumeiropā tās 2000. gada septembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam (19). Šis stratēģijas dokuments ir konsekvents un visaptverošs, tomēr tā īstenošanā vēl ir trūkumi. |
| --- | --- |

8.32.

Komisija ir izklāstījusi savu jauno stratēģiju atbalsta sniegšanai kodoldrošības jomā nākotnē jaunajās neatkarīgajās valstīs un Centrāleiropā un Austrumeiropā tās 2000. gada septembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam (19). Šis stratēģijas dokuments ir konsekvents un visaptverošs, tomēr tā īstenošanā vēl ir trūkumi.

| 8.32. | Par intervences stratēģijas īstenošanu lūdzu skatīt turpmākās atbildes. |
| --- | --- |

8.32.

Par intervences stratēģijas īstenošanu lūdzu skatīt turpmākās atbildes.

| 8.33. | Visu TACIS intervences pasākumu galvenais mērķis ir radīt Rietumeiropas standartiem atbilstošu drošības kultūru jauno neatkarīgo valstu atomelektrostacijās. Atomelektrostaciju līmenī virzība uz šo mērķi notiek, piedāvājot nelielu tehnisko palīdzību uz vietas un nodrošinot ar modernu aprīkojumu. Kopš 2001. gada Komisija ir piemērojusi jaunu divposmu pieeju, ar kuras palīdzību atomelektrostaciju uzlabošanas projektus īsteno tikai pēc tam, kad ir pabeigts sākotnējais projekta plānošanas posms. Palāta konstatēja, ka 2005. gadā plānošanas sistēma bija izveidota labi un apstiprinātie projekti bija atbilstīgi un gatavi īstenošanai. |
| --- | --- |

8.33.

Visu TACIS intervences pasākumu galvenais mērķis ir radīt Rietumeiropas standartiem atbilstošu drošības kultūru jauno neatkarīgo valstu atomelektrostacijās. Atomelektrostaciju līmenī virzība uz šo mērķi notiek, piedāvājot nelielu tehnisko palīdzību uz vietas un nodrošinot ar modernu aprīkojumu. Kopš 2001. gada Komisija ir piemērojusi jaunu divposmu pieeju, ar kuras palīdzību atomelektrostaciju uzlabošanas projektus īsteno tikai pēc tam, kad ir pabeigts sākotnējais projekta plānošanas posms. Palāta konstatēja, ka 2005. gadā plānošanas sistēma bija izveidota labi un apstiprinātie projekti bija atbilstīgi un gatavi īstenošanai.

| 8.34. | Lai gan ES ir devusi ieguldījumu Rietumeiropas standartiem atbilstošas drošības kultūras ieviešanā atomelektrostacijās, tikai nesen ir vairāk uzmanības veltīts radioaktīvo atkritumu pārstrādei, lai gan tā ietilpst intervences stratēģijā. Valstu atkritumu apsaimniekošanas stratēģijas 2005. gada beigās bija vēl agrīnā stadijā abās valstīs, un bija uzsākts neliels skaits atomelektrostaciju radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas projektu to sagatavošanas stadijā, lai gan visas ieinteresētās personas ir uzsvērušas šā jautājuma nozīmīgumu. |
| --- | --- |

8.34.

Lai gan ES ir devusi ieguldījumu Rietumeiropas standartiem atbilstošas drošības kultūras ieviešanā atomelektrostacijās, tikai nesen ir vairāk uzmanības veltīts radioaktīvo atkritumu pārstrādei, lai gan tā ietilpst intervences stratēģijā. Valstu atkritumu apsaimniekošanas stratēģijas 2005. gada beigās bija vēl agrīnā stadijā abās valstīs, un bija uzsākts neliels skaits atomelektrostaciju radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas projektu to sagatavošanas stadijā, lai gan visas ieinteresētās personas ir uzsvērušas šā jautājuma nozīmīgumu.

| 8.34. | Pēdējos gados arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta radioaktīvo atkritumu pārstrādei, jo tā ietilpst intervences stratēģijā. Ir uzsākti vairāki projekti par radioaktīvo atkritumu pārstrādi AES līmenī, ņemot vērā to, ka visas puses uzskata šo jautājumu par ļoti svarīgu. |
| --- | --- |

8.34.

Pēdējos gados arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta radioaktīvo atkritumu pārstrādei, jo tā ietilpst intervences stratēģijā. Ir uzsākti vairāki projekti par radioaktīvo atkritumu pārstrādi AES līmenī, ņemot vērā to, ka visas puses uzskata šo jautājumu par ļoti svarīgu.

| 8.35. | Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra un citas iestādes ir noteikušas darbības rādītājus atomelektrostacijām. Katru gadu valsts pārvaldes iestādes centralizēti ziņo Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai par drošības standartiem. Saskaņā ar to sniegto informāciju rādītāji ir norādījuši uz situācijas uzlabošanos. Komisijai ir pieejama šī informācija, un tā uzskata, ka nav vajadzības izstrādāt savus vispārīgos drošības standartus šajā jomā. |
| --- | --- |

8.35.

Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra un citas iestādes ir noteikušas darbības rādītājus atomelektrostacijām. Katru gadu valsts pārvaldes iestādes centralizēti ziņo Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai par drošības standartiem. Saskaņā ar to sniegto informāciju rādītāji ir norādījuši uz situācijas uzlabošanos. Komisijai ir pieejama šī informācija, un tā uzskata, ka nav vajadzības izstrādāt savus vispārīgos drošības standartus šajā jomā.

| 8.36. | Tomēr Komisijai būtu jāspēj pārbaudīt TACIS izdevumu efektivitāti. Vēl 2005. gada beigās Komisija nevarēja noteikt TACIS programmas devumu drošības uzlabošanā atsevišķu atomelektrostaciju līmenī. Komisija nesaņem informāciju no atomelektrostacijām vai savām tehniskās palīdzības grupām. Šādos apstākļos ir grūti (ja ne pat neiespējami) racionāli noteikt mērķus izdevumiem nākotnē šajā jomā, plānot darbības un izstrādāt iespējamo atbalsta pārtraukšanas stratēģiju. |
| --- | --- |

8.36.

Tomēr Komisijai būtu jāspēj pārbaudīt TACIS izdevumu efektivitāti. Vēl 2005. gada beigās Komisija nevarēja noteikt TACIS programmas devumu drošības uzlabošanā atsevišķu atomelektrostaciju līmenī. Komisija nesaņem informāciju no atomelektrostacijām vai savām tehniskās palīdzības grupām. Šādos apstākļos ir grūti (ja ne pat neiespējami) racionāli noteikt mērķus izdevumiem nākotnē šajā jomā, plānot darbības un izstrādāt iespējamo atbalsta pārtraukšanas stratēģiju.

| 8.36. | Lai analizētu šo ietekmi, 2006. gadā sākās visu uz vietas veikto palīdzības projektu novērtēšana. |
| --- | --- |

8.36.

Lai analizētu šo ietekmi, 2006. gadā sākās visu uz vietas veikto palīdzības projektu novērtēšana.

Lai noteiktu mērķus nākotnes izdevumiem šajā jomā un plānotu turpmākās darbības, sadarbībā ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (Vīne) tiks veidota iniciatīva, kuras rezultātā tiks kopīgi novērtēts VVER tipa reaktoru pašreizējais drošības līmenis Ukrainā un Krievijā.

Uzlaboti cilvēkresursi un programmu pārvaldība

| 8.37. | Centrālo dienestu līmenī Komisija ir izveidojusi struktūrvienību, kas atbild par TACIS kodoldrošības programmas darbības pārvaldību, atvēlot tās darbības nodrošināšanai uz pusi vairāk pastāvīgo darbinieku. Tas ir arī nodrošinājis Apvienotā pētījumu centra dienestus – Enerģētikas institūtu programmas pārvaldībā. |
| --- | --- |

8.37.

Centrālo dienestu līmenī Komisija ir izveidojusi struktūrvienību, kas atbild par TACIS kodoldrošības programmas darbības pārvaldību, atvēlot tās darbības nodrošināšanai uz pusi vairāk pastāvīgo darbinieku. Tas ir arī nodrošinājis Apvienotā pētījumu centra dienestus – Enerģētikas institūtu programmas pārvaldībā.

| 8.38. | Maskavā un Kijevā Komisija plānošanā un īstenošanā ir iesaistījusi savas delegācijas. Lai sniegtu atbalstu saņēmējām organizācijām un Komisijai, Kijevā 2004. gada beigās tika izveidots Apvienotais atbalsta birojs. Tas ir līdzīgs kopējās pārvaldības struktūrvienībai Maskava, ko izveidoja 1997. gadā un kas ir devusi ieguldījumu efektivitātes un produktivitātes paaugstināšanā, kā tas ir izskaidrots turpmāk, saistībā ar kodoldrošības intervences pasākumiem. Tomēr Komisija nav skaidri noteikusi šādu atbalsta biroju lomu un delegāciju funkcijas un pilnvaras. |
| --- | --- |

8.38.

Maskavā un Kijevā Komisija plānošanā un īstenošanā ir iesaistījusi savas delegācijas. Lai sniegtu atbalstu saņēmējām organizācijām un Komisijai, Kijevā 2004. gada beigās tika izveidots Apvienotais atbalsta birojs. Tas ir līdzīgs kopējās pārvaldības struktūrvienībai Maskava, ko izveidoja 1997. gadā un kas ir devusi ieguldījumu efektivitātes un produktivitātes paaugstināšanā, kā tas ir izskaidrots turpmāk, saistībā ar kodoldrošības intervences pasākumiem. Tomēr Komisija nav skaidri noteikusi šādu atbalsta biroju lomu un delegāciju funkcijas un pilnvaras.

| 8.38. | Pateicoties programmas centralizētai pārvaldībai, delegācijas līdzdalība šajā procesā ir ierobežota. Ja notiks atbildības pārdale kodoldrošības jomā un tā atbildīs mērķim uzlabot kodoldrošību un nodrošināt labāku programmas pārvaldību, attiecīgi tiks mainīts delegāciju un atbalsta biroju uzdevums, funkcijas un pilnvaras. |
| --- | --- |

8.38.

Pateicoties programmas centralizētai pārvaldībai, delegācijas līdzdalība šajā procesā ir ierobežota. Ja notiks atbildības pārdale kodoldrošības jomā un tā atbildīs mērķim uzlabot kodoldrošību un nodrošināt labāku programmas pārvaldību, attiecīgi tiks mainīts delegāciju un atbalsta biroju uzdevums, funkcijas un pilnvaras.

Uzlabota projektu īstenošana, taču dažas problēmas arvien pastāv

| 8.39. | Situācija saistībā ar uzkrāto kavēto līgumu slēgšanu (20) bija stabila līdz 2002. gada beigām (168 miljoni EUR), un līdz 2004. gada beigām šī summa samazinājās līdz aptuveni 108 miljoniem EUR. Vidējais dokumentu apstrādes laiks līdz līguma parakstīšanai samazinājās no apmēram 700 dienām 2000. gadā līdz 200 dienām 2005. gadā. |
| --- | --- |

8.39.

Situācija saistībā ar uzkrāto kavēto līgumu slēgšanu (20) bija stabila līdz 2002. gada beigām (168 miljoni EUR), un līdz 2004. gada beigām šī summa samazinājās līdz aptuveni 108 miljoniem EUR. Vidējais dokumentu apstrādes laiks līdz līguma parakstīšanai samazinājās no apmēram 700 dienām 2000. gadā līdz 200 dienām 2005. gadā.

| 8.40. | Projektu īstenošanā kavējumi turpina palielināties visa procesa laikā. Komisija nav noteikusi stingrus termiņus iesaistītajām pusēm. Komisijas statistika rāda, ka kavējumi radušies lielākoties tādēļ, ka ilgi jāgaida atbildes no saņēmējām organizācijām, tomēr “n + 3 noteikums”, ko ieviesa Finanšu regula (21), mudina visas ieinteresētās puses rīkoties ātrāk. |
| --- | --- |

8.40.

Projektu īstenošanā kavējumi turpina palielināties visa procesa laikā. Komisija nav noteikusi stingrus termiņus iesaistītajām pusēm. Komisijas statistika rāda, ka kavējumi radušies lielākoties tādēļ, ka ilgi jāgaida atbildes no saņēmējām organizācijām, tomēr “n + 3 noteikums”, ko ieviesa Finanšu regula (21), mudina visas ieinteresētās puses rīkoties ātrāk.

| 8.40. | Ņemot vērā to, cik sarežģīti ir kodoldrošības projekti, to īstenošanas gaitā var gadīties aizkavēšanās. Komisija vairījās noteikt striktus termiņus projektu pabeigšanai tajā iesaistītajām pusēm, jo mērķis uzlabot kodoldrošību ir ārkārtīgi svarīgs, turklāt tas ir svarīgāks salīdzinājumā ar aizkavēšanos projektu īstenošanā. Tomēr ir veikti pasākumi, lai novērstu šādu aizkavēšanos, Komisija uzrauga projektu partnerus (līgumpartnerus, saņēmējus un līgumslēdzējas iestādes), lai nodrošinātu vislielāko efektivitāti un labāko piegādi. |
| --- | --- |

8.40.

Ņemot vērā to, cik sarežģīti ir kodoldrošības projekti, to īstenošanas gaitā var gadīties aizkavēšanās. Komisija vairījās noteikt striktus termiņus projektu pabeigšanai tajā iesaistītajām pusēm, jo mērķis uzlabot kodoldrošību ir ārkārtīgi svarīgs, turklāt tas ir svarīgāks salīdzinājumā ar aizkavēšanos projektu īstenošanā. Tomēr ir veikti pasākumi, lai novērstu šādu aizkavēšanos, Komisija uzrauga projektu partnerus (līgumpartnerus, saņēmējus un līgumslēdzējas iestādes), lai nodrošinātu vislielāko efektivitāti un labāko piegādi.

| 8.41. | Daudzās problēmas saistībā ar aprīkojuma iegādi atomelektrostaciju projektos turpināja radīt ļoti ilgu kavēšanos (dažos gadījumos līdz pat 4 gadiem). Šīs problēmas attiecās uz 8.29.a) tehnisko specifikāciju izstrādi un apstiprināšanu; 8.29.b) iepirkuma procedūrām, kuras daudzi un bieži nepieredzējušie konkursu dalībnieki uzskatīja par kompleksām un neelastīgām; un 8.29.c) ierobežotā konkurence, ko radīja ļoti specifiskā tehnoloģija un nelielais potenciālo piegādātāju skaits. |
| --- | --- |

8.41.

Daudzās problēmas saistībā ar aprīkojuma iegādi atomelektrostaciju projektos turpināja radīt ļoti ilgu kavēšanos (dažos gadījumos līdz pat 4 gadiem). Šīs problēmas attiecās uz 8.29.a) tehnisko specifikāciju izstrādi un apstiprināšanu; 8.29.b) iepirkuma procedūrām, kuras daudzi un bieži nepieredzējušie konkursu dalībnieki uzskatīja par kompleksām un neelastīgām; un 8.29.c) ierobežotā konkurence, ko radīja ļoti specifiskā tehnoloģija un nelielais potenciālo piegādātāju skaits.

| 8.41. | Ņemot vērā to, cik sarežģīts ir katrs no industriālajiem projektiem (TUP – tehniskās bāzes uzlabošanas projekts), lēmumu par tiem paredzēts pieņemt tikai pēc pagaidu projekta pabeigšanas (TSP – tehniskās bāzes sagatavošanas projekts). No TSP var apzināt uzdevumus un nosacījumus, kas būs pamatā TUP, kurš savukārt veidos otro posmu. Šādi sākumposma pasākumi ir svarīgi galīgās definīcijas iegūšanai un licencēšanas darbību noteikšanai, kas savukārt nepieciešams, lai sasniegtu pēc iespējas lielāku drošību. |
| --- | --- |

8.41.

Ņemot vērā to, cik sarežģīts ir katrs no industriālajiem projektiem (TUP – tehniskās bāzes uzlabošanas projekts), lēmumu par tiem paredzēts pieņemt tikai pēc pagaidu projekta pabeigšanas (TSP – tehniskās bāzes sagatavošanas projekts). No TSP var apzināt uzdevumus un nosacījumus, kas būs pamatā TUP, kurš savukārt veidos otro posmu. Šādi sākumposma pasākumi ir svarīgi galīgās definīcijas iegūšanai un licencēšanas darbību noteikšanai, kas savukārt nepieciešams, lai sasniegtu pēc iespējas lielāku drošību.

| 8.42. | Palāta nekonstatēja noteikumu pārkāpumus iepirkuma procedūrās saistībā ar pārbaudītajiem pakalpojumu sniegšanas un piegādes līgumiem 2005. gadā, tomēr problēmas turpināja pastāvēt attiecībā uz PVN nepiemērošanu aprīkojumam, kas iegādāts uz vietas vai ievests. |
| --- | --- |

8.42.

Palāta nekonstatēja noteikumu pārkāpumus iepirkuma procedūrās saistībā ar pārbaudītajiem pakalpojumu sniegšanas un piegādes līgumiem 2005. gadā, tomēr problēmas turpināja pastāvēt attiecībā uz PVN nepiemērošanu aprīkojumam, kas iegādāts uz vietas vai ievests.

| 8.42. | Komisija apzinās, ka arvien vēl pastāv problēmas saistībā ar to, kā saņēmējas valsts iestādes ievēro noteikumus par atbrīvošanu no PVN, kas paredzēta TACIS noteikumos. Šī problēma regulāri tiek uzsvērta politiskā līmenī, tomēr līdz šim nesekmīgi. |
| --- | --- |

8.42.

Komisija apzinās, ka arvien vēl pastāv problēmas saistībā ar to, kā saņēmējas valsts iestādes ievēro noteikumus par atbrīvošanu no PVN, kas paredzēta TACIS noteikumos. Šī problēma regulāri tiek uzsvērta politiskā līmenī, tomēr līdz šim nesekmīgi.

Nedaudz uzlabota saņēmēju iesaistīšana

| 8.43. | Krievijas un Ukrainas kodolenerģētikas drošības iestāžu struktūra un administratīvā spēja centrālajā līmenī ir pilnveidota. Iestādes abās valstīs 2005. gadā izteica gandarījumu par pieaugošu to iesaisti TACIS darbību plānošanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

8.43.

Krievijas un Ukrainas kodolenerģētikas drošības iestāžu struktūra un administratīvā spēja centrālajā līmenī ir pilnveidota. Iestādes abās valstīs 2005. gadā izteica gandarījumu par pieaugošu to iesaisti TACIS darbību plānošanā un īstenošanā.

| 8.44. | Rietumvalstu eksperti uz vietas un atomelektrostacijas uzsvēra to, ka kopumā sadarbība ir uzlabojusies. Ieinteresētība projektu attīstīšanā un vispārīgā iesaiste drošības uzlabošanā no atomelektrostaciju puses ir bijusi apmierinoša. Tomēr centrālajā līmenī uzņēmumi, t. i., atomelektrostaciju īpašnieki, efektīvi nesadarbojās projektu rezultātu izplatīšanas vai replikācijas jomā. |
| --- | --- |

8.44.

Rietumvalstu eksperti uz vietas un atomelektrostacijas uzsvēra to, ka kopumā sadarbība ir uzlabojusies. Ieinteresētība projektu attīstīšanā un vispārīgā iesaiste drošības uzlabošanā no atomelektrostaciju puses ir bijusi apmierinoša. Tomēr centrālajā līmenī uzņēmumi, t. i., atomelektrostaciju īpašnieki, efektīvi nesadarbojās projektu rezultātu izplatīšanas vai replikācijas jomā.

| 8.44. | Komisija, saņemot atbalstu no Kopīgā Pētniecības centra Petenas Enerģētikas institūta, ir sagatavojusi divus projektus (vienu Krievijai un vienu Ukrainai, kurš izstrādāts nesen), kuru mērķis veicināt galveno projektu rezultātu izplatīšanu galīgo lietotāju (AES un institūtu) vidū. |
| --- | --- |

8.44.

Komisija, saņemot atbalstu no Kopīgā Pētniecības centra Petenas Enerģētikas institūta, ir sagatavojusi divus projektus (vienu Krievijai un vienu Ukrainai, kurš izstrādāts nesen), kuru mērķis veicināt galveno projektu rezultātu izplatīšanu galīgo lietotāju (AES un institūtu) vidū.

Nākamajā programmā galvenie pūliņi tiks veltīti drošības kultūras uzlabošanai saņēmējvalstīs Krievijā un Ukrainā. Tas veicinās paraugprakses izplatīšanu, kas noritēs līdztekus projekta rezultātu izplatīšanai galīgo lietotāju (AES) līmenī.

| 8.45. | Lai gan ir situācija ir uzlabojusies, no Krievijas un Ukrainas institūtiem joprojām ir apgrūtināta informācijas un datu saņemšana par atomelektrostaciju iekārtu uzbūves parametriem. |
| --- | --- |

8.45.

Lai gan ir situācija ir uzlabojusies, no Krievijas un Ukrainas institūtiem joprojām ir apgrūtināta informācijas un datu saņemšana par atomelektrostaciju iekārtu uzbūves parametriem.

Secinājums un ieteikumi

| 8.46. | Kopš 2000. gada Komisija ir būtiski uzlabojusi kodoldrošības politikas pārvaldību. Lai turpmāk uzlabotu programmas efektivitāti, Palāta iesaka Komisijai vēl vairāk pilnveidot: |
| --- | --- |

8.46.

Kopš 2000. gada Komisija ir būtiski uzlabojusi kodoldrošības politikas pārvaldību. Lai turpmāk uzlabotu programmas efektivitāti, Palāta iesaka Komisijai vēl vairāk pilnveidot:

| 8.46. | Komisija turpmāk nostiprinās: |
| --- | --- |

8.46.

Komisija turpmāk nostiprinās:

| a) | tās intervences stratēģijas īstenošanu, |
| --- | --- |

a)

tās intervences stratēģijas īstenošanu,

| a) | savas intervences stratēģijas īstenošanu: |
| --- | --- |

a)

savas intervences stratēģijas īstenošanu:

| | i) | izstrādājot TACIS ietekmes noteikšanas sistēmu atsevišķu atomelektrostaciju līmenī un nosakot pārbaudāmus mērķus jaunajam plānošanas periodam, |
| --- | --- | --- |

i)

izstrādājot TACIS ietekmes noteikšanas sistēmu atsevišķu atomelektrostaciju līmenī un nosakot pārbaudāmus mērķus jaunajam plānošanas periodam,

| | i) | Komisija izstrādā potenciālu metodi, kā izmērīt Tacis projektu ietekmi atsevišķu AES līmenī un rezultātu izplatīšanu visā kodolenerģētikas nozarē. Šos uzdevumus vajadzēs integrēt nākamās programmas sākumposmā, |
| --- | --- | --- |

i)

Komisija izstrādā potenciālu metodi, kā izmērīt Tacis projektu ietekmi atsevišķu AES līmenī un rezultātu izplatīšanu visā kodolenerģētikas nozarē. Šos uzdevumus vajadzēs integrēt nākamās programmas sākumposmā,

| | ii) | nosakot un īstenojot projektus arī radioaktīvo atkritumu jomā, un |
| --- | --- | --- |

ii)

nosakot un īstenojot projektus arī radioaktīvo atkritumu jomā, un

| | ii) | Komisija kopā ar saņēmējiem izpētīs papildu projektus radioaktīvo atkritumu jomā, ņemot vērā prioritātes, |
| --- | --- | --- |

ii)

Komisija kopā ar saņēmējiem izpētīs papildu projektus radioaktīvo atkritumu jomā, ņemot vērā prioritātes,

| | iii) | ieviešot metodi, kas pilnībā ietvertu komunālo pakalpojumu uzņēmumu projekta rezultātu izplatīšanā un replikācijā; |
| --- | --- | --- |

iii)

ieviešot metodi, kas pilnībā ietvertu komunālo pakalpojumu uzņēmumu projekta rezultātu izplatīšanā un replikācijā;

| | iii) | Komisijas nolūks ir īstenot projektus, kas dotu pēc iespējas lielāku labumu saņēmējiem un galīgajiem lietotājiem tehniskajā, vadības un finanšu līmenī, neizvirzot šo principu kā ierobežojumu. |
| --- | --- | --- |

iii)

Komisijas nolūks ir īstenot projektus, kas dotu pēc iespējas lielāku labumu saņēmējiem un galīgajiem lietotājiem tehniskajā, vadības un finanšu līmenī, neizvirzot šo principu kā ierobežojumu.

| b) | programmas pārvaldību, |
| --- | --- |

b)

programmas pārvaldību,

| b) | programmas pārvaldība: |
| --- | --- |

b)

programmas pārvaldība:

| | i) | palielinot delegāciju iesaistīšanos, piešķirot pietiekamus personālresursus un izskaidrojot delegāciju pienākumus; |
| --- | --- | --- |

i)

palielinot delegāciju iesaistīšanos, piešķirot pietiekamus personālresursus un izskaidrojot delegāciju pienākumus;

| | i) | Komisijai jāizpēta delegāciju lielākas iesaistīšanas iespējas, ja tas atbilst kodoldrošības uzlabošanas mērķiem un labākai programmu pārvaldībai, kas ietver piemērotu personālresursu izvietošanu un to atbildības noteikšanu, |
| --- | --- | --- |

i)

Komisijai jāizpēta delegāciju lielākas iesaistīšanas iespējas, ja tas atbilst kodoldrošības uzlabošanas mērķiem un labākai programmu pārvaldībai, kas ietver piemērotu personālresursu izvietošanu un to atbildības noteikšanu,

| | ii) | apsverot iespēju piešķirt papildu finansējumu, pamatojoties uz saņēmēja līgumsaistību izpildi; |
| --- | --- | --- |

ii)

apsverot iespēju piešķirt papildu finansējumu, pamatojoties uz saņēmēja līgumsaistību izpildi;

| | ii) | Komisija turpinās mudināt saņēmējas valstis ievērot savas līgumsaistības, |
| --- | --- | --- |

ii)

Komisija turpinās mudināt saņēmējas valstis ievērot savas līgumsaistības,

| | iii) | detalizēti analizējot aprīkojuma iepirkuma procesu un piemērojot pārbaudītu vislabāko praksi, piem., nodrošinot līdzfinansējumu, lai šie procesi būtu efektīvāki. |
| --- | --- | --- |

iii)

detalizēti analizējot aprīkojuma iepirkuma procesu un piemērojot pārbaudītu vislabāko praksi, piem., nodrošinot līdzfinansējumu, lai šie procesi būtu efektīvāki.

| | iii) | Komisija pārskatīs visu aprīkojuma iepirkuma procesu, ja tas nebūs pretrunā kodoldrošības uzlabošanas mērķim, un piedāvās labākus projektu pārvaldības noteikumus. |
| --- | --- | --- |

iii)

Komisija pārskatīs visu aprīkojuma iepirkuma procesu, ja tas nebūs pretrunā kodoldrošības uzlabošanas mērķim, un piedāvās labākus projektu pārvaldības noteikumus.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 8.47. | Pēdējā gada laikā Palāta saistībā ar ārējām darbībām ir publicējusi četrus īpašos ziņojumus: |
| --- | --- |

8.47.

Pēdējā gada laikā Palāta saistībā ar ārējām darbībām ir publicējusi četrus īpašos ziņojumus:

| a) | par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā (Īpašais ziņojums Nr. 2/2006), |
| --- | --- |

a)

par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā (Īpašais ziņojums Nr. 2/2006),

| b) | par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem (Īpašais ziņojums Nr. 3/2006), |
| --- | --- |

b)

par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem (Īpašais ziņojums Nr. 3/2006),

| c) | par MEDA programmu (Īpašais ziņojums Nr. 5/2006), |
| --- | --- |

c)

par MEDA programmu (Īpašais ziņojums Nr. 5/2006),

| d) | par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā (Īpašais ziņojums Nr. 6/2006). |
| --- | --- |

d)

par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā (Īpašais ziņojums Nr. 6/2006).

Tie atrodami Palātas tīmekļa vietnē (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Par atbalstu, ko sniedz ar Eiropas Attīstības fondu starpniecību, sagatavo atsevišķus pārskatus, jo to nefinansē no vispārējā budžeta.

(2)  CARDS programma sekmē stabilitāti un mieru Rietumbalkānu reģiona valstīs.

(3)  Vairāk nekā 60 % no CARDS saistībām 2005. gadā.

(4)  Delegācijas apmeklēja Albānijā, Kolumbijā, Horvātijā, Indijā, Gruzijā un Libānā.

(5)  7.17. punkts.

(6)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 7.21. punktu.

(7)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 7.19. punktu.

(8)  Sk. 37. punktu Palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2006 par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem.

(9)  Ģeogrāfiskie direktorāti: Āzija un Vidusāzija, Eiropa, Vidusjūras Dienvidu reģions, Tuvie Austrumi un Kaimiņattiecību politika, Latīņamerika.

(10)  Vairums elementu darbojas, taču daži elementi vēl jāuzlabo.

(11)  Iekšējās revīzijas struktūrvienība galveno uzmanību pievērsusi sistēmu analīzei, bet vēl nav veikusi sistēmu pārbaudi. Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju ĢD ECHO sāka pārbaudes 2005. gadā un šo procedūru pabeigs 2006. gadā

(12)  Uzlabojumi vajadzīgi īstenotāju organizāciju pasūtītajām revīzijām. Komisijas ieviesto jauno 	 projektu rezultātiem jābūt redzamiem 2006. gadā

(13)  Pārskatos par 2001. un 2004. finanšu gadu bija aprakstītas grūtības, ar kurām saskārās Palāta, vēloties saņemt datus no ANO aģentūrām. Pārskatā par 2004. finanšu gadu Komisijai bija ieteikts sarunās ar ANO aģentūrām noskaidrot Palātas tiesības piekļūt informācijai par šo aģentūru vadītajiem projektiem. Veicot revīzijas saistībā ar Ticamības deklarāciju, 2005. gadā Palāta neizvēlējās nevienu ANO aģentūru.

(14)  171. punkts rezolūcijā, kas iekļauta Ziņojumā par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu A6-0108/2006.

(15)  Finanšu un administratīvā pamatnolīguma 13. pantā noteikts, ka darba grupa sapulcējas vismaz reizi gadā, lai sekmētu regulāru informācijas apmaiņu par visiem jautājumiem saistībā ar šo nolīgumu.

(16)  ANO projekts Indonēzijā: pēc sākotnējā atteikuma sniegt informāciju ĢD ECHO to saņēma 2005. gadā, pienācīgi piemērojot FAFA.

(17)  OV C 35, 9.2.1999.

(18)  Padomes ieteikums par budžeta izpildes apstiprināšanu 2000. gadam.

(19)  COM(2000) 493 galīgā redakcija, 6.9.2000.

(20)  RAC (“reste à contracter”).

(21)  Sk. 166. panta otro daļu Padomes 2002. gada 15. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.): “Finansēšanas līgumus ar saņēmējām trešām valstīm..... noslēdz ne vēlāk kā n+1 gada 31. decembrī, kur n gads ir gads, kurā budžeta saistības radušās. Atsevišķus līgumus un nolīgumus, ar kuriem izpildašādus finansēšanas līgumus, noslēdz ne vēlāk kā trīs gadus pēc budžeta saistību uzņemšanas dienas. Atsevišķus līgumus un nolīgumus, kas attiecas uz revīziju un novērtēšanu, var noslēgt vēlāk.”

---

9. NODAĻA

Pirmspievienošanās stratēģija

SATURS

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

Revīzijas konstatējumi

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Secinājumi un ieteikumi

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 9.1. | Šī nodaļa attiecas uz finanšu plāna 7. pozīciju, kas ietver izdevumus pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, ISPA un Sapard) Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs (1), kā arī pirmspievienošanās atbalsta programmai Turcijā. |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

9.1.

Šī nodaļa attiecas uz finanšu plāna 7. pozīciju, kas ietver izdevumus pirmspievienošanās instrumentiem (Phare, ISPA un Sapard) Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs (1), kā arī pirmspievienošanās atbalsta programmai Turcijā.

| 9.2. | Phare programmu (2) un pirmspievienošanās atbalsta programmu Turcijai (3) pārvalda Paplašināšanās ģenerāldirektorāts. Šo pirmspievienošanās programmu mērķis ir atbalstīt iestāžu darbības uzlabošanu un ieguldījumus. ISPA
   (4) tika izveidota, lai atvieglotu pievienošanos vides un transporta jomā, un to pārvalda Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts. Par Sapard
   (5) īstenošanu atbild Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, un šīs programmas mērķis ir palīdzēt saņēmējvalstīm pārvarēt problēmas, ko rada strukturālie pielāgojumi lauksaimniecības nozarēs un lauku teritorijās, kā arī veicināt kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu. |
| --- | --- |

9.2.

Phare programmu (2) un pirmspievienošanās atbalsta programmu Turcijai (3) pārvalda Paplašināšanās ģenerāldirektorāts. Šo pirmspievienošanās programmu mērķis ir atbalstīt iestāžu darbības uzlabošanu un ieguldījumus. ISPA
   (4) tika izveidota, lai atvieglotu pievienošanos vides un transporta jomā, un to pārvalda Reģionālās politikas ģenerāldirektorāts. Par Sapard
   (5) īstenošanu atbild Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts, un šīs programmas mērķis ir palīdzēt saņēmējvalstīm pārvarēt problēmas, ko rada strukturālie pielāgojumi lauksaimniecības nozarēs un lauku teritorijās, kā arī veicināt kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu.

| 9.3. | Phare, Turcijas un ISPA programmas un projektus galvenokārt īsteno, piemērojot decentralizēto īstenošanas sistēmu (Decentralised Implementation System jeb DIS), saskaņā ar kuru iepirkumus un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu ex-ante kontrolē Komisijas delegācijas, vai, piemērojot paplašināto decentralizēto īstenošanas sistēmu (Extended Decentralised Implementation System jeb EDIS), saskaņā ar kuru konkursu rīkošanu un līgumslēgšanu Komisija ex-ante nekontrolē (6). Programmas pārvaldot decentralizēti, maksājumus darbuzņēmējiem un saņēmējiem veic valstu iestādes, un Komisija veic tikai ex-post kontroli. |
| --- | --- |

9.3.

Phare, Turcijas un ISPA programmas un projektus galvenokārt īsteno, piemērojot decentralizēto īstenošanas sistēmu (Decentralised Implementation System jeb DIS), saskaņā ar kuru iepirkumus un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu ex-ante kontrolē Komisijas delegācijas, vai, piemērojot paplašināto decentralizēto īstenošanas sistēmu (Extended Decentralised Implementation System jeb EDIS), saskaņā ar kuru konkursu rīkošanu un līgumslēgšanu Komisija ex-ante nekontrolē (6). Programmas pārvaldot decentralizēti, maksājumus darbuzņēmējiem un saņēmējiem veic valstu iestādes, un Komisija veic tikai ex-post kontroli.

| 9.4. | Sapard arī īsteno decentralizēti, bet netiek prasīts Komisijas ex-ante apstiprinājums projektu atlasei, konkursu rīkošanai un līgumslēgšanai. Pamatojoties uz saviem izvērtējumiem, Komisija ir nodevusi programmas pārvaldību katrai saņēmējvalstij. Par īstenošanu un maksāšanu atbild akreditētas maksājumu aģentūras, kas atlīdzina saņēmējiem radušos izdevumus. Katra maksājumu aģentūra ik gadu iesniedz Komisijai apliecinājumu par saviem pārskatiem un neatkarīgas apliecinātājiestādes revīzijas ziņojumu. Finanšu gada beigās Komisija pārbauda, vai sistēmas ir adekvātas un darbojas kā paredzēts, un noskaidro grāmatojumus. |
| --- | --- |

9.4.

Sapard arī īsteno decentralizēti, bet netiek prasīts Komisijas ex-ante apstiprinājums projektu atlasei, konkursu rīkošanai un līgumslēgšanai. Pamatojoties uz saviem izvērtējumiem, Komisija ir nodevusi programmas pārvaldību katrai saņēmējvalstij. Par īstenošanu un maksāšanu atbild akreditētas maksājumu aģentūras, kas atlīdzina saņēmējiem radušos izdevumus. Katra maksājumu aģentūra ik gadu iesniedz Komisijai apliecinājumu par saviem pārskatiem un neatkarīgas apliecinātājiestādes revīzijas ziņojumu. Finanšu gada beigās Komisija pārbauda, vai sistēmas ir adekvātas un darbojas kā paredzēts, un noskaidro grāmatojumus.

| 9.5. | Maksājumi pirmspievienošanās programmās 2005. gadā kopā bija EUR 2 985 miljoni.
  9.1. grafikā
  ir parādītas 2005. gadā radušās saistības un izdevumi. Astoņām Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, kas kļuva par dalībvalstīm 2004. gadā, pēc pievienošanās netika radītas jaunas izdevumu saistības (izņemot Sapard, kur dažas saistības tika radītas līdz 2004. gada beigām), lai gan maksājumi turpināsies vismaz līdz 2006. gadam. Bijušie ISPA projekti šajās valstīs tagad ir kļuvuši par Kohēzijas fonda projektiem. |
| --- | --- |

9.5.

Maksājumi pirmspievienošanās programmās 2005. gadā kopā bija EUR 2 985 miljoni.
  9.1. grafikā
  ir parādītas 2005. gadā radušās saistības un izdevumi. Astoņām Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm, kas kļuva par dalībvalstīm 2004. gadā, pēc pievienošanās netika radītas jaunas izdevumu saistības (izņemot Sapard, kur dažas saistības tika radītas līdz 2004. gada beigām), lai gan maksājumi turpināsies vismaz līdz 2006. gadam. Bijušie ISPA projekti šajās valstīs tagad ir kļuvuši par Kohēzijas fonda projektiem.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Revīzijas tvērums

| 9.6. | Phare un Turcijas programmām Palāta: |
| --- | --- |

9.6.

Phare un Turcijas programmām Palāta:

| a) | piemēroja detalizētās pārbaudes darījumiem, ko centrāli pārvalda Komisija (8 maksājumi), un darījumiem, ko decentralizēti pārvalda Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā (26 atsevišķi konkursi un 39 maksājumi 13 projektos); |
| --- | --- |

a)

piemēroja detalizētās pārbaudes darījumiem, ko centrāli pārvalda Komisija (8 maksājumi), un darījumiem, ko decentralizēti pārvalda Bulgārijā, Rumānijā un Turcijā (26 atsevišķi konkursi un 39 maksājumi 13 projektos);

Image

Image

| b) | vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, jo īpaši to sistēmu darbību, ar kurām kontrolē valstu līdzfinansēšanas nolīgumus (11 projekti pārbaudīti Bulgārijā, Latvijā, Polijā, Rumānijā un Slovākijā), iepirkumu sistēmu EDIS režīmā (13 konkursi pārbaudīti Latvijā, Polijā un Slovākijā), kā arī decentralizēto pārvaldību Horvātijā (7). |
| --- | --- |

b)

vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, jo īpaši to sistēmu darbību, ar kurām kontrolē valstu līdzfinansēšanas nolīgumus (11 projekti pārbaudīti Bulgārijā, Latvijā, Polijā, Rumānijā un Slovākijā), iepirkumu sistēmu EDIS režīmā (13 konkursi pārbaudīti Latvijā, Polijā un Slovākijā), kā arī decentralizēto pārvaldību Horvātijā (7).

| 9.7. | Saistībā ar ISPA Palāta veica neizvērstu pārbaudi Komisijā, galvenokārt pārskatot Komisijas darbības attiecībā uz pārvaldes un kontroles sistēmām vienā kandidātvalstī (Horvātijā) un topošajās dalībvalstīs (Bulgārijā un Rumānijā). Bulgārijā un Rumānijā cita starpā Palāta skatīja arī to, kā sokas ar EDIS ieviešanu. Konkrēti pakārtoti darījumi revidēti netika. |
| --- | --- |

9.7.

Saistībā ar ISPA Palāta veica neizvērstu pārbaudi Komisijā, galvenokārt pārskatot Komisijas darbības attiecībā uz pārvaldes un kontroles sistēmām vienā kandidātvalstī (Horvātijā) un topošajās dalībvalstīs (Bulgārijā un Rumānijā). Bulgārijā un Rumānijā cita starpā Palāta skatīja arī to, kā sokas ar EDIS ieviešanu. Konkrēti pakārtoti darījumi revidēti netika.

| 9.8. | Saistībā ar Sapard Palāta veica kontroles pārbaudes un darījumu pārbaudes Bulgārijā un Rumānijā, katrā no šīm valstīm revidējot piecus projektus un aptverot galvenos revīzijas laikā īstenotos pasākumus. Revidenti pārbaudīja projektu dokumentus attiecīgajās maksājumu aģentūrās un projektu likumību un pareizību uz vietas. Revidenti vērtēja arī pārraudzības un kontroles sistēmas, tostarp Komisijas pārskatu par apliecinātājiestādes ziņojumiem. |
| --- | --- |

9.8.

Saistībā ar Sapard Palāta veica kontroles pārbaudes un darījumu pārbaudes Bulgārijā un Rumānijā, katrā no šīm valstīm revidējot piecus projektus un aptverot galvenos revīzijas laikā īstenotos pasākumus. Revidenti pārbaudīja projektu dokumentus attiecīgajās maksājumu aģentūrās un projektu likumību un pareizību uz vietas. Revidenti vērtēja arī pārraudzības un kontroles sistēmas, tostarp Komisijas pārskatu par apliecinātājiestādes ziņojumiem.

Revīzijas konstatējumi

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| 9.9. | Darījumos, ko Palāta pārbaudīja Phare un Turcijas programmās, būtisku kļūdu nebija. Tomēr Phare programmā starp izdevumiem, ko deklarēja kā paralēlo valsts līdzfinansējumu, Palāta atklāja dažus neatbilstīgus izdevumus, galvenokārt PVN. Tāpat arī bija gadījumi, kad izdevumi bija radušies ārpus atbilstīgā termiņa. Ņemot vērā Komisijas atbildi uz šo konstatējumu, Palāta tomēr vēlas atkārtot: nav juridiska pamata tam, ka Paplašināšanās ģenerāldirektorāts ļauj PVN uzskatīt par atbilstīgiem izdevumiem paralēlajā līdzfinansējumā. Phare regula neļauj no Kopienas līdzekļiem finansēt PVN, un šā noteikuma mērķis būtu ignorēts, ja PVN uzskatītu par atbilstīgu līdzfinansējumam (8). |
| --- | --- |

9.9.

Darījumos, ko Palāta pārbaudīja Phare un Turcijas programmās, būtisku kļūdu nebija. Tomēr Phare programmā starp izdevumiem, ko deklarēja kā paralēlo valsts līdzfinansējumu, Palāta atklāja dažus neatbilstīgus izdevumus, galvenokārt PVN. Tāpat arī bija gadījumi, kad izdevumi bija radušies ārpus atbilstīgā termiņa. Ņemot vērā Komisijas atbildi uz šo konstatējumu, Palāta tomēr vēlas atkārtot: nav juridiska pamata tam, ka Paplašināšanās ģenerāldirektorāts ļauj PVN uzskatīt par atbilstīgiem izdevumiem paralēlajā līdzfinansējumā. Phare regula neļauj no Kopienas līdzekļiem finansēt PVN, un šā noteikuma mērķis būtu ignorēts, ja PVN uzskatītu par atbilstīgu līdzfinansējumam (8).

| 9.9. | Attiecībā uz šiem darījumiem netika konstatētas būtiskas kļūdas. PVN traktēšana par attaisnotiem izdevumiem valsts paralēlā līdzfinansējuma ietvaros atbilst Phare regulai, jo Komisija uzskata, ka šajā regulā izklāstīti tikai Kopienas finansējumam piemērojamie noteikumi. |
| --- | --- |

9.9.

Attiecībā uz šiem darījumiem netika konstatētas būtiskas kļūdas. PVN traktēšana par attaisnotiem izdevumiem valsts paralēlā līdzfinansējuma ietvaros atbilst Phare regulai, jo Komisija uzskata, ka šajā regulā izklāstīti tikai Kopienas finansējumam piemērojamie noteikumi.

Finansējuma memorandā līgumu slēgšanas un naudas izmaksāšanas termiņi attiecas uz “EK dotāciju”. Tādēļ valsts iestādes var argumentēt, ka šie datumi ir piemērojami tikai ES ieguldījumam, nevis to līdzfinansējumam.

| 9.10. | Revidētajos Sapard darījumos Palāta konstatēja būtiskas kļūdas. Palāta atklāja, ka izmaiņas Sapard projektu apstiprināšanas procedūrās Bulgārijā nebija – kā tas vajadzīgs – iepriekš apstiprinājusi Komisija. Tā iznākumā Sapard izdevumi EUR 3,4 miljonu apmērā 53 projektos bija neatbilstīgi. Gan Rumānijā, gan Bulgārijā Palāta atrada projektus, kuros saņēmēji nebija pildījuši līgumsaistības. Viens Rumānijā revidēts projekts izrādījās neatbilstīgs ES finansējumam, jo nebija ievēroti pamatnosacījumi attiecībā uz dotēto ēku un iekārtu izmantošanu. Turklāt maksājumu aģentūras reizēm pirms projektu pieņemšanas un līdzekļu izmaksāšanas nebija pienācīgi pārbaudījušas dažus nosacījumus, tātad šiem projektiem trūka pierādījumu par atbilstības kritēriju ievērošanu. |
| --- | --- |

9.10.

Revidētajos Sapard darījumos Palāta konstatēja būtiskas kļūdas. Palāta atklāja, ka izmaiņas Sapard projektu apstiprināšanas procedūrās Bulgārijā nebija – kā tas vajadzīgs – iepriekš apstiprinājusi Komisija. Tā iznākumā Sapard izdevumi EUR 3,4 miljonu apmērā 53 projektos bija neatbilstīgi. Gan Rumānijā, gan Bulgārijā Palāta atrada projektus, kuros saņēmēji nebija pildījuši līgumsaistības. Viens Rumānijā revidēts projekts izrādījās neatbilstīgs ES finansējumam, jo nebija ievēroti pamatnosacījumi attiecībā uz dotēto ēku un iekārtu izmantošanu. Turklāt maksājumu aģentūras reizēm pirms projektu pieņemšanas un līdzekļu izmaksāšanas nebija pienācīgi pārbaudījušas dažus nosacījumus, tātad šiem projektiem trūka pierādījumu par atbilstības kritēriju ievērošanu.

| 9.10. | Komisija uzskata, ka šīs kļūdas, ieskaitot gadījumus, kuros saņēmēji nebija pildījuši līgumsaistības, nav nozīmīgas Bulgārijas gadījumā. |
| --- | --- |

9.10.

Komisija uzskata, ka šīs kļūdas, ieskaitot gadījumus, kuros saņēmēji nebija pildījuši līgumsaistības, nav nozīmīgas Bulgārijas gadījumā.

Komisija izsaka nožēlu, ka Bulgārijas iestādes pirms procedūru izmaiņu ieviešanas nav prasījušas iepriekšēju apstiprinājumu. Tā ir paudusi tām savas bažas un atgādinājusi tām par pienākumu iesniegt Komisijai jebkuras ierosinātās procedūru izmaiņas pirms to ieviešanas. Tomēr tā uzskata, ka tas neietekmē projektu atbilstību. Igaunijas konsultants 2005. gadā noraidīja jauno procedūru, bet pēc tam ārējs revidents veiktajā revīzijā secināja, ka “nav nozīmīgu risku ierobežota laika procedūras piemērošanas rezultātā”. Visi kontroles pasākumi tika veikti pirms maksāšanas.

Attiecībā uz jautājumu par projektiem, kuros nebija ievēroti līguma noteikumi, un attiecībā uz prasību pārbaudi Komisija ir pārbaudījusi papildu informāciju un uzskata, ka tās nav nozīmīgas kļūdas.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

| 9.11. | Pārskatītie noslēguma revīziju ziņojumi, kas attiecas uz projektiem, ko finansēja saskaņā ar 1999.–2000. gada Phare valstu programmām un ko gada laikā iesniedza nolīgtie ārējie revidenti, saskanēja ar Palātas darījumu pārbaudēs gūtajiem rezultātiem, proti, tika atklātas finansiāli nebūtiskas kļūdas. |
| --- | --- |

9.11.

Pārskatītie noslēguma revīziju ziņojumi, kas attiecas uz projektiem, ko finansēja saskaņā ar 1999.–2000. gada Phare valstu programmām un ko gada laikā iesniedza nolīgtie ārējie revidenti, saskanēja ar Palātas darījumu pārbaudēs gūtajiem rezultātiem, proti, tika atklātas finansiāli nebūtiskas kļūdas.

| 9.12. | Phare un ISPA programmās ex-ante pārbaudes, ko EK delegācijas piemēroja konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai decentralizētās pārvaldības sistēmā, joprojām bija efektīvs un svarīgs kontroles mehānisms pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

9.12.

Phare un ISPA programmās ex-ante pārbaudes, ko EK delegācijas piemēroja konkursiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai decentralizētās pārvaldības sistēmā, joprojām bija efektīvs un svarīgs kontroles mehānisms pakārtoto darījumu likumības un pareizības nodrošināšanai.

| 9.13. | Revidējot Phare un Turcijas programmas, Palāta secināja, ka pēc delegāciju ex-ante pārbaudēm samērā bieži veikti koriģējoši pasākumi. Tas norāda uz topošo dalībvalstu un kandidātvalstu pārraudzības sistēmu vājo darbību. Tajā pašā laikā ex-ante apstiprināšanas procedūra nav standartizēta, un pārbaužu tvērums nav skaidri definēts. |
| --- | --- |

9.13.

Revidējot Phare un Turcijas programmas, Palāta secināja, ka pēc delegāciju ex-ante pārbaudēm samērā bieži veikti koriģējoši pasākumi. Tas norāda uz topošo dalībvalstu un kandidātvalstu pārraudzības sistēmu vājo darbību. Tajā pašā laikā ex-ante apstiprināšanas procedūra nav standartizēta, un pārbaužu tvērums nav skaidri definēts.

| 9.13. | Ex-ante kontrole ir galvenais elements mācību procesā, kurā par īstenošanu atbildīgās valsts iestādes tiek uzraudzītas, lai tās pastāvīgi uzlabotu savu vadības spēju virzībā uz EDIS akreditāciju. Rezultātā kontroles pasākumu stingrums var mainīties brīdī, kad tiek konstatēts, ka pārvaldības spēja ir uzlabojusies tā, ka, šķiet, nav nepieciešama procedūras pilnīga kodifikācija. |
| --- | --- |

9.13.

Ex-ante kontrole ir galvenais elements mācību procesā, kurā par īstenošanu atbildīgās valsts iestādes tiek uzraudzītas, lai tās pastāvīgi uzlabotu savu vadības spēju virzībā uz EDIS akreditāciju. Rezultātā kontroles pasākumu stingrums var mainīties brīdī, kad tiek konstatēts, ka pārvaldības spēja ir uzlabojusies tā, ka, šķiet, nav nepieciešama procedūras pilnīga kodifikācija.

| 9.14. | Valstu līdzfinansēšanas nolīgumu kontrole Phare programmā ir uzlabojusies, jo īpaši Rumānijā, kur ieviešanas aģentūras paralēlā valsts līdzfinansējuma uzraudzību iekļāva savā standarta kontroles procedūrā. Tomēr Komisijas līmenī Palāta konstatēja, ka Paplašināšanās ģenerāldirektorātā nepastāvēja sistemātiska procedūra, saskaņā ar kuru valsts iestādēm atgādināt par to pienākumu laikus iesniegt galīgās deklarācijas, un pārbaudēm nebija izstrādātas kontrolpunktu veidlapas. |
| --- | --- |

9.14.

Valstu līdzfinansēšanas nolīgumu kontrole Phare programmā ir uzlabojusies, jo īpaši Rumānijā, kur ieviešanas aģentūras paralēlā valsts līdzfinansējuma uzraudzību iekļāva savā standarta kontroles procedūrā. Tomēr Komisijas līmenī Palāta konstatēja, ka Paplašināšanās ģenerāldirektorātā nepastāvēja sistemātiska procedūra, saskaņā ar kuru valsts iestādēm atgādināt par to pienākumu laikus iesniegt galīgās deklarācijas, un pārbaudēm nebija izstrādātas kontrolpunktu veidlapas.

| 9.14. | Komisija dara visu iespējamo, lai saņemtu galīgās deklarācijas finansēšanas nolīgumos noteiktajā termiņā, un dažreiz atliek maksājumu pieprasījumus. Tomēr atsevišķām valstīm ir grūtības nosūtīt dokumentus laikus. Lai dotu vairāk laika valsts fondiem nepieciešamās informācijas vākšanai, tika pagarināts deklarāciju iesniegšanas termiņš. |
| --- | --- |

9.14.

Komisija dara visu iespējamo, lai saņemtu galīgās deklarācijas finansēšanas nolīgumos noteiktajā termiņā, un dažreiz atliek maksājumu pieprasījumus. Tomēr atsevišķām valstīm ir grūtības nosūtīt dokumentus laikus. Lai dotu vairāk laika valsts fondiem nepieciešamās informācijas vākšanai, tika pagarināts deklarāciju iesniegšanas termiņš.

| 9.15. | Līdz ar EDIS piemērošanu jaunajās dalībvalstīs, Phare programmas ieviešanai tika akreditētas īpašas ieviešanas aģentūras, un Komisija vairs ex-ante nekontrolē konkursu rīkošanu un līgumslēgšanu. Tomēr Palāta konstatēja gadījumus (9), kad akreditētās ieviešanas aģentūras nebija reālās līgumslēdzējas iestādes un tās ne vienmēr veica EDIS akreditācijā paredzētās pārbaudes. Neskatoties uz to, EDIS ieviešanas process ir bijis nozīmīgs solis pārvaldības spējas un kontroles sistēmu uzlabošanā jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

9.15.

Līdz ar EDIS piemērošanu jaunajās dalībvalstīs, Phare programmas ieviešanai tika akreditētas īpašas ieviešanas aģentūras, un Komisija vairs ex-ante nekontrolē konkursu rīkošanu un līgumslēgšanu. Tomēr Palāta konstatēja gadījumus (9), kad akreditētās ieviešanas aģentūras nebija reālās līgumslēdzējas iestādes un tās ne vienmēr veica EDIS akreditācijā paredzētās pārbaudes. Neskatoties uz to, EDIS ieviešanas process ir bijis nozīmīgs solis pārvaldības spējas un kontroles sistēmu uzlabošanā jaunajās dalībvalstīs.

| 9.15. | Ņemot vērā akreditācijās izveidoto kontroles sistēmu dziļumu un plašumu, nav pārsteidzoši, ka var konstatēt dažus trūkumus vismaz dažu akreditācijā paredzētu kontroles pasākumu īstenošanā. Visās EDIS akreditētajās valstīs veikto izpildes pārbaužu laikā ir konstatētas palātas aprakstītajām situācijām līdzīgas situācijas. Visos šajos gadījumos Komisija ir pieprasījusi informāciju un rīcību no valsts iestādes un vajadzības gadījumā ir apsvērusi rīcību (maksājumu atlikšanu utt.). |
| --- | --- |

9.15.

Ņemot vērā akreditācijās izveidoto kontroles sistēmu dziļumu un plašumu, nav pārsteidzoši, ka var konstatēt dažus trūkumus vismaz dažu akreditācijā paredzētu kontroles pasākumu īstenošanā. Visās EDIS akreditētajās valstīs veikto izpildes pārbaužu laikā ir konstatētas palātas aprakstītajām situācijām līdzīgas situācijas. Visos šajos gadījumos Komisija ir pieprasījusi informāciju un rīcību no valsts iestādes un vajadzības gadījumā ir apsvērusi rīcību (maksājumu atlikšanu utt.).

| 9.16. | EDIS akreditācijas procesu Phare un ISPA programmām Bulgārijā un Rumānijā atkal pagarināja. Rumānija pieteikumu EDIS iesniedza 2005. gada beigās, kad Bulgārija to vēl nebija izdarījusi. Abas valstis plānoja uzsākt EDIS piemērošanu 2006. gada janvārī (10). Runājot par ISPA, Bulgārijā Palāta konstatēja nesavienojamu pārvaldības un kontroles funkciju apvienošanu Finanšu ministrijā, savukārt Rumānijā Infrastruktūras vadošajai iestādei, kas darbojas kā ISPA valsts koordinators, trūka resursu. |
| --- | --- |

9.16.

EDIS akreditācijas procesu Phare un ISPA programmām Bulgārijā un Rumānijā atkal pagarināja. Rumānija pieteikumu EDIS iesniedza 2005. gada beigās, kad Bulgārija to vēl nebija izdarījusi. Abas valstis plānoja uzsākt EDIS piemērošanu 2006. gada janvārī (10). Runājot par ISPA, Bulgārijā Palāta konstatēja nesavienojamu pārvaldības un kontroles funkciju apvienošanu Finanšu ministrijā, savukārt Rumānijā Infrastruktūras vadošajai iestādei, kas darbojas kā ISPA valsts koordinators, trūka resursu.

| 9.16. | Palātas minētie kavējumi notika, neskatoties uz Komisijas spiedienu uz stingrāku rīcību no attiecīgo valsts iestāžu puses. |
| --- | --- |

9.16.

Palātas minētie kavējumi notika, neskatoties uz Komisijas spiedienu uz stingrāku rīcību no attiecīgo valsts iestāžu puses.

Rumānijā ir veikti revīzijas apmeklējumi uz vietas, pamatojoties uz saņemtiem pieteikumiem. Komisija 2006. gada 28. jūnijā piešķīra EDIS akreditāciju visām ISPA ieviešanas aģentūrām. Tā cer piešķirt PHARE akreditāciju līdz 2006. gada beigām.

Bulgārijas gadījumā pieteikumi ir iesniegti vēlāk, un gan ISPA, gan PHARE akreditācijas process būs iespējams tikai pēc kāda papildu revīzijas darba uz vietas, kas abos gadījumos, paredzams, notiks pirms 2006. gada rudens beigām.

ISPA funkciju sadales problēma Bulgārijā tika atrisināta ar pienākumu pārdali 2006. gada martā. Pēc Komisijas ieteikumiem valsts ISPA koordinatora (NIC) personāla skaits Rumānijā ievērojami uzlabojās 2006. gadā.

| 9.17. | Revidējot Sapard sistēmas Bulgārijā un Rumānijā, Palāta atklāja, ka sistēmās bija paredzēti būtiskākie elementi, bet praksē tās darbojās nepilnīgi: |
| --- | --- |

9.17.

Revidējot Sapard sistēmas Bulgārijā un Rumānijā, Palāta atklāja, ka sistēmās bija paredzēti būtiskākie elementi, bet praksē tās darbojās nepilnīgi:

| 9.17. | |
| --- | --- |

9.17.

| a) | dokumentācija saistībā ar valsts iepirkuma procedūrām Rumānijā nenodrošināja piedāvājumu saņemšanu termiņos un pienācīgu izskatīšanu; |
| --- | --- |

a)

dokumentācija saistībā ar valsts iepirkuma procedūrām Rumānijā nenodrošināja piedāvājumu saņemšanu termiņos un pienācīgu izskatīšanu;

| a) | Pēc procedūru problēmām pašvaldību atklātos konkursos Rumānijas iestādes jau ir veikušas pasākumus. Kopš 2005. gada jūnija ekspertiem no reģionālajiem birojiem bija jāpiedalās visu piedāvājumu atvēršanā un jāizgatavo visu saņemto piedāvājumu kopijas, lai nodrošinātu papildu pārliecību, ka ir ievērotas konkursa procedūras. Komisija pārbauda atklāta konkursa procedūru darbību Rumānijā un sekos palātas novērojumiem šajā kontekstā ar grāmatojumu noskaidrošanas procesu. |
| --- | --- |

a)

Pēc procedūru problēmām pašvaldību atklātos konkursos Rumānijas iestādes jau ir veikušas pasākumus. Kopš 2005. gada jūnija ekspertiem no reģionālajiem birojiem bija jāpiedalās visu piedāvājumu atvēršanā un jāizgatavo visu saņemto piedāvājumu kopijas, lai nodrošinātu papildu pārliecību, ka ir ievērotas konkursa procedūras. Komisija pārbauda atklāta konkursa procedūru darbību Rumānijā un sekos palātas novērojumiem šajā kontekstā ar grāmatojumu noskaidrošanas procesu.

| b) | dažas summas (11) saņēmējiem bija atlīdzinātas bez pienācīgiem apliecinošiem dokumentiem, tātad maksājumu aģentūra nevarēja būt pārliecināta par izdevumu reālu rašanos un atbilstīgumu (Rumānija). Bulgārijā dažus izdevumus Sapard programmā atlīdzina pēc vienotas likmes, bet šo summu precīzu atšifrējumu un pamatojumu nevarēja noteikt; |
| --- | --- |

b)

dažas summas (11) saņēmējiem bija atlīdzinātas bez pienācīgiem apliecinošiem dokumentiem, tātad maksājumu aģentūra nevarēja būt pārliecināta par izdevumu reālu rašanos un atbilstīgumu (Rumānija). Bulgārijā dažus izdevumus Sapard programmā atlīdzina pēc vienotas likmes, bet šo summu precīzu atšifrējumu un pamatojumu nevarēja noteikt;

| b) | Rumānijas iestādes ir paziņojušas Komisijai par metodi, kas izmantota šo papildu izmaksu aprēķināšanai, un uzskata, ka visaptveroši attaisnojoši dokumenti iekļauti visās maksājumu lietās. Tā kā cenu paaugstinājumu aprēķini parasti pārsniedz maksimālās 5 % vai 10 % robežvērtības, tas rada iespaidu, ka robežvērtības piemēro automātiski, kas faktiski nenotiek. Tas tiks pārbaudīts grāmatojumu noskaidrošanas procesā.
  Attiecībā uz Bulgārijas SAPARD aģentūras veikto vienotas likmes summu atlīdzināšanu saņēmējiem tiek maksāta vienotā likme (parasti summa par kvadrātmetru) vai faktūrrēķinā norādītā summa atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Tas nodrošina, ka vislabākajā gadījumā tiks līdzfinansētas tikai faktūrrēķinā norādītās summas. |
| --- | --- |

b)

Rumānijas iestādes ir paziņojušas Komisijai par metodi, kas izmantota šo papildu izmaksu aprēķināšanai, un uzskata, ka visaptveroši attaisnojoši dokumenti iekļauti visās maksājumu lietās. Tā kā cenu paaugstinājumu aprēķini parasti pārsniedz maksimālās 5 % vai 10 % robežvērtības, tas rada iespaidu, ka robežvērtības piemēro automātiski, kas faktiski nenotiek. Tas tiks pārbaudīts grāmatojumu noskaidrošanas procesā.

Attiecībā uz Bulgārijas SAPARD aģentūras veikto vienotas likmes summu atlīdzināšanu saņēmējiem tiek maksāta vienotā likme (parasti summa par kvadrātmetru) vai faktūrrēķinā norādītā summa atkarībā no tā, kura no tām ir mazāka. Tas nodrošina, ka vislabākajā gadījumā tiks līdzfinansētas tikai faktūrrēķinā norādītās summas.

| c) | Rumānijā vēl nebija ieviestas sistēmas (piemēram, cenu datu bāze), lai pārbaudītu to cenu mērenību, kas ietekmē atbilstīgās summas, savukārt Bulgārijā tādas sistēmas vēl pilnībā nedarbojās un nebija dokumentētas; |
| --- | --- |

c)

Rumānijā vēl nebija ieviestas sistēmas (piemēram, cenu datu bāze), lai pārbaudītu to cenu mērenību, kas ietekmē atbilstīgās summas, savukārt Bulgārijā tādas sistēmas vēl pilnībā nedarbojās un nebija dokumentētas;

| c) | Komisija atzīst palātas bažas. Datu bāzu esamība, lai gan tā nav normatīva prasība, varētu sniegt pat lielāku pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību privātajos iepirkumos. |
| --- | --- |

c)

Komisija atzīst palātas bažas. Datu bāzu esamība, lai gan tā nav normatīva prasība, varētu sniegt pat lielāku pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību privātajos iepirkumos.

| d) | Bulgārijā dažus faktūrrēķinus par dārgiem darījumiem saņēmēji bija samaksājuši skaidrā naudā, ko ir grūtāk pārbaudīt, tātad pastāv palielināts risks. |
| --- | --- |

d)

Bulgārijā dažus faktūrrēķinus par dārgiem darījumiem saņēmēji bija samaksājuši skaidrā naudā, ko ir grūtāk pārbaudīt, tātad pastāv palielināts risks.

| d) | Komisija piekrīt, ka maksājumi skaidrā naudā ir lielāks risks. |
| --- | --- |

d)

Komisija piekrīt, ka maksājumi skaidrā naudā ir lielāks risks.

| 9.18. | Palātas Pārskatā par 2004. finanšu gadu (12) norādīts, ka Sapard pieteikumu un saistīto maksājumu pieprasījumu vērtēšana līgumu slēgšanas posma beigās varētu nebūt pietiekami kvalitatīva laika un reizēm arī personāla trūkuma dēļ. Šā riska nozīmi apstiprināja Ungārijā 2005. gadā konstatētais stāvoklis, kad projektu apstiprināšanas procedūru mainīja, samazinot projektu pieteikumu pārbaudes. Izmaiņas piemēroja no 2004. gada aprīļa, lai gan Komisija tās nebija apstiprinājusi. Tādēļ Palāta atkal uzsver šā riska būtiskumu. |
| --- | --- |

9.18.

Palātas Pārskatā par 2004. finanšu gadu (12) norādīts, ka Sapard pieteikumu un saistīto maksājumu pieprasījumu vērtēšana līgumu slēgšanas posma beigās varētu nebūt pietiekami kvalitatīva laika un reizēm arī personāla trūkuma dēļ. Šā riska nozīmi apstiprināja Ungārijā 2005. gadā konstatētais stāvoklis, kad projektu apstiprināšanas procedūru mainīja, samazinot projektu pieteikumu pārbaudes. Izmaiņas piemēroja no 2004. gada aprīļa, lai gan Komisija tās nebija apstiprinājusi. Tādēļ Palāta atkal uzsver šā riska būtiskumu.

| 9.18. | Diemžēl Komisija nebija informēta par Ungārijas procedūru izmaiņām. Tomēr tagad tā ir pārbaudījusi izmaiņu ietekmi un uzskata, ka kontroles pasākumi ir pietiekami. |
| --- | --- |

9.18.

Diemžēl Komisija nebija informēta par Ungārijas procedūru izmaiņām. Tomēr tagad tā ir pārbaudījusi izmaiņu ietekmi un uzskata, ka kontroles pasākumi ir pietiekami.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 9.19. | Kopumā, ņemot vērā revīzijas tvērumu (9.6.–9.8. punkts), Palātas revidētos darījumus kļūdas būtiski neietekmēja, izņemot Sapard programmā finansētos darījumus. Lai gan Komisijas līmenī Palāta novēroja pārraudzības un kontroles sistēmu uzlabojumus, valstu līmenī tā konstatēja nozīmīgas nepilnības. Phare un Turcijas programmās, kā arī ISPA projektos šīs samērā biežās nepilnības kompensēja koriģējoši pasākumi, ko veica pēc delegāciju ex-ante pārbaudēm. |
| --- | --- |

9.19.

Kopumā, ņemot vērā revīzijas tvērumu (9.6.–9.8. punkts), Palātas revidētos darījumus kļūdas būtiski neietekmēja, izņemot Sapard programmā finansētos darījumus. Lai gan Komisijas līmenī Palāta novēroja pārraudzības un kontroles sistēmu uzlabojumus, valstu līmenī tā konstatēja nozīmīgas nepilnības. Phare un Turcijas programmās, kā arī ISPA projektos šīs samērā biežās nepilnības kompensēja koriģējoši pasākumi, ko veica pēc delegāciju ex-ante pārbaudēm.

| 9.19. | Komisija atzinīgi vērtē palātas secinājumu, ka Komisijas līmenī ir bijuši pārraudzības un kontroles sistēmu uzlabojumi. Palātas īpašajā ziņojumā 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā secināts, ka Komisijas projektu pārbaude pirms finansēšanas izrādījās efektīva, lai novērstu pārkāpumus iepirkuma procesā. |
| --- | --- |

9.19.

Komisija atzinīgi vērtē palātas secinājumu, ka Komisijas līmenī ir bijuši pārraudzības un kontroles sistēmu uzlabojumi. Palātas īpašajā ziņojumā 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā secināts, ka Komisijas projektu pārbaude pirms finansēšanas izrādījās efektīva, lai novērstu pārkāpumus iepirkuma procesā.

Komisija atzīst, ka ir konstatētas kļūdas attiecībā uz SAPARD, tomēr, izņemot varbūt vienīgi Rumānijas atklāto konkursu, tā neuzskata tās par nozīmīgām.

Komisija uzskata, ka vispārējā situācija saistībā ar SAPARD ieviešanu 2005. gadā kopumā ir līdzīga situācijai 2004. gadā.

| 9.20. | Palāta iesaka Komisijai |
| --- | --- |

9.20.

Palāta iesaka Komisijai

| 9.20. | |
| --- | --- |

9.20.

| — | cieši uzraudzīt, vai efektīvi darbojas valstu pārraudzības un kontroles sistēmas, īpaši līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas un maksājumu procedūras, |
| --- | --- |

—

cieši uzraudzīt, vai efektīvi darbojas valstu pārraudzības un kontroles sistēmas, īpaši līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas un maksājumu procedūras,

| — | Komisija turpinās cieši uzraudzīt valsts pārraudzības un kontroles sistēmu efektīvu darbību. |
| --- | --- |

—

Komisija turpinās cieši uzraudzīt valsts pārraudzības un kontroles sistēmu efektīvu darbību.

| — | skaidri definēt procedūras, saskaņā ar kurām delegācijām veikt ex-ante pārbaudes, |
| --- | --- |

—

skaidri definēt procedūras, saskaņā ar kurām delegācijām veikt ex-ante pārbaudes,

| — | Komisija uzskata, ka šīs procedūras jau ir skaidras. Tomēr Komisija ir gatava pārskatīt procedūras, ņemot vērā pēdējos gados gūto pieredzi. |
| --- | --- |

—

Komisija uzskata, ka šīs procedūras jau ir skaidras. Tomēr Komisija ir gatava pārskatīt procedūras, ņemot vērā pēdējos gados gūto pieredzi.

| — | noteikt lielāku prioritāti izdevumu galīgo deklarāciju pēcpārbaudēm Phare programmās, īpaši saistībā ar paralēlo līdzfinansējumu, |
| --- | --- |

—

noteikt lielāku prioritāti izdevumu galīgo deklarāciju pēcpārbaudēm Phare programmās, īpaši saistībā ar paralēlo līdzfinansējumu,

| — | Komisija dara visu iespējamo, lai saņemtu galīgās deklarācijas finansēšanas nolīgumos noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

—

Komisija dara visu iespējamo, lai saņemtu galīgās deklarācijas finansēšanas nolīgumos noteiktajā termiņā.

| — | pievērst īpašu uzmanību riskiem tajos Sapard projektos, kas apstiprināti līgumu slēgšanas posma beigās, |
| --- | --- |

—

pievērst īpašu uzmanību riskiem tajos Sapard projektos, kas apstiprināti līgumu slēgšanas posma beigās,

| — | Komisija apzinās iespējamo risku, bet līdz šim nav ieguvusi pierādījumus par izrietošo finansiālo risku. |
| --- | --- |

—

Komisija apzinās iespējamo risku, bet līdz šim nav ieguvusi pierādījumus par izrietošo finansiālo risku.

| — | cieši uzraudzīt, lai Sapard maksājumu aģentūras nemainītu akreditētās procedūras bez Komisijas apstiprinājuma. |
| --- | --- |

—

cieši uzraudzīt, lai Sapard maksājumu aģentūras nemainītu akreditētās procedūras bez Komisijas apstiprinājuma.

| — | Attiecīgajām valstīm regulāri tiek atgādināts par pienākumu iesniegt jebkuras ierosinātās procedūru izmaiņas Komisijai pirms to ieviešanas. Komisija izskatīs neapstiprinātas procedūru izmaiņas un attiecīgi novērtēs to kontroles ietekmi. |
| --- | --- |

—

Attiecīgajām valstīm regulāri tiek atgādināts par pienākumu iesniegt jebkuras ierosinātās procedūru izmaiņas Komisijai pirms to ieviešanas. Komisija izskatīs neapstiprinātas procedūru izmaiņas un attiecīgi novērtēs to kontroles ietekmi.

ĪPAŠIE ZIŅOJUMI, KAS PIEŅEMTI KOPŠ IEPRIEKŠĒJĀ GADA PĀRSKATA

| 9.21. | Pēdējā gada laikā Palāta ir publicējusi vienu īpašo ziņojumu par pirmspievienošanās stratēģijas tēmu – Īpašo ziņojumu Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā. Ziņojums ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

9.21.

Pēdējā gada laikā Palāta ir publicējusi vienu īpašo ziņojumu par pirmspievienošanās stratēģijas tēmu – Īpašo ziņojumu Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā. Ziņojums ir pieejams Palātas tīmekļa vietnē (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Astoņās jaunajās dalībvalstīs (Čehijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā), valstīs, kas ir iestāšanās procesā (Bulgārijā un Rumānijā), un kandidātvalstī Horvātijā.

(2)  Polija, Ungārija un pārstrukturēšana austrumos, Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.).

(3)  Padomes 2001. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2500/2001 par pirmspievienošanās finansiālo palīdzību Turcijai (OV L 342, 27.12.2001., 1. lpp. Labotā redakcija OV L 285, 23.10.2002., 26. lpp.).

(4)  Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programma, Padomes Regula (EK) Nr. 1267/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.).

(5)  Īpaša pievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai, Padomes Regula (EK) Nr. 1268/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.).

(6)  EDIS ļāva izmantot tām astoņām jaunajām Viduseiropas un Austrumeiropas dalībvalstīm, kurās īpašas ieviešanas aģentūras akreditēja īstenot Phare un ISPA programmas, neprasot, lai konkursu rīkošanu un līgumslēgšanu ex-ante kontrolētu Komisija.

(7)  Saistības pirmajā Phare programmā Horvātijā radās 2005. gadā. Nolūkā pārbaudīt Horvātijas pārvaldības spēju Palāta revidēja darbības, ko finansē saskaņā ar CARDS programmu un ko īsteno valsts iestādes.

(8)  Sk. 2004. finanšu gada pārskata 8.24.–8.26. punktu.

(9)  Latvijā un Polijā.

(10)  Sk. Pārskata par 2004. finanšu gadu 8.18. punktu.

(11)  Norādītas kā “aktualizācijas izmaksas” un “neparedzēti izdevumi”.

(12)  4.70. punkts.

---

10. NODAĻA

Administratīvie izdevumi

SATURS

Kopienas iestāžu un organizāciju administratīvie izdevumi

Ievads

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Pārraudzības un kontroles sistēmas

Konkrēti apsvērumi

Parlaments

Padome

Komisija

Kopienu Tiesa

Revīzijas palāta

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Reģionu komiteja

Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Vispārējs secinājums

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

Eiropas Savienības aģentūras

Eiropas skolas

| PALĀTAS APSVĒRUMI | |
| --- | --- |
| KOPIENAS IESTĀŽU UN ORGANIZĀCIJU ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI |
| Ievads |
| 10.1. | Šajā nodaļā aplūkoti Kopienas iestāžu un Kopienas pārējo organizāciju administratīvie izdevumi. Apropriācijas šiem izdevumiem katra iestāde un organizācija pārvalda tieši, un tās izmanto iestāžu darbinieku algām, pabalstiem un pensijām, kā arī nomas maksām, iepirkumiem un līdzīgiem izdevumiem. Eiropas Savienības iestāžu kopējie administratīvie izdevumi 2005. gadā bija 6 191 miljons EUR. Katras iestādes izdevumi ir norādīti
  10.1. tabulā
  . |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOPIENAS IESTĀŽU UN ORGANIZĀCIJU ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

Ievads

10.1.

Šajā nodaļā aplūkoti Kopienas iestāžu un Kopienas pārējo organizāciju administratīvie izdevumi. Apropriācijas šiem izdevumiem katra iestāde un organizācija pārvalda tieši, un tās izmanto iestāžu darbinieku algām, pabalstiem un pensijām, kā arī nomas maksām, iepirkumiem un līdzīgiem izdevumiem. Eiropas Savienības iestāžu kopējie administratīvie izdevumi 2005. gadā bija 6 191 miljons EUR. Katras iestādes izdevumi ir norādīti
  10.1. tabulā
  .

10.1. tabula – Katras iestādes maksājumi

| (miljonos EUR) |
| --- |
| | 2004 | 2005 |
| Eiropas Parlaments | 1 166 | 1 235 |
| Padome | 507 | 533 |
| Komisija | 3 721 | 3 952 |
| Kopienu Tiesa | 216 | 211 |
| Revīzijas palāta | 84 | 92 |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja | 92 | 96 |
| Reģionu komiteja | 63 | 64 |
| Eiropas ombuds | 5 | 6 |
| Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs | 1 | 2 |
| Kopā | 5 856 | 6 191 |

(miljonos EUR)

2004

2005

Eiropas Parlaments

1 166

1 235

Padome

507

533

Komisija

3 721

3 952

Kopienu Tiesa

216

211

Revīzijas palāta

84

92

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

92

96

Reģionu komiteja

63

64

Eiropas ombuds

5

6

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

1

2

Kopā

5 856

6 191

Īpašais izvērtējums saistībā ar Ticamības deklarāciju

Revīzijas tvērums

| 10.2. | Revīzijas gaitā tika vērtēta to darījumu likumība un pareizība, kas pakārtoti iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Revīziju veica nolūkā sagatavot īpašu izvērtējumu saistībā ar Ticamības deklarāciju. Palāta piemēroja detalizētās pārbaudes reprezentatīvam darījumu paraugam un vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, ko ieviesuši iestāžu kredītrīkotāji. |
| --- | --- |

10.2.

Revīzijas gaitā tika vērtēta to darījumu likumība un pareizība, kas pakārtoti iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Revīziju veica nolūkā sagatavot īpašu izvērtējumu saistībā ar Ticamības deklarāciju. Palāta piemēroja detalizētās pārbaudes reprezentatīvam darījumu paraugam un vērtēja pārraudzības un kontroles sistēmas, ko ieviesuši iestāžu kredītrīkotāji.

| 10.2. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Eiropas Parlamentā pašvērtējumi, ko, izmantojot 2005. gadam noteiktos obligātos vadības un iekšējās kontroles standartus, veica kredītrīkotāji ar tieši deleģētām pilnvarām, liecina, ka to ieviestās kontroles un uzraudzības sistēmas kļūst aizvien kvalitatīvākas un uzticamākas, īstenojot rīcības plānus un iekšējā revidenta ieteikumus. |
| --- | --- |

10.2.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Eiropas Parlamentā pašvērtējumi, ko, izmantojot 2005. gadam noteiktos obligātos vadības un iekšējās kontroles standartus, veica kredītrīkotāji ar tieši deleģētām pilnvarām, liecina, ka to ieviestās kontroles un uzraudzības sistēmas kļūst aizvien kvalitatīvākas un uzticamākas, īstenojot rīcības plānus un iekšējā revidenta ieteikumus.

| 10.3. | Palātas agrāk veiktās revīzijas liecināja, ka konstatētās kļūdas nebija būtiskas un ka to iemesls nebija nopietnas nepilnības kontroles sistēmās. Iepriekšējos gada pārskatos formulēto apsvērumu izpilde ir aprakstīta
  10.2. tabulā
  . |
| --- | --- |

10.3.

Palātas agrāk veiktās revīzijas liecināja, ka konstatētās kļūdas nebija būtiskas un ka to iemesls nebija nopietnas nepilnības kontroles sistēmās. Iepriekšējos gada pārskatos formulēto apsvērumu izpilde ir aprakstīta
  10.2. tabulā
  .

| 10.3. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Sk. atbildi 10.2. tabulas pēdējā slejā. |
| --- | --- |

10.3.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Sk. atbildi 10.2. tabulas pēdējā slejā.

| 10.3. | PADOMES ATBILDE
  Revīzijas palāta 10.2. tabulā ir sagatavojusi kontroles apkopojumu par iepriekš veiktajiem novērojumiem, jo īpaši attiecībā uz samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu. No vienas puses tā secina, ka ĢS ir veikusi piemērotas darbības, lai pakāpeniski likvidētu uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, taču, no otras puses, tā uzskata, ka būtu jāpārtrauc samaksa par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas ir veikto darbību neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

10.3.

PADOMES ATBILDE

Revīzijas palāta 10.2. tabulā ir sagatavojusi kontroles apkopojumu par iepriekš veiktajiem novērojumiem, jo īpaši attiecībā uz samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu. No vienas puses tā secina, ka ĢS ir veikusi piemērotas darbības, lai pakāpeniski likvidētu uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, taču, no otras puses, tā uzskata, ka būtu jāpārtrauc samaksa par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas ir veikto darbību neatņemama sastāvdaļa.

ĢS pilnībā apzinās, ka daži tā iekšējie noteikumi attiecībā uz kompensāciju par virsstundām nav saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un tādēļ ir “praeter legem”. Šie noteikumi bija paredzēti, lai ņemtu vērā ietekmi uz ierēdņa veselību īpaši noslogotā darba laikā (konkrēti, ilgstošā darbā naktīs un brīvdienās), ko rada politiskas prasības saistībā ar Padomes īpašo lomu likumdošanas procesā.

Tomēr, pamatojoties uz vairākām būtiskām izmaiņām Padomes darba metodikā, Padomes ĢS veica vairākus pasākumus, lai labotu pēdējos gados radušās anomālijas. Šo īpašo pasākumu mērķis ir pēc iespējas ātrāk saskaņot Padomes ĢS noteikumus un praksi ar Civildienesta noteikumiem. Tajā pašā laikā ar šiem pasākumiem ir jānovērš kaitējošās sekas uz Padomes ĢS darbību, kādas varētu radīt risinājums, kas balstīts vienīgi uz atvaļinājumu. Turklāt tajos ņemtas vērā attiecīgo ierēdņu likumīgās gaidas, kas tiem izveidojušās, balstoties uz ilglaicīgajiem agrākiem Padomes ĢS noteikumiem, un kas apgrūtina iespēju šo praksi strauji izbeigt.

Darbības, kas veiktas, lai likvidētu uzkrāto papildu atvaļinājumu, kas piešķirts pirms 1997. gada 31. decembra un ko Revīzijas palāta atzīst par piemērotu, var apkopot šādi:

| — | Aicinājums ierēdņiem brīvprātīgi izmantot uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus (2005. gada 17. maija Informatīvais paziņojums 80/05) jau palīdzēja samazināt uzkrājumus aptuveni par vienu trešdaļu. |
| --- | --- |

—

Aicinājums ierēdņiem brīvprātīgi izmantot uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus (2005. gada 17. maija Informatīvais paziņojums 80/05) jau palīdzēja samazināt uzkrājumus aptuveni par vienu trešdaļu.

| — | Īpaši pasākumi atlikušo uzkrājumu likvidācijai tika izziņoti 2006. gada 10. februāra Informatīvajā paziņojumā 25/06 un apstiprināti 2006. gada 30. jūnija Informatīvajā paziņojumā 115/06. |
| --- | --- |

—

Īpaši pasākumi atlikušo uzkrājumu likvidācijai tika izziņoti 2006. gada 10. februāra Informatīvajā paziņojumā 25/06 un apstiprināti 2006. gada 30. jūnija Informatīvajā paziņojumā 115/06.

| | — | obligāta visu to uzkrājumu likvidācija, kas pārsniedz 25 dienas; |
| --- | --- | --- |

—

obligāta visu to uzkrājumu likvidācija, kas pārsniedz 25 dienas;

| | — | likvidāciju var veikt augstākais 4 gadu laikā (2006.–2009.) pie minimālā rādītāja –25 % gadā; |
| --- | --- | --- |

—

likvidāciju var veikt augstākais 4 gadu laikā (2006.–2009.) pie minimālā rādītāja –25 % gadā;

| | — | likvidāciju veic atvaļinājuma vai samaksas veidā, ar automātisku samaksu tā gada beigās, kad obligātie 25 % nav izmantoti kā “temps libre”; |
| --- | --- | --- |

—

likvidāciju veic atvaļinājuma vai samaksas veidā, ar automātisku samaksu tā gada beigās, kad obligātie 25 % nav izmantoti kā “temps libre”;

| | — | aizejot no Padomes ĢS, uzkrātais atvaļinājums tiks izmaksāts. |
| --- | --- | --- |

—

aizejot no Padomes ĢS, uzkrātais atvaļinājums tiks izmaksāts.

Visbeidzot – kā jau minēts iepriekš – Padomes ĢS ir vienisprātis ar Revīzijas palātu par to, ka pašreizējie uzkrājumi būtu jālikvidē pēc iespējas ātrāk.

10.2. tabula – Iepriekšējos gada pārskatos formulēto apsvērumu izpilde

| Apsvērumi | Veiktie pasākumi | Vai vajadzīga turpmāka rīcība? | Parlamenta atbilde |
| --- | --- | --- | --- |
| Samaksa par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas nav izmantots |
| 2004. gada pārskata 9.18. punkts: |
| Padomē samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas pirms 1997. gada 31. decembra piešķirts par virsstundu darbu un ko ierēdnis nav izmantojis, var saņemt, aizejot pensijā. Tā kā A un B kategorijas darbiniekiem nav tiesību uz kompensāciju par virsstundām, tad šādi maksājumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumu 56. pantu. | Ģenerālsekretariāts ir veicis attiecīgus pasākumus ar mērķi pakāpeniski likvidēt A un B kategorijas darbinieku uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, kas piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra. | Samaksa par neizmantotiem papildu kārtējiem atvaļinājumiem jāpārtrauc. | |
| Papildu pensiju shēma Eiropas Parlamenta deputātiem | | | Juridiskais pamats Parlamenta iemaksām pensiju fonda asociācijā “Eiropas Parlamenta deputātu pensiju fonds”: |
| 2002. gada pārskata 9.17. un 9.20. punkts:
  Ja ir vēlēšanās saglabāt papildu pensiju shēmu Eiropas Parlamenta deputātiem, tad pēc iespējas drīz tam ir jāizstrādā pietiekams tiesiskais regulējums. Pensiju shēmā jāietver skaidri noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā. | Papildu pensiju shēma ir minēta Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembrī pieņemtā Deputātu nolikuma 27. pantā. Šis nolikums stāsies spēkā pirmajā dienā, kad 2009. gadā sāks darbu EP jaunais sasaukums. Noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā, nav izstrādāti. | Līdz pirmajai dienai, kad 2009. gadā darbu sāks EP jaunais sasaukums, Deputātu nolikumam nav likumīga spēka, un tas nevar būt juridisks pamats EP iemaksai ASBL pensiju fondā. Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā. | Deputātu nolikuma 27. pantā ir noteikts, ka pensiju fonds“pēc šā nolikuma stāšanās spēkā tiek saglabāts deputātiem vai bijušajiem deputātiem, kuri jau ir ieguvuši tiesības uz maksājumiem no šā fonda vai kuri šīs tiesības iegūs nākotnē”. Izmantojot formulējumu “tiek saglabāts”, nolikumā netieši ir atzīts, ka pensiju fonda juridiskais pamats attiecas arī uz laika posmu pirms nolikuma stāšanās spēkā. Tādēļ var uzskatīt, ka nolikuma 27. pants attiecas arī uz pārejas posmu, kas sākās no brīža, kad Eiropas Parlaments 2005. gada 28. septembrī pieņēma Deputātu nolikumu, un turpinās līdz nolikuma stāšanās spēkā laikam 2009. gadā. Atbilstošais juridiskais pamats attiecībā uz laika posmu pirms nolikuma pieņemšanas ir precizēts Parlamenta atbildē uz Revīzijas palātas gada pārskata par 2002. finanšu gadu 9.18. punktu.

  Noteikumi par Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku saistībām un atbildību deficīta gadījumā:

  Prezidijs 2005. gada 30. novembra sanāksmē pirms Deputātu nolikuma pieņemšanas apsvēra brīvprātīgā pensiju fonda stāvokli. Minētajā sanāksmē Prezidijs apņēmās izstrādāt noteikumus, kas reglamentē attiecīgās fonda un Parlamenta attiecības un pienākumus, ņemot vērā neatkarīgu aktuāru pētījumu, un pēc tam, kad saistībā ar lēmumiem par Deputātu nolikuma īstenošanu, kurus to aicinās pieņemt saskaņā ar minētā nolikuma 24. pantu, būs pieņemti vajadzīgie pasākumi, lai garantētu papildu pensiju izmaksu pēc jaunā nolikuma stāšanās spēkā 2009. gadā. Drīzumā tiks izsludināts atklāts uzaicinājums uz konkursu neatkarīga aktuāra pētījuma veikšanai. Ir sākusi strādāt arī darba grupa, kas ir atbildīga par Deputātu nolikuma piemērošanas pasākumiem. |

Apsvērumi

Veiktie pasākumi

Vai vajadzīga turpmāka rīcība?

Parlamenta atbilde

Samaksa par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas nav izmantots

2004. gada pārskata 9.18. punkts:

Padomē samaksu par papildu kārtējo atvaļinājumu, kas pirms 1997. gada 31. decembra piešķirts par virsstundu darbu un ko ierēdnis nav izmantojis, var saņemt, aizejot pensijā. Tā kā A un B kategorijas darbiniekiem nav tiesību uz kompensāciju par virsstundām, tad šādi maksājumi nav saskaņā ar Civildienesta noteikumu 56. pantu.

Ģenerālsekretariāts ir veicis attiecīgus pasākumus ar mērķi pakāpeniski likvidēt A un B kategorijas darbinieku uzkrātos kompensācijas atvaļinājumus, kas piešķirti pirms 1997. gada 31. decembra.

Samaksa par neizmantotiem papildu kārtējiem atvaļinājumiem jāpārtrauc.

Papildu pensiju shēma Eiropas Parlamenta deputātiem

Juridiskais pamats Parlamenta iemaksām pensiju fonda asociācijā “Eiropas Parlamenta deputātu pensiju fonds”:

2002. gada pārskata 9.17. un 9.20. punkts:

Ja ir vēlēšanās saglabāt papildu pensiju shēmu Eiropas Parlamenta deputātiem, tad pēc iespējas drīz tam ir jāizstrādā pietiekams tiesiskais regulējums. Pensiju shēmā jāietver skaidri noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā.

Papildu pensiju shēma ir minēta Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembrī pieņemtā Deputātu nolikuma 27. pantā. Šis nolikums stāsies spēkā pirmajā dienā, kad 2009. gadā sāks darbu EP jaunais sasaukums. Noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā, nav izstrādāti.

Līdz pirmajai dienai, kad 2009. gadā darbu sāks EP jaunais sasaukums, Deputātu nolikumam nav likumīga spēka, un tas nevar būt juridisks pamats EP iemaksai ASBL pensiju fondā. Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, kuros būtu definēti Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku pienākumi un atbildība līdzekļu nepietiekamības gadījumā.

Deputātu nolikuma 27. pantā ir noteikts, ka pensiju fonds“pēc šā nolikuma stāšanās spēkā tiek saglabāts deputātiem vai bijušajiem deputātiem, kuri jau ir ieguvuši tiesības uz maksājumiem no šā fonda vai kuri šīs tiesības iegūs nākotnē”. Izmantojot formulējumu “tiek saglabāts”, nolikumā netieši ir atzīts, ka pensiju fonda juridiskais pamats attiecas arī uz laika posmu pirms nolikuma stāšanās spēkā. Tādēļ var uzskatīt, ka nolikuma 27. pants attiecas arī uz pārejas posmu, kas sākās no brīža, kad Eiropas Parlaments 2005. gada 28. septembrī pieņēma Deputātu nolikumu, un turpinās līdz nolikuma stāšanās spēkā laikam 2009. gadā. Atbilstošais juridiskais pamats attiecībā uz laika posmu pirms nolikuma pieņemšanas ir precizēts Parlamenta atbildē uz Revīzijas palātas gada pārskata par 2002. finanšu gadu 9.18. punktu.

Noteikumi par Eiropas Parlamenta un pensiju shēmas dalībnieku saistībām un atbildību deficīta gadījumā:

Prezidijs 2005. gada 30. novembra sanāksmē pirms Deputātu nolikuma pieņemšanas apsvēra brīvprātīgā pensiju fonda stāvokli. Minētajā sanāksmē Prezidijs apņēmās izstrādāt noteikumus, kas reglamentē attiecīgās fonda un Parlamenta attiecības un pienākumus, ņemot vērā neatkarīgu aktuāru pētījumu, un pēc tam, kad saistībā ar lēmumiem par Deputātu nolikuma īstenošanu, kurus to aicinās pieņemt saskaņā ar minētā nolikuma 24. pantu, būs pieņemti vajadzīgie pasākumi, lai garantētu papildu pensiju izmaksu pēc jaunā nolikuma stāšanās spēkā 2009. gadā. Drīzumā tiks izsludināts atklāts uzaicinājums uz konkursu neatkarīga aktuāra pētījuma veikšanai. Ir sākusi strādāt arī darba grupa, kas ir atbildīga par Deputātu nolikuma piemērošanas pasākumiem.

Pakārtoto darījumu likumība un pareizība

| 10.4. | Palātas veiktās revīzijas gaitā būtiskas kļūdas netika atklātas. |
| --- | --- |

10.4.

Palātas veiktās revīzijas gaitā būtiskas kļūdas netika atklātas.

Pārraudzības un kontroles sistēmas

| 10.5. | Visās iestādēs 2005. gadā pastāvēja pārraudzības un kontroles sistēmas, kā tas noteikts jaunajā Finanšu regulā. Tomēr dažas iestādes nebija pilnībā ieviesušas visus iekšējās kontroles standartus (IKS) (1). |
| --- | --- |

10.5.

Visās iestādēs 2005. gadā pastāvēja pārraudzības un kontroles sistēmas, kā tas noteikts jaunajā Finanšu regulā. Tomēr dažas iestādes nebija pilnībā ieviesušas visus iekšējās kontroles standartus (IKS) (1).

| 10.5. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  2006. gada pirmā pusgada laikā administrācija ir izvērtējusi minimālās iekšējās kontroles normas. Šis izvērtējums izrietēja no priekšlikuma par ieviestajiem sistēmas uzlabojumiem, un tika izveidots darbības plāns, lai šos uzlabojumus veiktu saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

10.5.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

2006. gada pirmā pusgada laikā administrācija ir izvērtējusi minimālās iekšējās kontroles normas. Šis izvērtējums izrietēja no priekšlikuma par ieviestajiem sistēmas uzlabojumiem, un tika izveidots darbības plāns, lai šos uzlabojumus veiktu saprātīgā termiņā.

| 10.6. | Visas iestādes 2005. gadā izmantoja NAP (Nouvelle Application Paie) – 2003. gadā ieviesto atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammu, ko pārvalda Komisijas Atsevišķo prasījumu pārvaldīšanas un maksājumu birojs. 2005. gadā tika novērstas nepilnības, kas bija novērotas 2004. gadā, tādējādi mazinot risku kļūdaini aprēķināt atalgojuma dažādos elementus. Tomēr iestādes sistemātiski neizmantoja NAP piedāvātās iespējas izveidot informatīvus pārskatus, lai pirms atalgojuma galīgā aprēķina pārliecinātos par visiem datiem attiecībā uz atsevišķu darbinieku īpašo stāvokli (piemēram, kompensācijas pabalstiem, ierēdņu pāreju uz citu iestādi, paaugstināšanu amatā, kā arī – vispārēji – NAP manuāli mainītus datus). Ex post pārbaudes veica tikai atalgojumam, ko Komisija maksā Luksemburgā, un atalgojumam Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā. Lai gan ex post pārbaudes Finanšu regulā nav prasītas kā obligātas, to piemērošana darītu uzticamākas atalgojuma administrēšanas procedūras un palīdzētu atklāt iespējamās sistēmas nepilnības un kļūdas. |
| --- | --- |

10.6.

Visas iestādes 2005. gadā izmantoja NAP (Nouvelle Application Paie) – 2003. gadā ieviesto atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammu, ko pārvalda Komisijas Atsevišķo prasījumu pārvaldīšanas un maksājumu birojs. 2005. gadā tika novērstas nepilnības, kas bija novērotas 2004. gadā, tādējādi mazinot risku kļūdaini aprēķināt atalgojuma dažādos elementus. Tomēr iestādes sistemātiski neizmantoja NAP piedāvātās iespējas izveidot informatīvus pārskatus, lai pirms atalgojuma galīgā aprēķina pārliecinātos par visiem datiem attiecībā uz atsevišķu darbinieku īpašo stāvokli (piemēram, kompensācijas pabalstiem, ierēdņu pāreju uz citu iestādi, paaugstināšanu amatā, kā arī – vispārēji – NAP manuāli mainītus datus). Ex post pārbaudes veica tikai atalgojumam, ko Komisija maksā Luksemburgā, un atalgojumam Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejā. Lai gan ex post pārbaudes Finanšu regulā nav prasītas kā obligātas, to piemērošana darītu uzticamākas atalgojuma administrēšanas procedūras un palīdzētu atklāt iespējamās sistēmas nepilnības un kļūdas.

| 10.6. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Jaunajā atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammā (NAP), salīdzinot ar iepriekšējo sistēmu, patiesi ir vairāk paziņošanas un datu atlases iespēju statistikas un kontroles mērķiem. Tomēr 2005. gadā nebija iespējams apgūt visas vajadzīgās speciālās zināšanas, lai pilnā mērā izmantotu minētās iespējas. Tādēļ tāpat kā iepriekšējos gados Personāla ģenerāldirektorāts 2005. gadā veica sistemātisku Atalgojuma un pabalstu nodaļas bilances kontroli, un līdz 2005. gada decembrim visus lēmumus (kas būtiski ietekmē algu), kurus pieņēma struktūrvienība, kas kompetenta iecelt amatā, pirms ievadīšanas algu sarakstā atsevišķi pārbaudīja. Bilances pārbaudes, ko veic katrai algu kategorijai (“centre de paie”), ir īpaši efektīvas, lai noteiktu problēmas, kas rodas, piemēram, starpinstitūciju pārskaitījumu dēļ. Visbeidzot, datiem, ko sistēmā ievada ar roku, Atalgojuma un pabalstu nodaļā veic divkāršu pārbaudi. |
| --- | --- |

10.6.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Jaunajā atalgojuma aprēķināšanas datorprogrammā (NAP), salīdzinot ar iepriekšējo sistēmu, patiesi ir vairāk paziņošanas un datu atlases iespēju statistikas un kontroles mērķiem. Tomēr 2005. gadā nebija iespējams apgūt visas vajadzīgās speciālās zināšanas, lai pilnā mērā izmantotu minētās iespējas. Tādēļ tāpat kā iepriekšējos gados Personāla ģenerāldirektorāts 2005. gadā veica sistemātisku Atalgojuma un pabalstu nodaļas bilances kontroli, un līdz 2005. gada decembrim visus lēmumus (kas būtiski ietekmē algu), kurus pieņēma struktūrvienība, kas kompetenta iecelt amatā, pirms ievadīšanas algu sarakstā atsevišķi pārbaudīja. Bilances pārbaudes, ko veic katrai algu kategorijai (“centre de paie”), ir īpaši efektīvas, lai noteiktu problēmas, kas rodas, piemēram, starpinstitūciju pārskaitījumu dēļ. Visbeidzot, datiem, ko sistēmā ievada ar roku, Atalgojuma un pabalstu nodaļā veic divkāršu pārbaudi.

Turklāt ir apšaubāms, vai NAP piedāvātās iespējas var saprātīgi izmantot, lai pirms galīgās atalgojuma aprēķināšanas īstenotu neatkarīgu pārbaudes un kontroles programmu. Tas ir viens no iemesliem, kādēļ Personāla ģenerāldirektorāts uzskata, ka algu saraksta kontroli efektīvāk var veikt ex post. Ierobežotu līdzekļu un ar jauno Civildienesta noteikumu ieviešanu saistītu problēmu dēļ 2005. gadā vispārēju ex post kontroli nevarēja veikt, taču kopš 2006. gada marta darbojas sistemātiska šādas kontroles programma.

| 10.6. | PADOMES ATBILDE
  Padomes ĢS vēlas atzīmēt, ka ierobežotais NAP (Nouvelle Application Paie) vadības instrumentu izmantojums bija saistīts ar NAP situāciju – NAP bija tikai daži instrumenti, un tie netika dokumentēti un bieži vien nedarbojās. Padomes ĢS uzskata, ka pašreizējie instrumenti (par kuriem PMO birojs lietotājiem saprotamā veidā paziņoja tikai 2006. gada maijā) ir ļoti noderīgi, jo ar tiem var pārbaudīt rezultātus, un ka atbildīgais dienests tos ir pēc iespējas izmantojis, neskatoties uz apliecinošu dokumentu trūkumu. |
| --- | --- |

10.6.

PADOMES ATBILDE

Padomes ĢS vēlas atzīmēt, ka ierobežotais NAP (Nouvelle Application Paie) vadības instrumentu izmantojums bija saistīts ar NAP situāciju – NAP bija tikai daži instrumenti, un tie netika dokumentēti un bieži vien nedarbojās. Padomes ĢS uzskata, ka pašreizējie instrumenti (par kuriem PMO birojs lietotājiem saprotamā veidā paziņoja tikai 2006. gada maijā) ir ļoti noderīgi, jo ar tiem var pārbaudīt rezultātus, un ka atbildīgais dienests tos ir pēc iespējas izmantojis, neskatoties uz apliecinošu dokumentu trūkumu.

| 10.6. | KOMISIJAS ATBILDE
  Katrā iestādē deleģētais kredītrīkotājs ievieš konkrētajai situācijai pielāgotas kontroles procedūras. Netika paredzēts, ka katra iestāde regulāri izmantos visas ziņojumu sniegšanai paredzētās iespējas. PMO pēc pieprasījuma ziņojumus ir darījusi pieejamus katram kredītrīkotājam. |
| --- | --- |

10.6.

KOMISIJAS ATBILDE

Katrā iestādē deleģētais kredītrīkotājs ievieš konkrētajai situācijai pielāgotas kontroles procedūras. Netika paredzēts, ka katra iestāde regulāri izmantos visas ziņojumu sniegšanai paredzētās iespējas. PMO pēc pieprasījuma ziņojumus ir darījusi pieejamus katram kredītrīkotājam.

Ex ante kontroles mērķiem PMO ir precizējis tabulas, kas bija jāpārbauda 2002. gadā, kad sāka ražot NAP Komisijas personāla pirmajai grupai, un ir dokumentējis šo procesu 2003. gadā, kad NAP sāka izmantot arī citas iedzīvotāju grupas, un kopš tā laika ir piemērojis šo ex ante kontroli. Šie dokumenti tika darīti pieejami arī citām iestādēm, un nesen visi NAP lietotāji saņēma precizējošu dokumentu par PMO ierosināto minimālo kontroli.

Ņemot vērā gūto pieredzi, īpaši attiecībā uz Luksemburgā maksāto atalgojumu, PMO uzskata, ka pašreizējā kontrole ir pietiekama, un šajā posmā nav iecerējusi pastiprināt savu ex post kontroli. Pēdējai minētajai vajadzīgi pārbaudīti līdzekļi, un PMO plāno izmantot tos 2006. gadā, bet 2007. gadā palīdzēt iekļaut jaunajā IT sistēmā (IRIS) daudzus automātiskos ex post kontroles veidus individuālo tiesību pārvaldībai. Tiklīdz tiks uzsākta šīs sistēmas ražošana, PMO pārskatīs tās kontroles stratēģiju.

| 10.7. | Grozītajos Civildienesta noteikumos, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir paredzēts, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktai maksimālai summai, uzrādot apliecinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pants). Pretēji šim noteikumam visas iestādes, izņemot Kopienu Tiesu, Revīzijas palātu un Eiropas ombudu, iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus diapazonā no 30 līdz 60 % no pieļaujamā maksimuma darbiniekiem, kuri attiecīgās izmaksas nepierādīja. Pēc Eiropas Revīzijas palātas 2004. finanšu gada pārskata publicēšanas Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2005. gada decembrī savus iekšējos noteikumus grozīja, lai nodrošinātu to atbilstību Civildienesta noteikumiem. |
| --- | --- |

10.7.

Grozītajos Civildienesta noteikumos, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, ir paredzēts, ka komandējumos radušās izmitināšanas izmaksas atlīdzina līdz katrai valstij noteiktai maksimālai summai, uzrādot apliecinošus dokumentus (Civildienesta noteikumu VII pielikuma 13. pants). Pretēji šim noteikumam visas iestādes, izņemot Kopienu Tiesu, Revīzijas palātu un Eiropas ombudu, iekšējos noteikumos paredzēja fiksētas likmes maksājumus diapazonā no 30 līdz 60 % no pieļaujamā maksimuma darbiniekiem, kuri attiecīgās izmaksas nepierādīja. Pēc Eiropas Revīzijas palātas 2004. finanšu gada pārskata publicēšanas Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2005. gada decembrī savus iekšējos noteikumus grozīja, lai nodrošinātu to atbilstību Civildienesta noteikumiem.

| 10.7. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Parlaments saskaras ar īpašām problēmām saistībā ar komandējumiem Parlamenta darbības rakstura un tā trīs darba vietu dēļ. |
| --- | --- |

10.7.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Parlaments saskaras ar īpašām problēmām saistībā ar komandējumiem Parlamenta darbības rakstura un tā trīs darba vietu dēļ.

Fiksētas likmes sistēmu piemēro, ņemot vērā Parlamenta Prezidijam sniegto juridisko ieteikumu šajā jautājumā, un tās mērķis ir ievērot saprātīgu līdzsvaru starp reglamentējošo noteikumu prasībām un Parlamenta īpašās darba vides noteiktajām vajadzībām. Turklāt pašreiz ieviestie vienkāršotie noteikumi palīdzēs samazināt vadības radītās administratīvās izmaksas saistībā ar īpaši lielu komandējumu skaitu.

| 10.7. | PADOMES ATBILDE
  Padomes ĢS šo jautājumu izvirzīja apspriešanai administrācijas nodaļu vadītāju sanāksmē 2006. gada 26. janvārī. Pārrunu laikā kļuva skaidrs, ka dažas citas iestādes nebija pārliecinātas par to, ka tām būtu jāmaina to līdzšinējā prakse. Padomes ĢS paredz veikt pārrunas par šo jautājumu, lai rastu ar visām iestādēm saskaņotu risinājumu. |
| --- | --- |

10.7.

PADOMES ATBILDE

Padomes ĢS šo jautājumu izvirzīja apspriešanai administrācijas nodaļu vadītāju sanāksmē 2006. gada 26. janvārī. Pārrunu laikā kļuva skaidrs, ka dažas citas iestādes nebija pārliecinātas par to, ka tām būtu jāmaina to līdzšinējā prakse. Padomes ĢS paredz veikt pārrunas par šo jautājumu, lai rastu ar visām iestādēm saskaņotu risinājumu.

| 10.7. | KOMISIJAS ATBILDE
  Norādījumi par komandējumiem – Komisijas pieņemtie iekšējie noteikumi, kas regulē tās personāla komandējumus – pašlaik tiek pārskatīti, lai pienācīgi ņemtu vērā Palātas piezīmi. Jaunu noteikumu pieņemšana paredzēta 2007. gada sākumā. |
| --- | --- |

10.7.

KOMISIJAS ATBILDE

Norādījumi par komandējumiem – Komisijas pieņemtie iekšējie noteikumi, kas regulē tās personāla komandējumus – pašlaik tiek pārskatīti, lai pienācīgi ņemtu vērā Palātas piezīmi. Jaunu noteikumu pieņemšana paredzēta 2007. gada sākumā.

| 10.7. | REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE
  Attiecībā uz komandējumu izmaksām Reģionu komiteja ir ņēmusi vērā Revīzijas palātas piezīmes, un 2005. gadā tā nav veikusi vienotas likmes maksājumus darbiniekiem, kuri nav iesnieguši pierādījumus par izmitināšanas izmaksām. Reģionu komitejas iekšējie noteikumi par komandējumiem tiks grozīti 2006. gadā, un šo noteikumu oficiāli iekļaus komandējumu rokasgrāmatā. |
| --- | --- |

10.7.

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

Attiecībā uz komandējumu izmaksām Reģionu komiteja ir ņēmusi vērā Revīzijas palātas piezīmes, un 2005. gadā tā nav veikusi vienotas likmes maksājumus darbiniekiem, kuri nav iesnieguši pierādījumus par izmitināšanas izmaksām. Reģionu komitejas iekšējie noteikumi par komandējumiem tiks grozīti 2006. gadā, un šo noteikumu oficiāli iekļaus komandējumu rokasgrāmatā.

Konkrēti apsvērumi

| 10.8. | Šajā iedaļā ir aprakstīti konkrēti apsvērumi par katru iestādi. |
| --- | --- |

10.8.

Šajā iedaļā ir aprakstīti konkrēti apsvērumi par katru iestādi.

Parlaments

| 10.9. | Tāpat kā agrāk (sk. 2004. finanšu gada pārskata 9.16. punktu) tika novērotas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro Eiropas Parlamenta deputātu pabalstiem. |
| --- | --- |

10.9.

Tāpat kā agrāk (sk. 2004. finanšu gada pārskata 9.16. punktu) tika novērotas nepilnības pārraudzības un kontroles sistēmās, ko piemēro Eiropas Parlamenta deputātu pabalstiem.

| 10.9. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Ņemot vērā Revīzijas palātas apsvērumus attiecībā uz 2004. gadu, pašreiz izstrādājamā IT lietojumprogramma, kas paredzēta pilnvaru beigu pabalsta izmaksai, nākotnē pabalsta saņēmējiem sniegs informāciju par nosacījumiem, lai saglabātu tiesības uz turpmāku pabalsta saņemšanu. Šo jautājumu izskatīs arī saistībā ar Deputātu nolikuma īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

10.9.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Ņemot vērā Revīzijas palātas apsvērumus attiecībā uz 2004. gadu, pašreiz izstrādājamā IT lietojumprogramma, kas paredzēta pilnvaru beigu pabalsta izmaksai, nākotnē pabalsta saņēmējiem sniegs informāciju par nosacījumiem, lai saglabātu tiesības uz turpmāku pabalsta saņemšanu. Šo jautājumu izskatīs arī saistībā ar Deputātu nolikuma īstenošanas pasākumiem.

Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar deputātu palīgu nodarbināšanu, sk. atbildi 10.10. punktā.

| 10.10. | Birojs (struktūra, kurā darbojas Parlamenta priekšsēdētājs un viņa 14 vietnieki) 2004. gadā grozīja noteikumus, kas reglamentē sekretariāta piemaksas. Tika ieviesti jauni nosacījumi attiecībā uz apliecinošiem dokumentiem, ko prasa no deputātiem. No jaunajiem nosacījumiem izrietošie pienākumi deputātiem tika skaidroti kvestoru 2005. gada jūlija paziņojumā, kurā deputātiem lūdza līdz 2005. gada 1. novembrim sniegt dokumentālas liecības par piemaksas izmantošanu. Novembra beigās bija iesniegti mazāk nekā 20 % prasīto dokumentu. 2006. gada janvārī kvestori pagarināja termiņu līdz 2006. gada 17. martam. Tātad grozītos noteikumus 2005. gadā pienācīgi neievēroja, un maksājumi pakalpojumu sniedzējiem vai maksājumi asistentiem ar maksātājaģentu (2) starpniecību joprojām netika pienācīgi apliecināti ar tādiem dokumentiem kā deputātu samaksāti faktūrrēķini un ar sīku pamatojumu par maksātājaģenta izdevumiem. |
| --- | --- |

10.10.

Birojs (struktūra, kurā darbojas Parlamenta priekšsēdētājs un viņa 14 vietnieki) 2004. gadā grozīja noteikumus, kas reglamentē sekretariāta piemaksas. Tika ieviesti jauni nosacījumi attiecībā uz apliecinošiem dokumentiem, ko prasa no deputātiem. No jaunajiem nosacījumiem izrietošie pienākumi deputātiem tika skaidroti kvestoru 2005. gada jūlija paziņojumā, kurā deputātiem lūdza līdz 2005. gada 1. novembrim sniegt dokumentālas liecības par piemaksas izmantošanu. Novembra beigās bija iesniegti mazāk nekā 20 % prasīto dokumentu. 2006. gada janvārī kvestori pagarināja termiņu līdz 2006. gada 17. martam. Tātad grozītos noteikumus 2005. gadā pienācīgi neievēroja, un maksājumi pakalpojumu sniedzējiem vai maksājumi asistentiem ar maksātājaģentu (2) starpniecību joprojām netika pienācīgi apliecināti ar tādiem dokumentiem kā deputātu samaksāti faktūrrēķini un ar sīku pamatojumu par maksātājaģenta izdevumiem.

| 10.10. | EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE
  Kvestoru paziņojumu bija iespējams nosūtīt deputātiem tikai 2005. gada jūlija beigās. Jaunajos noteikumos izklāstītais skaidrojums bija svarīgs pirmais solis. Pēc 10 valstu ES paplašināšanās un 2004. gada Parlamenta vēlēšanām, ņemot vērā visu no tām izrietošo, nav nekāds pārsteigums, ka 2005. gada 1. novembra termiņš izrādījās pārāk īss. Administrācijas pienākumu sniegt informāciju bija grūti īstenot arī noteikumu sarežģītības dēļ, deputātu atšķirīgo saistību dēļ 25 dalībvalstīs un lielā valodu skaita dēļ. |
| --- | --- |

10.10.

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDE

Kvestoru paziņojumu bija iespējams nosūtīt deputātiem tikai 2005. gada jūlija beigās. Jaunajos noteikumos izklāstītais skaidrojums bija svarīgs pirmais solis. Pēc 10 valstu ES paplašināšanās un 2004. gada Parlamenta vēlēšanām, ņemot vērā visu no tām izrietošo, nav nekāds pārsteigums, ka 2005. gada 1. novembra termiņš izrādījās pārāk īss. Administrācijas pienākumu sniegt informāciju bija grūti īstenot arī noteikumu sarežģītības dēļ, deputātu atšķirīgo saistību dēļ 25 dalībvalstīs un lielā valodu skaita dēļ.

Tādēļ Kvestoru kolēģija pirmo reizi 2006. gada janvārī un otro reizi 2006. gada aprīlī pagarināja termiņu, kurā jāiesniedz apliecinošie dokumenti. Neatkarīgi no tā 2005. gadā sāka īstenot grozītos noteikumus. Daļu noteikumu pilnībā īstenoja jau no 2005. gada sākuma, piemēram, deputātu saistības trīs mēnešos no darba līguma pirmās dienas iesniegt apliecinošus dokumentus par reģistrāciju sociālās nodrošināšanas sistēmā un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. Līdz 2006. gada vidum tika iesniegti apmēram 54 % pakalpojumu sniedzēju rēķinu par laika posmu no 2004. gada jūlija līdz 2005. gada jūnijam. Vajadzīgos dokumentus par minēto laika posmu bija iesnieguši tikai aptuveni 29 % pilnvaroto maksātāju.

Padome

| 10.11. | Padome, pieņemot Lēmumu Nr. 190/2003, ko piemēro no 2004. gada 1. janvāra, reformēja sistēmu, saskaņā ar kuru atlīdzina Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumus. Katrai dalībvalstij maksā divreiz gadā: janvārī un jūlijā. Līdz februāra beigām katra dalībvalsts iesniedz Ģenerālsekretariātam deklarāciju, kurā izklāsta, kā izmantota visa iepriekšējā gadā piešķirtā apropriācija. Neizmantotās summas, kā arī summas, par kurām nav iesniegti apliecinoši dokumenti, atskaita no nākamā maksājuma. Palāta secināja, ka jaunā sistēma vērā ņemami mazinājusi Padomes administratīvo slogu saistībā ar delegātu izdevumu atlīdzināšanu, bet pirms 2005. gada jūlija maksājuma dalībvalstu deklarācijas nebija pietiekami pārbaudītas. |
| --- | --- |

10.11.

Padome, pieņemot Lēmumu Nr. 190/2003, ko piemēro no 2004. gada 1. janvāra, reformēja sistēmu, saskaņā ar kuru atlīdzina Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumus. Katrai dalībvalstij maksā divreiz gadā: janvārī un jūlijā. Līdz februāra beigām katra dalībvalsts iesniedz Ģenerālsekretariātam deklarāciju, kurā izklāsta, kā izmantota visa iepriekšējā gadā piešķirtā apropriācija. Neizmantotās summas, kā arī summas, par kurām nav iesniegti apliecinoši dokumenti, atskaita no nākamā maksājuma. Palāta secināja, ka jaunā sistēma vērā ņemami mazinājusi Padomes administratīvo slogu saistībā ar delegātu izdevumu atlīdzināšanu, bet pirms 2005. gada jūlija maksājuma dalībvalstu deklarācijas nebija pietiekami pārbaudītas.

| 10.11. | PADOMES ATBILDE
  Pamatojieties uz Padomes ĢS Iekšējās revīzijas dienesta ziņojumu par to, kā darbojas jaunā Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu sistēma vienu gadu pēc tās ieviešanas 2004. gadā, Padomes ĢS pašlaik sistēmu pārskata. |
| --- | --- |

10.11.

PADOMES ATBILDE

Pamatojieties uz Padomes ĢS Iekšējās revīzijas dienesta ziņojumu par to, kā darbojas jaunā Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu sistēma vienu gadu pēc tās ieviešanas 2004. gadā, Padomes ĢS pašlaik sistēmu pārskata.

Komisija (3)

| 10.12. | Dažādo veidu ģimenes pabalstus maksā, pamatojoties uz darbinieku sniegtu informāciju, taču darbiniekiem, kuri saņem apgādnieka pabalstu, bet kuriem nav apgādājamu bērnu, regulāri nelūdz šo informāciju atjaunināt. Nebija pierādījumu tam, ka 676 no 1 605 Komisijas darbiniekiem, kuri strādā Briselē un atrodas iepriekš minētajos apstākļos, būtu lūgts apstiprināt vai atjaunināt sākotnēji sniegtās ziņas. Tāpat arī nepietiekami tika pārbaudīti gadījumi, kad apgādājamā bērna pabalstu maksā attiecīgā dalībvalsts; tādos gadījumos šis pabalsts atskaitāms no tā, ko maksā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. |
| --- | --- |

10.12.

Dažādo veidu ģimenes pabalstus maksā, pamatojoties uz darbinieku sniegtu informāciju, taču darbiniekiem, kuri saņem apgādnieka pabalstu, bet kuriem nav apgādājamu bērnu, regulāri nelūdz šo informāciju atjaunināt. Nebija pierādījumu tam, ka 676 no 1 605 Komisijas darbiniekiem, kuri strādā Briselē un atrodas iepriekš minētajos apstākļos, būtu lūgts apstiprināt vai atjaunināt sākotnēji sniegtās ziņas. Tāpat arī nepietiekami tika pārbaudīti gadījumi, kad apgādājamā bērna pabalstu maksā attiecīgā dalībvalsts; tādos gadījumos šis pabalsts atskaitāms no tā, ko maksā saskaņā ar Civildienesta noteikumiem.

| 10.12. | KOMISIJAS ATBILDE
  Katram ģimenes pabalsta veidam tiek piemērota īpaša kontroles stratēģija. |
| --- | --- |

10.12.

KOMISIJAS ATBILDE

Katram ģimenes pabalsta veidam tiek piemērota īpaša kontroles stratēģija.

Attiecībā uz apgādnieka pabalstu kontroles rezultāti tiek regulāri reģistrēti tikai kopš 2002. gada.

Līdz šim Komisija pārbaudes attiecībā uz Briselē nodarbināto personālu veica izlases kārtā, pamatojoties uz riska novērtējumu. Taču visi šeit minētie gadījumi tiks pārbaudīti nākamo divu gadu laikā, lai varētu veikt kārtējo visu attiecīgo iedzīvotāju pārbaudi. Parasti datnes jāpārbauda vēlākais ik pēc četriem gadiem, lai varētu atgūt nepamatoti veikto maksājumu summas, ņemot vērā Civildienesta noteikumu 83. pantā noteikto piecu gadu termiņu.

Attiecībā uz valsts bērnu pabalstiem ir paredzēts izmantot tos pašus kontroles mehānismus, kas minēti iepriekš saistībā ar apgādnieka pabalstiem.

Kopienu Tiesa

| 10.13. | Revīzijas palāta 2004. finanšu gada pārskata 9.21. punktā norādīja, ka Iekšējās revīzijas dienesta vadītājs vienlaikus ex ante kontrolēja kredītrīkotāja darbības. Situācija 2005. gadā nav mainījusies. Tāda iesaistīšanās finanšu darbībās nesader ar pilnīgu neatkarību, ar kādu iekšējam revidentam jāveic revīzijas pienākumi saskaņā ar Finanšu regulas 86. pantā minēto principu. |
| --- | --- |

10.13.

Revīzijas palāta 2004. finanšu gada pārskata 9.21. punktā norādīja, ka Iekšējās revīzijas dienesta vadītājs vienlaikus ex ante kontrolēja kredītrīkotāja darbības. Situācija 2005. gadā nav mainījusies. Tāda iesaistīšanās finanšu darbībās nesader ar pilnīgu neatkarību, ar kādu iekšējam revidentam jāveic revīzijas pienākumi saskaņā ar Finanšu regulas 86. pantā minēto principu.

| 10.13. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Kā jau ir norādīts atbildē, kas iesniegta par 2004. gada ziņojuma 9.21. punktu, ex ante kontroli, no vienas puses, un iekšējo auditu, no otras puses, nodrošina dažādas personas administratīvās vienības ietvaros, par kuru atbild viens ierēdnis, kurš vienlīdz tiek saukts par iekšējo auditoru. Šāda struktūra ir bijusi jau kopš paša sākuma, ņemot vērā Kopienu Tiesas lielumu un tādu darbinieku trūkumu, kas būtu speciālisti finanšu kontroles un pārvaldības jomā. Turklāt tika uzskatīts, ka iekšējam auditoram piešķirtā administratīvā atbildība, kas ir arī nelielās inspektoru komandas uzraudzība, nekādi neietekmē tā neatkarību audita uzdevumu veikšanā. |
| --- | --- |

10.13.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Kā jau ir norādīts atbildē, kas iesniegta par 2004. gada ziņojuma 9.21. punktu, ex ante kontroli, no vienas puses, un iekšējo auditu, no otras puses, nodrošina dažādas personas administratīvās vienības ietvaros, par kuru atbild viens ierēdnis, kurš vienlīdz tiek saukts par iekšējo auditoru. Šāda struktūra ir bijusi jau kopš paša sākuma, ņemot vērā Kopienu Tiesas lielumu un tādu darbinieku trūkumu, kas būtu speciālisti finanšu kontroles un pārvaldības jomā. Turklāt tika uzskatīts, ka iekšējam auditoram piešķirtā administratīvā atbildība, kas ir arī nelielās inspektoru komandas uzraudzība, nekādi neietekmē tā neatkarību audita uzdevumu veikšanā.

Tomēr, ņemot vērā kontroles un atbrīvošanas no atbildības iestāžu izteiktās piezīmes, Tiesas administrācija ierosināja, sagatavojot ieņēmumu un izdevumu projektu 2007. budžeta gadam, pārveidot šo vienību, izveidojot administratīvo vienību, kura vienīgā būtu kompetenta veikt pārbaudi un kurai šim nolūkam tiktu piešķirti divi jauni darbinieki (administrators pārvaldības nodrošināšanai un asistents pārbaužu vienības pastiprināšanai). Šo jauno administratīvo struktūru varētu izveidot tuvākajos mēnešos.

| 10.14. | Iekšējais revidents 2005. gada otrajā pusē veica dažas konkrētas revīzijas un formulēja ieteikumus attiecīgajiem dienestiem, taču Palātas veiktās revīzijas laikā nebija pieejams neviens iekšējā revidenta pārskats. |
| --- | --- |

10.14.

Iekšējais revidents 2005. gada otrajā pusē veica dažas konkrētas revīzijas un formulēja ieteikumus attiecīgajiem dienestiem, taču Palātas veiktās revīzijas laikā nebija pieejams neviens iekšējā revidenta pārskats.

| 10.14. | EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE
  Revīzijas palātas auditoram veicot Kopienu Tiesas auditu vienlaicīgi ar iekšējo auditu, viņam varēja oficiāli nosūtīt 2005. gadā veikto auditu ziņojumu kopijas, pēc tam kad šie ziņojumi bija darīti zināmi Kopienu Tiesas prezidentam. Šī paziņošana notika 2006. gada maijā un viena ziņojumu kopija tika nosūtīta kompetentajam Revīzijas palātas dienestam. |
| --- | --- |

10.14.

EIROPAS KOPIENU TIESAS ATBILDE

Revīzijas palātas auditoram veicot Kopienu Tiesas auditu vienlaicīgi ar iekšējo auditu, viņam varēja oficiāli nosūtīt 2005. gadā veikto auditu ziņojumu kopijas, pēc tam kad šie ziņojumi bija darīti zināmi Kopienu Tiesas prezidentam. Šī paziņošana notika 2006. gada maijā un viena ziņojumu kopija tika nosūtīta kompetentajam Revīzijas palātas dienestam.

Revīzijas palāta

| 10.15. | Revīzijas palātu revidē neatkarīgs ārējo revidentu birojs, kas ir izstrādājis “Apliecinājumu par finanšu pārskatu pareizību un patiesumu 2005. gada 31. decembrī”, kam pievienots “Ziņojums par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu”. Šajā ziņojumā revidents atzīst, ka revīzijas gaitā “neatklājās fakti, kas liktu apšaubīt administratīvo un grāmatvedības procedūru, kā arī iekšējās kontroles piemērotību un finanšu pārvaldības atbilstību spēkā esošajam regulējumam”. Šo apliecinājumu un ziņojumu publicēs “Oficiālajā Vēstnesī”. |
| --- | --- |

10.15.

Revīzijas palātu revidē neatkarīgs ārējo revidentu birojs, kas ir izstrādājis “Apliecinājumu par finanšu pārskatu pareizību un patiesumu 2005. gada 31. decembrī”, kam pievienots “Ziņojums par administratīvajām un grāmatvedības procedūrām, finanšu pārvaldības pareizību un iekšējās kontroles sistēmu”. Šajā ziņojumā revidents atzīst, ka revīzijas gaitā “neatklājās fakti, kas liktu apšaubīt administratīvo un grāmatvedības procedūru, kā arī iekšējās kontroles piemērotību un finanšu pārvaldības atbilstību spēkā esošajam regulējumam”. Šo apliecinājumu un ziņojumu publicēs “Oficiālajā Vēstnesī”.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 10.16. | 2005. gadā tika izveidota struktūrvienība, kurai uzticēja koordinēt finanšu un līgumslēgšanas darbības visos Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas apvienotajos dienestos. Tas uzlaboja ikgadējo iepirkumu plānošanu un palīdzēja funkcionālajām struktūrvienībām risināt ar konkursu procedūrām saistītus jautājumus. Tomēr joprojām pastāvēja daži trūkumi noteiktu iepirkuma procedūru pārvaldīšanā (piemēram, atvēlēts pārāk maz laika sarežģītu līguma projektu pārbaudīšanai), un nebija skaidri definētas procedūras darba koordinēšanai starp jauno struktūrvienību un funkcionālajām struktūrvienībām. |
| --- | --- |

10.16.

2005. gadā tika izveidota struktūrvienība, kurai uzticēja koordinēt finanšu un līgumslēgšanas darbības visos Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas apvienotajos dienestos. Tas uzlaboja ikgadējo iepirkumu plānošanu un palīdzēja funkcionālajām struktūrvienībām risināt ar konkursu procedūrām saistītus jautājumus. Tomēr joprojām pastāvēja daži trūkumi noteiktu iepirkuma procedūru pārvaldīšanā (piemēram, atvēlēts pārāk maz laika sarežģītu līguma projektu pārbaudīšanai), un nebija skaidri definētas procedūras darba koordinēšanai starp jauno struktūrvienību un funkcionālajām struktūrvienībām.

| 10.16. | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS UN REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE |
| --- | --- |

10.16.

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAS UN REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

Komitejas atzinīgi vērtē faktu, ka Revīzijas palāta ir atzinusi, ka ikgadējā iepirkumu plānošana ir uzlabojusies un ka skaidras konkursa organizēšanas vadlīnijas ir ļāvušas uzlabot operatīvo dienestu darbu. 2005. gadā tika apstiprināta un publicēta iekštīklā jaunās “Finanšu un līgumu” nodaļas, kas ir EESK/RK kopīgo dienestu struktūrvienība, un operatīvo dienestu darbības saskaņošanas kārtība. Iespējams, ka 2006. gada otrajā pusē, pamatojoties uz iegūto pieredzi, tiks izstrādātas detalizētākas vadlīnijas. Turklāt 2006. gadā aģenti, kas veic verifikāciju, regulārāk tiek iesaistīti publiskā iepirkuma procedūru sākumposmā, un Juridiskais dienests ir apstiprinājis un publicējis iekštīklā 28 dokumentu paraugus, kas lietojami publiskā iepirkuma procedūrās.

Reģionu komiteja

| 10.17. | Iepriekšējais punkts attiecas arī uz Reģionu komiteju. |
| --- | --- |

10.17.

Iepriekšējais punkts attiecas arī uz Reģionu komiteju.

| 10.18. | Pēc Palātas 2004. gada revīzijas Ticamības deklarācijas vajadzībām, kā arī divām iekšējām revīzijām Reģionu komitejas administrācija lūdza dažiem darbiniekiem, kas izmanto iespēju veikt koriģētus algu pārskaitījumus, sniegt papildu pierādījumus. Dažus pārskaitījumus, kuri nebija regulāri veikti pirms 2004. gada maija un/vai par kuriem darbinieki nesniedza pietiekamus pierādījumus, pārtrauca. Administrācija 2005. gadā nepiedzina nevienu pārmaksājumu, lai gan saskaņā ar Civildienesta noteikumu 85. pantu “pārmaksātas summas piedzen gadījumos, kad saņēmējs apzinājies, ka maksājums veikts bez pamatota iemesla, vai nevarēja to neapzināties.” |
| --- | --- |

10.18.

Pēc Palātas 2004. gada revīzijas Ticamības deklarācijas vajadzībām, kā arī divām iekšējām revīzijām Reģionu komitejas administrācija lūdza dažiem darbiniekiem, kas izmanto iespēju veikt koriģētus algu pārskaitījumus, sniegt papildu pierādījumus. Dažus pārskaitījumus, kuri nebija regulāri veikti pirms 2004. gada maija un/vai par kuriem darbinieki nesniedza pietiekamus pierādījumus, pārtrauca. Administrācija 2005. gadā nepiedzina nevienu pārmaksājumu, lai gan saskaņā ar Civildienesta noteikumu 85. pantu “pārmaksātas summas piedzen gadījumos, kad saņēmējs apzinājies, ka maksājums veikts bez pamatota iemesla, vai nevarēja to neapzināties.”

| 10.18. | REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE
  Ģenerālsekretāra pieprasīto iekšējo revīziju par algu pārskaitījumiem pabeidza tikai 2006. gada februārī, un šīs revīzijas ziņojuma eksemplārs ir nosūtīts Revīzijas palātai. Tagad administrācija nodarbojas ar pārmaksāto līdzekļu atgūšanu, un tas attiecas uz nelielu skaitu ierēdņu. Lielāka daļa revīzijas ieteikumu ir jau īstenota. |
| --- | --- |

10.18.

REĢIONU KOMITEJAS ATBILDE

Ģenerālsekretāra pieprasīto iekšējo revīziju par algu pārskaitījumiem pabeidza tikai 2006. gada februārī, un šīs revīzijas ziņojuma eksemplārs ir nosūtīts Revīzijas palātai. Tagad administrācija nodarbojas ar pārmaksāto līdzekļu atgūšanu, un tas attiecas uz nelielu skaitu ierēdņu. Lielāka daļa revīzijas ieteikumu ir jau īstenota.

Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

| 10.19. | Revīzija nedeva pamatu būtisku apsvērumu formulēšanai. |
| --- | --- |

10.19.

Revīzija nedeva pamatu būtisku apsvērumu formulēšanai.

Vispārējs secinājums

| 10.20. | Visas iestādes ir veikušas pasākumus, lai pielāgotu savas pārraudzības un kontroles sistēmas jaunās Finanšu regulas prasībām. Palātas veiktajā revīzijā secināts, ka, neskatoties uz iepriekšējos punktos minētajām nepilnībām, pārraudzības un kontroles sistēmas bija adekvātas tam, lai pārvaldītu risku attiecībā uz to darījumu likumību un pareizību, kas pakārtoti iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Palātas veiktajā revīzijā neatklājās būtiskas kļūdas, kas ietekmētu administratīvo izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

10.20.

Visas iestādes ir veikušas pasākumus, lai pielāgotu savas pārraudzības un kontroles sistēmas jaunās Finanšu regulas prasībām. Palātas veiktajā revīzijā secināts, ka, neskatoties uz iepriekšējos punktos minētajām nepilnībām, pārraudzības un kontroles sistēmas bija adekvātas tam, lai pārvaldītu risku attiecībā uz to darījumu likumību un pareizību, kas pakārtoti iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Palātas veiktajā revīzijā neatklājās būtiskas kļūdas, kas ietekmētu administratīvo izdevumu likumību un pareizību.

Īpašie ziņojumi, kas pieņemti kopš iepriekšējā gada pārskata

| 10.21. | Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 par rakstiskās tulkošanas izdevumiem Komisijā, Parlamentā un Padomē. |
| --- | --- |

10.21.

Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 par rakstiskās tulkošanas izdevumiem Komisijā, Parlamentā un Padomē.

EIROPAS SAVIENĪBAS AĢENTŪRAS

| 10.22. | Par Eiropas Savienības aģentūru (turpmāk tekstā – “aģentūras”) revīziju tiek sagatavoti īpašie gada ziņojumi. Palāta 2005. finanšu gadā revidēja 18 aģentūras. Aģentūru kopējais budžets 2005. gadā bija EUR 926,8 miljoni, 2004. gadā – EUR 885,3 miljoni. Kopējais skaits amata vietu palielinājās no 2 233 vietām 2004. gadā līdz 2 644 vietām 2005. gadā. Galvenie dati par aģentūrām ir doti
  10.3. tabulā
  . |
| --- | --- |

10.22.

Par Eiropas Savienības aģentūru (turpmāk tekstā – “aģentūras”) revīziju tiek sagatavoti īpašie gada ziņojumi. Palāta 2005. finanšu gadā revidēja 18 aģentūras. Aģentūru kopējais budžets 2005. gadā bija EUR 926,8 miljoni, 2004. gadā – EUR 885,3 miljoni. Kopējais skaits amata vietu palielinājās no 2 233 vietām 2004. gadā līdz 2 644 vietām 2005. gadā. Galvenie dati par aģentūrām ir doti
  10.3. tabulā
  .

| 10.22. | KOMISIJAS ATBILDE
  Aģentūras ir neatkarīgas, un tām ir atsevišķa budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra administratīvajiem izdevumiem. Tādējādi Palātas apsvērumi ir pašu aģentūru pārziņā. Ja aģentūras to lūdz, Komisija sniedz tām palīdzību un atbalstu, piemēram, palīdz tām saprast un iztulkot noteikumus, kā arī ieviest iekšējās kontroles mehānismus. |
| --- | --- |

10.22.

KOMISIJAS ATBILDE

Aģentūras ir neatkarīgas, un tām ir atsevišķa budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra administratīvajiem izdevumiem. Tādējādi Palātas apsvērumi ir pašu aģentūru pārziņā. Ja aģentūras to lūdz, Komisija sniedz tām palīdzību un atbalstu, piemēram, palīdz tām saprast un iztulkot noteikumus, kā arī ieviest iekšējās kontroles mehānismus.

10.3. tabula – Eiropas Savienības aģentūras – Galvenie dati

| Eiropas Savienības aģentūras | Centrālais birojs | Izveides gads | Budžets (4)

  (miljonos EUR) | Paredzēto amata vietu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| Eiropas Arodizglītības attīstības centrs | Saloniki | 1975 | 16,6 | 16,6 | 88 | 91 |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds | Dublina | 1975 | 18,1 | 18,8 | 91 | 94 |
| Eiropas Vides aģentūra | Kopenhāgena | 1990 | 33,6 | 32,1 | 115 | 115 |
| Eiropas Arodizglītības fonds | Turīna | 1990 | 18,4 | 26,7 | 104 | 104 |
| Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs | Lisabona | 1993 | 12,2 | 13 | 77 | 77 |
| Eiropas Zāļu aģentūra | Londona | 1993 | 99,1 | 110,1 | 314 | 379 |
| Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centrs | Luksemburga | 1994 | 29,8 | 28,4 | 181 | 181 |
| Kopienas Augu šķirņu birojs | Anžēra | 1994 | 11,3 | 10,5 | 38 | 38 |
| Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs | Alikante | 1994 | 190 | 218,4 | 675 | 675 |
| Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā | Bilbao | 1995 | 10,7 | 13,4 | 38 | 40 |
| Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs | Vīne | 1997 | 7,9 | 8,2 | 34 | 37 |
| Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra | Saloniki | 2000 | 374,6 | 276,5 | 114 | 114 |
| Eurojust | Hāga | 2002 | 9,3 | 13 | 76 | 87 |
| Eiropas Aviācijas drošības aģentūra | Ķelne | 2002 | 11,3 | 57,5 | 95 | 200 |
| Eiropas Jūras drošības aģentūra | Lisabona (5) | 2002 | 13,3 | 35,3 | 55 | 95 |
| Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde | Parma | 2002 | 29,1 | 36,7 | 138 | 194 |
| Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra | Hēraklija (6) | 2003 | — | 6,8 | — | 38 |
| Eiropas Dzelzceļu aģentūra (7) | Valansjēna | 2003 | — | — | — | — |
| Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs | Stokholma | 2005 | — | 4,8 | — | 85 |
| Kopā | 885,3 | 926,8 | 2 233 | 2 644 |

Eiropas Savienības aģentūras

Centrālais birojs

Izveides gads

Budžets (4)

(miljonos EUR)

Paredzēto amata vietu skaits

2004

2005

2004

2005

Eiropas Arodizglītības attīstības centrs

Saloniki

1975

16,6

16,6

88

91

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds

Dublina

1975

18,1

18,8

91

94

Eiropas Vides aģentūra

Kopenhāgena

1990

33,6

32,1

115

115

Eiropas Arodizglītības fonds

Turīna

1990

18,4

26,7

104

104

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs

Lisabona

1993

12,2

13

77

77

Eiropas Zāļu aģentūra

Londona

1993

99,1

110,1

314

379

Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centrs

Luksemburga

1994

29,8

28,4

181

181

Kopienas Augu šķirņu birojs

Anžēra

1994

11,3

10,5

38

38

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs

Alikante

1994

190

218,4

675

675

Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā

Bilbao

1995

10,7

13,4

38

40

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs

Vīne

1997

7,9

8,2

34

37

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra

Saloniki

2000

374,6

276,5

114

114

Eurojust

Hāga

2002

9,3

13

76

87

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra

Ķelne

2002

11,3

57,5

95

200

Eiropas Jūras drošības aģentūra

Lisabona (5)

2002

13,3

35,3

55

95

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde

Parma

2002

29,1

36,7

138

194

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra

Hēraklija (6)

2003

—

6,8

—

38

Eiropas Dzelzceļu aģentūra (7)

Valansjēna

2003

—

—

—

—

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs

Stokholma

2005

—

4,8

—

85

Kopā

885,3

926,8

2 233

2 644

| 10.23. | Vairākās aģentūrās budžeta izpildi raksturo apropriāciju nepilnīgs izlietojums. To galvenokārt izraisa plānošanas nesaistīšana ar aģentūru organizatoriskajām spējām. Apropriāciju nepilnīgais izlietojums kontrastē ar dažām aģentūrām pieejamiem apjomīgiem naudas uzkrājumiem. Palāta secināja, ka Komisija, izmaksājot aģentūrām līdzekļus, ne vienmēr ievēroja noteikumu, saskaņā ar kuru līdzekļu pārskaitījumiem jābalstās uz regulārām un pamatotām aplēsēm par aģentūru finansiālām vajadzībām. |
| --- | --- |

10.23.

Vairākās aģentūrās budžeta izpildi raksturo apropriāciju nepilnīgs izlietojums. To galvenokārt izraisa plānošanas nesaistīšana ar aģentūru organizatoriskajām spējām. Apropriāciju nepilnīgais izlietojums kontrastē ar dažām aģentūrām pieejamiem apjomīgiem naudas uzkrājumiem. Palāta secināja, ka Komisija, izmaksājot aģentūrām līdzekļus, ne vienmēr ievēroja noteikumu, saskaņā ar kuru līdzekļu pārskaitījumiem jābalstās uz regulārām un pamatotām aplēsēm par aģentūru finansiālām vajadzībām.

| 10.23. | KOMISIJAS ATBILDE
  Iekšējās revīzijas dienests (IRD), kas veic aģentūru iekšējā revidenta funkcijas, ir regulāri norādījis uz nepilnībām, kas ietekmē budžeta izpildi aģentūrās. |
| --- | --- |

10.23.

KOMISIJAS ATBILDE

Iekšējās revīzijas dienests (IRD), kas veic aģentūru iekšējā revidenta funkcijas, ir regulāri norādījis uz nepilnībām, kas ietekmē budžeta izpildi aģentūrās.

Pamatojoties uz pamata Finanšu regulas 2343/2002 50. pantu, katra aģentūra “saskaņā ar tādiem noteikumiem un tādos termiņos, par kādiem ir vienošanās ar Komisiju, iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumus par visu vai daļu no Kopienas dotācijas, pievienojot naudas plūsmas prognozi, kas pamato šos pieprasījumus”. Parasti Komisija maksājumus veic pa daļām. Vienu reizi, kad Komisija saņēma aģentūru valžu apstiprinātos gada pārskatus, Komisijai bija jāatgūst summas, kas nebija izdevumu priekšmets. Taču Komisija rūpīgi pārbaudīs Palātas ierosinātos gadījumus un vajadzības gadījumā atgādinās deleģētajiem kredītrīkotājiem, kas vienīgie ir atbildīgi par aģentūru pieprasījumu apstiprināšanu, par procedūrām, kas jāievēro.

| 10.24. | Vairākas aģentūras nav vērtējušas darbības riskus. Palāta atkal konstatēja nepilnības darbinieku pieņemšanā un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā, proti, nebija ievērots caurskatāmības princips lēmumu pieņemšanā. Palāta uzskata, ka Komisijas iekšējam revidentam, kas vienlaikus ir arī iekšējais revidents visās aģentūrās, ko finansē no Kopienas līdzekļiem, jāturpina centieni panākt aģentūru iekšējās kontroles sistēmu uzlabošanu. |
| --- | --- |

10.24.

Vairākas aģentūras nav vērtējušas darbības riskus. Palāta atkal konstatēja nepilnības darbinieku pieņemšanā un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā, proti, nebija ievērots caurskatāmības princips lēmumu pieņemšanā. Palāta uzskata, ka Komisijas iekšējam revidentam, kas vienlaikus ir arī iekšējais revidents visās aģentūrās, ko finansē no Kopienas līdzekļiem, jāturpina centieni panākt aģentūru iekšējās kontroles sistēmu uzlabošanu.

| 10.24. | KOMISIJAS ATBILDE
  Tikai aģentūras vadība ir atbildīga par iekšējās kontroles ieviešanu, savu darbības risku novērtēšanu, kā arī personāla pieņemšanai darbā un publiskajam iepirkumam paredzēto procedūru ievērošanu. Taču kopš 2004. gada IRD iesniegtie revīzijas ziņojumi par aģentūrām ietver ļoti precīzus ieteikumus iekšējās kontroles sistēmas izveidošanai. Attiecībā uz iepirkumu Komisija publicē pamatnostādnes, nodrošina aģentūrām pieeju tās finanšu informācijas bibliotēkām un savam palīdzības dienestam un piedāvā mācības starpaģentūru juridiskajam tīklam (IALN). Komisija 2005. gada 16. decembrī pieņēma pamatnostādnes regulatīvo aģentūru personāla politikas jautājumos, kas iesaka standartizēt aģentūrās piemērotās atlases procedūras, vairāk iesaistot tajās Eiropas Personāla atlases biroju (EPSO). |
| --- | --- |

10.24.

KOMISIJAS ATBILDE

Tikai aģentūras vadība ir atbildīga par iekšējās kontroles ieviešanu, savu darbības risku novērtēšanu, kā arī personāla pieņemšanai darbā un publiskajam iepirkumam paredzēto procedūru ievērošanu. Taču kopš 2004. gada IRD iesniegtie revīzijas ziņojumi par aģentūrām ietver ļoti precīzus ieteikumus iekšējās kontroles sistēmas izveidošanai. Attiecībā uz iepirkumu Komisija publicē pamatnostādnes, nodrošina aģentūrām pieeju tās finanšu informācijas bibliotēkām un savam palīdzības dienestam un piedāvā mācības starpaģentūru juridiskajam tīklam (IALN). Komisija 2005. gada 16. decembrī pieņēma pamatnostādnes regulatīvo aģentūru personāla politikas jautājumos, kas iesaka standartizēt aģentūrās piemērotās atlases procedūras, vairāk iesaistot tajās Eiropas Personāla atlases biroju (EPSO).

| 10.25. | Palāta vispārīgi secināja, ka aģentūrās nav ieviesta “pārvaldība pa darbības jomām”, lai gan tā ir ieteikta aģentūru finanšu pamatregulā, līdzīgi kā Finanšu regula to iesaka attiecībā uz vispārējo budžetu. Finanšu regula nosaka arī to, ka no 2005. gada jāievieš uzkrājumu principa grāmatvedība. Tā kā aģentūru finanšu pārskatus konsolidē ar Kopienas iestāžu pārskatiem, tad Komisijai būtu jāsniedz aģentūrām tiešāks atbalsts, lai tām palīdzētu ievērot Komisijas grāmatveža izstrādātos noteikumus. |
| --- | --- |

10.25.

Palāta vispārīgi secināja, ka aģentūrās nav ieviesta “pārvaldība pa darbības jomām”, lai gan tā ir ieteikta aģentūru finanšu pamatregulā, līdzīgi kā Finanšu regula to iesaka attiecībā uz vispārējo budžetu. Finanšu regula nosaka arī to, ka no 2005. gada jāievieš uzkrājumu principa grāmatvedība. Tā kā aģentūru finanšu pārskatus konsolidē ar Kopienas iestāžu pārskatiem, tad Komisijai būtu jāsniedz aģentūrām tiešāks atbalsts, lai tām palīdzētu ievērot Komisijas grāmatveža izstrādātos noteikumus.

| 10.25. | KOMISIJAS ATBILDE
  Saskaņā ar finanšu noteikumiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz pamata Finanšu regulu 2343/2002, aģentūrām izdevumiem ir jāievieš (30. pants) “nomenklatūra, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa”. |
| --- | --- |

10.25.

KOMISIJAS ATBILDE

Saskaņā ar finanšu noteikumiem, kas izstrādāti, pamatojoties uz pamata Finanšu regulu 2343/2002, aģentūrām izdevumiem ir jāievieš (30. pants) “nomenklatūra, kas paredz klasifikāciju pēc mērķa”.

Komisija uzskata, ka aģentūrās pakāpeniski jāievieš budžeta pārvaldība, pamatojoties uz darbību veidiem, īpaši ņemot vērā IRD revīzijas, kas regulāri uzsver nepieciešamību pēc tās.

Komisija plāno, ka aģentūras piemēros jaunos noteikumus par uzkrāšanas principu grāmatvedībā un ka tie tiks pilnībā atspoguļoti gan konsolidācijas mērķiem sniegtajā informācijā, gan katras aģentūras pārskatos. Sanāksmju laikā un ar rokasgrāmatu starpniecību Komisija ir sniegusi aģentūrām plašus norādījumus par noteikumu pareizu piemērošanu.

| 10.26. | Revidējot aģentūras, Palāta konstatēja, ka Komisijas sniegtais atbalsts uz vietas bija ierobežots, neskatoties uz to, ka Kopienas administratīvie noteikumi kļūst aizvien sarežģītāki un Komisijas atbildība pret aģentūrām aizvien pieaug (8). Aģentūru neatkarība nenozīmē, ka Komisijai jāatturas no vispārējām iniciatīvām ar mērķi sniegt tehnisko atbalstu, kas vajadzīgs aģentūrām, kuras ir daudz mazākas par Komisiju. |
| --- | --- |

10.26.

Revidējot aģentūras, Palāta konstatēja, ka Komisijas sniegtais atbalsts uz vietas bija ierobežots, neskatoties uz to, ka Kopienas administratīvie noteikumi kļūst aizvien sarežģītāki un Komisijas atbildība pret aģentūrām aizvien pieaug (8). Aģentūru neatkarība nenozīmē, ka Komisijai jāatturas no vispārējām iniciatīvām ar mērķi sniegt tehnisko atbalstu, kas vajadzīgs aģentūrām, kuras ir daudz mazākas par Komisiju.

| 10.26. | KOMISIJAS ATBILDE
  Komisija sniedz atbalstu aģentūrām, piemēram, grāmatvedības, iepirkuma, personāla politikas un revīzijas jautājumos (skatīt atbildes uz 10.23., 10.24. un 10.25. punktu), bet daudzas attiecīgās aģentūras liedz to darīt uz vietas. |
| --- | --- |

10.26.

KOMISIJAS ATBILDE

Komisija sniedz atbalstu aģentūrām, piemēram, grāmatvedības, iepirkuma, personāla politikas un revīzijas jautājumos (skatīt atbildes uz 10.23., 10.24. un 10.25. punktu), bet daudzas attiecīgās aģentūras liedz to darīt uz vietas.

| 10.27. | Vairākas aģentūras izveidoja kopīgu dienestu, lai palīdzētu lietotājiem aģentūrās finanšu pārvaldības informācijas sistēmas pielāgot Komisijas lietotajām sistēmām. Aģentūru izveidotajam dienestam, kuru nosauca par “Kopīgo atbalsta dienestu” un kura gada budžets ir aptuveni EUR 400 000, nav juridiskās personības (9). Kopš 2000. finanšu gada šos līdzekļus (aptuveni EUR 1,8 miljoni) Kopīgais atbalsta dienests pārvaldīja ārpus aģentūru budžeta sistēmas. Kaut arī ideja par aģentūru sadarbību ir atbalstāma, sadarbībai jānotiek saskaņā ar budžeta vienotības un pārredzamības principu. Būtu vēlams – ar Komisijas palīdzību – šo situāciju labot, jo īpaši, aģentūru iemaksas Kopīgajā atbalsta dienestā pārvaldot kā piešķirtos ieņēmumus. |
| --- | --- |

10.27.

Vairākas aģentūras izveidoja kopīgu dienestu, lai palīdzētu lietotājiem aģentūrās finanšu pārvaldības informācijas sistēmas pielāgot Komisijas lietotajām sistēmām. Aģentūru izveidotajam dienestam, kuru nosauca par “Kopīgo atbalsta dienestu” un kura gada budžets ir aptuveni EUR 400 000, nav juridiskās personības (9). Kopš 2000. finanšu gada šos līdzekļus (aptuveni EUR 1,8 miljoni) Kopīgais atbalsta dienests pārvaldīja ārpus aģentūru budžeta sistēmas. Kaut arī ideja par aģentūru sadarbību ir atbalstāma, sadarbībai jānotiek saskaņā ar budžeta vienotības un pārredzamības principu. Būtu vēlams – ar Komisijas palīdzību – šo situāciju labot, jo īpaši, aģentūru iemaksas Kopīgajā atbalsta dienestā pārvaldot kā piešķirtos ieņēmumus.

| 10.27. | KOMISIJAS ATBILDE
  Kopīgā atbalsta dienests (KAD) ir piemērs labai aģentūru sadarbībai, daloties izmaksās un pieredzē. Avansa maksājumi KAD ir iekļauti to aģentūru budžeta maksājumos, kas izmanto šo sistēmu. KAD bankas konta atlikums parādās provizoriskajos Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) 2005. gada finanšu pārskatos (EMEA pārraudzīja KAD 2005. gadā). Taču, kā minēja Palāta, atspoguļojot šo sadarbību aģentūru pārskatos, jāņem vērā budžeta vienotības un pārredzamības princips. Aģentūras ir pilnībā neatkarīgas no Komisijas, un Komisijai nav tiesību kontrolēt aģentūru finanšu darbības. Tomēr Komisija izskatīs Palātas atzinumus kopā ar aģentūrām. |
| --- | --- |

10.27.

KOMISIJAS ATBILDE

Kopīgā atbalsta dienests (KAD) ir piemērs labai aģentūru sadarbībai, daloties izmaksās un pieredzē. Avansa maksājumi KAD ir iekļauti to aģentūru budžeta maksājumos, kas izmanto šo sistēmu. KAD bankas konta atlikums parādās provizoriskajos Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) 2005. gada finanšu pārskatos (EMEA pārraudzīja KAD 2005. gadā). Taču, kā minēja Palāta, atspoguļojot šo sadarbību aģentūru pārskatos, jāņem vērā budžeta vienotības un pārredzamības princips. Aģentūras ir pilnībā neatkarīgas no Komisijas, un Komisijai nav tiesību kontrolēt aģentūru finanšu darbības. Tomēr Komisija izskatīs Palātas atzinumus kopā ar aģentūrām.

Turklāt lielākā daļa pašreizējo KAD atbalstīto finanšu pārvaldības sistēmas lietotāju ir pieprasījuši, lai tiem tiktu nodrošināta tieša saite ar ABAC sistēmu un lai Komisija sniegtu tiem atbalstu. Šo pieprasījumu paredzēts izpildīt, sākot ar 2007. gadu.

EIROPAS SKOLAS

| 10.28. | Palāta īpašos gada ziņojumus par Eiropas skolām (tos nepublicē “Oficiālajā Vēstnesī”) iesniedz Eiropas skolu Valdei un skolu direktoriem. Skolu 2005. gada budžetu, kas bija EUR 227 miljoni, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotācijām (EUR 127 miljoni) un dalībvalstu iemaksām (EUR 50 miljoni). Galvenie dati par Eiropas skolām ir doti
  10.4. tabulā
  . |
| --- | --- |

10.28.

Palāta īpašos gada ziņojumus par Eiropas skolām (tos nepublicē “Oficiālajā Vēstnesī”) iesniedz Eiropas skolu Valdei un skolu direktoriem. Skolu 2005. gada budžetu, kas bija EUR 227 miljoni, galvenokārt finansēja ar Komisijas dotācijām (EUR 127 miljoni) un dalībvalstu iemaksām (EUR 50 miljoni). Galvenie dati par Eiropas skolām ir doti
  10.4. tabulā
  .

| 10.29. | Palātas 2005. finanšu gada ziņojums par Eiropas skolām vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

10.29.

Palātas 2005. finanšu gada ziņojums par Eiropas skolām vēl nav pieņemts.

10.4. tabula – Eiropas skolas – Galvenie dati

| Eiropas skola | Valsts | Izveides gads | Budžets (10)
   (11)

  (miljonos EUR) | No Komisijas saņemtā dotācija (11)

  (miljonos EUR) | Skolēnu skaits skolā (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| Birojs | Beļģija | 1957 | 8,5 | 7,9 | 6,6 | 5,7 | — | — |
| Luksemburga I | Luksemburga | 1953 | 33,3 | 34,6 | 19,4 | 20,3 | 3 190 | 3 101 |
| Luksemburga II | Luksemburga | 2004 | 6,6 | 2,7 | 3,7 | 1,2 | 891 | 827 |
| Brisele I (Uccle) | Beļģija | 1958 | 27,1 | 26,0 | 16,0 | 17,0 | 2 617 | 2 394 |
| Brisele II (Woluwé) | Beļģija | 1974 | 27,3 | 27,1 | 17,1 | 17,7 | 3 014 | 2 917 |
| Brisele III (Ixelles) | Beļģija | 1999 | 25,6 | 24,2 | 16,9 | 15,7 | 2 781 | 2 773 |
| Mola | Beļģija | 1960 | 10,7 | 10,9 | 6,0 | 6,4 | 622 | 643 |
| Varēze | Itālija | 1960 | 16,4 | 15,8 | 8,4 | 7,8 | 1 318 | 1 317 |
| Karlsrūe | Vācija | 1962 | 11,8 | 11,8 | 4,3 | 3,9 | 1 044 | 1 074 |
| Minhene | Vācija | 1977 | 18,7 | 18,6 | 0,9 | 1,0 | 1 557 | 1 504 |
| Frankfurte | Vācija | 2002 | 9,4 | 8,8 | 3,5 | 4,2 | 876 | 809 |
| Alikante | Spānija | 2002 | 10,4 | 9,9 | 3,2 | 5,7 | 987 | 950 |
| Bergena | Nīderlande | 1963 | 10,8 | 11,5 | 5,0 | 6,3 | 626 | 664 |
| Kalema | Apvienotā Karaliste | 1978 | 11,2 | 12,3 | 5,4 | 5,5 | 856 | 889 |
| Kopā | 227,8 | 222,1 | 116,4 | 118,4 | 20 379 | 19 862 |
| NB: Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums. |

Eiropas skola

Valsts

Izveides gads

Budžets (10)
   (11)

(miljonos EUR)

No Komisijas saņemtā dotācija (11)

(miljonos EUR)

Skolēnu skaits skolā (12)

2005

2004

2005

2004

2005

2004

Birojs

Beļģija

1957

8,5

7,9

6,6

5,7

—

—

Luksemburga I

Luksemburga

1953

33,3

34,6

19,4

20,3

3 190

3 101

Luksemburga II

Luksemburga

2004

6,6

2,7

3,7

1,2

891

827

Brisele I (Uccle)

Beļģija

1958

27,1

26,0

16,0

17,0

2 617

2 394

Brisele II (Woluwé)

Beļģija

1974

27,3

27,1

17,1

17,7

3 014

2 917

Brisele III (Ixelles)

Beļģija

1999

25,6

24,2

16,9

15,7

2 781

2 773

Mola

Beļģija

1960

10,7

10,9

6,0

6,4

622

643

Varēze

Itālija

1960

16,4

15,8

8,4

7,8

1 318

1 317

Karlsrūe

Vācija

1962

11,8

11,8

4,3

3,9

1 044

1 074

Minhene

Vācija

1977

18,7

18,6

0,9

1,0

1 557

1 504

Frankfurte

Vācija

2002

9,4

8,8

3,5

4,2

876

809

Alikante

Spānija

2002

10,4

9,9

3,2

5,7

987

950

Bergena

Nīderlande

1963

10,8

11,5

5,0

6,3

626

664

Kalema

Apvienotā Karaliste

1978

11,2

12,3

5,4

5,5

856

889

Kopā

227,8

222,1

116,4

118,4

20 379

19 862

NB: Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums.

---

(1)  Padome iekšējās kontroles standartus pieņēma 2005. gada jūlijā, bet tā paša gada beigās tā vēl nebija pabeigusi rīcības plānu šo standartu ieviešanai; Kopienu Tiesa nebija ieviesusi vairākus IKS; Parlamentā netika sasniegts piemērošanas optimālais līmenis; Reģionu komitejā daži IKS nebija pilnībā piemēroti.

(2)  Sekretariāta piemaksas var izmaksāt maksātājaģentam, ar ko deputāts noslēdzis līgumu par pilnīgu vai daļēju viņa sekretariāta piemaksas administratīvo pārvaldību.

(3)  Komisijā par lielāko daļu administratīvo izdevumu atbild šādi dienesti: Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāts, Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts, Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts, Preses un sakaru ģenerāldirektorāts, Ārējo sakaru ģenerāldirektorāts, Infrastruktūras un loģistikas birojs Luksemburgā, Infrastruktūras un loģistikas birojs Briselē, Atsevišķo maksājumu pārvaldīšanas un maksājumu birojs, Eiropas Kopienu Personāla atlases birojs, Publikāciju birojs.

(4)  Saistību apropriācijas.

(5)  Šīs organizācijas pagaidu centrālais birojs 2005. gadā atradās Briselē.

(6)  Šīs organizācijas pagaidu centrālais birojs daļu no 2005. gada atradās Briselē.

(7)  Par šīs organizācijas budžeta pārvaldību 2005. gadā atbildēja Komisija. Par šā budžeta izpildi īpašais ziņojums netika sagatavots.

(8)  Visās aģentūrās, izņemot Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju un Kopienas augu šķirņu biroju, kas ir gandrīz pašpietiekami, Komisija aktīvi iesaistās direktora un dažu Valdes locekļu iecelšanā, izsakās par darba programmām, ierosina un maksā darbības subsīdijas, konsolidē pārskatus un ieceļ savu darbinieku par iekšējo revidentu.

(9)  Nolīgumu par Kopīgā atbalsta dienesta izveidi noslēdza 1998. gadā, un tajā bija paredzēts, ka dienestu vadīs viena no aģentūrām, kura iekļaus dienesta darījumus savos pārskatos. Kopš 2000. finanšu gada tas vairs nav darīts.

(10)  Kopējie ieņēmumi un izdevumi, kas paredzēti katras Eiropas skolas un Biroja budžetā, ieskaitot visus grozījumus sākotnēji pieņemtajos budžetos.

(11)  Avots: Eiropas skolas.

(12)  Avots: Ģenerālsekretāra 2005. gada pārskats, kas sagatavots Eiropas skolu Valdei.

NB: Noapaļošanas dēļ kopsummas nav precīzs atsevišķo summu saskaitījums.

---

11. NODAĻA

Finanšu instrumenti un banku darbība

SATURS

Ievads

Trīspusējais nolīgums ar EIF

Riska kapitāla darbību pakāpeniska pārtraukšana

Vispārīga informācija

Eiropas Kopienas ieguldījumu partneri (ECIP)

MEDIA programma

ĢD ECFIN pārvaldīto riska kapitāla darbību pakāpeniska pārtraukšana

Secinājumi un ieteikumi

Garantiju fonds ārējām darbībām

Likvidējamā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena

| PALĀTAS APSVĒRUMI | KOMISIJAS ATBILDES |
| --- | --- |
| IEVADS |
| 11.1. | Kopienas finanšu instrumenti saistībā ar banku darbību ir šādi: |

PALĀTAS APSVĒRUMI

KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

11.1.

Kopienas finanšu instrumenti saistībā ar banku darbību ir šādi:

| — | aizdevumi, ko piešķir no budžeta līdzekļiem vai no aizņemtiem līdzekļiem, tostarp riska kapitāla darbības (1), |
| --- | --- |

—

aizdevumi, ko piešķir no budžeta līdzekļiem vai no aizņemtiem līdzekļiem, tostarp riska kapitāla darbības (1),

| — | procentu subsīdijas no budžeta līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

procentu subsīdijas no budžeta līdzekļiem,

| — | garantijas par parakstītiem aizņēmumiem un aizdevumiem, kas piešķirti trešām personām, tostarp Garantiju fonds ārējām darbībām, |
| --- | --- |

—

garantijas par parakstītiem aizņēmumiem un aizdevumiem, kas piešķirti trešām personām, tostarp Garantiju fonds ārējām darbībām,

| — | kapitāla līdzdalība kopīgu interešu organizācijās (2), |
| --- | --- |

—

kapitāla līdzdalība kopīgu interešu organizācijās (2),

| — | dalība speciālās darbībās, tādās kā riska kapitāla nodrošināšana. |
| --- | --- |

—

dalība speciālās darbībās, tādās kā riska kapitāla nodrošināšana.

| 11.2. | Šie finanšu instrumenti darbojas gan dalībvalstīs, gan – pat lielākā mērā – ārpus Eiropas Savienības saskaņā ar tās ārējo politiku. To galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas attīstību, uzlabot infrastruktūru un radīt jaunas darbavietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, īstenojot pasākumus, lai uzlabotu finanšu līdzekļu pieejamību šādiem uzņēmumiem. Likvidējamā Eiropas ogļu un tērauda kopiena ir iesaistījusies līdzīgos darījumos. |
| --- | --- |

11.2.

Šie finanšu instrumenti darbojas gan dalībvalstīs, gan – pat lielākā mērā – ārpus Eiropas Savienības saskaņā ar tās ārējo politiku. To galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas attīstību, uzlabot infrastruktūru un radīt jaunas darbavietas, jo īpaši mazos un vidējos uzņēmumos, īstenojot pasākumus, lai uzlabotu finanšu līdzekļu pieejamību šādiem uzņēmumiem. Likvidējamā Eiropas ogļu un tērauda kopiena ir iesaistījusies līdzīgos darījumos.

| 11.3. | Palāta cita starpā revidēja to, kā pakāpeniski tiek pārtrauktas riska kapitāla darbības, kā arī to, kā darbojas Garantiju fonds ārējām darbībām un Likvidējamā Eiropas ogļu un tērauda kopiena. |
| --- | --- |

11.3.

Palāta cita starpā revidēja to, kā pakāpeniski tiek pārtrauktas riska kapitāla darbības, kā arī to, kā darbojas Garantiju fonds ārējām darbībām un Likvidējamā Eiropas ogļu un tērauda kopiena.

TRĪSPUSĒJAIS NOLĪGUMS AR EIF

| 11.4. | Trīspusējais nolīgums ar Eiropas Investīciju fondu (EIF) un Eiropas Komisiju pirmo reizi tika noslēgts 2001. gadā. Šo nolīgumu pēc tam Palāta atkārtoti apstiprināja vēl uz diviem gadiem līdz 2005. gada septembrim. Šā nolīguma 2. punktā noteikts, ka, lai Palāta revidētu Kopienas parakstīšanos uz EIF kapitālu, EIF Revīzijas padome nodrošina pieeju tās ziņojumiem un ārējo revidentu ziņojumiem, kā arī visiem darba dokumentiem, kas vajadzīgi Palātai revīzijas veikšanai. Tomēr 2005. gada 10. jūnija sēdē EIF Revīzijas padome atteica pieeju revidentu darba dokumentiem, un tādēļ Palāta nolēma vairs nepagarināt nolīgumu pēc 2005. gada septembra. |
| --- | --- |

11.4.

Trīspusējais nolīgums ar Eiropas Investīciju fondu (EIF) un Eiropas Komisiju pirmo reizi tika noslēgts 2001. gadā. Šo nolīgumu pēc tam Palāta atkārtoti apstiprināja vēl uz diviem gadiem līdz 2005. gada septembrim. Šā nolīguma 2. punktā noteikts, ka, lai Palāta revidētu Kopienas parakstīšanos uz EIF kapitālu, EIF Revīzijas padome nodrošina pieeju tās ziņojumiem un ārējo revidentu ziņojumiem, kā arī visiem darba dokumentiem, kas vajadzīgi Palātai revīzijas veikšanai. Tomēr 2005. gada 10. jūnija sēdē EIF Revīzijas padome atteica pieeju revidentu darba dokumentiem, un tādēļ Palāta nolēma vairs nepagarināt nolīgumu pēc 2005. gada septembra.

| 11.4. | Pieeja papildu informācijai tiek apspriesta pārrunās par trīspusējo nolīgumu, kā minēts 11.5. punktā. |
| --- | --- |

11.4.

Pieeja papildu informācijai tiek apspriesta pārrunās par trīspusējo nolīgumu, kā minēts 11.5. punktā.

| 11.5. | Nodoms pārrunāt nolīgumu tika darīts zināms Eiropas revīzijas palātas (ERP) priekšsēdētāja 2005. gada jūnija vēstulē. Sarunas ar EIF un Komisiju vēl turpinājās 2006. gada jūlijā. |
| --- | --- |

11.5.

Nodoms pārrunāt nolīgumu tika darīts zināms Eiropas revīzijas palātas (ERP) priekšsēdētāja 2005. gada jūnija vēstulē. Sarunas ar EIF un Komisiju vēl turpinājās 2006. gada jūlijā.

RISKA KAPITĀLA DARBĪBU PAKĀPENISKA PĀRTRAUKŠANA

Vispārīga informācija

| 11.6. | ES ir piedalījusies vairākās darbībās ar riska kapitālu, un, tā kā programmas ir beigušās, pēdējos gados vairākas no šīm darbībām tiek pakāpeniski pārtrauktas. Dotāciju un aizdevumu atmaksāšana bija paredzēta saskaņā ar atsevišķiem noteikumiem noteiktā laika posmā. Palātas veiktā revīzija ietvēra piecas riska kapitāla darbības, ko pārvalda EuropeAid sadarbības birojs (ĢD AIDCO), Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts (ĢD INFSO) un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN). Revidēto darbību neatmaksātās summas ir atspoguļotas
  11.1. tabulā
  . Vairāku gadu laikā Palāta ir konstatējusi, ka Komisijai ir pastāvīgas problēmas ar kontu saskaņošanu un vērtēšanu, kā arī ar aktuālo jautājumu risināšanu (3). Pašreizējās revīzijas mērķis bija noteikt, vai Komisija ir veikusi piemērotus pasākumus, lai uzraudzītu to, kā noris darbību pakāpeniska pārtraukšana, un aizsargātu Kopienas finansiālās intereses, kā arī lai pārliecinātos, vai finanšu pārskatos attiecīgos posteņos norādītā informācija ir pilnīga un ticama. |
| --- | --- |

11.6.

ES ir piedalījusies vairākās darbībās ar riska kapitālu, un, tā kā programmas ir beigušās, pēdējos gados vairākas no šīm darbībām tiek pakāpeniski pārtrauktas. Dotāciju un aizdevumu atmaksāšana bija paredzēta saskaņā ar atsevišķiem noteikumiem noteiktā laika posmā. Palātas veiktā revīzija ietvēra piecas riska kapitāla darbības, ko pārvalda EuropeAid sadarbības birojs (ĢD AIDCO), Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts (ĢD INFSO) un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN). Revidēto darbību neatmaksātās summas ir atspoguļotas
  11.1. tabulā
  . Vairāku gadu laikā Palāta ir konstatējusi, ka Komisijai ir pastāvīgas problēmas ar kontu saskaņošanu un vērtēšanu, kā arī ar aktuālo jautājumu risināšanu (3). Pašreizējās revīzijas mērķis bija noteikt, vai Komisija ir veikusi piemērotus pasākumus, lai uzraudzītu to, kā noris darbību pakāpeniska pārtraukšana, un aizsargātu Kopienas finansiālās intereses, kā arī lai pārliecinātos, vai finanšu pārskatos attiecīgos posteņos norādītā informācija ir pilnīga un ticama.

11.1. tabula – Pārskats par riska kapitāla darbībām

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Pasākums | Maksājumi kopā | Aktīvi bilancē | Vērtības korekcijas bilancē |
| līdz 31.12.2005. | 31.12.2004. | 31.12.2005. | 31.12.2004. | 31.12.2005. |
| ECIP (Eiropas Kopienas ieguldījumu partneri) | 224,2 | 63,66 | 51,19 | –38,88 | –8,9 |
| MEDIA II | 302,3 (4) | 41,66 | 36,53 | –28,07 | –24,53 |
| Venture consort | 10,2 | 1,49 | 0,77 | –1,49 | –0,77 |
| Eurotech Capital programma | 9,5 | 1,63 | 0,46 | –1,63 | –0,46 |
| Joint Venture programma | 10,3 | 5,76 | 4,41 | –5,76 | –4,41 |

(miljonos EUR)

Pasākums

Maksājumi kopā

Aktīvi bilancē

Vērtības korekcijas bilancē

līdz 31.12.2005.

31.12.2004.

31.12.2005.

31.12.2004.

31.12.2005.

ECIP (Eiropas Kopienas ieguldījumu partneri)

224,2

63,66

51,19

–38,88

–8,9

MEDIA II

302,3 (4)

41,66

36,53

–28,07

–24,53

Venture consort

10,2

1,49

0,77

–1,49

–0,77

Eurotech Capital programma

9,5

1,63

0,46

–1,63

–0,46

Joint Venture programma

10,3

5,76

4,41

–5,76

–4,41

Eiropas Kopienas ieguldījumu partneri (ECIP)

| 11.7. | ECIP programmu izveidoja, lai sekmētu kopuzņēmumu izveidi jaunajos tirgos Āzijā, Latīņamerikā, Vidusjūras reģionā un Dienvidāfrikā. Kopā izmaksātie līdzekļi ECIP sasniedza 224,2 miljonus EUR. Tā kā ECIP programmu pārtrauca 1999. gadā, divas tehniskās palīdzības nodaļas, kurām Komisija bija uzticējusi administrēt programmas un pārvaldīt finanses, beidza darbību 2000. gada beigās (5). Tomēr attiecībā uz līgumu pārvaldību Komisijai nebija ievērojamas sekmes programmas slēgšanā līdz 2005. gada septembrim, kad darbību uzsāka ĢD AIDCO īpaši izveidota struktūrvienība. Šai struktūrvienībai vajadzēja izveidot no jauna datubāzi un apzināt 1 843 kārtējās lietas no vairākiem avotiem, taču, tā kā iepriekšējos piecos gados darbības netika uzraudzītas, nav iespējams nodrošināt datu ticamību un pilnīgumu. 2005. gada beigās 1 276 problemātiskākās lietas vēl nebija slēgtas. Vairākās lietās trūka svarīgas finanšu informācijas. Veicot revīziju, Palāta konstatēja kļūdainus maksājumus EUR 207 000 apmērā, kas veikti pirms vairākiem gadiem un netika pēc tam pārbaudīti (6), un piedziņas rīkojumi vai nu netika pārbaudīti (4 miljoni EUR), vai arī netika izdoti (62,3 miljoni EUR). ĢD AIDCO īpašā struktūrvienība 2006. gada martā aprēķināja, ka vēl atgūstamā summa ir 21 miljons EUR. |
| --- | --- |

11.7.

ECIP programmu izveidoja, lai sekmētu kopuzņēmumu izveidi jaunajos tirgos Āzijā, Latīņamerikā, Vidusjūras reģionā un Dienvidāfrikā. Kopā izmaksātie līdzekļi ECIP sasniedza 224,2 miljonus EUR. Tā kā ECIP programmu pārtrauca 1999. gadā, divas tehniskās palīdzības nodaļas, kurām Komisija bija uzticējusi administrēt programmas un pārvaldīt finanses, beidza darbību 2000. gada beigās (5). Tomēr attiecībā uz līgumu pārvaldību Komisijai nebija ievērojamas sekmes programmas slēgšanā līdz 2005. gada septembrim, kad darbību uzsāka ĢD AIDCO īpaši izveidota struktūrvienība. Šai struktūrvienībai vajadzēja izveidot no jauna datubāzi un apzināt 1 843 kārtējās lietas no vairākiem avotiem, taču, tā kā iepriekšējos piecos gados darbības netika uzraudzītas, nav iespējams nodrošināt datu ticamību un pilnīgumu. 2005. gada beigās 1 276 problemātiskākās lietas vēl nebija slēgtas. Vairākās lietās trūka svarīgas finanšu informācijas. Veicot revīziju, Palāta konstatēja kļūdainus maksājumus EUR 207 000 apmērā, kas veikti pirms vairākiem gadiem un netika pēc tam pārbaudīti (6), un piedziņas rīkojumi vai nu netika pārbaudīti (4 miljoni EUR), vai arī netika izdoti (62,3 miljoni EUR). ĢD AIDCO īpašā struktūrvienība 2006. gada martā aprēķināja, ka vēl atgūstamā summa ir 21 miljons EUR.

| 11.7. | Komisija atzīst, ka jo īpaši 2001. līdz 2004. gadā pienācīga vērība netika veltīta ECIP likvidācijai un ka šī situācija joprojām ietekmē finanšu pārskatu ticamību un pabeigtību. Tomēr arī pirms īpašās EuropeAid nodaļas izveidošanas tika veikti ierobežoti pasākumi, lai noslēgtu ECIP lietas. |
| --- | --- |

11.7.

Komisija atzīst, ka jo īpaši 2001. līdz 2004. gadā pienācīga vērība netika veltīta ECIP likvidācijai un ka šī situācija joprojām ietekmē finanšu pārskatu ticamību un pabeigtību. Tomēr arī pirms īpašās EuropeAid nodaļas izveidošanas tika veikti ierobežoti pasākumi, lai noslēgtu ECIP lietas.

ECIP programma tagad tiek regulāri un pienācīgi uzraudzīta. 2006. gada 31. maijā vēl vajadzēja analizēt 800 ECIP darbības lietas, un tiek prognozēts, ka visu lietu analīze tiks pabeigta līdz 2006. gada nogalei. Komisija tad varēs sniegt pilnīgus un ticamus finanšu pārskatus.

MEDIA programma

| 11.8. | MEDIA
   (7) programmu mērķis ir sekmēt Eiropas audiovizuālās industrijas darbību. MEDIA II programmu, ko pašlaik pakāpeniski pārtrauc, izveidoja ar Padomes 1995. gada 10. jūlija Lēmumu 95/563/EK (8). Šī programma attiecās uz kopumā 302,3 miljoniem EUR, no kuriem 130,3 miljoni EUR tika izsniegti aizdevumos vai ar nosacījumiem atmaksājamos avansos, 149,6 miljoni EUR subsīdijās, pārējie līdzekļi tika izmantoti programmas horizontālām darbībām (MEDIA Desks, tehniskās palīdzības biroju izmaksas utt.). 2005. gada beigās vēl nepabeigtie priekšfinansēšanas maksājumi bija 48,6 miljoni EUR, no kuriem 6,9 miljonus EUR konvertēja dotācijās, par 10,4 miljoniem EUR izdeva piedziņas rīkojumus un 31,3 miljonus EUR klasificēja kā kreditorsaistības. |
| --- | --- |

11.8.

MEDIA
   (7) programmu mērķis ir sekmēt Eiropas audiovizuālās industrijas darbību. MEDIA II programmu, ko pašlaik pakāpeniski pārtrauc, izveidoja ar Padomes 1995. gada 10. jūlija Lēmumu 95/563/EK (8). Šī programma attiecās uz kopumā 302,3 miljoniem EUR, no kuriem 130,3 miljoni EUR tika izsniegti aizdevumos vai ar nosacījumiem atmaksājamos avansos, 149,6 miljoni EUR subsīdijās, pārējie līdzekļi tika izmantoti programmas horizontālām darbībām (MEDIA Desks, tehniskās palīdzības biroju izmaksas utt.). 2005. gada beigās vēl nepabeigtie priekšfinansēšanas maksājumi bija 48,6 miljoni EUR, no kuriem 6,9 miljonus EUR konvertēja dotācijās, par 10,4 miljoniem EUR izdeva piedziņas rīkojumus un 31,3 miljonus EUR klasificēja kā kreditorsaistības.

| 11.9. | Saistībā ar šo programmu audiovizuālajai industrijai piešķirtajiem aizdevumiem un subsīdijām piemēroja īpaši kompleksus noteikumus, kuru izpilde ilgtermiņā ir nepārtraukti jāuzrauga. Piemēram, ja projektu nesāka īstenot vai pārtrauca noteiktā laika posmā, 25 % no saņemtā aizdevuma bija jāatmaksā. Taču, ja projektu uzsāka īstenot trīs gadu laikā, jāatmaksā bija visa aizdevuma summa, taču Komisija nekad neuzraudzīja šo nosacījumu izpildi. Līdz 2005. gada beigām (9) Komisijas vārdā Media II programmu administrēja Tehniskās palīdzības birojs. Palāta konstatēja, ka par finanšu operācijām pirms 2001. gada Komisijas dienestiem nebija ne detalizētas grāmatvedības informācijas par programmu, ne arī revidentu apliecinājuma par attiecīgajiem finanšu darījumiem. Par nesenākiem darījumiem dokumenti bieži vien bija nepilnīgi un nebija veiktas pietiekamas pārbaudes, kā rezultātā atsevišķos gadījumos piedziņas rīkojumi netika izdoti laicīgi (10). |
| --- | --- |

11.9.

Saistībā ar šo programmu audiovizuālajai industrijai piešķirtajiem aizdevumiem un subsīdijām piemēroja īpaši kompleksus noteikumus, kuru izpilde ilgtermiņā ir nepārtraukti jāuzrauga. Piemēram, ja projektu nesāka īstenot vai pārtrauca noteiktā laika posmā, 25 % no saņemtā aizdevuma bija jāatmaksā. Taču, ja projektu uzsāka īstenot trīs gadu laikā, jāatmaksā bija visa aizdevuma summa, taču Komisija nekad neuzraudzīja šo nosacījumu izpildi. Līdz 2005. gada beigām (9) Komisijas vārdā Media II programmu administrēja Tehniskās palīdzības birojs. Palāta konstatēja, ka par finanšu operācijām pirms 2001. gada Komisijas dienestiem nebija ne detalizētas grāmatvedības informācijas par programmu, ne arī revidentu apliecinājuma par attiecīgajiem finanšu darījumiem. Par nesenākiem darījumiem dokumenti bieži vien bija nepilnīgi un nebija veiktas pietiekamas pārbaudes, kā rezultātā atsevišķos gadījumos piedziņas rīkojumi netika izdoti laicīgi (10).

| 11.9. | Neraugoties uz aizkavēšanos dažos gadījumos, Tehniskās palīdzības birojs Komisijas uzraudzībā ir pārraudzījis projektus trīs gadus to nolīgumu darbības laikā, kas paredzēti palīdzībai attīstībai. |
| --- | --- |

11.9.

Neraugoties uz aizkavēšanos dažos gadījumos, Tehniskās palīdzības birojs Komisijas uzraudzībā ir pārraudzījis projektus trīs gadus to nolīgumu darbības laikā, kas paredzēti palīdzībai attīstībai.

Jaunā Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra, pārņemot MEDIA programmas lietas 2006. gada 1. janvārī, ir pārņēmusi arī Tehniskās palīdzības biroja un Komisijas lietas.

Minētajai izpildaģentūrai pārņemot MEDIA programmas lietas, ir atrisinātas agrākās strukturālās nepilnības.

ĢD ECFIN pārvaldīto riska kapitāla darbību pakāpeniska pārtraukšana

| 11.10. | Trīs riska kapitāla ieguldījumu programmu (kopumā ES dalība šajās programmās ir aptuveni 30 miljoni EUR) mērķis ir sekmēt ieguldījumus vēlamos taču riskantos tirgus segmentos. Revīzijā tika konstatēts, ka pagātnē pastāvēja nepilnības šo programmu pārvaldībā, pēcpārbaudē un slēgšanā: problēmas ar ieņēmumu pārvaldību, ieguldījumu vērtējumu neesamība, pārtraukumi uzraudzības un ziņošanas procedūrās un kavējumi lietu slēgšanā. Tādēļ nebija iespējams gūt pamatotu pārliecību par to, vai finanšu pārvaldība ir pareiza, vai tika aizsargātas Kopienas finansiālās intereses un vai ES finanšu pārskatos norādītās summas ir precīzas. ĢD ECFIN iekšējās revīzijas struktūrvienībai bija tādi paši secinājumi kā iepriekš, veicot revīziju 2005. gadā. |
| --- | --- |

11.10.

Trīs riska kapitāla ieguldījumu programmu (kopumā ES dalība šajās programmās ir aptuveni 30 miljoni EUR) mērķis ir sekmēt ieguldījumus vēlamos taču riskantos tirgus segmentos. Revīzijā tika konstatēts, ka pagātnē pastāvēja nepilnības šo programmu pārvaldībā, pēcpārbaudē un slēgšanā: problēmas ar ieņēmumu pārvaldību, ieguldījumu vērtējumu neesamība, pārtraukumi uzraudzības un ziņošanas procedūrās un kavējumi lietu slēgšanā. Tādēļ nebija iespējams gūt pamatotu pārliecību par to, vai finanšu pārvaldība ir pareiza, vai tika aizsargātas Kopienas finansiālās intereses un vai ES finanšu pārskatos norādītās summas ir precīzas. ĢD ECFIN iekšējās revīzijas struktūrvienībai bija tādi paši secinājumi kā iepriekš, veicot revīziju 2005. gadā.

| 11.10. | Pēc revīzijas ECFIN ģenerāldirektorāta Iekšējās revīzijas struktūrvienībā 2005. gada jūlijā ir uzsākta proaktīva vispārēja stratēģija ar mērķi slēgt visas trīs ieguldījumu programmas, un tādējādi tiks slēgtas atlikušās lietas (no pavisam 91 lietas 2005. gada nogalē nebija pabeigtas tikai 14). Pateicoties šai politikai, 2006. gadā jau ir slēgtas papildu lietas. Dažas lietas (pavisam 7) varēs slēgt tikai 2012. gadā, jo tad beigsies līguma darbības laiks. |
| --- | --- |

11.10.

Pēc revīzijas ECFIN ģenerāldirektorāta Iekšējās revīzijas struktūrvienībā 2005. gada jūlijā ir uzsākta proaktīva vispārēja stratēģija ar mērķi slēgt visas trīs ieguldījumu programmas, un tādējādi tiks slēgtas atlikušās lietas (no pavisam 91 lietas 2005. gada nogalē nebija pabeigtas tikai 14). Pateicoties šai politikai, 2006. gadā jau ir slēgtas papildu lietas. Dažas lietas (pavisam 7) varēs slēgt tikai 2012. gadā, jo tad beigsies līguma darbības laiks.

Ņemot vērā rīcības plānu, kas tika pieņemts pēc revīzijas ECFIN ģenerāldirektorāta Iekšējās revīzijas struktūrvienībā, Komisija uzskata, ka pagājušā gada laikā veiktās pārbaudes pienācīgi garantē ar šīm trim programmām saistīto datu precizitāti un pilnīgumu.

Secinājumi un ieteikumi

| 11.11. | Lai gan dažādās programmas bija kompleksas, Komisija nekad ilgtermiņā nepiešķīra resursus šo pasākumu sekmīgai pārvaldībai. Lai gan Komisija ir uzsākusi korekcijas, revīzijā – tāpat kā iepriekšējos Palātas apsvērumos – apstiprinājās tas, ka pastāvēja nepilnības uzraudzībā un nebija aizsargātas Kopienas finansiālās intereses (izņemot MEDIA II). |
| --- | --- |

11.11.

Lai gan dažādās programmas bija kompleksas, Komisija nekad ilgtermiņā nepiešķīra resursus šo pasākumu sekmīgai pārvaldībai. Lai gan Komisija ir uzsākusi korekcijas, revīzijā – tāpat kā iepriekšējos Palātas apsvērumos – apstiprinājās tas, ka pastāvēja nepilnības uzraudzībā un nebija aizsargātas Kopienas finansiālās intereses (izņemot MEDIA II).

| 11.11. | Komisija uzskata, ka ECIP programma tagad tiek regulāri un pienācīgi uzraudzīta, un tiek prognozēts, ka visas lietas tiks izanalizētas līdz 2006. gada beigām. Komisija tad varēs sniegt pilnīgu un ticamu finanšu pārskatu. |
| --- | --- |

11.11.

Komisija uzskata, ka ECIP programma tagad tiek regulāri un pienācīgi uzraudzīta, un tiek prognozēts, ka visas lietas tiks izanalizētas līdz 2006. gada beigām. Komisija tad varēs sniegt pilnīgu un ticamu finanšu pārskatu.

| 11.12. | Attiecībā uz ECIP un MEDIA II programmām finanšu pārskati par šiem posteņiem nesniedz pilnīgu un patiesu aktīvu vērtējumu Komisijas bilancē. Saistībā ar ECIP vēl ir jāveic plaša mēroga grāmatojumu noskaidrošana. |
| --- | --- |

11.12.

Attiecībā uz ECIP un MEDIA II programmām finanšu pārskati par šiem posteņiem nesniedz pilnīgu un patiesu aktīvu vērtējumu Komisijas bilancē. Saistībā ar ECIP vēl ir jāveic plaša mēroga grāmatojumu noskaidrošana.

| 11.12. | Programmas MEDIA II pārvaldības īpatnības nepieļauj izpildīto darījumu grāmatojumu sīku uzskaiti. |
| --- | --- |

11.12.

Programmas MEDIA II pārvaldības īpatnības nepieļauj izpildīto darījumu grāmatojumu sīku uzskaiti.

Kopš 2005. gada marta ir veikts ievērojams ECIP grāmatojumu noskaidrošanas darbs, un ir gaidāms, ka tas tiks pabeigts līdz 2006. gada beigām.

| 11.13. | Palāta iesaka: |
| --- | --- |

11.13.

Palāta iesaka:

| 11.13. | |
| --- | --- |

11.13.

| — | jāizdod piedziņas rīkojumi, tiklīdz ir noteiktas piedzenamās summas. Maksājumi jāizlīdzina ar līdzekļu atgūšanu, jāpaātrina darbības lietu likvidācija ar uzlabotas iekšējās uzraudzības palīdzību, nosakot mērķus nedēļām un mēnešiem, un jāuzlabo pakāpeniskās pārtraukšanas procedūra, |
| --- | --- |

—

jāizdod piedziņas rīkojumi, tiklīdz ir noteiktas piedzenamās summas. Maksājumi jāizlīdzina ar līdzekļu atgūšanu, jāpaātrina darbības lietu likvidācija ar uzlabotas iekšējās uzraudzības palīdzību, nosakot mērķus nedēļām un mēnešiem, un jāuzlabo pakāpeniskās pārtraukšanas procedūra,

| — | Komisija piekrīt, ka maksājumi jāizlīdzina ar līdzekļu atgūšanu.
  EuropeAid jau nodrošina uzraudzību, kurā reizi nedēļā faktiskais izpildījums tiek salīdzināts ar mērķi, un uzskata, ka darbojas pareizas pārtraukšanas procedūras. |
| --- | --- |

—

EuropeAid jau nodrošina uzraudzību, kurā reizi nedēļā faktiskais izpildījums tiek salīdzināts ar mērķi, un uzskata, ka darbojas pareizas pārtraukšanas procedūras.

| — | attiecībā uz MEDIA II pakāpenisku pārtraukšanu jāizveido vispārējs plāns, kā paātrināt likvidāciju. Daļu uzraudzības procesa (11) varētu vēl vairāk racionalizēt. Lai atrisinātu pastāvīgos problemātiskos gadījumus uz vietas, varētu veikt pārbaudes apmeklējumus, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz MEDIA II pakāpenisku pārtraukšanu jāizveido vispārējs plāns, kā paātrināt likvidāciju. Daļu uzraudzības procesa (11) varētu vēl vairāk racionalizēt. Lai atrisinātu pastāvīgos problemātiskos gadījumus uz vietas, varētu veikt pārbaudes apmeklējumus,

| — | Izglītības, audiovizuālo lietu un kultūras izpildaģentūra pēc apvienošanas ir pārņēmusi lietas, ko Tehniskās palīdzības birojs ir nodevis Komisijai, kā arī lietas, ko Komisija ir nodevusi tiešā veidā. Pamatojoties uz veikto inventarizāciju, aģentūra noteiks procedūras un grafiku MEDIA II lietu likvidācijai. Tās tiks saskaņotas ar INFSO ģenerāldirektorātu, kura pakļautībā darbojas aģentūra saistībā ar MEDIA programmām. |
| --- | --- |

—

Izglītības, audiovizuālo lietu un kultūras izpildaģentūra pēc apvienošanas ir pārņēmusi lietas, ko Tehniskās palīdzības birojs ir nodevis Komisijai, kā arī lietas, ko Komisija ir nodevusi tiešā veidā. Pamatojoties uz veikto inventarizāciju, aģentūra noteiks procedūras un grafiku MEDIA II lietu likvidācijai. Tās tiks saskaņotas ar INFSO ģenerāldirektorātu, kura pakļautībā darbojas aģentūra saistībā ar MEDIA programmām.

| — | tā kā pašreizējā revīzijā atkal ir konstatēts (izņemot MEDIA II), ka agrāk ir bijušas administratīvās nepilnības kā rezultātā Kopienai radušies finansiāli zaudējumi, Komisijai jāapsver iespēja veikt attiecīgas darbības. |
| --- | --- |

—

tā kā pašreizējā revīzijā atkal ir konstatēts (izņemot MEDIA II), ka agrāk ir bijušas administratīvās nepilnības kā rezultātā Kopienai radušies finansiāli zaudējumi, Komisijai jāapsver iespēja veikt attiecīgas darbības.

| — | Komisija kopš 2005. gada marta ir veikusi piemērotas darbības, lai likvidētu ECIP, un kopš tā laika ir gūti ievērojami panākumi. Gaidāms, ka visas individuālās ECIP darbības tiks izbeigtas līdz 2006. gada beigām un 2007. gadā būs iespējams pavisam likvidēt ECIP un slēgt visus kontus. |
| --- | --- |

—

Komisija kopš 2005. gada marta ir veikusi piemērotas darbības, lai likvidētu ECIP, un kopš tā laika ir gūti ievērojami panākumi. Gaidāms, ka visas individuālās ECIP darbības tiks izbeigtas līdz 2006. gada beigām un 2007. gadā būs iespējams pavisam likvidēt ECIP un slēgt visus kontus.

GARANTIJU FONDS ĀRĒJĀM DARBĪBĀM

| 11.14. | Garantiju fonds ārējām darbībām (12) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešajām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (13), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda ĢD ECFIN, bet par aktīvu pārvaldību atbild EIB (14). Fonda (provizoriskie) kopējie resursi 2005. gada 31. decembrī bija 1 323,9 miljoni EUR. |
| --- | --- |

11.14.

Garantiju fonds ārējām darbībām (12) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešajām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (13), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda ĢD ECFIN, bet par aktīvu pārvaldību atbild EIB (14). Fonda (provizoriskie) kopējie resursi 2005. gada 31. decembrī bija 1 323,9 miljoni EUR.

| 11.15. | Palāta konstatēja, ka 2005. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts apmierinoši. Fonds 2005. gadā nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu. |
| --- | --- |

11.15.

Palāta konstatēja, ka 2005. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts apmierinoši. Fonds 2005. gadā nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu.

LIKVIDĒJAMĀ EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENA

| 11.16. | Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (15). Palātas veiktās revīzijas mērķis bija iegūt pamatotu pārliecību par pārskatu ticamību un atbilstību noteikumiem, kas reglamentē Likvidējamās ogļu un tērauda kopienas darbību. |
| --- | --- |

11.16.

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (15). Palātas veiktās revīzijas mērķis bija iegūt pamatotu pārliecību par pārskatu ticamību un atbilstību noteikumiem, kas reglamentē Likvidējamās ogļu un tērauda kopienas darbību.

| 11.17. | 2005. gada laikā investīciju stratēģija nebija sasniegusi portfelim ierosināto dzēšanas termiņu mērķamplitūdu (16), un tika konstatēta paaugstināta likviditāte. |
| --- | --- |

11.17.

2005. gada laikā investīciju stratēģija nebija sasniegusi portfelim ierosināto dzēšanas termiņu mērķamplitūdu (16), un tika konstatēta paaugstināta likviditāte.

| 11.17. | Dzēšanas termiņu struktūra tika pārskatīta 2004. gadā, lai to pielāgotu Padomes lēmumā noteiktajām finanšu vadlīnijām. Pielāgojumi izpaudās kā termiņa pagarinājums, jo notika būtiska pāreja no īstermiņa uz ilgtermiņa ieguldījumiem. |
| --- | --- |

11.17.

Dzēšanas termiņu struktūra tika pārskatīta 2004. gadā, lai to pielāgotu Padomes lēmumā noteiktajām finanšu vadlīnijām. Pielāgojumi izpaudās kā termiņa pagarinājums, jo notika būtiska pāreja no īstermiņa uz ilgtermiņa ieguldījumiem.

Ieguldījumu vidē ar zemu procentu likmi vajadzēja izvairīties no riska, ka lielāko portfeļa daļu potenciāli varēja ieguldīt ilgtermiņa instrumentos ar vēsturiski viszemāko procentu likmi vai ka parādītos pārmērīga likviditāte. Lai atrisinātu šādu situāciju, tika izveidota stratēģija, kuras pamatā ir objektīvi rādītāji un kuras mērķis ir pakāpeniskas ilgtermiņa investīcijas. Šī stratēģija tiek īstenota.

| 11.18. | ĢD ECFIN 2005. gadā apstiprināja lēmumu pārdot Eurotunnel akcijas un atlikušo daļu otršķirīgā parāda (17), kas iegādāta agrākā restrukturizācijā. Tomēr šo aktīvu pārdošana notika laikā, kad cenas amplitūda bija zema. Zaudējumi no akcijām ir 34,4 miljoni EUR, bet no otršķirīgām parādsaistībām 4,6 miljoni EUR. |
| --- | --- |

11.18.

ĢD ECFIN 2005. gadā apstiprināja lēmumu pārdot Eurotunnel akcijas un atlikušo daļu otršķirīgā parāda (17), kas iegādāta agrākā restrukturizācijā. Tomēr šo aktīvu pārdošana notika laikā, kad cenas amplitūda bija zema. Zaudējumi no akcijām ir 34,4 miljoni EUR, bet no otršķirīgām parādsaistībām 4,6 miljoni EUR.

| 11.18. | Komisija nolēma pārdot Revīzijas palātas minētos aktīvus saskaņā ar pastāvīgo ieguldījumu atsaukšanas stratēģiju. Tie neatbilda EOTK vispārējiem ieguldījumu kritērijiem, bet tika iegūti agrāk veiktās pārstrukturācijas rezultātā, nevis pēc apzinātiem lēmumiem veikt ieguldījumus. Tāpēc 2005. gadā pārdotie aktīvi bija pēdējie pārdoto aktīvu virknē. |
| --- | --- |

11.18.

Komisija nolēma pārdot Revīzijas palātas minētos aktīvus saskaņā ar pastāvīgo ieguldījumu atsaukšanas stratēģiju. Tie neatbilda EOTK vispārējiem ieguldījumu kritērijiem, bet tika iegūti agrāk veiktās pārstrukturācijas rezultātā, nevis pēc apzinātiem lēmumiem veikt ieguldījumus. Tāpēc 2005. gadā pārdotie aktīvi bija pēdējie pārdoto aktīvu virknē.

2005. gada pavasarī bankas, kas visvairāk nodarbojās ar šo aktīvu tirdzniecību, uzskatīja, ka gan akciju, gan zemākas kategorijas otršķirīgo parādu cenas ievērojami samazināsies gaidāmās pārstrukturēšanas dēļ. Lai attiecīgā sabiedrība atgūtu rentabilitāti, tika gaidīta apjomīga parādu pārvēršana akciju kapitālā, kas turpmāk ievērojami samazinātu akciju cenu. Lai novērstu vēl lielākus zaudējumus, likās saprātīgi pārdot šos aktīvus par 2005. gada aprīļa līdz jūnija kursu. Tomēr tik nelikvīdā tirgū, kur ir maz aktīvu dalībnieku, cenas ir atkarīgas no notikumiem un prognozes ir ļoti neprecīzas

2005. gada zaudējumu un peļņas pārskatu tas iespaidoja par ne vairāk kā 1 miljonu euro, jo atlikumu sedza agrāk veikti atskaitījumi rezerves fondā un vērtības koriģējumi.

| 11.19. | Palāta norāda uz 7,7 miljonu EUR summas kavējumu saistībā ar Ogļu izpētes projektu attiecībā uz ko Komisija vēl nebija veikusi darbības. Tam bija negatīva ietekme uz likviditātes pārvaldību. Palāta arī konstatēja, ka neizpildītās saistības netiek pārbaudītas, jo īpaši attiecībā uz īstenošanas galīgo termiņu. |
| --- | --- |

11.19.

Palāta norāda uz 7,7 miljonu EUR summas kavējumu saistībā ar Ogļu izpētes projektu attiecībā uz ko Komisija vēl nebija veikusi darbības. Tam bija negatīva ietekme uz likviditātes pārvaldību. Palāta arī konstatēja, ka neizpildītās saistības netiek pārbaudītas, jo īpaši attiecībā uz īstenošanas galīgo termiņu.

| 11.19. | Saistībā ar EOTK ogļu izpētes projektiem Komisija ir sākusi vajadzīgos pasākumus, lai novērstu kavējumu. Saistības, attiecībā uz kurām bija pārsniegts galīgais termiņš, tika nokārtotas 2006. gada 6. aprīlī. |
| --- | --- |

11.19.

Saistībā ar EOTK ogļu izpētes projektiem Komisija ir sākusi vajadzīgos pasākumus, lai novērstu kavējumu. Saistības, attiecībā uz kurām bija pārsniegts galīgais termiņš, tika nokārtotas 2006. gada 6. aprīlī.

| 11.20. | IT nepilnības turpināja pastāvēt, un jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana, kas bija paredzēta 2005. gadā, ievērojami kavējās un ir atlikta līdz 2006. gadam. Laika ierobežojumam bija būtiska ietekme uz Likvidējamo Eiropas ogļu un tērauda kopienu saistībā ar kontu automatizēšanu un saskaņošanu, un tas ir aizkavējis pārskatu sagatavošanu, kā arī radījis darbību neefektivitāti. |
| --- | --- |

11.20.

IT nepilnības turpināja pastāvēt, un jaunās grāmatvedības sistēmas ieviešana, kas bija paredzēta 2005. gadā, ievērojami kavējās un ir atlikta līdz 2006. gadam. Laika ierobežojumam bija būtiska ietekme uz Likvidējamo Eiropas ogļu un tērauda kopienu saistībā ar kontu automatizēšanu un saskaņošanu, un tas ir aizkavējis pārskatu sagatavošanu, kā arī radījis darbību neefektivitāti.

| 11.20. | Ir atrisinātas visas iepriekš atklātās IT nepilnības, izņemot vienu no tām. Atlikušās nepilnības (SWIFT datu atjaunošana pēc sistēmas avārijas) novēršanai vajadzēja atrast piemērotas telpas, un tagad attiecīgā infrastruktūra darbojas. Šo darbu pabeigšana tiek plānota 2006. gadā. Jaunajās telpās, uz kurām attiecīgais dienests pārvāksies 2006. gadā, tiks uzstādīta automātiskā ugunsdzēšanas sistēma. |
| --- | --- |

11.20.

Ir atrisinātas visas iepriekš atklātās IT nepilnības, izņemot vienu no tām. Atlikušās nepilnības (SWIFT datu atjaunošana pēc sistēmas avārijas) novēršanai vajadzēja atrast piemērotas telpas, un tagad attiecīgā infrastruktūra darbojas. Šo darbu pabeigšana tiek plānota 2006. gadā. Jaunajās telpās, uz kurām attiecīgais dienests pārvāksies 2006. gadā, tiks uzstādīta automātiskā ugunsdzēšanas sistēma.

Saistībā ar jauno uzskaites programmatūru attiecīgais pasūtījuma izpildītājs bija pārāk zemu novērtējis to darbu apjomu, kas vajadzīgi īpašo prasību izpildei par banku operācijām. Tāpēc bija vajadzīgs ievērojams papildu darbs, tomēr tas nekādi neietekmēja uzskaites pareizību.

| 11.21. | Likvidējamās ogļu un tērauda kopienas finanšu darbību pārtraukšana noris saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp daudzgadu finanšu vadlīnijām, tomēr ir konstatētas dažas darbības nepilnības (sk. 11.17.–11.20. punktu). |
| --- | --- |

11.21.

Likvidējamās ogļu un tērauda kopienas finanšu darbību pārtraukšana noris saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp daudzgadu finanšu vadlīnijām, tomēr ir konstatētas dažas darbības nepilnības (sk. 11.17.–11.20. punktu).

| 11.21. | Komisija turpinās pārvaldīt likvidējamās EOTK darbības pārtraukšanu atbilstoši noteikumiem un, ņemot vērā atbildes uz 11.17. un 11.18. punktu, neuzskata, ka atsaukties uz darbības nepilnībām būtu adekvāti. |
| --- | --- |

11.21.

Komisija turpinās pārvaldīt likvidējamās EOTK darbības pārtraukšanu atbilstoši noteikumiem un, ņemot vērā atbildes uz 11.17. un 11.18. punktu, neuzskata, ka atsaukties uz darbības nepilnībām būtu adekvāti.

---

(1)  Riska kapitāls ir ieguldījums augsta riska uzņēmumos, kuriem ir paredzama darbības izaugsme, piemēram, ieguldījumi jaundibinātos uzņēmumos, mazos uzņēmumos un jaunās tehnoloģijās.

(2)  Piemēram, Eiropas Investīciju fonds (EIF) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB).

(3)  2004. finanšu gada pārskata 1.19. punkts un 1.1. tabula; 2003. finanšu gada pārskata 1.10. punkts un 1.1. tabula; 2002. finanšu gada pārskata 1.18.–1.22. punkts; 2001. finanšu gada pārskata 9.20. punkts.

(4)  No kopējās summas 130,3 miljoni EUR attiecas uz aizdevumiem un ar nosacījumiem atmaksājamajiem avansiem.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Regula (EK) Nr. 772/2001 (OV L 112, 21.4.2001., 1. lpp.) cita starpā noteica, ka Komisijai jāveic vajadzīgie pasākumi, lai slēgtu un likvidētu ECIP projektus.

(6)  Piemēram, trīs gadījumi kopumā par EUR 207 000. Šīs summas pārsniedz sākotnējās saistības un ir iemaksātas nepareizos bankas kontos. Sākotnējās saistības varēja pārsniegt, jo tika iegrāmatotas tikai vispārējās saistības.

(7)  MEDIA I 1991.–1996. g. (gandrīz slēgta, izņemot divus gadījumus, visus finanšu aktīvus, proti, 26,7 miljonus EUR norakstīja 2003. gada beigās un nav nodoma veikt turpmāku piedziņu), MEDIA II 1996.–2000. g., MEDIA plus 2001.–2006. g. (vēl norisinās).

(8)  OV L 321, 30.12.1995., 25. lpp.

(9)  Sākot ar 2006. gada 1. janvāri pārvaldības un programmas administratīvo uzdevumu izpilde ir nodota Komisijas jaunajai Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrai.

(10)  Aplēstā kopējā summa 9 no 32 pārbaudītajām operācijām ir aptuveni 1,1 miljons EUR. Tā ietver vienu apstrīdētu gadījumu, kurš nav pārbaudīts kopš 2003. gada, par 1 miljonu EUR.

(11)  Piemēram, atgādinājuma vēstuļu nosūtīšanu.

(12)  Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94 (OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada 22. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.).

(13)  Galvenokārt EIB, taču arī Euratom ārējā kreditēšana un EK makrofinansiālās palīdzības aizdevumi trešām valstīm.

(14)  Pārvaldības nolīgums starp EIB un Eiropas Kopienu, pēdējie grozījumi izdarīti 2002. gada 28. aprīlī un 2002. gada 8. maijā.

(15)  Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotais protokols par EOTK Līguma termiņa noslēguma finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu (OV C 80, 10.3.2001., 67. lpp.).

(16)  Dzēšanas termiņš ir laiks, kad jāatmaksā obligācijas pamatsumma.

(17)  Otršķirīgs parāds ir tāds parāds, kuram vai nu nav nodrošinājuma, vai arī tam ir zema prioritāte. Tas līdzinās subordinētam parādam.

---

| 31.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 263/205 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 263/205

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO SESTĀ, SEPTĪTĀ, ASTOTĀ UN DEVĪTĀ EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

(2006/C 263/02)

---

PIELIKUMI GADA PĀRSKATAM PAR BUDŽETA IZPILDI

I PIELIKUMS

Finanšu informācija par vispārējo budžetu

SATURS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

| 1. | Budžeta izcelsme |
| --- | --- |

1.

Budžeta izcelsme

| 2. | Tiesiskā bāze |
| --- | --- |

2.

Tiesiskā bāze

| 3. | Budžeta principi, kas noteikti Līgumos un Finanšu regulā |
| --- | --- |

3.

Budžeta principi, kas noteikti Līgumos un Finanšu regulā

| 4. | Budžeta saturs un uzbūve |
| --- | --- |

4.

Budžeta saturs un uzbūve

| 5. | Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi) |
| --- | --- |

5.

Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi)

| 6. | Budžeta apropriāciju veidi |
| --- | --- |

6.

Budžeta apropriāciju veidi

| 7. | Budžeta izpilde |
| --- | --- |

7.

Budžeta izpilde

| 7.1. | Atbildība par izpildi |
| --- | --- |

7.1.

Atbildība par izpildi

| 7.2. | Ieņēmumu izpilde |
| --- | --- |

7.2.

Ieņēmumu izpilde

| 7.3. | Izdevumu izpilde |
| --- | --- |

7.3.

Izdevumu izpilde

| 7.4. | Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana |
| --- | --- |

7.4.

Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

| 8. | Pārskatu sagatavošana |
| --- | --- |

8.

Pārskatu sagatavošana

| 9. | Ārējā revīzija |
| --- | --- |

9.

Ārējā revīzija

| 10. | Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude |
| --- | --- |

10.

Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude

PASKAIDROJUMI

Finanšu datu avoti

Valūtas vienība

Saīsinājumi un simboli

DIAGRAMMAS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

1.   BUDŽETA IZCELSME

Budžetā ir ietverti Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) izdevumi. Tāpat budžetā ir ietverti administratīvie izdevumi sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā un kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kā arī visi citi izdevumi, kas saskaņā ar Padomes viedokli būtu jāparedz budžetā minēto politikas jomu īstenošanai.

2.   TIESISKĀ BĀZE

Budžetu reglamentē finanšu noteikumi Romas Līgumos (1)
   (2) (EK Līguma 268.–280. pants un EAEK Līguma 171.–183. pants) un finanšu noteikumi (3).

3.   BUDŽETA PRINCIPI, KAS NOTEIKTI LĪGUMOS UN FINANŠU REGULĀ

Visi Kopienas ieņēmumu un izdevumu posteņi iekļaujami vienā budžetā (vienotība un precizitāte). Budžetu apstiprina tikai vienam finanšu gadam (ikgadējums). Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt sabalansētiem (līdzsvars). Pārskatus sagatavo, izpilda un iesniedz EUR (norēķinu vienība). Ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu kopuma finansēšanai, un ieņēmumus tāpat kā izdevumus pilnībā uzskaita budžetā un vēlāk arī finanšu pārskatos, posteņus savstarpēji nesalīdzinot (universālums). Apropriācijas iedala sadaļās un nodaļās; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos (specifikācija). Budžeta apropriācijas jāizmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes (pareizas finanšu pārvaldības) principiem. Budžetu sagatavo un izpilda un pārskatus sagatavo, ievērojot caurskatāmības principu (caurskatāmība). Šiem vispārīgajiem principiem ir daži nelieli izņēmumi.

4.   BUDŽETA SATURS UN UZBŪVE

Budžetu veido no “ieņēmumu un izdevumu kopsavilkuma” un iedaļām, kurās atsevišķi atspoguļoti katras iestādes “ieņēmumu un izdevumu pārskati”. Ir šādas astoņas iedaļas: I) Parlaments, II) Padome, III) Komisija, IV) Tiesa, V) Revīzijas palāta, VI) Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII) Reģionu komiteja, VIII) Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katrā iedaļā ieņēmumi un izdevumi ir klasificēti budžeta pozīcijās (sadaļās, nodaļās, pantos un – attiecīgos gadījumos – posteņos) atbilstīgi to veidam vai paredzētajam izlietojumam.

5.   BUDŽETA FINANSĒŠANA (BUDŽETA IEŅĒMUMI)

Budžetu galvenokārt finansē no Kopienas pašu resursiem: no pašu resursiem uz NKI bāzes, no pašu resursiem, kurus nosaka PVN, no muitas nodokļiem, no lauksaimniecības nodevām un no cukura un izoglikozes nodevām (4).

Papildus pašu resursiem ir arī citi mazāk nozīmīgi ieņēmumu avoti (sk. 
  I diagrammu
  ).

6.   BUDŽETA APROPRIĀCIJU VEIDI

Lai segtu prognozētos izdevumus, budžetā izšķir šādus budžeta apropriāciju veidus:

| a) | diferencētas apropriācijas (DAp), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās un kuras sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):






  — | saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gados; |
| --- | --- | --- |

a)

diferencētas apropriācijas (DAp), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās un kuras sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp):

—

saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gados;

| — | maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras radušās kārtējā un iepriekšējos finanšu gados; |
| --- | --- |

—

maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras radušās kārtējā un iepriekšējos finanšu gados;

| b) | nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt tādu izdevumu saistības un maksājumus, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām. |
| --- | --- |

b)

nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt tādu izdevumu saistības un maksājumus, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām.

Tādējādi ir svarīgi katram finanšu gadam aprēķināt šādas divas kopsummas:

| a) | kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (5); |
| --- | --- |

a)

kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (5);

| b) | kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (5). |
| --- | --- |

b)

kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (5).

Ar budžeta ieņēmumiem sedz kopējās apropriācijas maksājumiem. Saistību apropriācijām ieņēmumu segums nav vajadzīgs.

Šajā vienkāršotajā attēlā (ar piemēra summām) ir parādīta minēto apropriāciju veidu ietekme katrā finanšu gadā.

Image

7.   BUDŽETA IZPILDE

7.1.   Atbildība par izpildi

Komisija izpilda budžetu uz savu atbildību saskaņā ar Finanšu regulu un piešķirto apropriāciju robežās. Tā piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas (6). Finanšu regulā ir izstrādātas budžeta izpildes procedūras un, cita starpā, noteikta atbildība, ko uzņemas iestāžu kredītrīkotāji, grāmatveži, avansu pārziņi un iekšējie revidenti. Divās lielākajās izdevumu jomās (ELVGF Garantijas nodaļa un struktūrfondi) Kopienas līdzekļi tiek pārvaldīti kopīgi ar dalībvalstīm.

7.2.   Ieņēmumu izpilde

Prognozētos ieņēmumus iekļauj budžetā, paredzot iespēju budžetu grozīt.

Budžeta ieņēmumu izpilde izpaužas kā pieprasāmo summu noteikšana un Kopienām pienākošos ieņēmumu (pašu resursu un citu ieņēmumu) iekasēšana. Ieņēmumu izpildei piemēro dažus īpašus noteikumus (7). Finanšu gada faktiskos ieņēmumus definē kā kopējās summas, kuras iekasētas atbilstīgi kārtējā finanšu gadā noteiktām prasītajām summām, pieskaitot summas, kuras iekasētas atbilstīgi noteiktām prasītajām summām, kas vēl atgūstamas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

7.3.   Izdevumu izpilde

Prognozētos izdevumus iekļauj budžetā.

Budžeta izdevumu izpildi, t. i., apropriāciju evolūciju un izlietošanu, īsumā var aprakstīt šādi:

| a) | apropriācijas saistībām:






  i) | apropriāciju evolūcija: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, attiecībā uz kuriem vēl nav radušās saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas, |
| --- | --- | --- |

a)

apropriācijas saistībām:

i)

apropriāciju evolūcija: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, attiecībā uz kuriem vēl nav radušās saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas,

| ii) | apropriāciju izlietošana: galīgās apropriācijas saistībām finanšu gadā tiek darītas pieejamas, lai uzņemtos saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = radušos saistību summa), |
| --- | --- |

ii)

apropriāciju izlietošana: galīgās apropriācijas saistībām finanšu gadā tiek darītas pieejamas, lai uzņemtos saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = radušos saistību summa),

| iii) | apropriāciju pārnešana no kārtējā finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, |
| --- | --- |

iii)

apropriāciju pārnešana no kārtējā finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski,

| iv) | apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ; |
| --- | --- |

iv)

apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ;

| b) | apropriācijas maksājumiem:






  i) | apropriāciju evolūcija: konkrētā finanšu gadā pieejamās kopējās apropriācijas maksājumiem veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada, |
| --- | --- | --- |

b)

apropriācijas maksājumiem:

i)

apropriāciju evolūcija: konkrētā finanšu gadā pieejamās kopējās apropriācijas maksājumiem veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada,

| ii) | finanšu gada apropriāciju izlietošana: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem tiek darītas pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi), |
| --- | --- |

ii)

finanšu gada apropriāciju izlietošana: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem tiek darītas pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi),

| iii) | apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, |
| --- | --- |

iii)

apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski,

| iv) | apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ, |
| --- | --- |

iv)

apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ,

| v) | finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada, |
| --- | --- |

v)

finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada,

| vi) | finanšu gadā maksātie faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu. |
| --- | --- |

vi)

finanšu gadā maksātie faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu.

7.4.   Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

Konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi sagatavo pēc finanšu gada slēgšanas. Šajos pārskatos tiek noteikts finanšu gada līdzekļu atlikums, kuru ar budžeta grozījumiem iekļauj nākamā finanšu gada budžetā.

8.   PĀRSKATU SAGATAVOŠANA

Finanšu gada pārskatus vēlākais nākamā finanšu gada 31. martā nosūta Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai; šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati un pārskati par budžeta izpildi, kā arī pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību.

9.   ĀRĒJĀ REVĪZIJA

Kopš 1977. gada budžeta ārējo revīziju veic Eiropas Kopienu Revīzijas palāta (8). Revīzijas palāta pārbauda visu budžeta ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tāpat Palāta vērtē, vai ieņēmumi iekasēti un izdevumi veikti likumīgi un pareizi un vai finanšu pārvaldība bijusi racionāla. Revīzijas var veikt pirms attiecīgā finanšu gada slēgšanas. Tās veic, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentiem un – attiecīgos gadījumos – arī uz vietas Kopienu iestādēs, dalībvalstīs un trešās valstīs. Revīzijas palāta par katru finanšu gadu sagatavo gada pārskatu un jebkurā laikā var arī iesniegt apsvērumus par īpašiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc citu Kopienas iestāžu lūguma.

10.   BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN PĒCPĀRBAUDE

Kopš 1977. gada piemēro šādus noteikumus (9): Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz 30. aprīlim otrajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada Komisijai sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu. Lai to darītu, Padome un Parlaments izskata Komisijas sagatavotos pārskatus un Revīzijas palātas gada pārskatu un īpašos ziņojumus. Iestādēm attiecīgi jārīkojas, atbildot uz komentāriem lēmumos par budžeta izpildes apstiprināšanu, un jāziņo par īstenotajiem pasākumiem.

PASKAIDROJUMI

FINANŠU DATU AVOTI

Šajā pielikumā minētie finanšu dati ir ņemti no Eiropas Kopienu gada pārskatiem (10) un citiem Komisijas sniegtajiem finanšu dokumentiem. Ģeogrāfiskais dalījums atbilst valstu kodiem Komisijas grāmatvedības informācijas sistēmā (SINCOM2). Komisija ir norādījusi, ka dalībvalstu sniegtie skaitļi – gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan uz izdevumiem – ir iegūti aritmētiskos aprēķinos, kas sniedz nepilnīgu ieskatu par katras dalībvalsts guvumiem no Eiropas Savienības. Tādēļ šie skaitļi jāinterpretē piesardzīgi.

VALŪTAS VIENĪBA

Visi finanšu dati ir doti miljonos euro. Kopsummas ir katras precīzās vērtības noapaļojums, tādēļ tās ne vienmēr atbilst noapaļoto skaitļu summai.

SAĪSINĀJUMI UN SIMBOLI

| ApS | apropriācijas saistībām |
| --- | --- |
| ApM | apropriācijas maksājumiem |
| AT | Austrija |
| BE | Beļģija |
| CY | Kipra |
| CZ | Čehija |
| DAp | diferencētas apropriācijas |
| DE | Vācija |
| diagr. | diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.) |
| DK | Dānija |
| EAEK vaiEuratom | Eiropas Atomenerģijas kopiena |
| EBTA | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija |
| EE | Igaunija |
| EEK | Eiropas Ekonomikas kopiena |
| EK | Eiropas Kopiena(-as) |
| EL | Grieķija |
| ES | Spānija (sk. kontekstu, nejaukt ar Eiropas Savienību) |
| ES | Eiropas Savienība |
| ES-25 | kopsumma par visām Eiropas Savienības 25 dalībvalstīm |
| FI | Somija |
| FR | Francija |
| FReg | 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula |
| HU | Ungārija |
| IE | Īrija |
| ied. | budžeta iedaļa |
| IT | Itālija |
| LT | Lietuva |
| LU | Luksemburga |
| LV | Latvija |
| MAp | maksājumu apropriācijas |
| MT | Malta |
| NAp | nediferencētas apropriācijas |
| NKI | nacionālais kopienākums |
| NL | Nīderlande |
| OV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis |
| PL | Polija |
| PT | Portugāle |
| PVN | pievienotās vērtības nodoklis |
| sad. | budžeta sadaļa |
| SAp | saistību apropriācijas |
| SE | Zviedrija |
| SK | Slovākija |
| SL | Slovēnija |
| UK | Apvienotā Karaliste |
| 0,0 | dati starp 0 un 0,05 |
| — | datu trūkums |

ApS

apropriācijas saistībām

ApM

apropriācijas maksājumiem

AT

Austrija

BE

Beļģija

CY

Kipra

CZ

Čehija

DAp

diferencētas apropriācijas

DE

Vācija

diagr.

diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.)

DK

Dānija

EAEK vaiEuratom

Eiropas Atomenerģijas kopiena

EBTA

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija

EE

Igaunija

EEK

Eiropas Ekonomikas kopiena

EK

Eiropas Kopiena(-as)

EL

Grieķija

ES

Spānija (sk. kontekstu, nejaukt ar Eiropas Savienību)

ES

Eiropas Savienība

ES-25

kopsumma par visām Eiropas Savienības 25 dalībvalstīm

FI

Somija

FR

Francija

FReg

2002. gada 25. jūnija Finanšu regula

HU

Ungārija

IE

Īrija

ied.

budžeta iedaļa

IT

Itālija

LT

Lietuva

LU

Luksemburga

LV

Latvija

MAp

maksājumu apropriācijas

MT

Malta

NAp

nediferencētas apropriācijas

NKI

nacionālais kopienākums

NL

Nīderlande

OV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

PL

Polija

PT

Portugāle

PVN

pievienotās vērtības nodoklis

sad.

budžeta sadaļa

SAp

saistību apropriācijas

SE

Zviedrija

SK

Slovākija

SL

Slovēnija

UK

Apvienotā Karaliste

0,0

dati starp 0 un 0,05

—

datu trūkums

DIAGRAMMAS

2005. FINANŠU GADA BUDŽETS UN TĀ IZPILDE 2005. FINANŠU GADĀ

| I diagr. | 2005. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem |
| --- | --- |
| II diagr. | 2005. gada budžets – apropriācijas saistībām |
| III diagr. | Pieejamās apropriācijas saistībām 2005. gadā un to izlietojums |
| IV diagr. | Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2005. gadā un to izlietojums |
| V diagr. | Pašu resursi 2005. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm |
| VI diagr. | Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2005. gadā |

I diagr.

2005. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem

II diagr.

2005. gada budžets – apropriācijas saistībām

III diagr.

Pieejamās apropriācijas saistībām 2005. gadā un to izlietojums

IV diagr.

Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2005. gadā un to izlietojums

V diagr.

Pašu resursi 2005. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm

VI diagr.

Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2005. gadā

DATI PAR IEPRIEKŠĒJO BUDŽETU IZPILDI (2001–2005)

| VII diagr. | Apropriāciju maksājumiem evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam |
| --- | --- |

VII diagr.

Apropriāciju maksājumiem evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam

---

(1)  Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Ekonomikas kopienas (EEK) dibināšanas līgums.

(2)  Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums.

(3)  Galvenokārt 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula (OV L 248, 16.9.2002.).

(4)  Galvenie tiesību akti, ar kuriem reglamentēti pašu resursi: Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmums 2000/597/EK, Euratom (OV L 253, 7.10.2000.); Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000.); Padomes 1989. gada 29. maija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (OV L 155, 7.6.1989.); Padomes 1977. gada 17. maija Sestā direktīva, PVN kopējā sistēma: vienota noteikšanas bāze (OV L 145, 13.6.1977.); Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/130/EEK, Euratom par NKI noteikšanas saskaņošanu (OV L 49, 21.2.1989.), Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopieņēmumu tirgus cenās (OV L 181, 19.7.2003.).

(5)  Nedrīkst jaukt terminus “apropriācijas saistībām” un “saistību apropriācijas” un “apropriācijas maksājumiem” un “maksājumu apropriācijas”. Terminus “saistību apropriācijas” un “maksājumu apropriācijas” izmanto tikai tad, ja runa ir par diferencētajām apropriācijām.

(6)  Sk. EK Līguma 274. pantu, EOTK Līguma 179. pantu un Finanšu regulas 50. pantu.

(7)  Sk. Finanšu regulas 69.–74. pantu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

(8)  Sk. EK Līguma 246., 247. un 248. pantu, EOTK Līguma 160.a, 160.b un 160.c pantu un Finanšu regulas 139.–147. pantu.

(9)  Sk. EK Līguma 276. pantu un EOTK Līguma 180.b pantu.

(10)  Par 2005. finanšu gadu Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati (SEC(2006) 915 un SEC(2006) 916).

II PIELIKUMS

Kopš 2001. gada Revīzijas palātas pieņemtie pārskati un atzinumi

Saskaņā ar Līgumu noteikumiem Revīzijas palātai ir jāiesniedz gada pārskats. Saskaņā ar šobrīd spēkā esošo Līgumu un tiesību aktu normām Revīzijas palātai ir jāiesniedz arī īpaši gada ziņojumi par konkrētām Kopienas iestādēm un darbību. Tāpat Līgumi dod Palātai tiesības iesniegt savus apsvērumus par konkrētiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc kādas no iestādēm pieprasījuma. Kopš 2001. gada Palātas pieņemtie pārskati un atzinumi ir uzskaitīti še turpmāk.

| Nosaukums | Publikācija |
| --- | --- |
| Gada pārskati un Ticamības deklarācijas |
| Divdesmit ceturtais gada pārskats par 2000. finanšu gadu:






  — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |

Nosaukums

Publikācija

Gada pārskati un Ticamības deklarācijas

Divdesmit ceturtais gada pārskats par 2000. finanšu gadu:

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 359, 15.12.2001., OV C 92, 17.4.2002. un OV C 36, 15.2.2003.

Divdesmit piektais gada pārskats par 2001. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 295, 28.11.2002.

Divdesmit sestais gada pārskats par 2002. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā un astotā EAF darbībām

OV C 286, 28.11.2003.

Divdesmit septītais gada pārskats par 2003. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par darbībām, kas finansētas no vispārējā budžeta

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

OV C 293, 30.11.2004.

Divdesmit astotais gada pārskats par 2004. finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

OV C 301, 30.11.2005.

Divdesmit devītais gada pārskats par 2005 finanšu gadu:

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par budžeta izpildi

| — | pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām |
| --- | --- |

—

pārskats un Ticamības deklarācija par sestā, septītā, astotā un devītā EAF darbībām

Publicēts šajā OV

Īpašie ziņojumi

Pašu resursi

—

Kopējā lauksaimniecības politika

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2001 par ELVGF – Garantijas nodaļas revīziju: Integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas (Integrated Administration and Control System (IACS)) ieviešana |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2001 par ELVGF – Garantijas nodaļas revīziju: Integrētās administrēšanas un kontroles sistēmas (Integrated Administration and Control System (IACS)) ieviešana

OV C 214, 31.7.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2001 par piena kvotām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2001 par piena kvotām

OV C 305, 30.10.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2001 par eksporta kompensācijām – saņēmējs un izvietojums tirgū |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2001 par eksporta kompensācijām – saņēmējs un izvietojums tirgū

OV C 314, 8.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2001 par kompensācijām par kartupeļu audzēšanu un atbalstu graudaugu cietes un kartupeļu cietes ražošanā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2001 par kompensācijām par kartupeļu audzēšanu un atbalstu graudaugu cietes un kartupeļu cietes ražošanā

OV C 294, 19.10.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 14/2001 – Īpašā ziņojuma Nr. 19/98 par GSE pēcpārbaude |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 14/2001 – Īpašā ziņojuma Nr. 19/98 par GSE pēcpārbaude

OV C 324, 20.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2002 par piemaksu un maksājumu programmu pagarināšanu liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgā organizācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2002 par piemaksu un maksājumu programmu pagarināšanu liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgā organizācijā

OV C 290, 25.11.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2002 par Komisijas eļļas sēklu atbalsta programmas pārvaldības revīziju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2002 par Komisijas eļļas sēklu atbalsta programmas pārvaldības revīziju

OV C 254, 22.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2002 par racionālu finanšu pārvaldību banānu sektora tirgu kopīgā organizācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2002 par racionālu finanšu pārvaldību banānu sektora tirgu kopīgā organizācijā

OV C 294, 28.11.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2003 par eksporta kompensāciju priekšfinansēšanu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2003 par eksporta kompensāciju priekšfinansēšanu

OV C 98, 24.4.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 par lauku attīstības atbalstu atpalikušajos reģionos

OV C 151, 27.6.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2003 par subsīdiju likmju noteikšanas sistēmu lauksaimniecības produktu eksportā (eksporta kompensācijas) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2003 par subsīdiju likmju noteikšanas sistēmu lauksaimniecības produktu eksportā (eksporta kompensācijas)

OV C 211, 5.9.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 12/2003 par sausās lopbarības tirgus kopīgās organizācijas racionālu finanšu pārvaldību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 12/2003 par sausās lopbarības tirgus kopīgās organizācijas racionālu finanšu pārvaldību

OV C 298, 9.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 13/2003 par kokvilnas ražošanas atbalstu

OV C 298, 9.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 14/2003 par Komisijas veiktu zemnieku saimniecību ieņēmumu novērtējumu [EK līguma 33. panta 1. punkta b) apakšpunkts] |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 14/2003 par Komisijas veiktu zemnieku saimniecību ieņēmumu novērtējumu [EK līguma 33. panta 1. punkta b) apakšpunkts]

OV C 45, 20.2.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2004 – Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2004 – Saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku nepareizi veiktu maksājumu piedziņa

OV C 269, 4.11.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2004 – Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2004 – Liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas īstenošana Eiropas Savienībā

OV C 29, 4.2.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2004 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju

OV C 41, 17.2.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2004 par to, kā Komisija pārvalda un pārrauga mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumus, un par izdevumiem šajā jomā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2004 par to, kā Komisija pārvalda un pārrauga mutes un nagu sērgas apkarošanas pasākumus, un par izdevumiem šajā jomā

OV C 54, 3.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 – Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2004 – Mežsaimniecības pasākumi, kurus veic saskaņā ar lauku attīstības politiku

OV C 67, 18.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 – par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 – par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi

OV C 279, 11.11.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2006 – par ieguldījumiem lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos? |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2006 – par ieguldījumiem lauku attīstībā: vai tie efektīvi risina problēmas lauku apvidos?

Tiek publicēts

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 – Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2006 – Lielāki panākumi? Augļu un dārzeņu ražotāju darbības programmām paredzētā Eiropas Savienības atbalsta efektivitāte

Tiek publicēts

Strukturālie pasākumi

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2001 par Kopienas iniciatīvu URBAN |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2001 par Kopienas iniciatīvu URBAN

OV C 124, 25.4.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2001 par struktūrfondu finansiālo uzraudzību, Komisijas Regulas (EK) Nr. 2064/97 un (EK) Nr. 1681/94 |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2001 par struktūrfondu finansiālo uzraudzību, Komisijas Regulas (EK) Nr. 2064/97 un (EK) Nr. 1681/94

OV C 314, 8.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 12/2001 par konkrētiem strukturāliem pasākumiem nodarbinātības situācijas uzlabošanā: ERAF atbalsta ietekme uz nodarbinātību un ESF pasākumi ilglaicīga bezdarba apkarošanā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 12/2001 par konkrētiem strukturāliem pasākumiem nodarbinātības situācijas uzlabošanā: ERAF atbalsta ietekme uz nodarbinātību un ESF pasākumi ilglaicīga bezdarba apkarošanā

OV C 334, 28.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2002 par Kopienas Nodarbinātības iniciatīvu – Integra |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2002 par Kopienas Nodarbinātības iniciatīvu – Integra

OV C 263, 29.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2002 par vietējiem nodarbinātības pasākumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2002 par vietējiem nodarbinātības pasākumiem

OV C 263, 29.10.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 7/2003 par atbalsta plānošanas veikšanu 2000.-2006. gada periodam struktūrfondu ietvaros |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 7/2003 par atbalsta plānošanas veikšanu 2000.-2006. gada periodam struktūrfondu ietvaros

OV C 174, 23.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2004 par to, kā programmēta Kopienas iniciatīva Eiropas pārrobežu sadarbībai – Interreg III

OV C 303, 7.12.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 – par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2006 – par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā

OV C 99, 26.4.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 – par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2006 – par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam (struktūrfondi)

Tiek publicēts

Iekšējā nozaru politika

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2001 – par pētnieku mācību un mobilitātes programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2001 – par pētnieku mācību un mobilitātes programmu

OV C 349, 10.12.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2002 – par darbības programmām Socrates un “Jaunieši Eiropas Kopienai” |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2002 – par darbības programmām Socrates un “Jaunieši Eiropas Kopienai”

OV C 136, 7.6.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2003 – par finanšu instrumentu videi (LIFE) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2003 – par finanšu instrumentu videi (LIFE)

OV C 292, 2.12.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2004 – par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2004 – par netiešo darbību pārvaldību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā saskaņā ar Piekto pamatprogrammu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju attīstību (1998–2002)

OV C 99, 23.4.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 – par Eiropas transporta tīklu (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2005 – par Eiropas transporta tīklu (TEN-T)

OV C 94, 21.4.2006.

Ārējās darbības

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2001 – par to, kā pārvaldīta ārkārtas humānā palīdzība Kosovas krīzes upuriem (ECHO) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2001 – par to, kā pārvaldīta ārkārtas humānā palīdzība Kosovas krīzes upuriem (ECHO)

OV C 168, 12.6.2001. un OV C 159, 3.7.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2001 – par to, kā Komisija pārvaldījusi starptautiskos zivsaimniecības nolīgumus |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2001 – par to, kā Komisija pārvaldījusi starptautiskos zivsaimniecības nolīgumus

OV C 210, 27.7.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2001 – par partneru līdzekļiem strukturālo pielāgojumu palīdzībai, kas paredzēta budžeta atbalstam (septītais un astotais EAF) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2001 – par partneru līdzekļiem strukturālo pielāgojumu palīdzībai, kas paredzēta budžeta atbalstam (septītais un astotais EAF)

OV C 257, 14.9.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 11/2001 – par TACIS pārrobežu sadarbības programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 11/2001 – par TACIS pārrobežu sadarbības programmu

OV C 329, 23.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 13/2001 – par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) pārvaldību |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 13/2001 – par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) pārvaldību

OV C 338, 30.11.2001.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2002 – par makroekonomisko atbalstu trešām valstīm un strukturālo pielāgojumu programmām Vidusjūras valstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2002 – par makroekonomisko atbalstu trešām valstīm un strukturālo pielāgojumu programmām Vidusjūras valstīs

OV C 121, 23.5.2002.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2003 – par to, kā attīstības valstīs ieviesta pārtikas nekaitīguma politika, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2003 – par to, kā attīstības valstīs ieviesta pārtikas nekaitīguma politika, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta

OV C 93, 17.4.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 8/2003 – par infrastruktūras darbu izpildi, ko finansē no EAF |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 8/2003 – par infrastruktūras darbu izpildi, ko finansē no EAF

OV C 181, 31.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2003 – par to, cik efektīvi Komisijas pārvaldītā attīstības palīdzība Indijai vērsta uz nabadzīgajiem un nodrošina ilgtspējīgu labumu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2003 – par to, cik efektīvi Komisijas pārvaldītā attīstības palīdzība Indijai vērsta uz nabadzīgajiem un nodrošina ilgtspējīgu labumu

OV C 211, 5.9.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 15/2003 – par EAF finansēto mikroprojektu revīziju |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 15/2003 – par EAF finansēto mikroprojektu revīziju

OV C 63, 11.3.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 – par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 10/2004 – par Eiropas Kopienas ārējā atbalsta pārvaldības funkciju atdošanu Komisijas delegācijām

OV C 72, 22.3.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 – par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2005 – par budžeta atbalstu, ko no Eiropas Attīstības fonda sniedz Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstīm: Komisijas veiktā pārvaldība attiecībā uz valsts finanšu reformām

OV C 249, 7.10.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 – par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2005 – par Komisijas vadīto ekonomisko sadarbību Āzijā

OV C 260, 19.10.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2006 – par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2006 – par TACIS finansēto projektu izpildi Krievijas Federācijā

OV C 119, 19.5.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 – par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2006 – par Eiropas Komisijas sniegto humāno palīdzību cunami upuriem

OV C 170, 21.7.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2006 – par MEDA programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2006 – par MEDA programmu

OV C 200, 24.8.2006.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 – par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2006 – par vides aspektiem, Komisijai sadarbojoties attīstības jomā

OV C 235, 29.9.2006.

Pirmspievienošanās stratēģija

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2003 par PHARE un ISPA finansējumu vides aizsardzības projektiem kandidātvalstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2003 par PHARE un ISPA finansējumu vides aizsardzības projektiem kandidātvalstīs

OV C 167, 17.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 6/2003 par mērķsadarbību kā galveno atbalsta instrumentu iestāžu darbības uzlabošanai kandidātvalstīs

OV C 167, 17.7.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu – Vai Sapard tika pārvaldīta labi? |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 2/2004 par pirmspievienošanās atbalstu – Vai Sapard tika pārvaldīta labi?

OV C 295, 30.11.2004.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2004 par Phare atbalstu kandidātvalstu sagatavošanā struktūrfondu pārvaldībai |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2004 par Phare atbalstu kandidātvalstu sagatavošanā struktūrfondu pārvaldībai

OV C 15, 20.1.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 4/2006 par Phare ieguldījumu projektiem Bulgārijā un Rumānijā

OV C 174, 26.7.2006.

Administratīvie izdevumi

| — | Īpašais ziņojums Nr. 3/2003 – par Eiropas Savienības iestāžu invaliditātes pensiju programmu |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 3/2003 – par Eiropas Savienības iestāžu invaliditātes pensiju programmu

OV C 109, 7.5.2003.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 – par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 1/2005 – par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OV C 202, 18.8.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 5/2005 – Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 5/2005 – Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē

OV C 291, 23.11.2005.

| — | Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 – par Komisijas, Parlamenta un Padomes rakstiskās tulkošanas izdevumiem |
| --- | --- |

—

Īpašais ziņojums Nr. 9/2006 – par Komisijas, Parlamenta un Padomes rakstiskās tulkošanas izdevumiem

Tiek publicēts

Finanšu instrumenti un banku darbība

—

Īpašie gada pārskati

EOTK finanšu pārskati

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2000. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2000. gada 31. decembrī

OV C 185, 30.6.2001. un OV C 363, 19.12.2001.

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2001. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2001. gada 31. decembrī

OV C 158, 3.7.2002.

| — | Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2002. gada 23. jūlijā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par EOTK finanšu pārskatiem 2002. gada 23. jūlijā

OV C 127, 29.5.2003.

EOTK gada pārskati

| — | EOTK gada pārskats par 2000. finanšu gadu |
| --- | --- |

—

EOTK gada pārskats par 2000. finanšu gadu

OV C 366, 20.12.2001.

| — | Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2001. finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2001. finanšu gadu

OV C 302, 5.12.2002.

| — | Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2002. gada 23. jūlijā slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Gada pārskats un Ticamības deklarācija par EOTK attiecībā uz 2002. gada 23. jūlijā slēgto finanšu gadu

OV C 224, 19.9.2003.

Euratom Apgādes aģentūra

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Euratom Apgādes aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Vadāmas kodolsintēzes izpētes programma (Joint European Torus (JET))

| — | Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2000. gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2000. gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2001. gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par JET kopuzņēmuma 2001. gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Dublinas fonds)

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) finanšu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) finanšu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Dublinas fonda) 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Arodizglītības attīstības centrs (Saloniki)

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra (Saloniki) pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra (Saloniki) pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības un centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības un centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības un centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības un centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības attīstības centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas skolas

| — | Ziņojums par Eiropas skolu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu pārskatiem par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2001. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2002. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2003. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par Eiropas skolu 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas skolu 2004. finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Eiropas Centrālā banka (BCE, Frankfurte)

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2000. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2000. finanšu gadā

OV C 341, 4.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2001. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2001. finanšu gadā

OV C 259, 25.10.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2002. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2002. finanšu gadā

OV C 45, 20.2.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2003. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2003. finanšu gadā

OV C 286, 23.11.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2004. finanšu gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Centrālās bankas pārvaldības darbības efektivitātes revīziju 2004. finanšu gadā

OV C 119, 19.5.2006.

“Šengenas līgumu” pārvaldība

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Pārvaldības struktūrvienības Palīdzības dienesta servera uzstādīšanu un darbību un Sirēnu tīkla II fāzi (“Šengenas līgumi”) par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Šengenas līgumiem” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Šengenas līgumiem”

Nav publicēts OV

“Sisnet līgumu” pārvaldība

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2000. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par finanšu pārskatiem attiecībā uz Padomes ģenerālsekretāra vietnieka veiktu to līgumu pārvaldību, ko viņš savā vārdā noslēdzis konkrētu dalībvalstu vārdā un kas attiecas uz Šengenas vides komunikāciju infrastruktūras, pazīstamas kā “Sisnet”, uzstādīšanu un darbību par 2001. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet”

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2003. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2003. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet”

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2004. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2004. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet”

Nav publicēts OV

| — | Īpašais gada ziņojums par 2005. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet” |
| --- | --- |

—

Īpašais gada ziņojums par 2005. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz “Sisnet”

Nav publicēts OV

Kopienas Augu šķirņu birojs (Anžēra)

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja (Anžēra) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja (Anžēra) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (Alikante)

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (Alikante) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (Alikante) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao)

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā (Bilbao) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Vides aģentūra (Kopenhāgena)

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras (Kopenhāgena) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras (Kopenhāgena) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Vides aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (Lisabona)

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (Lisabona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (Lisabona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Zāļu aģentūra (Londona)

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras (Londona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras (Londona) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem attiecībā uz

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Zāļu aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centrs (Luksemburga)

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra (Luksemburga) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra (Luksemburga) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Arodizglītības fonds (Turīna)

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda (Turīna) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda (Turīna) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Arodizglītības fonda 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs (Vīne)

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra (Vīne) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra (Vīne) 2000. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 372, 28.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra (Saloniki)

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras finanšu pārskatiem un palīdzības Kosovai realizāciju 2000. gadā |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras finanšu pārskatiem un palīdzības Kosovai realizāciju 2000. gadā

OV C 355, 13.12.2001.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2001. finanšu gada pārskatiem

OV C 326, 27.12.2002.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 41, 17.2.2005.

| — | Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Jūras drošības aģentūra (Lisabona)

| — | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Jūras drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (Ķelne)

| — | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūra (Parma)

| — | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūras 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Eurojust

| — | Ziņojums par Eurojust 2002. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2002. finanšu gada pārskatiem

OV C 319, 30.12.2003.

| — | Ziņojums par Eurojust 2003. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2003. finanšu gada pārskatiem

OV C 324, 30.12.2004.

| — | Ziņojums par Eurojust 2004. finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eurojust 2004. finanšu gada pārskatiem

OV C 332, 28.12.2005.

Konvents

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem pārskatiem attiecībā uz 2002. finanšu gadu (kas sākās 2002. gada 21. februārī un beidzās 2002. gada 31. decembrī) |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem pārskatiem attiecībā uz 2002. finanšu gadu (kas sākās 2002. gada 21. februārī un beidzās 2002. gada 31. decembrī)

OV C 122, 22.5.2003.

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem 2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības Konventa par ES nākotni ģenerālsekretāra sagatavotajiem 2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

OV C 157, 14.6.2004.

Kopuzņēmums “Galileo”

| — | Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2003. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

| — | Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2004. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem |
| --- | --- |

—

Ziņojums par kopuzņēmuma “Galileo”2004. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem

Nav publicēts OV

Atzinumi

| — | Atzinums Nr. 1/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, kā arī dažādām citām regulām, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, kā arī dažādām citām regulām, kas attiecas uz kopējo lauksaimniecības politiku

OV C 55, 21.2.2001.

| — | Atzinums Nr. 2/2001 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2001 par priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 162, 5.6.2001.

| — | Atzinums Nr. 3/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas

OV C 162, 5.6.2001.

| — | Atzinums Nr. 4/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (to personu aplikšana ar mērķnodokli, kurām ir tiesības uz pabalstu, kādu piešķir dienesta izbeigšanas gadījumā) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (to personu aplikšana ar mērķnodokli, kurām ir tiesības uz pabalstu, kādu piešķir dienesta izbeigšanas gadījumā)

OV C 162, 5.6.2001.

| — | Atzinums Nr. 5/2001 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2001 par priekšlikumu grozīt finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 6/2001 par projektu Komisijas regulai (Euratom, EOTK, EK), ar ko groza Komisijas 1993. gada 9. decembra Regulu Nr. 3418/93, kurā paredzēta īstenošanas kārtība konkrētiem 1977. gada 21. decembra Finanšu regulas noteikumiem |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2001 par projektu Komisijas regulai (Euratom, EOTK, EK), ar ko groza Komisijas 1993. gada 9. decembra Regulu Nr. 3418/93, kurā paredzēta īstenošanas kārtība konkrētiem 1977. gada 21. decembra Finanšu regulas noteikumiem

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 7/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kas nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, kas nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 8/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, kas nosaka to izpildaģentūru statūtus, kurām tiek uzticēti konkrēti uzdevumi Kopienas programmu pārvaldībā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2001 par priekšlikumu Padomes regulai, kas nosaka to izpildaģentūru statūtus, kurām tiek uzticēti konkrēti uzdevumi Kopienas programmu pārvaldībā

OV C 345, 6.12.2001.

| — | Atzinums Nr. 9/2001 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas finansiālo interešu krimināltiesisko aizsardzību (2001/0115 (COD – COM(2001) 272 galīgā versija) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2001 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas finansiālo interešu krimināltiesisko aizsardzību (2001/0115 (COD – COM(2001) 272 galīgā versija)

OV C 14, 17.1.2002.

| — | Atzinums Nr. 1/2002 par priekšlikumu grozīt Finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2002 par priekšlikumu grozīt Finanšu regulu, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju (Alikantē)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 2/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 92, 17.4.2002.

| — | Atzinums Nr. 3/2002 par priekšlikumu Finanšu regulai, ko piemēro Eurojust budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2002 par priekšlikumu Finanšu regulai, ko piemēro Eurojust budžetam

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 4/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants

OV C 225, 20.9.2002.

| — | Atzinums Nr. 5/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Kopienu Komisijas ierēdņu dienestu kā daļu no Komisijas reformas

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 6/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdņu dienestu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariāta ierēdņu dienestu

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 7/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Parlamenta politisko grupu ierēdņu un pagaidu darbinieku dienestu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2002 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko ievieš īpašus pasākumus, lai izbeigtu Eiropas Parlamenta politisko grupu ierēdņu un pagaidu darbinieku dienestu

OV C 236, 1.10.2002.

| — | Atzinums Nr. 8/2002 par priekšlikumu pārskatītajai Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2002 par priekšlikumu pārskatītajai Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras budžetam

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 9/2002 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2002 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

OV C 285, 21.11.2002.

| — | Atzinums Nr. 10/2002 par Komisijas priekšlikumu pēc jaunās Finanšu regulas pieņemšanas grozīt Kopienas iestāžu dibināšanas aktus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2002 par Komisijas priekšlikumu pēc jaunās Finanšu regulas pieņemšanas grozīt Kopienas iestāžu dibināšanas aktus

OV C 285, 21.11.2002.

| — | Atzinums Nr. 11/2002 attiecībā uz priekšlikumu Komisijas regulai par pamata finanšu regulu iestādēm, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 11/2002 attiecībā uz priekšlikumu Komisijas regulai par pamata finanšu regulu iestādēm, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro vispārējam budžetam

OV C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 12/2002 par priekšlikumu Padomes Regulai par Finanšu regulu, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK/ES Partnerības nolīgumu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 12/2002 par priekšlikumu Padomes Regulai par Finanšu regulu, ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīto ĀKK/ES Partnerības nolīgumu

OV C 12, 17.01.2003.

| — | Atzinums Nr. 13/2002 par projektu Komisijas regulai, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 13/2002 par projektu Komisijas regulai, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OJ C 12, 17.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 14/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 14/2002 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

OV C 21, 28.1.2003.

| — | Atzinums Nr. 1/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) Budžeta komiteju un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) Budžeta komiteju un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 2/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvo padomi un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2003 par priekšlikumu regulai, kas attiecas uz Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvo padomi un ar ko nosaka Birojam piemērojamos finanšu noteikumus (“Finanšu regula”)

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 3/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūrai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Pārtikas nekaitīguma aģentūrai

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 4/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centram |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības organizāciju Tulkošanas centram

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 5/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās gadījumā piemēro pagaidu pasākumus attiecībā uz Eiropas Kopienu ierēdņu atlasi |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovākijas un Slovēnijas iestāšanās gadījumā piemēro pagaidu pasākumus attiecībā uz Eiropas Kopienu ierēdņu atlasi

OV C 224, 19.9.2003.

| — | Atzinums Nr. 6/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūrai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2003 par projektu finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūrai

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 7/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom, par Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom, par Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 318, 30.12.2003.

| — | Atzinums Nr. 8/2003 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas darbības programmu, lai veicinātu aktivitātes Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2003 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko nosaka Kopienas darbības programmu, lai veicinātu aktivitātes Kopienas finansiālo interešu aizsardzības jomā

OV C 318, 30.12.2003.

| — | Atzinums Nr. 9/2003 attiecībā uz projektu Komisijas regulai par standarta finanšu regulām izpildaģentūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9/2003 attiecībā uz projektu Komisijas regulai par standarta finanšu regulām izpildaģentūrām saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus

OV C 19, 23.1.2004.

| — | Atzinums Nr. 10/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējām darbībām |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2003 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējām darbībām

OV C 19, 23.1.2004.

| — | Atzinums Nr. 1/2004 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2004 par grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

OV C 75, 24.3.2004.

| — | Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2004 par “vienotas revīzijas” modeli (un priekšlikumu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmai)

OV C 107, 30.4.2004.

| — | Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2005 par priekšlikumu Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu

OV C 121, 20.5.2005.

| — | Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus

OV C 121, 20.5.2005.

| — | Atzinums Nr. 3/2005 par projektu Komisijas regulai (EK), ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2005 par projektu Komisijas regulai (EK), ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 124, 23.5.2005.

| — | Atzinums Nr. 4/2005 par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un par priekšlikumu Padomes regulai par pasākumu īstenošanu budžeta nelīdzsvarotības korekcijai saskaņā ar Padomes (...) Lēmuma 4. un 5. pantu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2005 par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu un par priekšlikumu Padomes regulai par pasākumu īstenošanu budžeta nelīdzsvarotības korekcijai saskaņā ar Padomes (...) Lēmuma 4. un 5. pantu par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 167, 7.7.2005.

| — | Atzinums Nr. 5/2005 par Kopienas Augu šķirņu biroja finanšu noteikumu grozījumu projektu, ko Biroja Administratīvā padome pieņēmusi 2004. gada 16. septembrī |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2005 par Kopienas Augu šķirņu biroja finanšu noteikumu grozījumu projektu, ko Biroja Administratīvā padome pieņēmusi 2004. gada 16. septembrī

Nav publicēts OV

| — | Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1073/1999 un (Euratom) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

OV C 202, 18.8.2005.

| — | Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 7/2005 par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1653/2004 saistībā ar grāmatveža amatu izpildu aģentūrās

OV C 249, 7.10.2005.

| — | Atzinums Nr. 8/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 8/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību

OV C 313, 9.12.2005.

| — | Atzinums Nr. 9 par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 9 par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai

OV C 313, 9.12.2005.

| — | Atzinums Nr. 10/2005 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2005 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 13, 18.1.2006.

| — | Atzinums Nr. 11/2005 par projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 11/2005 par projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

OV C 13, 18.1.2006.

| — | Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam) |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2006 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalību Septītajā pamatprogrammā un pētījumu rezultātu izplatīšanu (no 2007. līdz 2013. gadam)

OV C 203, 25.8.2006.

| — | Atzinums Nr. 2/2006 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2006 par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

OV C 203, 25.8.2006.

| — | Atzinums Nr. 3/2006 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 3/2006 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ievieš pagaidu pasākumus Eiropas Kopienu ierēdņu iecelšanai amatā

Tiek publicēts

| — | Atzinums Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2006 par projektu Padomes regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

Tiek publicēts

---