# Europeiska unionens C 235/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 235 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången29 september 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 235

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången29 september 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten |
| 2006/C 235/1 | Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd, samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten

2006/C 235/1

Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd, samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten

| 29.9.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 235/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 6/2006

om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd, samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2006/C 235/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRKORTNINGAR

| I–VI | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–VI

| 1–7 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–7

| 1–3 | Bakgrund |
| --- | --- |

1–3

| 4–7 | Granskningens omfattning och granskningsmetod |
| --- | --- |

4–7

| 8–27 | KOMMISSIONENS STRATEGI FÖR MILJÖASPEKTERNA PÅ UTVECKLINGSBISTÅNDET |
| --- | --- |

8–27

| 8 | Inledning |
| --- | --- |

8

| 9–13 | Behovet av en tydlig och heltäckande miljöstrategi |
| --- | --- |

9–13

| 14–27 | Lämpliga åtgärder när det gäller förvaltningen för att genomföra kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter och bedöma utvecklingsbiståndets inverkan på miljön har ännu inte vidtagits |
| --- | --- |

14–27

| 15–17 | Mekanism för övervakning av genomförandet av strategin för integrering av miljöaspekter |
| --- | --- |

15–17

| 18–23 | Uppbyggnad av kommissionens kapacitet att genomföra strategin för integrering av miljöaspekter |
| --- | --- |

18–23

| 24–27 | System för bedömningen av utvecklingsbiståndets inverkan på miljön |
| --- | --- |

24–27

| 28–46 | EN BEDÖMNING AV ÄNDAMÅLSENLIGHETEN I KOMMISSIONENS INTEGRERING AV MILJÖASPEKTER |
| --- | --- |

28–46

| 28 | Inledning |
| --- | --- |

28

| 29–35 | Framsteg gjordes under 2005 i och med att landspecifika miljöanalyser togs fram för nya landstrategidokument, men effekten av dessa kan ännu inte bedömas |
| --- | --- |

29–35

| 36–38 | Mycket lite har gjorts för att integrera miljöaspekter i programmen för budgetstöd |
| --- | --- |

36–38

| 39–46 | Förfarandena för integrering av miljöaspekter på projektnivå har inte varit tillräckligt systematiska |
| --- | --- |

39–46

| 47–81 | EN BEDÖMNING AV MILJÖPROJEKTENS ÄNDAMÅLSENLIGHET OCH FAKTORER SOM PÅVERKAR ÄNDAMÅLSENLIGHETEN |
| --- | --- |

47–81

| 47 | Inledning |
| --- | --- |

47

| 48–56 | Bedömning av projektens ändamålsenlighet |
| --- | --- |

48–56

| 57–81 | Analys av faktorer som påverkar miljöprojektens ändamålsenlighet |
| --- | --- |

57–81

| 58–63 | Överambitiös utformning av projekten |
| --- | --- |

58–63

| 64–67 | Förseningar i förberedelser och genomförande av projekt |
| --- | --- |

64–67

| 68–70 | Begränsade framsteg med uppbyggnad av institutionell kapacitet |
| --- | --- |

68–70

| 71–72 | Behov av ökad inriktning på hålllbart utnyttjande av naturresurser i lokalsamhällen |
| --- | --- |

71–72

| 73–77 | Projektens otillräckliga inverkan på politik och lagstiftning |
| --- | --- |

73–77

| 78–81 | Orealistisk syn på ekonomisk bärkraft |
| --- | --- |

78–81

| 82–101 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

82–101

| 82–86 | Slutsatser |
| --- | --- |

82–86

| 87–101 | Rekommendationer |
| --- | --- |

87–101

| 87–93 | Fastställande av en övergripande strategi och uppföljning av dess genomförande |
| --- | --- |

87–93

| 94–97 | Mer ändamålsenlig integrering av miljöaspekter |
| --- | --- |

94–97

| 98–101 | Mer ändamålsenliga miljöprojekt |
| --- | --- |

98–101

BILAGA I – OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd – projektklassificering

BILAGA II – Granskade miljöprojekt och en bedömning av deras ändamålsenlighet

BILAGA III – Översikt över projektens ändamålsenlighet

Kommissionens svar

FÖRKORTNINGAR





  ALA

| ALA | Utvecklingsländer i Asien och Latinamerika |
| --- | --- |
| AVS | Stater i Afrika, Västindien och Stilla havet som undertecknat Cotonouavtalet |
| DFID | Storbritanniens avdelning för internationell utveckling |
| DWNP | Department of Wildlife and National Parks (Botswanas departement för nationalparker och vilda djur och växter) |
| Ecofac | Ecosystèmes Forestiers d'Afrique centrale (regionalt program för bevarande och utveckling av skogsekosystemen i Centralafrika) |
| EuropeAid | Byrån för samarbete EuropeAid |
| FAO | FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation |
| GEF | Globala miljöfonden (Global Environment Facility) |
| KfW | Tyska Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) |
| Meda | Stödåtgärder för ekonomiska och sociala reformer i icke-medlemsländer i Medelhavsområdet |
| OECD | Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling |
| UNDP | FN:s utvecklingsprogram |
| UNEP | FN:s miljöprogram |
| WSSD | Världstoppmötet om hållbar utveckling |
| WWF | Världsnaturfonden |

Utvecklingsländer i Asien och Latinamerika

AVS

Stater i Afrika, Västindien och Stilla havet som undertecknat Cotonouavtalet

DFID

Storbritanniens avdelning för internationell utveckling

DWNP

Department of Wildlife and National Parks (Botswanas departement för nationalparker och vilda djur och växter)

Ecofac

Ecosystèmes Forestiers d'Afrique centrale (regionalt program för bevarande och utveckling av skogsekosystemen i Centralafrika)

EuropeAid

Byrån för samarbete EuropeAid

FAO

FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation

GEF

Globala miljöfonden (Global Environment Facility)

KfW

Tyska Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)

Meda

Stödåtgärder för ekonomiska och sociala reformer i icke-medlemsländer i Medelhavsområdet

OECD

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling

UNDP

FN:s utvecklingsprogram

UNEP

FN:s miljöprogram

WSSD

Världstoppmötet om hållbar utveckling

WWF

Världsnaturfonden

SAMMANFATTNING

| I. | Miljöskydd är en viktig del av främjandet av en hållbar utveckling. Miljöskyddskraven skall enligt fördraget integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet, inbegripet gemenskapens externa bistånd. Miljön har också mer allmänt kommit att bli en nyckelfråga på den internationella utvecklingsagendan, och miljömässig hållbarhet är ett av millennieutvecklingsmålen (se punkterna 1–3). |
| --- | --- |

I.

Miljöskydd är en viktig del av främjandet av en hållbar utveckling. Miljöskyddskraven skall enligt fördraget integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet, inbegripet gemenskapens externa bistånd. Miljön har också mer allmänt kommit att bli en nyckelfråga på den internationella utvecklingsagendan, och miljömässig hållbarhet är ett av millennieutvecklingsmålen (se punkterna 1–3).

| II. | Europeiska revisionsrätten genomförde därför en granskning 2005 av kommissionens förvaltning av miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet. Vid granskningen undersöktes om kommissionen hade en övergripande strategi för hur den skulle hantera miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet, om den hade vidtagit lämpliga åtgärder när det gäller förvaltningen för att strategin skulle kunna genomföras, i hur hög grad miljöaspekterna hade integrerats i kommissionens utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt och vilka resultat kommissionens miljöprojekt lett till. Utöver en genomgång av kommissionens system vid de centrala avdelningarna och vid delegationerna omfattade granskningen även 65 miljöprojekt (totalt värde: 560 miljoner euro) och 43 icke miljörelaterade program och projekt (totalt värde: 1 073 miljoner euro) i 16 länder (se punkterna 4–7). |
| --- | --- |

II.

Europeiska revisionsrätten genomförde därför en granskning 2005 av kommissionens förvaltning av miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet. Vid granskningen undersöktes om kommissionen hade en övergripande strategi för hur den skulle hantera miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet, om den hade vidtagit lämpliga åtgärder när det gäller förvaltningen för att strategin skulle kunna genomföras, i hur hög grad miljöaspekterna hade integrerats i kommissionens utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt och vilka resultat kommissionens miljöprojekt lett till. Utöver en genomgång av kommissionens system vid de centrala avdelningarna och vid delegationerna omfattade granskningen även 65 miljöprojekt (totalt värde: 560 miljoner euro) och 43 icke miljörelaterade program och projekt (totalt värde: 1 073 miljoner euro) i 16 länder (se punkterna 4–7).

| III. | Kommissionen behöver utarbeta en tydlig övergripande strategi för miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet. Sedan 2001 finns det en strategi för den nödvändiga integreringen av miljöfrågor i utvecklingssamarbetet, men frågan om hur program och projekt inom miljö- och naturresurssektorn skall finansieras har inte behandlats på ett tillfredsställande sätt. Den nya förklaringen om utvecklingspolitiken som undertecknades i december 2005 utgör en bra grund för en övergripande strategi (se punkterna 9–12). Kommissionens handlingsplan för hur strategin för integrering av miljöaspekterna skall genomföras har inte systematiskt följts upp och samordnats av de tre generaldirektorat som främst berörs. Som ett resultat av detta har planerade åtgärder i allmänhet vidtagits för sent eller inte alls (se punkterna 15–17). Kommissionen har inte gjort någon tillfredsställande översyn av vilka konsekvenser denna strategi får för personalbehoven. Kommissionen har förlitat sig på en hjälpcentral för miljöfrågor bemannad av externa experter som skall ge stöd till kommissionens personal, men mellan mitten av 2002 och mitten av 2004 fanns det ingen sådan hjälpcentral. Den handbok om integrering av miljöaspekter som skulle införas under 2003 hade fortfarande inte färdigställts i slutet av 2005, trots att denna handbok var viktig både för fastställandet av vilka förfaranden kommissionens anställda skulle följa och som ett centralt inslag i fortbildningen. Kurserna har inte varit obligatoriska för tjänstemän på viktiga poster, trots att avsikten var att de skulle vara det, och deltagandenivån har varit låg (se punkterna 18–23). Systemen för rapportering, övervakning och utvärdering av miljöaspekterna på kommissionens utvecklingssamarbete behöver förbättras ytterligare för att möjliggöra en bättre bedömning av kommissionens arbete på detta område (se punkterna 24–28). |
| --- | --- |

III.

Kommissionen behöver utarbeta en tydlig övergripande strategi för miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet. Sedan 2001 finns det en strategi för den nödvändiga integreringen av miljöfrågor i utvecklingssamarbetet, men frågan om hur program och projekt inom miljö- och naturresurssektorn skall finansieras har inte behandlats på ett tillfredsställande sätt. Den nya förklaringen om utvecklingspolitiken som undertecknades i december 2005 utgör en bra grund för en övergripande strategi (se punkterna 9–12). Kommissionens handlingsplan för hur strategin för integrering av miljöaspekterna skall genomföras har inte systematiskt följts upp och samordnats av de tre generaldirektorat som främst berörs. Som ett resultat av detta har planerade åtgärder i allmänhet vidtagits för sent eller inte alls (se punkterna 15–17). Kommissionen har inte gjort någon tillfredsställande översyn av vilka konsekvenser denna strategi får för personalbehoven. Kommissionen har förlitat sig på en hjälpcentral för miljöfrågor bemannad av externa experter som skall ge stöd till kommissionens personal, men mellan mitten av 2002 och mitten av 2004 fanns det ingen sådan hjälpcentral. Den handbok om integrering av miljöaspekter som skulle införas under 2003 hade fortfarande inte färdigställts i slutet av 2005, trots att denna handbok var viktig både för fastställandet av vilka förfaranden kommissionens anställda skulle följa och som ett centralt inslag i fortbildningen. Kurserna har inte varit obligatoriska för tjänstemän på viktiga poster, trots att avsikten var att de skulle vara det, och deltagandenivån har varit låg (se punkterna 18–23). Systemen för rapportering, övervakning och utvärdering av miljöaspekterna på kommissionens utvecklingssamarbete behöver förbättras ytterligare för att möjliggöra en bättre bedömning av kommissionens arbete på detta område (se punkterna 24–28).

| IV. | Kommissionen har endast gjort små framsteg sedan 2001 när det gäller integreringen av miljöaspekterna i utvecklingssamarbetet. I de strategidokument för varje land som kommissionen utarbetat tillsammans med mottagarländerna för perioden 2001–2006 tog man inte tillräcklig hänsyn till miljöfrågor. Vid utarbetandet av nästa generation landstrategidokument (2007–2013) analyserade kommissionen mycket mer systematiskt miljöfrågor i mottagarländerna genom att den upprättade miljöprofiler för varje land, men det är ännu för tidigt att bedöma i hur stor utsträckning denna analys kommer att påverka själva landstrategidokumenten (se punkterna 29–35). Trots att budgetstödet som en form av utvecklingsbistånd ökar i omfattning har kommissionen inte gjort mycket för att integrera miljöaspekterna på detta område (se punkterna 36–38). Det har inte funnits något enhetligt system för miljögranskning av nya projekt. Kommissionen har ingen förteckning över de miljökonsekvensbedömningar som görs av utvecklingsprojekt, och revisionsrätten fann tecken på att dessa bedömningar inte alltid hade genomförts när de skulle ha genomförts. Det behöver även införas rutiner som garanterar att rekommendationerna i miljökonsekvensbedömningarna följs (se punkterna 39–46). |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen har endast gjort små framsteg sedan 2001 när det gäller integreringen av miljöaspekterna i utvecklingssamarbetet. I de strategidokument för varje land som kommissionen utarbetat tillsammans med mottagarländerna för perioden 2001–2006 tog man inte tillräcklig hänsyn till miljöfrågor. Vid utarbetandet av nästa generation landstrategidokument (2007–2013) analyserade kommissionen mycket mer systematiskt miljöfrågor i mottagarländerna genom att den upprättade miljöprofiler för varje land, men det är ännu för tidigt att bedöma i hur stor utsträckning denna analys kommer att påverka själva landstrategidokumenten (se punkterna 29–35). Trots att budgetstödet som en form av utvecklingsbistånd ökar i omfattning har kommissionen inte gjort mycket för att integrera miljöaspekterna på detta område (se punkterna 36–38). Det har inte funnits något enhetligt system för miljögranskning av nya projekt. Kommissionen har ingen förteckning över de miljökonsekvensbedömningar som görs av utvecklingsprojekt, och revisionsrätten fann tecken på att dessa bedömningar inte alltid hade genomförts när de skulle ha genomförts. Det behöver även införas rutiner som garanterar att rekommendationerna i miljökonsekvensbedömningarna följs (se punkterna 39–46).

| V. | Nästan alla granskade miljöprojekt motsvarade mottagarländernas behov och fyllde ofta även globala naturskyddsbehov, särskilt med avseende på bevarande av skogar och biologisk mångfald. Genomförda aktiviteter och uppnådda resultat har ofta inte uppfyllt målen. Dessutom har arbetssättet med projekt inbyggda svårigheter när det gäller att åstadkomma stort genomslag och garantera ekonomisk bärkraft (se punkterna 47–56). Viktiga faktorer som påverkade projektens ändamålsenlighet negativt var projektens överambitiösa utformning, förseningarna i förberedelser och genomförande, den begränsade framgången med uppbyggnad av institutionell kapacitet, svårigheterna att svara mot lokalsamhällenas utvecklingskrav och samtidigt uppfylla naturskyddsmålen, projektens otillräckliga inverkan på politik och lagstiftning samt de orealistiska målen för ekonomisk hållbarhet när projektfinansieringen upphör (se punkterna 57–81). |
| --- | --- |

V.

Nästan alla granskade miljöprojekt motsvarade mottagarländernas behov och fyllde ofta även globala naturskyddsbehov, särskilt med avseende på bevarande av skogar och biologisk mångfald. Genomförda aktiviteter och uppnådda resultat har ofta inte uppfyllt målen. Dessutom har arbetssättet med projekt inbyggda svårigheter när det gäller att åstadkomma stort genomslag och garantera ekonomisk bärkraft (se punkterna 47–56). Viktiga faktorer som påverkade projektens ändamålsenlighet negativt var projektens överambitiösa utformning, förseningarna i förberedelser och genomförande, den begränsade framgången med uppbyggnad av institutionell kapacitet, svårigheterna att svara mot lokalsamhällenas utvecklingskrav och samtidigt uppfylla naturskyddsmålen, projektens otillräckliga inverkan på politik och lagstiftning samt de orealistiska målen för ekonomisk hållbarhet när projektfinansieringen upphör (se punkterna 57–81).

| VI. | Detaljerade rekommendationer ges i punkterna 88–101 om utarbetandet av en övergripande miljöstrategi och om uppföljningen av strategins genomförande samt om hur integreringen av miljöaspekter och miljöprojekten kan göras mer ändamålsenliga. |
| --- | --- |

VI.

Detaljerade rekommendationer ges i punkterna 88–101 om utarbetandet av en övergripande miljöstrategi och om uppföljningen av strategins genomförande samt om hur integreringen av miljöaspekter och miljöprojekten kan göras mer ändamålsenliga.

INLEDNING

Bakgrund

| 1. | Sedan FN:s konferens om den mänskliga miljön i Stockholm 1972 står miljö och hållbar utveckling på den internationella dagordningen. Vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992 höjdes profilen ytterligare på frågan om miljö och hållbar utveckling; konferensen resulterade i tre internationella miljökonventioner: klimatkonventionen, konventionen om biologisk mångfald och ökenkonventionen. Även om utvecklingsagendan under andra halvan av 1990-talet i viss utsträckning inriktades mer på fattigdomsbekämpning, valdes en miljömässigt hållbar utveckling till ett av de åtta millennieutvecklingsmålen (Millennium Development Goals) som fastställdes vid FN:s millennietoppmöte 2000. Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 behandlades både fattigdoms- och miljöfrågor. |
| --- | --- |

1.

Sedan FN:s konferens om den mänskliga miljön i Stockholm 1972 står miljö och hållbar utveckling på den internationella dagordningen. Vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992 höjdes profilen ytterligare på frågan om miljö och hållbar utveckling; konferensen resulterade i tre internationella miljökonventioner: klimatkonventionen, konventionen om biologisk mångfald och ökenkonventionen. Även om utvecklingsagendan under andra halvan av 1990-talet i viss utsträckning inriktades mer på fattigdomsbekämpning, valdes en miljömässigt hållbar utveckling till ett av de åtta millennieutvecklingsmålen (Millennium Development Goals) som fastställdes vid FN:s millennietoppmöte 2000. Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 behandlades både fattigdoms- och miljöfrågor.

| 2. | Det finns i princip två typer av insatser som biståndsgivarna gjort för att hantera miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet:






  a) | Finansiering av program och projekt vars viktigaste mål är att förbättra miljön. |
| --- | --- | --- |

2.

Det finns i princip två typer av insatser som biståndsgivarna gjort för att hantera miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet:

a)

Finansiering av program och projekt vars viktigaste mål är att förbättra miljön.

| b) | Integreringen av miljöhänsyn i alla andra typer av utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt. Detta kallas även mainstreaming av miljöfrågor. På senare år har biståndsgivarna, och även Europeiska kommissionen, i större utsträckning tillämpat detta synsätt. |
| --- | --- |

b)

Integreringen av miljöhänsyn i alla andra typer av utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt. Detta kallas även mainstreaming av miljöfrågor. På senare år har biståndsgivarna, och även Europeiska kommissionen, i större utsträckning tillämpat detta synsätt.

| 3. | Kommissionens strävan att integrera miljöaspekter i utvecklingssammanhang bör betraktas inte bara mot bakgrund av att biståndsgivarna i högre grad erkänner vikten av detta arbetssätt utan även sättas i ett större sammanhang av den rättsliga och politiska ramen i EU. Artikel 6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändrat genom Amsterdamfördraget 1997, föreskriver följande: ”Miljöskyddskraven skall integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet (...), särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling.” I juni 1998 betonade Europeiska rådet i Cardiff vikten av att miljöskydd och en hållbar utveckling integreras i de viktigaste politikområdena, inbegripet utvecklingsbistånd, som förvaltas av kommissionen och uppmanade kommissionen att ta fram lämpliga strategier. År 2000 antogs Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik där miljön ingår som en övergripande fråga. Det samförstånd om utvecklingspolitiken som Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och Europaparlamentet nådde i december 2005 behöll inte bara miljö som en övergripande fråga utan gjorde även miljö och naturresurser till ett av nio prioriterade områden för finansiering. |
| --- | --- |

3.

Kommissionens strävan att integrera miljöaspekter i utvecklingssammanhang bör betraktas inte bara mot bakgrund av att biståndsgivarna i högre grad erkänner vikten av detta arbetssätt utan även sättas i ett större sammanhang av den rättsliga och politiska ramen i EU. Artikel 6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändrat genom Amsterdamfördraget 1997, föreskriver följande: ”Miljöskyddskraven skall integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet (...), särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling.” I juni 1998 betonade Europeiska rådet i Cardiff vikten av att miljöskydd och en hållbar utveckling integreras i de viktigaste politikområdena, inbegripet utvecklingsbistånd, som förvaltas av kommissionen och uppmanade kommissionen att ta fram lämpliga strategier. År 2000 antogs Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik där miljön ingår som en övergripande fråga. Det samförstånd om utvecklingspolitiken som Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och Europaparlamentet nådde i december 2005 behöll inte bara miljö som en övergripande fråga utan gjorde även miljö och naturresurser till ett av nio prioriterade områden för finansiering.

Granskningens omfattning och granskningsmetod

| 4. | Med tanke på miljöns nyckelroll som en av de tre pelarna för en hållbar utveckling och dess betydelse som ett av millennieutvecklingsmålen genomförde revisionsrätten en granskning under 2005 av kommissionens förvaltning av miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet med utvecklingsländer i Asien och Latinamerika, länder i södra Medelhavsområdet och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Granskningen inriktades framför allt på nedanstående nyckelfrågor (1):






  a) | Har kommissionen en övergripande strategi för hur miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet skall hanteras och har den vidtagit lämpliga åtgärder när det gäller förvaltningen för att kunna genomföra strategin och bedöma utvecklingsbiståndets inverkan på miljön? |
| --- | --- | --- |

4.

Med tanke på miljöns nyckelroll som en av de tre pelarna för en hållbar utveckling och dess betydelse som ett av millennieutvecklingsmålen genomförde revisionsrätten en granskning under 2005 av kommissionens förvaltning av miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet med utvecklingsländer i Asien och Latinamerika, länder i södra Medelhavsområdet och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Granskningen inriktades framför allt på nedanstående nyckelfrågor (1):

a)

Har kommissionen en övergripande strategi för hur miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet skall hanteras och har den vidtagit lämpliga åtgärder när det gäller förvaltningen för att kunna genomföra strategin och bedöma utvecklingsbiståndets inverkan på miljön?

| b) | Har kommissionen integrerat miljöaspekterna i allt sitt utvecklingssamarbete på ett ändamålsenligt sätt? |
| --- | --- |

b)

Har kommissionen integrerat miljöaspekterna i allt sitt utvecklingssamarbete på ett ändamålsenligt sätt?

| c) | Har de miljöprogram och miljöprojekt som finansieras av kommissionen varit ändamålsenliga? |
| --- | --- |

c)

Har de miljöprogram och miljöprojekt som finansieras av kommissionen varit ändamålsenliga?

| 5. | Miljö är inget lätt begrepp att definiera. För denna granskning har miljö i första hand tolkats i enlighet med den relativt snäva definition som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd har fastställt när det gäller projektklassificering (se bilaga I). Vid granskningen beaktades även naturresurssektorerna (skogsbruk, vatten, fiske) och granskningen inriktades på en av dessa sektorer, nämligen skogsbruk (2). Åtagandena för program och projekt på dessa områden under 2003 och 2004 visas i tabellen:

  Tabell
  Budgetåtaganden avseende miljö- och naturresurssektorn under 2003–2004







  Område | Åtaganden 2003–2004 (EUF och EU:s allmänna budget, miljoner euro) | Åtagandena i % av kommissionens totala bistånd 2003–2004 |
| --- | --- | --- | --- |
| Allmänt miljöskydd | 279 | 1,8 % |
| Vatten och avlopp | 679 | 4,3 % |
| Skogsbruk | 42 | 0,3 % |
| Fiske | 70 | 0,4 % |
| Totalt | 1 070 | 6,8 % |
| Källa: Europeiska kommissionen. |

5.

Miljö är inget lätt begrepp att definiera. För denna granskning har miljö i första hand tolkats i enlighet med den relativt snäva definition som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd har fastställt när det gäller projektklassificering (se bilaga I). Vid granskningen beaktades även naturresurssektorerna (skogsbruk, vatten, fiske) och granskningen inriktades på en av dessa sektorer, nämligen skogsbruk (2). Åtagandena för program och projekt på dessa områden under 2003 och 2004 visas i tabellen:

Tabell

Budgetåtaganden avseende miljö- och naturresurssektorn under 2003–2004

Område

Åtaganden 2003–2004 (EUF och EU:s allmänna budget, miljoner euro)

Åtagandena i % av kommissionens totala bistånd 2003–2004

Allmänt miljöskydd

279

1,8 %

Vatten och avlopp

679

4,3 %

Skogsbruk

42

0,3 %

Fiske

70

0,4 %

Totalt

1 070

6,8 %

Källa: Europeiska kommissionen.

| 6. | Granskningen genomfördes vid kommissionens centrala avdelningar, framför allt vid byrån för samarbete EuropeAid, generaldirektoratet för bistånd, generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för miljö, i syfte att identifiera och bedöma de system som införts för att hantera miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet. Granskningsbesök på plats genomfördes i Botswana, Brasilien, Centralamerika, Gabon, Indonesien, Kina, Kongo, Mali, Mauritius, Marocko, Stillahavsområdet och Tanzania. Under dessa besök granskade revisionsrätten 65 miljöprojekt som motsvarar åtaganden på totalt 560 miljoner euro under perioden 1995–2005, för att bedöma deras ändamålsenlighet. Revisionsrätten granskade även 43 andra utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt (totala åtaganden: 1 073 miljoner euro) där miljöskydd inte var det främsta syftet, för att bedöma hur väl miljöaspekterna hade integrerats i dessa insatser. |
| --- | --- |

6.

Granskningen genomfördes vid kommissionens centrala avdelningar, framför allt vid byrån för samarbete EuropeAid, generaldirektoratet för bistånd, generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för miljö, i syfte att identifiera och bedöma de system som införts för att hantera miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet. Granskningsbesök på plats genomfördes i Botswana, Brasilien, Centralamerika, Gabon, Indonesien, Kina, Kongo, Mali, Mauritius, Marocko, Stillahavsområdet och Tanzania. Under dessa besök granskade revisionsrätten 65 miljöprojekt som motsvarar åtaganden på totalt 560 miljoner euro under perioden 1995–2005, för att bedöma deras ändamålsenlighet. Revisionsrätten granskade även 43 andra utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt (totala åtaganden: 1 073 miljoner euro) där miljöskydd inte var det främsta syftet, för att bedöma hur väl miljöaspekterna hade integrerats i dessa insatser.

| 7. | Möten anordnades också med Världsbanken, FN:s utvecklingsprogram (UNDP), Storbritanniens avdelning för internationell utveckling och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Detta innebar att man kunde göra jämförelser med kommissionens tillvägagångssätt för att hantera miljöaspekterna på sitt utvecklingssamarbete. Dessutom anordnades möten med två ledande enskilda organisationer på miljöområdet, Världsnaturfonden (kontoret för EU-politik) och IIED (International Institute for Environment and Development, en internationell enskild organisation som arbetar med utvecklings- och miljöfrågor). |
| --- | --- |

7.

Möten anordnades också med Världsbanken, FN:s utvecklingsprogram (UNDP), Storbritanniens avdelning för internationell utveckling och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Detta innebar att man kunde göra jämförelser med kommissionens tillvägagångssätt för att hantera miljöaspekterna på sitt utvecklingssamarbete. Dessutom anordnades möten med två ledande enskilda organisationer på miljöområdet, Världsnaturfonden (kontoret för EU-politik) och IIED (International Institute for Environment and Development, en internationell enskild organisation som arbetar med utvecklings- och miljöfrågor).

KOMMISSIONENS STRATEGI FÖR MILJÖASPEKTERNA PÅ UTVECKLINGSBISTÅNDET

Inledning

| 8. | Syftet med granskningen var att fastställa






  a) | om kommissionen hade en övergripande strategi för miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet som omfattade såväl finansieringen av miljöprogram och miljöprojekt som integreringen av miljöaspekterna i kommissionens övriga utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt, |
| --- | --- | --- |

8.

Syftet med granskningen var att fastställa

a)

om kommissionen hade en övergripande strategi för miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet som omfattade såväl finansieringen av miljöprogram och miljöprojekt som integreringen av miljöaspekterna i kommissionens övriga utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt,

| b) | om kommissionen hade infört förvaltningssystem som gör det möjligt att genomföra och följa upp denna strategi och bedöma biståndets inverkan på miljön. |
| --- | --- |

b)

om kommissionen hade infört förvaltningssystem som gör det möjligt att genomföra och följa upp denna strategi och bedöma biståndets inverkan på miljön.

Behovet av en tydlig och heltäckande miljöstrategi

| 9. | Miljöskydd är en av de tre pelarna för en hållbar utveckling (3). Därför bör det vara en viktig del av utvecklingsmålen (4). Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik som antogs i november 2000 och vars övergripande mål var att minska fattigdomen, innebar att miljöfrågan hanterades som en av flera övergripande frågor som skulle integreras i alla utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt. Däremot var inte miljön ett av de sex prioriterade områden som finansieringen av biståndsprogram och biståndsprojekt skulle koncentreras till.

  Ruta 1Rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 10 november 2000 om Europeiska gemenskapens biståndspolitikÖvergripande mål: Minska fattigdomen.Prioriterade samarbetsområden:






  1) | Handel och utveckling. |
| --- | --- | --- |

9.

Miljöskydd är en av de tre pelarna för en hållbar utveckling (3). Därför bör det vara en viktig del av utvecklingsmålen (4). Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik som antogs i november 2000 och vars övergripande mål var att minska fattigdomen, innebar att miljöfrågan hanterades som en av flera övergripande frågor som skulle integreras i alla utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt. Däremot var inte miljön ett av de sex prioriterade områden som finansieringen av biståndsprogram och biståndsprojekt skulle koncentreras till.

Ruta 1Rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 10 november 2000 om Europeiska gemenskapens biståndspolitikÖvergripande mål: Minska fattigdomen.Prioriterade samarbetsområden:






  1)

Handel och utveckling.

| 2) | Regional integrering och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

2)

Regional integrering och regionalt samarbete.

| 3) | Stöd till makroekonomisk politik och främjande av likvärdig tillgång till social service. |
| --- | --- |

3)

Stöd till makroekonomisk politik och främjande av likvärdig tillgång till social service.

| 4) | Transport. |
| --- | --- |

4)

Transport.

| 5) | Hållbar landsbygdsutveckling och livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

5)

Hållbar landsbygdsutveckling och livsmedelssäkerhet.

| 6) | Förstärka den institutionella kapaciteten. |
| --- | --- |

6)

Förstärka den institutionella kapaciteten.

| 10. | Utvecklingspolitiken har styrts av ett förhållningssätt som innebär att man i mycket hög grad har fokuserat på en integrering av miljöaspekterna och inte tillräckligt har beaktat att det inom de befintliga ramarna för regionalt samarbete med AVS-länderna (5), Asien och Latinamerika (6) och Medelhavsområdet (7) finns möjlighet till omfattande finansiering av program och projekt inom miljösektorn och den större naturresurssektorn. I budgetposterna för tekniskt och ekonomiskt bistånd till Asien och Latinamerika och Medelhavsåmrådet har 10 % av de ekonomiska resurserna avsatts för miljöskydd och naturresurser. Samtidigt har det i en särskild förordning om bevarande och förvaltning av skogar fastslagits att ett belopp på 249 miljoner euro skulle avsättas för detta ändamål under perioden 2000–2006 (8), trots att detta inte nämns i utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Utvecklingspolitiken har styrts av ett förhållningssätt som innebär att man i mycket hög grad har fokuserat på en integrering av miljöaspekterna och inte tillräckligt har beaktat att det inom de befintliga ramarna för regionalt samarbete med AVS-länderna (5), Asien och Latinamerika (6) och Medelhavsområdet (7) finns möjlighet till omfattande finansiering av program och projekt inom miljösektorn och den större naturresurssektorn. I budgetposterna för tekniskt och ekonomiskt bistånd till Asien och Latinamerika och Medelhavsåmrådet har 10 % av de ekonomiska resurserna avsatts för miljöskydd och naturresurser. Samtidigt har det i en särskild förordning om bevarande och förvaltning av skogar fastslagits att ett belopp på 249 miljoner euro skulle avsättas för detta ändamål under perioden 2000–2006 (8), trots att detta inte nämns i utvecklingspolitiken.

| 11. | Bristen på fullständig samstämdhet mellan utvecklingspolitikens förhållningssätt till miljön å ena sidan och det förhållningssätt som föreskrivs i de rättsliga ramarna för utvecklingssamarbetet å andra sidan visar att det behövs en övergripande strategi för miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet. Det viktigaste strategidokument som kommissionen utarbetat om miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet är arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekter i EG:s ekonomiska samarbete och utvecklingssamarbete från april 2001 (”Integrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation – A Comprehensive Strategy”). I detta dokument betonas miljöns betydelse för en hållbar utveckling, beskrivs hur miljön kan integreras i all EG:s övergripande utvecklingspolitik och fastställs åtgärder som kan vidtas för att genomföra strategin. Den utgör emellertid inte en heltäckande miljöstrategi av den typ som antagits av flera andra biståndsgivare och som är tydligt inriktade på såväl integrering av miljön som finansiering av miljöprogram och miljöprojekt. Några av de nyckelfrågor som bör tas upp i en sådan strategi anges i ruta 2.

  Ruta 2Exempel på strategiska frågor avseende finansiering av miljöprogram och miljöprojektVilka är kommissionens mål och prioriterade områden för finansiering av miljöprogram och miljöprojekt, med hänsyn till kommissionens starka och svaga sidor och den roll andra biståndsgivare spelar?I vilka fall bör kommissionen, när den finansierar ett specifikt program eller projekt, själv förvalta projektet och under vilka omständigheter kan kanske andra biståndsgivare förvalta projektet bättre?Vilka är de komparativa fördelarna med olika instrument som kommissionen har tillgång till för finansiering av insatser inom miljösektorn (stora projekt, små projekt, sektorpolitiska stödprogram, förvaltningsfonder osv.)?Vilken bör kopplingen vara mellan projekt som finansieras genom bilateralt bistånd och dem som finansieras genom budgetposten för miljö och tropiska skogar?Vilka är de ekonomiska effekterna av kommissionens åtaganden inom de internationella miljökonventionerna, till exempel när det gäller institutionsuppbyggnad i mottagarländerna?I hur stor utsträckning och på vilka sätt kommer kommissionen att ta itu med frågan om finansiering av globala kollektiva nyttigheter?Vilka är kommissionens mål och prioriterade områden för finansiering på regional nivå? |
| --- | --- |

11.

Bristen på fullständig samstämdhet mellan utvecklingspolitikens förhållningssätt till miljön å ena sidan och det förhållningssätt som föreskrivs i de rättsliga ramarna för utvecklingssamarbetet å andra sidan visar att det behövs en övergripande strategi för miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet. Det viktigaste strategidokument som kommissionen utarbetat om miljöaspekterna på utvecklingssamarbetet är arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekter i EG:s ekonomiska samarbete och utvecklingssamarbete från april 2001 (”Integrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation – A Comprehensive Strategy”). I detta dokument betonas miljöns betydelse för en hållbar utveckling, beskrivs hur miljön kan integreras i all EG:s övergripande utvecklingspolitik och fastställs åtgärder som kan vidtas för att genomföra strategin. Den utgör emellertid inte en heltäckande miljöstrategi av den typ som antagits av flera andra biståndsgivare och som är tydligt inriktade på såväl integrering av miljön som finansiering av miljöprogram och miljöprojekt. Några av de nyckelfrågor som bör tas upp i en sådan strategi anges i ruta 2.

Ruta 2Exempel på strategiska frågor avseende finansiering av miljöprogram och miljöprojektVilka är kommissionens mål och prioriterade områden för finansiering av miljöprogram och miljöprojekt, med hänsyn till kommissionens starka och svaga sidor och den roll andra biståndsgivare spelar?I vilka fall bör kommissionen, när den finansierar ett specifikt program eller projekt, själv förvalta projektet och under vilka omständigheter kan kanske andra biståndsgivare förvalta projektet bättre?Vilka är de komparativa fördelarna med olika instrument som kommissionen har tillgång till för finansiering av insatser inom miljösektorn (stora projekt, små projekt, sektorpolitiska stödprogram, förvaltningsfonder osv.)?Vilken bör kopplingen vara mellan projekt som finansieras genom bilateralt bistånd och dem som finansieras genom budgetposten för miljö och tropiska skogar?Vilka är de ekonomiska effekterna av kommissionens åtaganden inom de internationella miljökonventionerna, till exempel när det gäller institutionsuppbyggnad i mottagarländerna?I hur stor utsträckning och på vilka sätt kommer kommissionen att ta itu med frågan om finansiering av globala kollektiva nyttigheter?Vilka är kommissionens mål och prioriterade områden för finansiering på regional nivå?

| 12. | I december 2005 undertecknades en ny förklaring om Europeiska unionens utvecklingspolitik (”Europeiskt samförstånd om utveckling”). Med den nya politiken strävar man efter att behandla miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd inte bara genom att integrera miljöaspekterna i biståndet utan även genom att göra miljö och naturresurser till ett av nio prioriterade områden för finansiering. Med detta förslag till nytt förhållningssätt medger kommissionen att den tidigare politiken i alltför hög grad innebar att man förlitade sig på integrering av miljöaspekterna för att säkerställa att miljöaspekterna på kommissionens utvecklingspolitik beaktades (9). |
| --- | --- |

12.

I december 2005 undertecknades en ny förklaring om Europeiska unionens utvecklingspolitik (”Europeiskt samförstånd om utveckling”). Med den nya politiken strävar man efter att behandla miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd inte bara genom att integrera miljöaspekterna i biståndet utan även genom att göra miljö och naturresurser till ett av nio prioriterade områden för finansiering. Med detta förslag till nytt förhållningssätt medger kommissionen att den tidigare politiken i alltför hög grad innebar att man förlitade sig på integrering av miljöaspekterna för att säkerställa att miljöaspekterna på kommissionens utvecklingspolitik beaktades (9).

| 13. | Den nya politiken visar visserligen klart och tydligt att kommissionens avsikt är att finansiering av miljöprogram och miljöprogram skall prioriteras högre, men det behövs också en tydlig strategi för att politiken skall bli operativ. I tillägg till de frågor som tas upp i ruta 2 bör denna strategi särskilt fastställa hur kommissionen skall försöka se till att denna politiska prioritering verkligen omsätts i milöprogram och miljöprojekt i landstrategidokumenten. Detta är viktigt eftersom denna sektor endast är ett av nio prioriterade områden och mottagarländerna tvingas koncentrera erhållna medel till endast en eller två huvudsektorer. I de flesta av mottagarländerna har inte miljö högsta prioritet och det finns därför risk för att de avsätter relativt lite pengar till miljö- och naturresurssektorn trots att finansiering av miljöprojekt och miljöprogram nu särskilt betonas i kommissionens utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

13.

Den nya politiken visar visserligen klart och tydligt att kommissionens avsikt är att finansiering av miljöprogram och miljöprogram skall prioriteras högre, men det behövs också en tydlig strategi för att politiken skall bli operativ. I tillägg till de frågor som tas upp i ruta 2 bör denna strategi särskilt fastställa hur kommissionen skall försöka se till att denna politiska prioritering verkligen omsätts i milöprogram och miljöprojekt i landstrategidokumenten. Detta är viktigt eftersom denna sektor endast är ett av nio prioriterade områden och mottagarländerna tvingas koncentrera erhållna medel till endast en eller två huvudsektorer. I de flesta av mottagarländerna har inte miljö högsta prioritet och det finns därför risk för att de avsätter relativt lite pengar till miljö- och naturresurssektorn trots att finansiering av miljöprojekt och miljöprogram nu särskilt betonas i kommissionens utvecklingspolitik.

Lämpliga åtgärder när det gäller förvaltningen för att genomföra kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter och bedöma utvecklingsbiståndets inverkan på miljön har ännu inte vidtagits

| 14. | Det viktigaste strategidokumentet om miljöaspekter på utvecklingssamarbetet är inriktat på integrering av miljöaspekterna, och därför behandlas i detta avsnitt framför allt de åtgärder som vidtagits när det gäller förvaltningen för att denna strategi skall kunna fullföljas. I detta avsnitt behandlas även de åtgärder kommissionen vidtagit för att bedöma utvecklingsbiståndets totala inverkan på miljön, när det gäller såväl integrering av miljöaspekter som finansierade miljöprojekt. |
| --- | --- |

14.

Det viktigaste strategidokumentet om miljöaspekter på utvecklingssamarbetet är inriktat på integrering av miljöaspekterna, och därför behandlas i detta avsnitt framför allt de åtgärder som vidtagits när det gäller förvaltningen för att denna strategi skall kunna fullföljas. I detta avsnitt behandlas även de åtgärder kommissionen vidtagit för att bedöma utvecklingsbiståndets totala inverkan på miljön, när det gäller såväl integrering av miljöaspekter som finansierade miljöprojekt.

Mekanism för övervakning av genomförandet av strategin för integrering av miljöaspekter

| 15. | Genomförandet av strategier för integrering av miljöaspekter i utvecklingssamarbetet har visat sig vara en stor utmaning inte bara för kommissionen utan även för andra biståndsgivare. Det faktum att ansvaret för det externa biståndet är fördelat på tre olika generaldirektorat (generaldirektoratet för bistånd, generaldirektoratet för yttre förbindelser, byrån för samarbete EuropeAid) försvårar uppgiften ytterligare inom kommissionen. |
| --- | --- |

15.

Genomförandet av strategier för integrering av miljöaspekter i utvecklingssamarbetet har visat sig vara en stor utmaning inte bara för kommissionen utan även för andra biståndsgivare. Det faktum att ansvaret för det externa biståndet är fördelat på tre olika generaldirektorat (generaldirektoratet för bistånd, generaldirektoratet för yttre förbindelser, byrån för samarbete EuropeAid) försvårar uppgiften ytterligare inom kommissionen.

| 16. | Med syftet att garantera ett ändamålsenligt genomförande och underlätta samordningen utarbetade kommissionen en operativ ram för ytterligare integrering av miljöaspekterna som en bilaga till arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekterna. I denna ram fastställs mål, typ av åtgärd, datum för slutförande och berörda generaldirektorat. Ingen styrgrupp för flera avdelningar inrättades dock för att garantera att det gjordes en systematisk och övergripande uppföljning av att ramen genomfördes. Delvis därför varierade genomförandegraden för de olika åtgärderna i ramen betydligt mellan olika områden, men de var nästan alltid försenade eller hade inte genomförts alls. |
| --- | --- |

16.

Med syftet att garantera ett ändamålsenligt genomförande och underlätta samordningen utarbetade kommissionen en operativ ram för ytterligare integrering av miljöaspekterna som en bilaga till arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekterna. I denna ram fastställs mål, typ av åtgärd, datum för slutförande och berörda generaldirektorat. Ingen styrgrupp för flera avdelningar inrättades dock för att garantera att det gjordes en systematisk och övergripande uppföljning av att ramen genomfördes. Delvis därför varierade genomförandegraden för de olika åtgärderna i ramen betydligt mellan olika områden, men de var nästan alltid försenade eller hade inte genomförts alls.

| 17. | I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar konstateras att för att styra arbetet med integrering av miljöaspekterna är det nödvändigt att utveckla ett antal resultatkriterier som gör det möjligt att mäta framstegen. Inga sådana resultatkriterier har emellertid utarbetats och inte heller har det förekommit någon övergripande intern eller extern lägesrapportering beträffande genomförandet av ramen. |
| --- | --- |

17.

I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar konstateras att för att styra arbetet med integrering av miljöaspekterna är det nödvändigt att utveckla ett antal resultatkriterier som gör det möjligt att mäta framstegen. Inga sådana resultatkriterier har emellertid utarbetats och inte heller har det förekommit någon övergripande intern eller extern lägesrapportering beträffande genomförandet av ramen.

Uppbyggnad av kommissionens kapacitet att genomföra strategin för integrering av miljöaspekter

| 18. | Kommissionen har inte undersökt ordentligt om den har tillräckliga personalresurser för att kunna genomföra strategin för integrering av miljöaspekter. I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekterna konstaterade kommissionen bara att antalet miljögeneralister måste öka och att det finns behov av specialister under kortare tidsperioder. Kommissionen har inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att tillgodose dessa behov trots att det i slutsats 4.3 från Europeiska rådet i Göteborg slogs fast att: ”Den kapacitet som krävs för att kommissionen, i såväl Bryssel som i delegationerna, på ett effektivt sätt skall kunna integrera miljöaspekterna bör säkerställas genom lämpligt tillhandahållande av personalresurser samt utbildning, kunskapsutbyte och korrekt återkoppling.” |
| --- | --- |

18.

Kommissionen har inte undersökt ordentligt om den har tillräckliga personalresurser för att kunna genomföra strategin för integrering av miljöaspekter. I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekterna konstaterade kommissionen bara att antalet miljögeneralister måste öka och att det finns behov av specialister under kortare tidsperioder. Kommissionen har inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att tillgodose dessa behov trots att det i slutsats 4.3 från Europeiska rådet i Göteborg slogs fast att: ”Den kapacitet som krävs för att kommissionen, i såväl Bryssel som i delegationerna, på ett effektivt sätt skall kunna integrera miljöaspekterna bör säkerställas genom lämpligt tillhandahållande av personalresurser samt utbildning, kunskapsutbyte och korrekt återkoppling.”

| 19. | Kommissionens tillvägagångssätt för att bygga upp sin kapacitet har inriktats på fortbildning och stöd till befintlig personal i fråga om integrering av miljöaspekter. Detta har huvudsakligen skett genom att






  a) | en hjälpcentral för miljöfrågor har inrättats för rådgivning om integrering av miljöaspekter, |
| --- | --- | --- |

19.

Kommissionens tillvägagångssätt för att bygga upp sin kapacitet har inriktats på fortbildning och stöd till befintlig personal i fråga om integrering av miljöaspekter. Detta har huvudsakligen skett genom att

a)

en hjälpcentral för miljöfrågor har inrättats för rådgivning om integrering av miljöaspekter,

| b) | en handbok har getts ut om hur miljöaspekterna skall integreras, |
| --- | --- |

b)

en handbok har getts ut om hur miljöaspekterna skall integreras,

| c) | fortbildningskurser har anordnats om integrering av miljöaspekter. |
| --- | --- |

c)

fortbildningskurser har anordnats om integrering av miljöaspekter.

Kommissionen har anlitat miljöexperter för att utföra detta arbete på grund av begränsad sakkunskap internt. Det har emellertid förekommit svårigheter med genomförandet på alla dessa områden.

| 20. | Det fanns en hjälpcentral för miljöfrågor under perioden 1999–2002, men sedan kontraktet löpt ut kontrakterades inte den nya hjälpcentralen, som bestod av tre miljöexperter, förrän 2004. Mot bakgrund av att kommissionen i hög grad var beroende av extern sakkunskap medförde detta uppehåll på två år stora förseningar i genomförandet av kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter, eftersom hjälpcentralen utöver rådgivning även har ansvarat för handboken och fortbildning. |
| --- | --- |

20.

Det fanns en hjälpcentral för miljöfrågor under perioden 1999–2002, men sedan kontraktet löpt ut kontrakterades inte den nya hjälpcentralen, som bestod av tre miljöexperter, förrän 2004. Mot bakgrund av att kommissionen i hög grad var beroende av extern sakkunskap medförde detta uppehåll på två år stora förseningar i genomförandet av kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter, eftersom hjälpcentralen utöver rådgivning även har ansvarat för handboken och fortbildning.

| 21. | Strategin för integrering av miljöaspekter innebar bland annat att en handbok om integrering av miljöaspekter skulle utarbetas till 2003. Arbetet med att utarbeta handboken inleddes 1998, men i slutet av 2005 hade det fortfarande inte slutförts (se ruta 3 för mer detaljerade uppgifter).

  Ruta 3Handbok om integrering av miljöaspekterKommissionen anlitade en konsultfirma 1998 för 12 månader, men den handbok som utarbetades under 2001 ansågs otillräcklig och godkändes inte formellt. Därför förblev den endast ett förslag. Handboken har inte använts särskilt mycket, för det första för att den endast var ett förslag, för det andra för att den var extremt lång och för det tredje för att många anställda inte ens kände till att den fanns. Ett omfattande arbete med att omarbeta handboken påbörjades först i mitten av 2004 genom att en ny konsultfirma anlitades. Den omarbetade handboken var fortfarande i slutet av 2005 inte färdig, vilket beror på att uppgiften är komplicerad, att kommissionen prioriterat inrättandet av ett fortbildningsprogram högre och att den personal som handhar kontraktet ofta har bytts ut. |
| --- | --- |

21.

Strategin för integrering av miljöaspekter innebar bland annat att en handbok om integrering av miljöaspekter skulle utarbetas till 2003. Arbetet med att utarbeta handboken inleddes 1998, men i slutet av 2005 hade det fortfarande inte slutförts (se ruta 3 för mer detaljerade uppgifter).

Ruta 3Handbok om integrering av miljöaspekterKommissionen anlitade en konsultfirma 1998 för 12 månader, men den handbok som utarbetades under 2001 ansågs otillräcklig och godkändes inte formellt. Därför förblev den endast ett förslag. Handboken har inte använts särskilt mycket, för det första för att den endast var ett förslag, för det andra för att den var extremt lång och för det tredje för att många anställda inte ens kände till att den fanns. Ett omfattande arbete med att omarbeta handboken påbörjades först i mitten av 2004 genom att en ny konsultfirma anlitades. Den omarbetade handboken var fortfarande i slutet av 2005 inte färdig, vilket beror på att uppgiften är komplicerad, att kommissionen prioriterat inrättandet av ett fortbildningsprogram högre och att den personal som handhar kontraktet ofta har bytts ut.

| 22. | Enligt strategin för integrering av miljöaspekter skulle alla tjänstemän vid de centrala avdelningarna och vid delegationerna som har ansvar för viktiga politikområden eller geografiska områden ha fullföljt fortbildningen vid 2004 års utgång. Fortbildningkurserna inleddes i själva verket inte förrän i november 2004 och har inte varit obligatoriska. Enligt planeringen skulle man även använda den nya handboken vid kurserna men det visade sig omöjligt (se punkt 21). Deltagarantalet vid kurserna vid kommissionens centrala avdelningar har varit lågt. Nivån på deltagarantalet har visserligen varit bättre vid delegationerna, men antalet kommissionsanställda deltagare är fortfarande litet (se ruta 4).

  Ruta 4Utbildning i integrering av miljöaspekterKurserna vid kommissionens centrala avdelningar hade i genomsnitt åtta deltagare vid varje kurstillfälle, att jämföra med det planerade antalet som var femton. Flera kurstillfällen måste ställas in på grund av att deltagarantalet var för lågt. 37 personer från generaldirektoratet för yttre förbindelser deltog i en halvdagskurs om integrering av miljöaspekter under programplaneringsstadiet, men endast nio personer deltog i hela tvådagarskursen i detta ämne, trots att 2005 var just det år då generaldirektoratet för yttre förbindelser skulle utarbeta landstrategidokument för 2007–2013. För delegationerna räckte den budget de tilldelats för fortbildningen endast till att anordna kurser vid 20 delegationer (där personal från delegationerna och personal från organisationer i mottagarländerna deltog). Kurserna anordnades för sent för de flesta av delegationerna i Asien, Latinamerika och Medelhavsområdet för att de skulle kunna dra nytta av den när de utarbetade de nya landstrategidokumenten. |
| --- | --- |

22.

Enligt strategin för integrering av miljöaspekter skulle alla tjänstemän vid de centrala avdelningarna och vid delegationerna som har ansvar för viktiga politikområden eller geografiska områden ha fullföljt fortbildningen vid 2004 års utgång. Fortbildningkurserna inleddes i själva verket inte förrän i november 2004 och har inte varit obligatoriska. Enligt planeringen skulle man även använda den nya handboken vid kurserna men det visade sig omöjligt (se punkt 21). Deltagarantalet vid kurserna vid kommissionens centrala avdelningar har varit lågt. Nivån på deltagarantalet har visserligen varit bättre vid delegationerna, men antalet kommissionsanställda deltagare är fortfarande litet (se ruta 4).

Ruta 4Utbildning i integrering av miljöaspekterKurserna vid kommissionens centrala avdelningar hade i genomsnitt åtta deltagare vid varje kurstillfälle, att jämföra med det planerade antalet som var femton. Flera kurstillfällen måste ställas in på grund av att deltagarantalet var för lågt. 37 personer från generaldirektoratet för yttre förbindelser deltog i en halvdagskurs om integrering av miljöaspekter under programplaneringsstadiet, men endast nio personer deltog i hela tvådagarskursen i detta ämne, trots att 2005 var just det år då generaldirektoratet för yttre förbindelser skulle utarbeta landstrategidokument för 2007–2013. För delegationerna räckte den budget de tilldelats för fortbildningen endast till att anordna kurser vid 20 delegationer (där personal från delegationerna och personal från organisationer i mottagarländerna deltog). Kurserna anordnades för sent för de flesta av delegationerna i Asien, Latinamerika och Medelhavsområdet för att de skulle kunna dra nytta av den när de utarbetade de nya landstrategidokumenten.

| 23. | Ett initiativ som skulle ha kunnat bygga upp kommissionens interna kapacitet att hantera miljöaspekter på utvecklingssamarbetet var inrättandet 2003 av ett nätverk av kontaktpunkter på miljöområdet. Avsikten med nätverket var att utse en tjänsteman vid varje enhet till att vara kontaktperson och arbeta med frågan om hur man bättre kan ta hänsyn till miljöfrågor i utvecklingsprojekt och bidra till att sprida bästa arbetsmetoder. Kontaktpersonerna i nätverket träffades fyra gånger fram till maj 2004, men sedan dess har inga möten hållits. Nätverket bestod till stor del av tjänstemän vid EuropeAid och omfattade inte i tillräckligt hög grad övriga kommissionsavdelningar, särskilt delegationerna. Nätverket har därför knappast bidragit till att bygga upp den interna kapaciteten. |
| --- | --- |

23.

Ett initiativ som skulle ha kunnat bygga upp kommissionens interna kapacitet att hantera miljöaspekter på utvecklingssamarbetet var inrättandet 2003 av ett nätverk av kontaktpunkter på miljöområdet. Avsikten med nätverket var att utse en tjänsteman vid varje enhet till att vara kontaktperson och arbeta med frågan om hur man bättre kan ta hänsyn till miljöfrågor i utvecklingsprojekt och bidra till att sprida bästa arbetsmetoder. Kontaktpersonerna i nätverket träffades fyra gånger fram till maj 2004, men sedan dess har inga möten hållits. Nätverket bestod till stor del av tjänstemän vid EuropeAid och omfattade inte i tillräckligt hög grad övriga kommissionsavdelningar, särskilt delegationerna. Nätverket har därför knappast bidragit till att bygga upp den interna kapaciteten.

System för bedömningen av utvecklingsbiståndets inverkan på miljön

| 24. | Kommissionen genomför också utvärderingar, dels av förordningar och sektorer, vilka anordnas av EuropeAids utvärderingsenhet, dels av enskilda projekt, vilka anordnas av kommissionens delegationer. I kommissionens operativa ram för ytterligare integrering av miljöaspekterna (se punkt 16) ställdes krav på att det som en del av en regelbunden miljöutvärdering skulle genomföras en oberoende utvärdering av vilken inverkan EG:s bistånd hade på miljön under perioden 1996–2000. Vid denna utvärdering skulle man ha kunnat fastställa grundläggande uppgifter och testa resultatindikatorer (se punkt 17). Den kunde även ha visat vilka lärdomar man skulle kunna dra av tidigare insatser och dessa lärdomar skulle ha kunnat vara utgångspunkten för utvecklingen av en övergripande miljöstrategi (se punkt 11). Utvärderingen, som skulle ha slutförts i mitten av 2002, har fortfarande inte genomförts (10). |
| --- | --- |

24.

Kommissionen genomför också utvärderingar, dels av förordningar och sektorer, vilka anordnas av EuropeAids utvärderingsenhet, dels av enskilda projekt, vilka anordnas av kommissionens delegationer. I kommissionens operativa ram för ytterligare integrering av miljöaspekterna (se punkt 16) ställdes krav på att det som en del av en regelbunden miljöutvärdering skulle genomföras en oberoende utvärdering av vilken inverkan EG:s bistånd hade på miljön under perioden 1996–2000. Vid denna utvärdering skulle man ha kunnat fastställa grundläggande uppgifter och testa resultatindikatorer (se punkt 17). Den kunde även ha visat vilka lärdomar man skulle kunna dra av tidigare insatser och dessa lärdomar skulle ha kunnat vara utgångspunkten för utvecklingen av en övergripande miljöstrategi (se punkt 11). Utvärderingen, som skulle ha slutförts i mitten av 2002, har fortfarande inte genomförts (10).

| 25. | När det gäller enskilda miljöprojekt har inte kommissionens centrala avdelningar något system som innebär att de kan erhålla och bedöma resultatet av de utvärderingar som kommissionens delegationer genomför. Följaktligen finns det inget förfarande för att sprida lärdomar och bästa arbetsmetoder från avslutade utvärderingsprojekt. Det finns inte heller något system som gör det möjligt att erhålla och bedöma uppgifter om icke miljörelaterade projekts inverkan på miljön. |
| --- | --- |

25.

När det gäller enskilda miljöprojekt har inte kommissionens centrala avdelningar något system som innebär att de kan erhålla och bedöma resultatet av de utvärderingar som kommissionens delegationer genomför. Följaktligen finns det inget förfarande för att sprida lärdomar och bästa arbetsmetoder från avslutade utvärderingsprojekt. Det finns inte heller något system som gör det möjligt att erhålla och bedöma uppgifter om icke miljörelaterade projekts inverkan på miljön.

| 26. | Kommissionen har sedan 2001 ett system för övervakning av pågående utvecklingsprojekt som kallas ”systemet med resultatorienterad uppföljning”. Enligt systemet skall alla utvecklingsprojekt på över en miljon euro besökas ungefär en gång om året av kontrollanter från konsultföretag som kommissionen anlitat för denna uppgift. Kontrollanterna bedömer varje projekt och poängsätter det utifrån fem kriterier: relevans, effektivitet, verkningsgrad, genomslag och hållbarhet samt utifrån tillhörande delkriterier däribland miljömässig hållbarhet. Kommissionens centrala avdelningar analyserar emellertid inte systematiskt de kvantitativa och kvalitativa uppgifterna i dessa rapporter för att bedöma det övergripande resultatet av miljöprojekt och i hur hög grad miljöaspekter integrerats i andra utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen har sedan 2001 ett system för övervakning av pågående utvecklingsprojekt som kallas ”systemet med resultatorienterad uppföljning”. Enligt systemet skall alla utvecklingsprojekt på över en miljon euro besökas ungefär en gång om året av kontrollanter från konsultföretag som kommissionen anlitat för denna uppgift. Kontrollanterna bedömer varje projekt och poängsätter det utifrån fem kriterier: relevans, effektivitet, verkningsgrad, genomslag och hållbarhet samt utifrån tillhörande delkriterier däribland miljömässig hållbarhet. Kommissionens centrala avdelningar analyserar emellertid inte systematiskt de kvantitativa och kvalitativa uppgifterna i dessa rapporter för att bedöma det övergripande resultatet av miljöprojekt och i hur hög grad miljöaspekter integrerats i andra utvecklingsprojekt.

| 27. | Kommissionen använder OECD:s kommitté för utvecklingsbistånds system för ekonomisk uppföljning och rapportering, vilket inte är lämpligt eftersom det endast gör det möjligt att fastställa inom vilka projekt det har förekommit miljörelaterade utgifter men inte utgiftsbeloppet. Med hjälp av det kodsystem som Världsbanken använder kan detta problem åtgärdas (11). Dessutom har kommissionen varit inkonsekvent vid användningen av det märkningssystem som skall visa vilka utgifter som förekommit i samband med de internationella miljökonventionerna, vilket innebär att kommissionen inte helt har kunnat fullgöra sina skyldigheter när det gäller rapportering inom ramen för dessa konventioner. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen använder OECD:s kommitté för utvecklingsbistånds system för ekonomisk uppföljning och rapportering, vilket inte är lämpligt eftersom det endast gör det möjligt att fastställa inom vilka projekt det har förekommit miljörelaterade utgifter men inte utgiftsbeloppet. Med hjälp av det kodsystem som Världsbanken använder kan detta problem åtgärdas (11). Dessutom har kommissionen varit inkonsekvent vid användningen av det märkningssystem som skall visa vilka utgifter som förekommit i samband med de internationella miljökonventionerna, vilket innebär att kommissionen inte helt har kunnat fullgöra sina skyldigheter när det gäller rapportering inom ramen för dessa konventioner.

EN BEDÖMNING AV ÄNDAMÅLSENLIGHETEN I KOMMISSIONENS INTEGRERING AV MILJÖASPEKTER

Inledning

| 28. | Denna del av rapporten innehåller en bedömning av hur ändamålsenligt kommissionen har integrerat miljöaspekterna i sitt utvecklingssamarbete. Bedömningen avser tre olika typer av insatser från kommissionen:






  a) | Landstrategidokument. |
| --- | --- | --- |

28.

Denna del av rapporten innehåller en bedömning av hur ändamålsenligt kommissionen har integrerat miljöaspekterna i sitt utvecklingssamarbete. Bedömningen avser tre olika typer av insatser från kommissionen:

a)

Landstrategidokument.

| b) | Program för budgetstöd. |
| --- | --- |

b)

Program för budgetstöd.

| c) | Icke miljörelaterade projekt. |
| --- | --- |

c)

Icke miljörelaterade projekt.

Framsteg gjordes under 2005 i och med att landspecifika miljöanalyser togs fram för nya landstrategidokument, men effekten av dessa kan ännu inte bedömas

| 29. | Kommissionen utarbetade landstrategidokument för första gången 2001 och 2002 för varje land och region som får utvecklingsbistånd i syfte att fastställa formen för kommissionens bistånd under perioden fram till 2006–2007. I princip skulle man i landstrategidokumenten ta hänsyn till varje lands utvecklingsprioriteringar, för att ge länderna egenansvar, samt till kommissionens egen politik. Kommissionens strategi för miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet, enligt utvecklingspolitiken från år 2000 och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om denna fråga, är inriktad på integrering av miljöaspekterna på alla områden inom utvecklingssamarbetet. Det var därför av avgörande betydelse att miljöaspekterna integrerades i landstrategidokumenten för att den övergripande strategin skulle bli ändamålsenlig. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen utarbetade landstrategidokument för första gången 2001 och 2002 för varje land och region som får utvecklingsbistånd i syfte att fastställa formen för kommissionens bistånd under perioden fram till 2006–2007. I princip skulle man i landstrategidokumenten ta hänsyn till varje lands utvecklingsprioriteringar, för att ge länderna egenansvar, samt till kommissionens egen politik. Kommissionens strategi för miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet, enligt utvecklingspolitiken från år 2000 och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om denna fråga, är inriktad på integrering av miljöaspekterna på alla områden inom utvecklingssamarbetet. Det var därför av avgörande betydelse att miljöaspekterna integrerades i landstrategidokumenten för att den övergripande strategin skulle bli ändamålsenlig.

| 30. | Vid revisionsrättens genomgång av första generationen landstrategidokument (2001–2007) under granskningen och även vid den genomgång som kommissionens egna avdelningar gjorde framkom att miljöaspekterna inte på ett tillfredsställande sätt hade integrerats i dem. Analysen av miljöfrågor i landstrategidokumenten var i allmänhet bristfällig och kommissionens svarsstrategier beaktade inte tillräckligt miljöhänsyn inom de prioriterade områden som skulle finansieras. I ett urval av 60 landstrategidokument nämndes inte millennieutvecklingsmålen om hållbar utveckling i något av dem och endast i ungefär en fjärdedel av dokumenten fanns det en hänvisning till internationella miljökonventioner. |
| --- | --- |

30.

Vid revisionsrättens genomgång av första generationen landstrategidokument (2001–2007) under granskningen och även vid den genomgång som kommissionens egna avdelningar gjorde framkom att miljöaspekterna inte på ett tillfredsställande sätt hade integrerats i dem. Analysen av miljöfrågor i landstrategidokumenten var i allmänhet bristfällig och kommissionens svarsstrategier beaktade inte tillräckligt miljöhänsyn inom de prioriterade områden som skulle finansieras. I ett urval av 60 landstrategidokument nämndes inte millennieutvecklingsmålen om hållbar utveckling i något av dem och endast i ungefär en fjärdedel av dokumenten fanns det en hänvisning till internationella miljökonventioner.

| 31. | Det faktum att miljöaspekterna knappast integrerats i landstrategidokumenten speglar i viss grad att många mottagarländer inte prioriterar denna fråga. För de länder som har ett strategidokument för fattigdomsminskning (12) har kommissionens policy varit att anpassa landstrategidokumentet till strategidokumentet för fattigdomsminskning. Som en undersökning från Världsbanken har visat (13) har miljöaspekterna i allmänhet inte integrerats i strategidokumenten för fattigdomsminskning, delvis för att många mottagarländer inte medger att det finns viktiga samband mellan fattigdom och miljö. Det viktigaste målet för miljöministerier bör vara att skydda miljön i den nationella politiken, men i praktiken har dessa ministerier även i mer utvecklade länder med stora miljöproblem som Brasilien och Kina inte lika stora resurser och lika stort inflytande som andra ministerier som har funnits längre. |
| --- | --- |

31.

Det faktum att miljöaspekterna knappast integrerats i landstrategidokumenten speglar i viss grad att många mottagarländer inte prioriterar denna fråga. För de länder som har ett strategidokument för fattigdomsminskning (12) har kommissionens policy varit att anpassa landstrategidokumentet till strategidokumentet för fattigdomsminskning. Som en undersökning från Världsbanken har visat (13) har miljöaspekterna i allmänhet inte integrerats i strategidokumenten för fattigdomsminskning, delvis för att många mottagarländer inte medger att det finns viktiga samband mellan fattigdom och miljö. Det viktigaste målet för miljöministerier bör vara att skydda miljön i den nationella politiken, men i praktiken har dessa ministerier även i mer utvecklade länder med stora miljöproblem som Brasilien och Kina inte lika stora resurser och lika stort inflytande som andra ministerier som har funnits längre.

| 32. | Att miljöaspekterna inte har integrerats i utvecklingsbiståndet speglar emellertid även brister inom kommissionen. Trots att det i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekterna står att miljöprofiler för varje land är ett viktigt verktyg för integrering av miljön på programplaneringsstadiet, visade en granskning som kommissionen gjorde 2002, och som omfattade ett urval av 60 landstrategidokument, att endast sex sådana miljöprofiler hade utarbetats. Detta trots att sådana landspecifika miljöanalyser har varit bästa arbetsmetoder sedan 1992 när OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd gav ut riktlinjer på detta område (14). |
| --- | --- |

32.

Att miljöaspekterna inte har integrerats i utvecklingsbiståndet speglar emellertid även brister inom kommissionen. Trots att det i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om integrering av miljöaspekterna står att miljöprofiler för varje land är ett viktigt verktyg för integrering av miljön på programplaneringsstadiet, visade en granskning som kommissionen gjorde 2002, och som omfattade ett urval av 60 landstrategidokument, att endast sex sådana miljöprofiler hade utarbetats. Detta trots att sådana landspecifika miljöanalyser har varit bästa arbetsmetoder sedan 1992 när OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd gav ut riktlinjer på detta område (14).

| 33. | Kommissionen tog ett viktigt steg 2005 för att hantera denna fråga genom att den upprättade miljöprofiler för länder i Asien, Latinamerika och Medelhavsområdet som tar emot bistånd som ett led i arbetet med att utarbeta nästa generation strategidokument för varje land för perioden 2007–2013. Ett liknande tillvägagångssätt används nu för AVS-länderna. Eftersom landstrategidokumenten fortfarande var under utarbetande när granskningen avslutades var det för tidigt att bedöma i hur hög grad miljöprofilerna hade medfört en bättre integrering av miljöaspekter i landstrategidokumenten. Detta beror i sista hand på hur högt både mottagarländerna och kommissionen prioriterar de miljöfrågor i landstrategidokumenten som tas upp i miljöprofilerna för varje land. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen tog ett viktigt steg 2005 för att hantera denna fråga genom att den upprättade miljöprofiler för länder i Asien, Latinamerika och Medelhavsområdet som tar emot bistånd som ett led i arbetet med att utarbeta nästa generation strategidokument för varje land för perioden 2007–2013. Ett liknande tillvägagångssätt används nu för AVS-länderna. Eftersom landstrategidokumenten fortfarande var under utarbetande när granskningen avslutades var det för tidigt att bedöma i hur hög grad miljöprofilerna hade medfört en bättre integrering av miljöaspekter i landstrategidokumenten. Detta beror i sista hand på hur högt både mottagarländerna och kommissionen prioriterar de miljöfrågor i landstrategidokumenten som tas upp i miljöprofilerna för varje land.

| 34. | I detta avseende har kommissionen sedan den antog sin strategi för integrering av miljöaspekter endast gjort små framsteg när det gäller att öka mottagarländernas medvetenhet om miljön och kapacitet att integrera miljöaspekter. Ett särskilt instrument som kommissionen kan använda för att främja integrering av miljöaspekterna i sitt utvecklingssamarbete är förordning (EG) nr 2493/2000, med en budget på 93 miljoner euro under perioden 2000–2006 (15). Detta instrument hade dock endast ett begränsat genomslag. Det skulle ha kunnat bidra betydligt till att stärka utvecklingsländernas miljökapacitet, men kommissionen har inte fastställt något övergripande arbetssätt för kapacitetsuppbyggnad och har endast utvecklat enskilda projekt för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

34.

I detta avseende har kommissionen sedan den antog sin strategi för integrering av miljöaspekter endast gjort små framsteg när det gäller att öka mottagarländernas medvetenhet om miljön och kapacitet att integrera miljöaspekter. Ett särskilt instrument som kommissionen kan använda för att främja integrering av miljöaspekterna i sitt utvecklingssamarbete är förordning (EG) nr 2493/2000, med en budget på 93 miljoner euro under perioden 2000–2006 (15). Detta instrument hade dock endast ett begränsat genomslag. Det skulle ha kunnat bidra betydligt till att stärka utvecklingsländernas miljökapacitet, men kommissionen har inte fastställt något övergripande arbetssätt för kapacitetsuppbyggnad och har endast utvecklat enskilda projekt för särskilda ändamål.

| 35. | När det gäller kommissionen är det oroande att de tjänstemän som ansvarade för att utarbeta landstrategidokumenten endast i begränsad utsträckning deltog i de fortbildningstillfällen som erbjöds under 2005 avseende integrering av miljöaspekter (se ruta 4). Inom både generaldirektoratet för bistånd, generaldirektoratet för miljö och byrån för samarbete EuropeAid finns visserligen specialiserade enheter som granskar miljöaspekter i landstrategidokument, men dessa granskningar baseras i allmänhet inte på detaljerade kunskaper om det berörda landet, eftersom begränsade personalresurser är spridda på dessa tre generaldirektorat vilket innebär att kontrollerna ofta blir ytliga. |
| --- | --- |

35.

När det gäller kommissionen är det oroande att de tjänstemän som ansvarade för att utarbeta landstrategidokumenten endast i begränsad utsträckning deltog i de fortbildningstillfällen som erbjöds under 2005 avseende integrering av miljöaspekter (se ruta 4). Inom både generaldirektoratet för bistånd, generaldirektoratet för miljö och byrån för samarbete EuropeAid finns visserligen specialiserade enheter som granskar miljöaspekter i landstrategidokument, men dessa granskningar baseras i allmänhet inte på detaljerade kunskaper om det berörda landet, eftersom begränsade personalresurser är spridda på dessa tre generaldirektorat vilket innebär att kontrollerna ofta blir ytliga.

Mycket lite har gjorts för att integrera miljöaspekter i programmen för budgetstöd

| 36. | Kommissionens politik och även biståndsgivares politik i allmänhet är inriktad på att öka budgetstödets andel av det totala biståndet. Ungefär 25 % av EUF-stödet till AVS-länderna enligt de nuvarande landstrategidokumenten har därför avsatts för budgetstöd. Kommissionen har emellertid inte gjort mycket för att integrera miljön i denna nyare form av bistånd, trots att rådet konstaterade i sina slutsatser av den 31 maj 2001 om kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter att ”Miljöhänsyn måste systematiskt införlivas i utarbetandet av alla (...) strukturanpassningsprogram och sektorsövergripande reform- och stödprogram” (16). |
| --- | --- |

36.

Kommissionens politik och även biståndsgivares politik i allmänhet är inriktad på att öka budgetstödets andel av det totala biståndet. Ungefär 25 % av EUF-stödet till AVS-länderna enligt de nuvarande landstrategidokumenten har därför avsatts för budgetstöd. Kommissionen har emellertid inte gjort mycket för att integrera miljön i denna nyare form av bistånd, trots att rådet konstaterade i sina slutsatser av den 31 maj 2001 om kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter att ”Miljöhänsyn måste systematiskt införlivas i utarbetandet av alla (...) strukturanpassningsprogram och sektorsövergripande reform- och stödprogram” (16).

| 37. | Det viktigaste verktyget för miljöutvärdering som skall användas när det gäller programmen för budgetstöd är de strategiska miljöbedömningarna. Med hjälp av dem undersöks miljöaspekterna i mottagarländernas politik, planer och program som finansieras genom budgetstöd, särskilt strategidokumenten för fattigdomsminskning. I sina slutsatser konstaterade rådet att ”för att lyckas med integreringen bör strategiska miljöbedömningar (SMB) systematiskt göras, särskilt vid förberedandet av struktur- och sektorsprogram och viktig ny infrastruktur” (17). Betydelsen av strategiska miljöbedömningar erkänns också i kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter. Kommissionen har hittills använt sig av dessa i väldigt liten utsträckning, delvis för att de till skillnad från miljöprofiler för varje land och miljökonsekvensbedömningar är ett relativt nytt verktyg som hela givarsamfundet fortfarande inte behärskar helt och hållet (18). Kommissionen skulle dock ha kunnat använda sig av sina utförliga vägledningar om budgetstöd och sektorstöd för att betona miljöaspekterna på sådant bistånd, men i dessa nämns miljön praktiskt taget aldrig. Därför har kommissionens personal inte haft några riktlinjer vare sig om när eller hur strategiska miljöbedömningar skall användas och inte heller om hur mera begränsade miljöbedömningar skall utföras när strategiska miljöbedömningar inte anses vara lämpliga. |
| --- | --- |

37.

Det viktigaste verktyget för miljöutvärdering som skall användas när det gäller programmen för budgetstöd är de strategiska miljöbedömningarna. Med hjälp av dem undersöks miljöaspekterna i mottagarländernas politik, planer och program som finansieras genom budgetstöd, särskilt strategidokumenten för fattigdomsminskning. I sina slutsatser konstaterade rådet att ”för att lyckas med integreringen bör strategiska miljöbedömningar (SMB) systematiskt göras, särskilt vid förberedandet av struktur- och sektorsprogram och viktig ny infrastruktur” (17). Betydelsen av strategiska miljöbedömningar erkänns också i kommissionens strategi för integrering av miljöaspekter. Kommissionen har hittills använt sig av dessa i väldigt liten utsträckning, delvis för att de till skillnad från miljöprofiler för varje land och miljökonsekvensbedömningar är ett relativt nytt verktyg som hela givarsamfundet fortfarande inte behärskar helt och hållet (18). Kommissionen skulle dock ha kunnat använda sig av sina utförliga vägledningar om budgetstöd och sektorstöd för att betona miljöaspekterna på sådant bistånd, men i dessa nämns miljön praktiskt taget aldrig. Därför har kommissionens personal inte haft några riktlinjer vare sig om när eller hur strategiska miljöbedömningar skall användas och inte heller om hur mera begränsade miljöbedömningar skall utföras när strategiska miljöbedömningar inte anses vara lämpliga.

| 38. | Att det saknas förfaranden för miljöbedömningar återspeglas i förberedandet av programmen för budgetstöd:






  a) | Kommissionen hade inte för något land gjort någon bedömning av eventuella miljökonsekvenser av regeringspolitiken och av programmen som får stöd genom budgetstöd. |
| --- | --- | --- |

38.

Att det saknas förfaranden för miljöbedömningar återspeglas i förberedandet av programmen för budgetstöd:

a)

Kommissionen hade inte för något land gjort någon bedömning av eventuella miljökonsekvenser av regeringspolitiken och av programmen som får stöd genom budgetstöd.

| b) | Av de 20 AVS-länder som hade fått allmänt budgetstöd i enlighet med nionde EUF vid utgången av 2005 var det endast i ett land, Tanzania, som villkor hade utformats för att skydda miljön.
  Ruta 5Ett exempel på integrering av miljöaspekter i program för budgetstödI Tanzania hade biståndsgivarna och den tanzaniska regeringen inom ramen för programmet för budgetstöd för fattigdomsbekämpning 2003–2006 (114 miljoner euro) gjort antagandet av miljölagstiftning till ett av de sex strategiska målen för fattigdomsbekämpning. Detta bidrog i hög grad till att lagen om miljöförvaltning antogs 2005. |
| --- | --- |

b)

Av de 20 AVS-länder som hade fått allmänt budgetstöd i enlighet med nionde EUF vid utgången av 2005 var det endast i ett land, Tanzania, som villkor hade utformats för att skydda miljön.

| c) | Trots de tydliga sambanden mellan fattigdom och miljö tog indikatorerna för fattigdomsminskning inte upp miljöfrågor. |
| --- | --- |

c)

Trots de tydliga sambanden mellan fattigdom och miljö tog indikatorerna för fattigdomsminskning inte upp miljöfrågor.

| d) | I de två prioriterade sektorerna inom kommissionens budgetstöd, utbildning och hälsa, tog man inte tillvara de stora möjligheterna till integrering av miljöfrågor i dessa två sektorer, framför allt när det gäller förebyggande hälsovård. |
| --- | --- |

d)

I de två prioriterade sektorerna inom kommissionens budgetstöd, utbildning och hälsa, tog man inte tillvara de stora möjligheterna till integrering av miljöfrågor i dessa två sektorer, framför allt när det gäller förebyggande hälsovård.

| e) | Kommissionen strävar i allt större utsträckning efter att ge sitt stöd till vägar genom sektorpolitiska stödprogram i stället för genom enskilda projekt, vilket betyder att det är särskilt viktigt med strategiska miljöbedömningar om man vill undvika negativa miljökonsekvenser. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen strävar i allt större utsträckning efter att ge sitt stöd till vägar genom sektorpolitiska stödprogram i stället för genom enskilda projekt, vilket betyder att det är särskilt viktigt med strategiska miljöbedömningar om man vill undvika negativa miljökonsekvenser.

Förfarandena för integrering av miljöaspekter på projektnivå har inte varit tillräckligt systematiska

| 39. | Även om en allt större del av biståndet ges i form av budgetstöd, är projektfinansiering fortfarande den viktigaste kanalen för biståndet. Det första steget i miljöbedömningen av projekt är sållningen (”screening”), då man bedömer eventuella risker och möjligheter på miljöområdet. I förslaget till handbok om integrering av miljöaspekter från 2001 fastställdes principen om en sådan sållning i form av ett miljöintegreringsformulär som skulle fyllas i för alla projekt och i enlighet med riktlinjerna i handboken. Eftersom handboken fortfarande bara är ett förslag (se punkt 21) har detta förfarande inte införts systematiskt. Därför har många delegationer använt sig av andra förfaranden eller inte följt några miljösållningsförfaranden alls.

  Ruta 6Miljösållning vid kommissionens delegation i NicaraguaKommissionens regionala delegation i Nicaragua hanterar sex länder och har mer än 140 anställda. Granskningen visade att delegationen inte följer några riktlinjer för miljösållning och att det för projekt och program inom landstrategidokumenten för 2002–2006 inte hade genomförts någon miljösållning som lett till en mer detaljerad bedömning. Dessutom hade delegationen ingen miljöexpert trots att en sådan expert skulle ha kunnat övervaka och bistå vid miljösållningsförfarandena. |
| --- | --- |

39.

Även om en allt större del av biståndet ges i form av budgetstöd, är projektfinansiering fortfarande den viktigaste kanalen för biståndet. Det första steget i miljöbedömningen av projekt är sållningen (”screening”), då man bedömer eventuella risker och möjligheter på miljöområdet. I förslaget till handbok om integrering av miljöaspekter från 2001 fastställdes principen om en sådan sållning i form av ett miljöintegreringsformulär som skulle fyllas i för alla projekt och i enlighet med riktlinjerna i handboken. Eftersom handboken fortfarande bara är ett förslag (se punkt 21) har detta förfarande inte införts systematiskt. Därför har många delegationer använt sig av andra förfaranden eller inte följt några miljösållningsförfaranden alls.

Ruta 6Miljösållning vid kommissionens delegation i NicaraguaKommissionens regionala delegation i Nicaragua hanterar sex länder och har mer än 140 anställda. Granskningen visade att delegationen inte följer några riktlinjer för miljösållning och att det för projekt och program inom landstrategidokumenten för 2002–2006 inte hade genomförts någon miljösållning som lett till en mer detaljerad bedömning. Dessutom hade delegationen ingen miljöexpert trots att en sådan expert skulle ha kunnat övervaka och bistå vid miljösållningsförfarandena.

| 40. | Den metod som kommissionen i praktiken främst använder sig av för att kontrollera miljösållning är arbetet med att utarbeta de projektidentifieringsblad som delegationerna upprättar i början av projektcykeln och överlämnar till EuropeAids grupp för kvalitetsstöd. Miljöaspekterna är dock bara en av en rad frågor som skall behandlas i dessa blad och granskningen av 20 projektidentifieringsblad som denna kvalitetsstödsgrupp gått igenom under 2005 visade att miljöfrågor inte hade behandlats på ett tillfredsställande sätt.






  a) | Trots krav på att projekt skulle klassificeras utifrån sin miljöpåverkan (19), hade detta inte gjorts i något av de 20 fallen. |
| --- | --- | --- |

40.

Den metod som kommissionen i praktiken främst använder sig av för att kontrollera miljösållning är arbetet med att utarbeta de projektidentifieringsblad som delegationerna upprättar i början av projektcykeln och överlämnar till EuropeAids grupp för kvalitetsstöd. Miljöaspekterna är dock bara en av en rad frågor som skall behandlas i dessa blad och granskningen av 20 projektidentifieringsblad som denna kvalitetsstödsgrupp gått igenom under 2005 visade att miljöfrågor inte hade behandlats på ett tillfredsställande sätt.

a)

Trots krav på att projekt skulle klassificeras utifrån sin miljöpåverkan (19), hade detta inte gjorts i något av de 20 fallen.

| b) | Trots krav på att det skulle förklaras hur miljöaspekter skulle integreras i utformningen av projektet, hade detta inte skett i 16 fall. |
| --- | --- |

b)

Trots krav på att det skulle förklaras hur miljöaspekter skulle integreras i utformningen av projektet, hade detta inte skett i 16 fall.

| 41. | Dessa brister beror delvis på det faktum att inga miljöexperter deltar i sållning av icke miljörelaterade projekt. Vid delegationerna inriktas experternas sakkunskap i stor utsträckning på länder där miljö är ett prioriterat område, och deras sakkunskap används i vilket fall som helst inte för att kontrollera miljöaspekter i projektidentifieringsblad för icke miljörelaterade projekt. Vid EuropeAid räcker antalet miljöexperter endast till att bedöma kvaliteten på miljö- och naturresursprojekt och inte till att bedöma om miljöaspekter har integrerats i icke miljörelaterade projekt. |
| --- | --- |

41.

Dessa brister beror delvis på det faktum att inga miljöexperter deltar i sållning av icke miljörelaterade projekt. Vid delegationerna inriktas experternas sakkunskap i stor utsträckning på länder där miljö är ett prioriterat område, och deras sakkunskap används i vilket fall som helst inte för att kontrollera miljöaspekter i projektidentifieringsblad för icke miljörelaterade projekt. Vid EuropeAid räcker antalet miljöexperter endast till att bedöma kvaliteten på miljö- och naturresursprojekt och inte till att bedöma om miljöaspekter har integrerats i icke miljörelaterade projekt.

| 42. | Brister i sållningprocessen gjorde att det blev svårare att fastställa när miljökonsekvensbedömningar borde genomföras. Miljökonsekvensbedömning är sedan länge ett etablerat verktyg för att på förhand fastställa ett projekts troliga miljöpåverkan och rekommendera dämpande åtgärder i utformnings- och genomförandefasen. Europeiska unionen har lagstiftning om miljökonsekvensbedömningar för inre politik sedan 1985 (20). Enligt fjärde Lomékonventionen från 1990 måste miljökonsekvensbedömningar genomföras för storskaliga projekt och för projekt som utgör ett betydande hot mot miljön (21). År 1992 gav OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd ut riktlinjer om bästa arbetsmetoder för miljökonsekvensbedömningar för utvecklingsprojekt som skall följas av alla dess medlemmar (22). |
| --- | --- |

42.

Brister i sållningprocessen gjorde att det blev svårare att fastställa när miljökonsekvensbedömningar borde genomföras. Miljökonsekvensbedömning är sedan länge ett etablerat verktyg för att på förhand fastställa ett projekts troliga miljöpåverkan och rekommendera dämpande åtgärder i utformnings- och genomförandefasen. Europeiska unionen har lagstiftning om miljökonsekvensbedömningar för inre politik sedan 1985 (20). Enligt fjärde Lomékonventionen från 1990 måste miljökonsekvensbedömningar genomföras för storskaliga projekt och för projekt som utgör ett betydande hot mot miljön (21). År 1992 gav OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd ut riktlinjer om bästa arbetsmetoder för miljökonsekvensbedömningar för utvecklingsprojekt som skall följas av alla dess medlemmar (22).

| 43. | Miljökonsekvensbedömningar är särskilt relevanta för infrastruktur- och gruvprojekt, eftersom sådana i allmänhet har stor miljöpåverkan. Upp till 35 % av nionde EUF:s finansiering inom ramen för de nuvarande landstrategidokumenten går enbart till vägprojekt. Vid revisionsrättens granskning påträffades flera sådana projekt där ingen miljökonsekvensbedömning hade upprättats. En utvärdering som kommissionen gjorde 2004 av EG-insatser inom transportsektorn i tredjeländer visade att för fyra av femton utvärderade projekt hade ingen miljökonsekvensbedömning gjorts. När mer omfattande miljökonsekvensbedömningar hade gjorts fokuserade de dessutom oftast på själva vägprojektets direkta miljöpåverkan och inte på den miljöpåverkan som berodde på de nya ekonomiska aktiviteter som uppstod när tillgängligheten förbättrades. Denna brist är särskilt viktig i områden som är känsliga för vägkorsningar såsom tropiska skogar, där det finns en direkt koppling mellan ökad tillgänglighet och ökande avskogning och olaglig jakt.

  Ruta 7Miljökonsekvensbedömningar av stora infrastruktur- och gruvprojektI Tanzania hade det för återställandet och upprustningen av vägarna vid gränsen Mwanza-Tinte och Isaka Nzga (åttonde EUF, 85 miljoner euro) gjorts något som i finansieringsförslaget kallades en miljökonsekvensbedömning som endast upptog en sida i genomförbarhetsstudien.I Botswana gjordes ingen miljökonsekvensbedömning för ett Sysminprojekt (åttonde EUF, 30 miljoner euro) som innebar att bistånd gick till att förlänga livslängden för koppar-nickelgruvan i Selebi Phikwe utan att man omedelbart åtgärdade den stora risken för att dammen för slaggprodukter skulle brista och den oacceptabelt höga nivån på utsläpp av svaveldioxid från smältverket.I Guatemala gjordes ingen miljökonsekvensbedömning för ett projekt för omlokalisering av flyktingar (12 miljoner euro) trots att omlokaliseringsprojekt redan på förhand kan anses ha en potentiellt betydande miljöpåverkan. Omlokaliseringarna orsakade allvarliga skador på lokala ekosystem. |
| --- | --- |

43.

Miljökonsekvensbedömningar är särskilt relevanta för infrastruktur- och gruvprojekt, eftersom sådana i allmänhet har stor miljöpåverkan. Upp till 35 % av nionde EUF:s finansiering inom ramen för de nuvarande landstrategidokumenten går enbart till vägprojekt. Vid revisionsrättens granskning påträffades flera sådana projekt där ingen miljökonsekvensbedömning hade upprättats. En utvärdering som kommissionen gjorde 2004 av EG-insatser inom transportsektorn i tredjeländer visade att för fyra av femton utvärderade projekt hade ingen miljökonsekvensbedömning gjorts. När mer omfattande miljökonsekvensbedömningar hade gjorts fokuserade de dessutom oftast på själva vägprojektets direkta miljöpåverkan och inte på den miljöpåverkan som berodde på de nya ekonomiska aktiviteter som uppstod när tillgängligheten förbättrades. Denna brist är särskilt viktig i områden som är känsliga för vägkorsningar såsom tropiska skogar, där det finns en direkt koppling mellan ökad tillgänglighet och ökande avskogning och olaglig jakt.

Ruta 7Miljökonsekvensbedömningar av stora infrastruktur- och gruvprojektI Tanzania hade det för återställandet och upprustningen av vägarna vid gränsen Mwanza-Tinte och Isaka Nzga (åttonde EUF, 85 miljoner euro) gjorts något som i finansieringsförslaget kallades en miljökonsekvensbedömning som endast upptog en sida i genomförbarhetsstudien.I Botswana gjordes ingen miljökonsekvensbedömning för ett Sysminprojekt (åttonde EUF, 30 miljoner euro) som innebar att bistånd gick till att förlänga livslängden för koppar-nickelgruvan i Selebi Phikwe utan att man omedelbart åtgärdade den stora risken för att dammen för slaggprodukter skulle brista och den oacceptabelt höga nivån på utsläpp av svaveldioxid från smältverket.I Guatemala gjordes ingen miljökonsekvensbedömning för ett projekt för omlokalisering av flyktingar (12 miljoner euro) trots att omlokaliseringsprojekt redan på förhand kan anses ha en potentiellt betydande miljöpåverkan. Omlokaliseringarna orsakade allvarliga skador på lokala ekosystem.

| 44. | Utöver stora infrastruktur-, jordbruks- och gruvprojekt, där miljökonsekvensbedömningar är nödvändiga, finns det många andra typer av projekt där det vore önskvärt eller till och med mycket viktigt att göra en miljökonsekvensbedömning. Utan tydliga riktlinjer eller krav på vilka projekt som bör vara föremål för en miljökonsekvensbedömning, fanns det en betydande risk för att miljökonsekvensbedömningar inte gjordes ens när de borde ha gjorts.

  Ruta 8Miljökonsekvensbedömningar av andra typer av projektI Stillahavsområdet skulle det för minst fyra av de granskade projekten ha varit en fördel med en miljökonsekvensbedömning. Inom till exempel projektet för algodling i Kiribati (”Kiribati Seaweed Development project”, sjunde och åttonde EUF, 2,8 miljoner euro) högg man ned de trästolpar som behövdes som stöd till algodlingen ur den omgivande vegetationen, även mangroveträd, vilka är viktiga för marina ekosystem och kustskydd. Dessutom dödar algodlarna skyddade sköldpaddor som äter alger från odlingarna. Genom en miljökonsekvensbedömning kunde dessa problem ha påvisats innan projektet inleddes och rekommendationer kunde ha lämnats om hur problemen skulle hanteras. |
| --- | --- |

44.

Utöver stora infrastruktur-, jordbruks- och gruvprojekt, där miljökonsekvensbedömningar är nödvändiga, finns det många andra typer av projekt där det vore önskvärt eller till och med mycket viktigt att göra en miljökonsekvensbedömning. Utan tydliga riktlinjer eller krav på vilka projekt som bör vara föremål för en miljökonsekvensbedömning, fanns det en betydande risk för att miljökonsekvensbedömningar inte gjordes ens när de borde ha gjorts.

Ruta 8Miljökonsekvensbedömningar av andra typer av projektI Stillahavsområdet skulle det för minst fyra av de granskade projekten ha varit en fördel med en miljökonsekvensbedömning. Inom till exempel projektet för algodling i Kiribati (”Kiribati Seaweed Development project”, sjunde och åttonde EUF, 2,8 miljoner euro) högg man ned de trästolpar som behövdes som stöd till algodlingen ur den omgivande vegetationen, även mangroveträd, vilka är viktiga för marina ekosystem och kustskydd. Dessutom dödar algodlarna skyddade sköldpaddor som äter alger från odlingarna. Genom en miljökonsekvensbedömning kunde dessa problem ha påvisats innan projektet inleddes och rekommendationer kunde ha lämnats om hur problemen skulle hanteras.

| 45. | När miljökonsekvensbedömningar hade gjorts och dämpande åtgärder vidtagits fanns det inget system som garanterade att dessa åtgärder togs upp i en miljöförvaltningsplan som skulle genomföras under projektets gång. Rekommendationerna i miljökonsekvensbedömningen togs inte heller systematiskt upp i de tekniska specifikationerna till avtal om bygg- och anläggningsarbeten när så behövdes. I de fall då rekommendationerna i miljökonsekvensbedömningen togs upp i avtalet fastställdes inte alltid sanktioner som skulle sättas in om avtalets miljöbestämmelser inte efterlevdes.

  Ruta 9Uppföljning av miljökonsekvensbedömningarNär det gäller projektet för bevattning av slätterna i norra Mauritius (sjunde EUF, 9 miljioner euro) gjordes visserligen en detaljerad miljökonsekvensbedömning inför utbytet av en rörledning, och enligt de särskilda villkoren i finansieringsöverenskommelsen skulle det ske en systematisk övervakning av miljökonsekvenserna så att det garanterades att de dämpande åtgärder som föreslogs i miljökonsekvensbedömningen vidtogs, men det fanns inga bevis för att så skedde.När det gäller projektet för stöd till rissektorn i Mali (åttonde EUF, 15,4 miljoner euro) rekommenderades i miljökonsekvensbedömningen att träd skulle planteras runt byarna, att nivån på vattenföroreningar skulle övervakas och att en undersökning skulle göras av återvinning av olja, men detta togs inte upp i avtalets tekniska specifikationer.När det gäller projektet för en bro över floden Rewa på Fiji (sjunde och åttonde EUF, 11 miljoner euro) innehöll avtalet krav på övervakning av vattenkvaliteten på grund av risken för inverkan på fisket av sötvattensmusslor. Detta krav uppfylldes inte av avtalsparten, men det fanns inga bestämmelser i avtalet om sanktioner vid bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

45.

När miljökonsekvensbedömningar hade gjorts och dämpande åtgärder vidtagits fanns det inget system som garanterade att dessa åtgärder togs upp i en miljöförvaltningsplan som skulle genomföras under projektets gång. Rekommendationerna i miljökonsekvensbedömningen togs inte heller systematiskt upp i de tekniska specifikationerna till avtal om bygg- och anläggningsarbeten när så behövdes. I de fall då rekommendationerna i miljökonsekvensbedömningen togs upp i avtalet fastställdes inte alltid sanktioner som skulle sättas in om avtalets miljöbestämmelser inte efterlevdes.

Ruta 9Uppföljning av miljökonsekvensbedömningarNär det gäller projektet för bevattning av slätterna i norra Mauritius (sjunde EUF, 9 miljioner euro) gjordes visserligen en detaljerad miljökonsekvensbedömning inför utbytet av en rörledning, och enligt de särskilda villkoren i finansieringsöverenskommelsen skulle det ske en systematisk övervakning av miljökonsekvenserna så att det garanterades att de dämpande åtgärder som föreslogs i miljökonsekvensbedömningen vidtogs, men det fanns inga bevis för att så skedde.När det gäller projektet för stöd till rissektorn i Mali (åttonde EUF, 15,4 miljoner euro) rekommenderades i miljökonsekvensbedömningen att träd skulle planteras runt byarna, att nivån på vattenföroreningar skulle övervakas och att en undersökning skulle göras av återvinning av olja, men detta togs inte upp i avtalets tekniska specifikationer.När det gäller projektet för en bro över floden Rewa på Fiji (sjunde och åttonde EUF, 11 miljoner euro) innehöll avtalet krav på övervakning av vattenkvaliteten på grund av risken för inverkan på fisket av sötvattensmusslor. Detta krav uppfylldes inte av avtalsparten, men det fanns inga bestämmelser i avtalet om sanktioner vid bristande efterlevnad.

| 46. | Kommissionen har inget centralt register över de miljökonsekvensbedömningar som gjorts för utvecklingsprojekt som finansieras av kommissionen. Detta är en brist i den interna förvaltningsinformationen. Ett sådant register skulle också underlätta allmänhetens tillgång till denna information. |
| --- | --- |

46.

Kommissionen har inget centralt register över de miljökonsekvensbedömningar som gjorts för utvecklingsprojekt som finansieras av kommissionen. Detta är en brist i den interna förvaltningsinformationen. Ett sådant register skulle också underlätta allmänhetens tillgång till denna information.

EN BEDÖMNING AV MILJÖPROJEKTENS ÄNDAMÅLSENLIGHET OCH FAKTORER SOM PÅVERKAR ÄNDAMÅLSENLIGHETEN

Inledning

| 47. | Utöver de åtgärder för att integrera miljöaspekter i utvecklingssamarbetet som behandlas i avsnittet ovan har kommissionen även försökt hantera miljöfrågor genom att finansiera program och projekt i miljösektorn. Trots att denna sektor inte var ett prioriterat område i gemenskapens utvecklingspolitik från 2000 (se punkt 9) och åtagandena på detta område har utgjort en relativt liten andel av de totala biståndmedlen (se tabellen), har kommissionen fortsatt att vara aktiv på detta område och kan komma att bli ännu aktivare när den nya utvecklingspolitiken antas, där miljö och naturresurser kommer att vara ett prioriterat område (se punkt 12). Målet med granskningen var att






  a) | bedöma ändamålsenligheten hos de miljöprojekt som finansieras av kommissionen, |
| --- | --- | --- |

47.

Utöver de åtgärder för att integrera miljöaspekter i utvecklingssamarbetet som behandlas i avsnittet ovan har kommissionen även försökt hantera miljöfrågor genom att finansiera program och projekt i miljösektorn. Trots att denna sektor inte var ett prioriterat område i gemenskapens utvecklingspolitik från 2000 (se punkt 9) och åtagandena på detta område har utgjort en relativt liten andel av de totala biståndmedlen (se tabellen), har kommissionen fortsatt att vara aktiv på detta område och kan komma att bli ännu aktivare när den nya utvecklingspolitiken antas, där miljö och naturresurser kommer att vara ett prioriterat område (se punkt 12). Målet med granskningen var att

a)

bedöma ändamålsenligheten hos de miljöprojekt som finansieras av kommissionen,

| b) | identifiera viktiga faktorer som påverkar ändamålsenligheten negativt. |
| --- | --- |

b)

identifiera viktiga faktorer som påverkar ändamålsenligheten negativt.

Bedömning av projektens ändamålsenlighet

| 48. | Revisionsrätten granskade 65 projekt som motsvarade åtaganden på totalt 560 miljoner euro i 16 länder. Projekten finansierades genom den allmänna budgeten under perioden 1995–2005 och genom sjunde, åttonde och nionde EUF. De granskade projekten var huvudsakligen av två typer:






  a) | 30 av de granskade projekten, som motsvarade ungefär 15 % av totalbeloppet på 560 miljoner euro, finansierades genom särskilda budgetposter för miljö, framför allt genom budgetposten för miljö och skogar (se punkterna 10 och 34). Projekten som fick stöd från denna budgetpost var relativt små (vanligen 1,0–2,5 miljoner euro) och genomfördes i allmänhet av enskilda organisationer efter en inbjudan från kommissionen att lämna projektförslag. Dessa medel fördelas inte per land utan utifrån kommissionens bedömning av vilka förslag som är bäst. |
| --- | --- | --- |

48.

Revisionsrätten granskade 65 projekt som motsvarade åtaganden på totalt 560 miljoner euro i 16 länder. Projekten finansierades genom den allmänna budgeten under perioden 1995–2005 och genom sjunde, åttonde och nionde EUF. De granskade projekten var huvudsakligen av två typer:

a)

30 av de granskade projekten, som motsvarade ungefär 15 % av totalbeloppet på 560 miljoner euro, finansierades genom särskilda budgetposter för miljö, framför allt genom budgetposten för miljö och skogar (se punkterna 10 och 34). Projekten som fick stöd från denna budgetpost var relativt små (vanligen 1,0–2,5 miljoner euro) och genomfördes i allmänhet av enskilda organisationer efter en inbjudan från kommissionen att lämna projektförslag. Dessa medel fördelas inte per land utan utifrån kommissionens bedömning av vilka förslag som är bäst.

| b) | 34 av de granskade projekten, som motsvarade ungefär 80 % av totalbeloppet på 560 miljoner euro, finansierades genom bilaterala biståndsanslag till olika länder från kommissionen inom ramen för EUF och budgetposterna för samarbete med Asien, Latinamerika och Medelhavsområdet. Storleken på dessa projekt varierade betydligt men i genomsnitt låg de på ungefär 10–15 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

34 av de granskade projekten, som motsvarade ungefär 80 % av totalbeloppet på 560 miljoner euro, finansierades genom bilaterala biståndsanslag till olika länder från kommissionen inom ramen för EUF och budgetposterna för samarbete med Asien, Latinamerika och Medelhavsområdet. Storleken på dessa projekt varierade betydligt men i genomsnitt låg de på ungefär 10–15 miljoner euro.

En av de granskade insatserna var dessutom snarare ett program för budgetstöd än ett traditionellt projekt, nämligen ett sektorpolitiskt stödprogram för rening av avloppsvatten i Mauritius (nionde EUF, 29,8 miljoner euro). Detta speglar den begränsade användningen av sådana program inom miljö- och naturresurssektorn.

| 49. | Fem kriterier användes vid bedömningen av projektens ändamålsenlighet:






  a) | Relevans – Motsvarar projektets mål mottagarlandets behov? |
| --- | --- | --- |

49.

Fem kriterier användes vid bedömningen av projektens ändamålsenlighet:

a)

Relevans – Motsvarar projektets mål mottagarlandets behov?

| b) | Aktiviteter – Har projektet levererat infrastruktur, tjänster och utrustning i enlighet med vad som angavs vid projektplaneringen? |
| --- | --- |

b)

Aktiviteter – Har projektet levererat infrastruktur, tjänster och utrustning i enlighet med vad som angavs vid projektplaneringen?

| c) | Resultat – Har projektet lett till de avsedda positiva förändringarna för stödmottagarna? |
| --- | --- |

c)

Resultat – Har projektet lett till de avsedda positiva förändringarna för stödmottagarna?

| d) | Genomslag – Har projektet haft positiva effekter utanför själva projektet? |
| --- | --- |

d)

Genomslag – Har projektet haft positiva effekter utanför själva projektet?

| e) | Hållbarhet – Kommer de reultat som uppnåtts genom projektet att finnas kvar när kommissionens stöd upphör? |
| --- | --- |

e)

Hållbarhet – Kommer de reultat som uppnåtts genom projektet att finnas kvar när kommissionens stöd upphör?

| 50. | Revisionsrättens övergripande bedömning för vart och ett av dessa fem kriterier visas i diagrammet. En detaljerad tabell med revisionsrättens bedömning av varje projekt utifrån dessa fem kriterier finns i bilaga II och en översikt över projektens ändamålsenlighet per land ges i bilaga III. Eftersom alla projekt inte hade avslutats vid tiden för granskningen, och eftersom en slutlig bedömning av genomslag och hållbarhet inte kan göras förrän långt efter det att projektet avslutats, skall denna bedömning endast betraktas som vägledande. |
| --- | --- |

50.

Revisionsrättens övergripande bedömning för vart och ett av dessa fem kriterier visas i diagrammet. En detaljerad tabell med revisionsrättens bedömning av varje projekt utifrån dessa fem kriterier finns i bilaga II och en översikt över projektens ändamålsenlighet per land ges i bilaga III. Eftersom alla projekt inte hade avslutats vid tiden för granskningen, och eftersom en slutlig bedömning av genomslag och hållbarhet inte kan göras förrän långt efter det att projektet avslutats, skall denna bedömning endast betraktas som vägledande.

Image

| 51. | Granskningen visade att projekten i praktiskt taget samtliga fall i varierande grad var relevanta för mottagarlandets behov och ofta också tog hänsyn till globala miljöskyddsbehov, framför allt när det gäller bevarande av skogar och biologisk mångfald. I brist på heltäckande miljöbedömningar gick det inte att fastställa om de finansierade projekten var de mest relevanta för mottagarnas behov. Den allt mer systematiska användningen av miljöprofiler för varje land från och med 2005 (se punkt 33), vilka är avsedda att ge en fullständig bedömning av miljöfrågor i varje mottagarland, bör innebära att kommissionen på ett bättre sätt kan fastställa vilka projekt som bör prioriteras högst. |
| --- | --- |

51.

Granskningen visade att projekten i praktiskt taget samtliga fall i varierande grad var relevanta för mottagarlandets behov och ofta också tog hänsyn till globala miljöskyddsbehov, framför allt när det gäller bevarande av skogar och biologisk mångfald. I brist på heltäckande miljöbedömningar gick det inte att fastställa om de finansierade projekten var de mest relevanta för mottagarnas behov. Den allt mer systematiska användningen av miljöprofiler för varje land från och med 2005 (se punkt 33), vilka är avsedda att ge en fullständig bedömning av miljöfrågor i varje mottagarland, bör innebära att kommissionen på ett bättre sätt kan fastställa vilka projekt som bör prioriteras högst.

| 52. | Enligt revisionsrättens bedömning hade 63 % av projektens aktiviteter genomförts eller skulle troligen komma att genomföras fullt ut. I 37 % av fallen hade aktiviteterna genomförts delvis eller skulle troligen delvis genomföras inom tidsfristen för projektet. |
| --- | --- |

52.

Enligt revisionsrättens bedömning hade 63 % av projektens aktiviteter genomförts eller skulle troligen komma att genomföras fullt ut. I 37 % av fallen hade aktiviteterna genomförts delvis eller skulle troligen delvis genomföras inom tidsfristen för projektet.

| 53. | I 58 % av projekten hade de flesta resultaten uppnåtts. I 21 % av projekten hade vissa resultat uppnåtts och i ytterligare 21 % av fallen hade få resultat uppnåtts. Det är uppenbart att resultaten i allmänhet inte uppnås om inte aktiviteterna har genomförts. |
| --- | --- |

53.

I 58 % av projekten hade de flesta resultaten uppnåtts. I 21 % av projekten hade vissa resultat uppnåtts och i ytterligare 21 % av fallen hade få resultat uppnåtts. Det är uppenbart att resultaten i allmänhet inte uppnås om inte aktiviteterna har genomförts.

| 54. | I 42 % av projekten bedömdes deras genomslag vara eller troligen bli medelstort eller stort, och i 58 % av fallen bedömdes genomslaget vara litet. Genomslag är alltid en viktig fråga, men den var särskilt viktig för många av de granskade miljöprojekten eftersom de var utformade som pilot- eller demonstrationsprojekt som var avsedda att upprepas i andra regioner i mottagarlandet. |
| --- | --- |

54.

I 42 % av projekten bedömdes deras genomslag vara eller troligen bli medelstort eller stort, och i 58 % av fallen bedömdes genomslaget vara litet. Genomslag är alltid en viktig fråga, men den var särskilt viktig för många av de granskade miljöprojekten eftersom de var utformade som pilot- eller demonstrationsprojekt som var avsedda att upprepas i andra regioner i mottagarlandet.

| 55. | För 45 % av projekten ansågs utsikterna till hållbarhet vara goda, och i 55 % av fallen ansågs de begränsade. Ekonomisk bärkraft är en särskilt viktig aspekt av hållbarhet, eftersom miljöprojekt snarare är inriktade på bevarande än på utveckling och mottagarländerna därför kan behöva fortsätta att ekonomiskt stödja åtgärderna för bevarande när givarens bistånd upphör samtidigt som de avstår från potentiella ekonomiska vinster. |
| --- | --- |

55.

För 45 % av projekten ansågs utsikterna till hållbarhet vara goda, och i 55 % av fallen ansågs de begränsade. Ekonomisk bärkraft är en särskilt viktig aspekt av hållbarhet, eftersom miljöprojekt snarare är inriktade på bevarande än på utveckling och mottagarländerna därför kan behöva fortsätta att ekonomiskt stödja åtgärderna för bevarande när givarens bistånd upphör samtidigt som de avstår från potentiella ekonomiska vinster.

| 56. | Den allmänna tendens som dessa siffror visar är att projekten nästan alltid är relevanta, men att alla de planerade aktiviteterna inte alltid genomförs. Lite mer än drygt hälften uppnår helt de avsedda resultaten, och lite knappt hälften har ett betydande genomslag utanför projektet och kommer sannolikt att bli hållbara. Exemplet i ruta 10 illustrerar dessa olika aspekter på projektens ändamålsenlighet när det gäller ett av de största projekten som kommissionen finaniserar.

  Ruta 10En illustration av bedömningskriterierna – det regionala programmet för bevarande och utveckling av skogsekosystemen i Centralafrika (Ecofac)Sedan 1992 har kommissionen spelat en ledande roll när det gäller insatser för bevarande och ett hållbart utnyttjande av skogsekosystem i Centralafrika, främst genom det regionala programmet för bevarande och utveckling av skogsekosystemen i Centralafrika (Ecofac) (sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF, 72,45 miljoner euro).Programmet är mycket relevant eftersom det bidrar till att bevara det näst största sammanhängande regnskogsområdet efter Amazonas och därigenom till att bevara den biologiska mångfalden och förebygga klimatförändringar, vilket är till global nytta. På regional och nationell nivå är skogen en viktig inkomstkälla för de centralafrikanska länderna, både i form av industriell exploatering av virke och andra skogsbruksprodukter och viltkött.När det gäller aktiviteter har man genom Ecofac skapat en stor mängd infrastruktur (tillfartsvägar, järnvägsspår, broar, forskningscentrum, mottagningscentrum, turistanläggningar, utsiktsplatser, vildmarksflygplatser [”bush airports”], utrustning för skogvaktare och personal) för förvaltningen av skyddade områden.I form av resultat har programmet gett en ökad medvetenhet om behovet av att bevara skogsekosystemen i Centralafrika och bidragit till att inrätta, utveckla och skydda viktiga skyddade områden som har stor betydelse för bevarandet av den unika biologiska mångfalden i regionen. Det har även möjliggjort omfattande vetenskaplig forskning. Däremot har främjandet av natur- och kulturarvet genom utveckling av turismen varit begränsat, på grund av flera faktorer (kostnader för flygtransport, epidemier av Ebolavirus, utebliven framgång med att vänja gorillorna vid människor i Lopéreservatet i Gabon, inget engagemang från nationella myndigheter och inget intresse från privata investerare).Utanför de skyddade områdena har programmet haft litet genomslag. Inom programmet har endast liten uppmärksamhet ägnats mycket viktiga frågor som laglig och olaglig skogsavverkning och olaglig jakt utanför de skyddade områdena. Programmet har i liten utsträckning bidragit till att minska fattigdomen hos skogsfolk, delvis på grund av misslyckade åtgärder för landsbygdsutveckling.De skyddade områdena är inte ekonomiskt hållbara och är fortfarande i hög grad beroende av finansiering utifrån. Därför har Ecofac förlängts upprepade gånger sedan 1992. Tack vare programmet har det upprättats ett nätverk av skyddade områden i Centralafrika (Network of Protected Areas of Central Africa, RAPAC) i samarbete med de institutioner och den administration som ansvarar för förvaltningen av de skyddade områdena, till exempel Comifac (Conférence ministérielle des Forêts d'Afrique Centrale). Detta var ett bra initiativ för att göra de nationella myndigheterna mer delaktiga, men det har inte följts av ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

56.

Den allmänna tendens som dessa siffror visar är att projekten nästan alltid är relevanta, men att alla de planerade aktiviteterna inte alltid genomförs. Lite mer än drygt hälften uppnår helt de avsedda resultaten, och lite knappt hälften har ett betydande genomslag utanför projektet och kommer sannolikt att bli hållbara. Exemplet i ruta 10 illustrerar dessa olika aspekter på projektens ändamålsenlighet när det gäller ett av de största projekten som kommissionen finaniserar.

Ruta 10En illustration av bedömningskriterierna – det regionala programmet för bevarande och utveckling av skogsekosystemen i Centralafrika (Ecofac)Sedan 1992 har kommissionen spelat en ledande roll när det gäller insatser för bevarande och ett hållbart utnyttjande av skogsekosystem i Centralafrika, främst genom det regionala programmet för bevarande och utveckling av skogsekosystemen i Centralafrika (Ecofac) (sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF, 72,45 miljoner euro).Programmet är mycket relevant eftersom det bidrar till att bevara det näst största sammanhängande regnskogsområdet efter Amazonas och därigenom till att bevara den biologiska mångfalden och förebygga klimatförändringar, vilket är till global nytta. På regional och nationell nivå är skogen en viktig inkomstkälla för de centralafrikanska länderna, både i form av industriell exploatering av virke och andra skogsbruksprodukter och viltkött.När det gäller aktiviteter har man genom Ecofac skapat en stor mängd infrastruktur (tillfartsvägar, järnvägsspår, broar, forskningscentrum, mottagningscentrum, turistanläggningar, utsiktsplatser, vildmarksflygplatser [”bush airports”], utrustning för skogvaktare och personal) för förvaltningen av skyddade områden.I form av resultat har programmet gett en ökad medvetenhet om behovet av att bevara skogsekosystemen i Centralafrika och bidragit till att inrätta, utveckla och skydda viktiga skyddade områden som har stor betydelse för bevarandet av den unika biologiska mångfalden i regionen. Det har även möjliggjort omfattande vetenskaplig forskning. Däremot har främjandet av natur- och kulturarvet genom utveckling av turismen varit begränsat, på grund av flera faktorer (kostnader för flygtransport, epidemier av Ebolavirus, utebliven framgång med att vänja gorillorna vid människor i Lopéreservatet i Gabon, inget engagemang från nationella myndigheter och inget intresse från privata investerare).Utanför de skyddade områdena har programmet haft litet genomslag. Inom programmet har endast liten uppmärksamhet ägnats mycket viktiga frågor som laglig och olaglig skogsavverkning och olaglig jakt utanför de skyddade områdena. Programmet har i liten utsträckning bidragit till att minska fattigdomen hos skogsfolk, delvis på grund av misslyckade åtgärder för landsbygdsutveckling.De skyddade områdena är inte ekonomiskt hållbara och är fortfarande i hög grad beroende av finansiering utifrån. Därför har Ecofac förlängts upprepade gånger sedan 1992. Tack vare programmet har det upprättats ett nätverk av skyddade områden i Centralafrika (Network of Protected Areas of Central Africa, RAPAC) i samarbete med de institutioner och den administration som ansvarar för förvaltningen av de skyddade områdena, till exempel Comifac (Conférence ministérielle des Forêts d'Afrique Centrale). Detta var ett bra initiativ för att göra de nationella myndigheterna mer delaktiga, men det har inte följts av ekonomiska resurser.

Analys av faktorer som påverkar miljöprojektens ändamålsenlighet

| 57. | I detta avsnitt av rapporten behandlas viktiga faktorer som har påverkat projektens ändamålsenlighet. Kommissionens utvecklingsbistånd bygger på principen om partnerskap med mottagarländerna, vilket betyder att några av de problem som konstaterats åtminstone delvis beror på brister i mottagarlandet. Det är emellertid även kommissionens ansvar att åtgärda sådana problem så långt det är möjligt. |
| --- | --- |

57.

I detta avsnitt av rapporten behandlas viktiga faktorer som har påverkat projektens ändamålsenlighet. Kommissionens utvecklingsbistånd bygger på principen om partnerskap med mottagarländerna, vilket betyder att några av de problem som konstaterats åtminstone delvis beror på brister i mottagarlandet. Det är emellertid även kommissionens ansvar att åtgärda sådana problem så långt det är möjligt.

Överambitiös utformning av projekten

| 58. | Större bilaterala projekt utformas gemensamt av kommissionen och mottagarländernas regeringar med hjälp av konsulter, och sedan har kommissionen ansvaret för den slutliga bedömningen innan ett beslut om finansiering fattas. De projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar är oftast mindre och utformas av enskilda organisationer, men kommissionen ansvarar även för bedömningen av dessa projekt. Ungefär hälften av alla granskade projekt var alltför ambitiöst utformade, framför allt för att målen var för högt satta för att kunna uppnås inom den angivna tidsfristen. I sådana fall hade projekten inte utformats med tillräcklig hänsyn till att mycket tid alltid måste ägnas åt samråd med lokalbefolkningen och åt att uppnå lokalbefolkningens aktiva deltagande om miljöprojekt skall bli ändamålsenliga. |
| --- | --- |

58.

Större bilaterala projekt utformas gemensamt av kommissionen och mottagarländernas regeringar med hjälp av konsulter, och sedan har kommissionen ansvaret för den slutliga bedömningen innan ett beslut om finansiering fattas. De projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar är oftast mindre och utformas av enskilda organisationer, men kommissionen ansvarar även för bedömningen av dessa projekt. Ungefär hälften av alla granskade projekt var alltför ambitiöst utformade, framför allt för att målen var för högt satta för att kunna uppnås inom den angivna tidsfristen. I sådana fall hade projekten inte utformats med tillräcklig hänsyn till att mycket tid alltid måste ägnas åt samråd med lokalbefolkningen och åt att uppnå lokalbefolkningens aktiva deltagande om miljöprojekt skall bli ändamålsenliga.

| 59. | Budgetposten för miljö och skogar innehöll krav på att projekt skulle genomföras inom högst 36 månader och ibland bara 24 månader. Detta var oftast orealistiskt. Det faktum att de projektförslag som lämnas in med begäran om finansiering konkurrerar med andra projekt skapar en risk för att projektmålen är alltför ambitiösa på grund av att projekt som utlovar mer kan ha större chans att få finansiering. |
| --- | --- |

59.

Budgetposten för miljö och skogar innehöll krav på att projekt skulle genomföras inom högst 36 månader och ibland bara 24 månader. Detta var oftast orealistiskt. Det faktum att de projektförslag som lämnas in med begäran om finansiering konkurrerar med andra projekt skapar en risk för att projektmålen är alltför ambitiösa på grund av att projekt som utlovar mer kan ha större chans att få finansiering.

| 60. | Sedan 2002 skall rättsliga åtaganden för alla projekt enligt budgetförordningen ha ingåtts inom tre år efter budgetåtagandet för projektet i fråga. Detta är ett nytt krav som kan vara särskilt svårt att uppfylla när det gäller att utforma den typ av stora miljöprojekt som finansieras genom bilateralt bistånd. |
| --- | --- |

60.

Sedan 2002 skall rättsliga åtaganden för alla projekt enligt budgetförordningen ha ingåtts inom tre år efter budgetåtagandet för projektet i fråga. Detta är ett nytt krav som kan vara särskilt svårt att uppfylla när det gäller att utforma den typ av stora miljöprojekt som finansieras genom bilateralt bistånd.

| 61. | Många miljöprojekt genomförs i vidsträckta och avlägsna geografiska områden. Trots detta ingår ibland flera olika regioner i onödan i ett enda projekt när det vore bättre att koncentrera sig på en enda region. I sådana fall kan det alltför ambitiösa sätt att arbeta som man valt bero på att man inte tagit tillräcklig hänsyn till lokala förutsättningar. I Indonesien blev man tvungen att minska den geografiska räckvidden för två granskade projekt under genomförandet för att utformningen var alltför ambitiös. |
| --- | --- |

61.

Många miljöprojekt genomförs i vidsträckta och avlägsna geografiska områden. Trots detta ingår ibland flera olika regioner i onödan i ett enda projekt när det vore bättre att koncentrera sig på en enda region. I sådana fall kan det alltför ambitiösa sätt att arbeta som man valt bero på att man inte tagit tillräcklig hänsyn till lokala förutsättningar. I Indonesien blev man tvungen att minska den geografiska räckvidden för två granskade projekt under genomförandet för att utformningen var alltför ambitiös.

| 62. | De externa konsulter och enskilda organisationer som vanligen arbetar med den detaljerade utformningen av projekten känner inte alltid i detalj till kommissionens förfaranden för genomförandet, vilka är relativt tidskrävande även om de inleds omedelbart. Underskattning av den tid det tar att följa dessa förfaranden är ytterligare ett skäl till att några projektmål var överambitiösa. |
| --- | --- |

62.

De externa konsulter och enskilda organisationer som vanligen arbetar med den detaljerade utformningen av projekten känner inte alltid i detalj till kommissionens förfaranden för genomförandet, vilka är relativt tidskrävande även om de inleds omedelbart. Underskattning av den tid det tar att följa dessa förfaranden är ytterligare ett skäl till att några projektmål var överambitiösa.

| 63. | Sedan 2002 har EuropeAid gjort betydande insatser för att förbättra projektbedömningsförfarandena genom sin grupp för kvalitetsstöd. Utöver dessa undersökningsförfaranden vid kommissionens centrala avdelningar måste man se till att tillräckliga resurser avsätts för bedömning av projekt på fältet av kommissionens arbetsteam som har tillräcklig sakkunskap på miljöområdet och kännedom om lokala förutsättningar och kommissionens arbetssätt.

  Ruta 11Ett exempel på en alltför ambitiös projektutformningSyftet med projektet för förvaltning av naturskogar i Kina (16,9 miljoner euro) är att inom en tidsperiod på fem år införa ett helt nytt arbetssätt för skogsförvaltning i Kina, som bland annat innefattar ”samförvaltning” mellan bybor i statliga skogar och företag. Hur samförvaltningen skall fungera i ett kinesiskt sammanhang har fortfarande inte fastställts. Projektet omfattar tre provinser i sydvästra Kina (Sichuan, Hunan och Henan) och kommer att medföra insatser i 6 regioner, 11 kommuner och 58 byar i dessa tre provinser. Utöver det huvudsakliga arbetet med samförvaltning innehåller projektet en komponent för fattigdomsbekämpning som består av åtminstone 290 små offentliga infrastrukturprojekt i byarna. I varje region och kommun som omfattas av projektet skall det inrättas nya institutioner såsom kommittéer för samförvaltning mellan byar och kommuner och enheter för mikrofinansiering. Dessutom måste ett betydande stöd till institutionsuppbyggnad ges till den statliga skogsförvaltningen på provins- och regionnivå – där denna kapacitet är svag – om den skall kunna spela sin roll i projektet. Projektets första 18 månader gick sedan förlorade för att upphandlingen av tekniskt bistånd annulerades. |
| --- | --- |

63.

Sedan 2002 har EuropeAid gjort betydande insatser för att förbättra projektbedömningsförfarandena genom sin grupp för kvalitetsstöd. Utöver dessa undersökningsförfaranden vid kommissionens centrala avdelningar måste man se till att tillräckliga resurser avsätts för bedömning av projekt på fältet av kommissionens arbetsteam som har tillräcklig sakkunskap på miljöområdet och kännedom om lokala förutsättningar och kommissionens arbetssätt.

Ruta 11Ett exempel på en alltför ambitiös projektutformningSyftet med projektet för förvaltning av naturskogar i Kina (16,9 miljoner euro) är att inom en tidsperiod på fem år införa ett helt nytt arbetssätt för skogsförvaltning i Kina, som bland annat innefattar ”samförvaltning” mellan bybor i statliga skogar och företag. Hur samförvaltningen skall fungera i ett kinesiskt sammanhang har fortfarande inte fastställts. Projektet omfattar tre provinser i sydvästra Kina (Sichuan, Hunan och Henan) och kommer att medföra insatser i 6 regioner, 11 kommuner och 58 byar i dessa tre provinser. Utöver det huvudsakliga arbetet med samförvaltning innehåller projektet en komponent för fattigdomsbekämpning som består av åtminstone 290 små offentliga infrastrukturprojekt i byarna. I varje region och kommun som omfattas av projektet skall det inrättas nya institutioner såsom kommittéer för samförvaltning mellan byar och kommuner och enheter för mikrofinansiering. Dessutom måste ett betydande stöd till institutionsuppbyggnad ges till den statliga skogsförvaltningen på provins- och regionnivå – där denna kapacitet är svag – om den skall kunna spela sin roll i projektet. Projektets första 18 månader gick sedan förlorade för att upphandlingen av tekniskt bistånd annulerades.

Förseningar i förberedelser och genomförande av projekt

| 64. | Kommissonen har det övergripande ansvaret för att skapa en ram när det gäller förfaranden för förberedelser och genomförande av projekt. Myndigheter och enskilda organisationer i mottagarlandet genomför därefter projekten under noggranna kontroller i varje skede av kommissionen. Projektens mål är ofta orealistiska eftersom de inte tar med i beräkningen den tid som krävs för att genomföra projekt i enlighet med kommissionens förfaranden, och dessutom drabbades de flesta av de granskade projekten av kraftiga oförutsedda förseningar under förberedelserna och genomförandet. I de flesta av fallen var de problem man stötte på inte typiska för miljösektorn utan kunde troligen ha uppstått i projekt inom andra sektorer också. Ansvaret för dessa förseningar ligger både hos kommissionen och mottagarlandets myndigheter (eller enskilda organisationer). |
| --- | --- |

64.

Kommissonen har det övergripande ansvaret för att skapa en ram när det gäller förfaranden för förberedelser och genomförande av projekt. Myndigheter och enskilda organisationer i mottagarlandet genomför därefter projekten under noggranna kontroller i varje skede av kommissionen. Projektens mål är ofta orealistiska eftersom de inte tar med i beräkningen den tid som krävs för att genomföra projekt i enlighet med kommissionens förfaranden, och dessutom drabbades de flesta av de granskade projekten av kraftiga oförutsedda förseningar under förberedelserna och genomförandet. I de flesta av fallen var de problem man stötte på inte typiska för miljösektorn utan kunde troligen ha uppstått i projekt inom andra sektorer också. Ansvaret för dessa förseningar ligger både hos kommissionen och mottagarlandets myndigheter (eller enskilda organisationer).

| 65. | Projekten har ofta krävt långa förberedelseperioder från det att de valts ut till dess att de godkänts. Till skillnad från genomförandefasen finns det inga begränsningar för hur lång denna fas får vara. När det gäller projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar har det tagit alltför lång tid från kommissionens inbjudan att lämna projektförslag till dess att avtalet om bidrag undertecknas. För den förslagsinfordran som utfärdades i januari 2001 undertecknades avtal avseende ungefär 50 % av de projekt som godkänts för finansiering därför inte förrän andra halvåret 2002, och resterande 50 % av avtalen undertecknades inte förrän under andra halvåret 2003. Dessa förseningar har ibland medfört att projektens relevans minskat eftersom projektets sammanhang har förändrats sedan det ursprungliga projektförslaget lämnades in (se ruta 12). |
| --- | --- |

65.

Projekten har ofta krävt långa förberedelseperioder från det att de valts ut till dess att de godkänts. Till skillnad från genomförandefasen finns det inga begränsningar för hur lång denna fas får vara. När det gäller projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar har det tagit alltför lång tid från kommissionens inbjudan att lämna projektförslag till dess att avtalet om bidrag undertecknas. För den förslagsinfordran som utfärdades i januari 2001 undertecknades avtal avseende ungefär 50 % av de projekt som godkänts för finansiering därför inte förrän andra halvåret 2002, och resterande 50 % av avtalen undertecknades inte förrän under andra halvåret 2003. Dessa förseningar har ibland medfört att projektens relevans minskat eftersom projektets sammanhang har förändrats sedan det ursprungliga projektförslaget lämnades in (se ruta 12).

| 66. | Förseningar inträffade ofta under perioden mellan projektets godkännande och inledande. De två vanligaste orsakerna var förseningar i den ursprungliga överföringen av medel och i upphandlingen av tekniskt bistånd till projektet. Under genomförandet tenderar andra miljöprojekt än de små projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar att kräva ett stort antal olika upphandlingsavtal (infrastruktur, tjänster, utrustning) och bidragsavtal samt utarbetande och godkännande av arbetsprogram för att aktiviteter och resultat skall uppnås. Det betyder att de löper större risk att drabbas av förseningar än projekt i andra sektorer. En särskild svårighet har varit när utrustning som borde ha funnits tillgänglig i ett tidigt skede av projektet, både för att projektresultaten skulle kunna uppnås och för att det skulle finnas tillräcklig tid för att berörd personal i mottagarlandet skulle kunna utbildas av det team som tillhandahåller det tekniska biståndet, levereras först i slutet av projektet. |
| --- | --- |

66.

Förseningar inträffade ofta under perioden mellan projektets godkännande och inledande. De två vanligaste orsakerna var förseningar i den ursprungliga överföringen av medel och i upphandlingen av tekniskt bistånd till projektet. Under genomförandet tenderar andra miljöprojekt än de små projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar att kräva ett stort antal olika upphandlingsavtal (infrastruktur, tjänster, utrustning) och bidragsavtal samt utarbetande och godkännande av arbetsprogram för att aktiviteter och resultat skall uppnås. Det betyder att de löper större risk att drabbas av förseningar än projekt i andra sektorer. En särskild svårighet har varit när utrustning som borde ha funnits tillgänglig i ett tidigt skede av projektet, både för att projektresultaten skulle kunna uppnås och för att det skulle finnas tillräcklig tid för att berörd personal i mottagarlandet skulle kunna utbildas av det team som tillhandahåller det tekniska biståndet, levereras först i slutet av projektet.

| 67. | För två projekt i Brasilien, ett i Guatemala och ett i Marocko försenades projektgenomförandet på grund av att det blev nödvändigt att tillfälligt avbryta dem medan ekonomiska oriktigheter utreddes. När det gäller projekten i Brasilien inleddes verksamheten igen sedan oriktigheterna hade retts ut. I Guatemala och Marocko beslutade man att lägga ned projekten.

  Ruta 12Exempel på förseningar som minskar ett projekts relevansProjektet för ansvarsfull konsumtion och produktion av kaffe i Nicaragua (1,2 miljoner euro) godkändes först två år efter det att det presenterades. Detta ledde till att mottagaren genomförde viktiga verksamheter såsom ett program för organiskt kaffe och öppnande av marknaden med hjälp av andra finansieringskällor.Projektet för främjande av ekologiskt hållbar, socialt rättvis och ekonomiskt genomförbar skogsförvaltning med hjälp av införandet av trovärdiga certifieringssystem i Indonesien (0,9 miljoner euro) godkändes också två år efter det att det presenterades. Detta, i kombination med att projektet enligt planeringen bara skulle pågå i två år ledde till att de urspungliga fem målregionerna reducerades till tre.Projektet för hållbar ekonomisk utveckling av den ekonomiska korridoren Cuiabá-Santarem i Brasilien (1,5 miljoner euro) godkändes också två år efter det att det presenterades. Under mellantiden utvecklades situationen i den region där projektet skulle äga rum till en situation med intressekonflikter och våld som drabbade den verksamhet som genomfördes av den ansvariga enskilda organisationen. |
| --- | --- |

67.

För två projekt i Brasilien, ett i Guatemala och ett i Marocko försenades projektgenomförandet på grund av att det blev nödvändigt att tillfälligt avbryta dem medan ekonomiska oriktigheter utreddes. När det gäller projekten i Brasilien inleddes verksamheten igen sedan oriktigheterna hade retts ut. I Guatemala och Marocko beslutade man att lägga ned projekten.

Ruta 12Exempel på förseningar som minskar ett projekts relevansProjektet för ansvarsfull konsumtion och produktion av kaffe i Nicaragua (1,2 miljoner euro) godkändes först två år efter det att det presenterades. Detta ledde till att mottagaren genomförde viktiga verksamheter såsom ett program för organiskt kaffe och öppnande av marknaden med hjälp av andra finansieringskällor.Projektet för främjande av ekologiskt hållbar, socialt rättvis och ekonomiskt genomförbar skogsförvaltning med hjälp av införandet av trovärdiga certifieringssystem i Indonesien (0,9 miljoner euro) godkändes också två år efter det att det presenterades. Detta, i kombination med att projektet enligt planeringen bara skulle pågå i två år ledde till att de urspungliga fem målregionerna reducerades till tre.Projektet för hållbar ekonomisk utveckling av den ekonomiska korridoren Cuiabá-Santarem i Brasilien (1,5 miljoner euro) godkändes också två år efter det att det presenterades. Under mellantiden utvecklades situationen i den region där projektet skulle äga rum till en situation med intressekonflikter och våld som drabbade den verksamhet som genomfördes av den ansvariga enskilda organisationen.

Begränsade framsteg med uppbyggnad av institutionell kapacitet

| 68. | Uppbyggnad av institutionell kapacitet är en mycket viktig del av allt utvecklingsbistånd, vilket redan konstaterats (se punkt 34). Miljöministerier och andra miljöinstitutioner är ofta relativt nya och därför i särskilt behov av sådant bistånd. Detta gäller särskilt länder där man nyligen genomfört en decentralisering som inneburit att större ansvar för miljö överförts till regional och lokal nivå. Projekt utan ett ändamålsenligt stöd till institutionsuppbyggnad har begränsade utsikter att bli hållbara, även om de uppnår sina omedelbara tekniska resultat. |
| --- | --- |

68.

Uppbyggnad av institutionell kapacitet är en mycket viktig del av allt utvecklingsbistånd, vilket redan konstaterats (se punkt 34). Miljöministerier och andra miljöinstitutioner är ofta relativt nya och därför i särskilt behov av sådant bistånd. Detta gäller särskilt länder där man nyligen genomfört en decentralisering som inneburit att större ansvar för miljö överförts till regional och lokal nivå. Projekt utan ett ändamålsenligt stöd till institutionsuppbyggnad har begränsade utsikter att bli hållbara, även om de uppnår sina omedelbara tekniska resultat.

| 69. | När kommissionen har gett stöd till institutionsuppbyggnad har den inte alltid sett till att det finns tillräckligt engagemang på hög nivå i mottagarlandet för att stödet skall vara effektivt. I Botswana genomfördes ett stort projekt för 14 miljoner euro som huvudsakligen gällde institutionsuppbyggnad inom ”Department of Wildlife and National Parks”, DWNP (Botswanas departement för nationalparker och vilda djur och växter) utan att det fanns ett tillräckligt deltagande och engagemang från ministeriet för natur, miljö och turism som DWNP rapporterade till (se ruta 13). Institutionsuppbyggnad sker främst med hjälp av tekniskt bistånd, men de som arbetar med tekniskt bistånd har endast kunnat bidra till kapacitetsuppbyggnad när mottagarinstitutionen har gett dem möjlighet att arbeta med tillräckligt många personer på rätt nivå i hierarkin. Detta är sällan fallet i praktiken då personalomsättningen vanligen är hög, vilket innebär att organisationen går miste om den eventuella nyttan med det tekniska biståndet i form av fortbildning. |
| --- | --- |

69.

När kommissionen har gett stöd till institutionsuppbyggnad har den inte alltid sett till att det finns tillräckligt engagemang på hög nivå i mottagarlandet för att stödet skall vara effektivt. I Botswana genomfördes ett stort projekt för 14 miljoner euro som huvudsakligen gällde institutionsuppbyggnad inom ”Department of Wildlife and National Parks”, DWNP (Botswanas departement för nationalparker och vilda djur och växter) utan att det fanns ett tillräckligt deltagande och engagemang från ministeriet för natur, miljö och turism som DWNP rapporterade till (se ruta 13). Institutionsuppbyggnad sker främst med hjälp av tekniskt bistånd, men de som arbetar med tekniskt bistånd har endast kunnat bidra till kapacitetsuppbyggnad när mottagarinstitutionen har gett dem möjlighet att arbeta med tillräckligt många personer på rätt nivå i hierarkin. Detta är sällan fallet i praktiken då personalomsättningen vanligen är hög, vilket innebär att organisationen går miste om den eventuella nyttan med det tekniska biståndet i form av fortbildning.

| 70. | Alltför ofta har de som skall tillhandahålla det tekniska biståndet, i brist på lämplig lokal personal från mottagarlandets myndigheter, ägnat sig åt genomförande i stället för rådgivning för att de velat uppnå projektresultaten, men detta har skett på bekostnad av utvecklingen av långsiktig hållbarhet. Ett annat hinder för hållbarheten är den tid som högt kvalificerad personal inom tekniskt bistånd tvingas lägga ned på upphandling och administration. Projekten har dessutom ofta påverkats negativt av en eller flera förändringar i sammansättningen av teamet för tekniskt bistånd under avtalets löptid, som brukar vara tre till fyra år.

  Ruta 13Ett exempel på problem som drabbar projekt för institutionsuppbyggnadProgrammet för bevarande och förvaltning av vilda växter och djur i Botswana som finansieras genom åttonde EUF (14 miljoner euro) illustrerar många av de problem som har uppstått inom projekt för institutionsuppbyggnad. Ett projekt finansierat genom sjunde EUF gav stöd till sektorn för vilda växter och djur, men bidrog knappast till institutionsuppbyggnad. Detta projekt finansierat genom åttonde EUF var avsett att åtgärda denna brist. DWNP:s status har varit oklar på grund av att det eventuellt skulle omvandlas till en parastatlig organisation. Detta har försvårat förberedelserna och genomförandet av projektet. Chefen för teamet för tekniskt bistånd arbetade inte på chefsnivå inom DWNP utan endast på mellanchefsnivå. Hans motpart var inte tjänsteman vid DWNP, utan DWNP utsåg i stället en annan utländsk teknisk assistent. Den första chefen för teamet för tekniskt bistånd måste ersättas efter 11 månader men ersattes inte förrän 5 månader senare. Teamchefen lade ned mycket av tid på projektadministration, vilket inte är en kostnadseffektiv användning av hans tid. En av de viktigaste delarna av projektet var förvaltningsrevision av DWNP, men halvägs genom projektet hade den inte genomförts då det saknades stöd från DWNP och engagemang från ministeriet. Enligt planerna skulle det även finnas en rådgivare i tekniskt bistånd som skulle förstärka den institutionella kapaciteten, men denna tjänst tillsattes först efter halva projekttiden. |
| --- | --- |

70.

Alltför ofta har de som skall tillhandahålla det tekniska biståndet, i brist på lämplig lokal personal från mottagarlandets myndigheter, ägnat sig åt genomförande i stället för rådgivning för att de velat uppnå projektresultaten, men detta har skett på bekostnad av utvecklingen av långsiktig hållbarhet. Ett annat hinder för hållbarheten är den tid som högt kvalificerad personal inom tekniskt bistånd tvingas lägga ned på upphandling och administration. Projekten har dessutom ofta påverkats negativt av en eller flera förändringar i sammansättningen av teamet för tekniskt bistånd under avtalets löptid, som brukar vara tre till fyra år.

Ruta 13Ett exempel på problem som drabbar projekt för institutionsuppbyggnadProgrammet för bevarande och förvaltning av vilda växter och djur i Botswana som finansieras genom åttonde EUF (14 miljoner euro) illustrerar många av de problem som har uppstått inom projekt för institutionsuppbyggnad. Ett projekt finansierat genom sjunde EUF gav stöd till sektorn för vilda växter och djur, men bidrog knappast till institutionsuppbyggnad. Detta projekt finansierat genom åttonde EUF var avsett att åtgärda denna brist. DWNP:s status har varit oklar på grund av att det eventuellt skulle omvandlas till en parastatlig organisation. Detta har försvårat förberedelserna och genomförandet av projektet. Chefen för teamet för tekniskt bistånd arbetade inte på chefsnivå inom DWNP utan endast på mellanchefsnivå. Hans motpart var inte tjänsteman vid DWNP, utan DWNP utsåg i stället en annan utländsk teknisk assistent. Den första chefen för teamet för tekniskt bistånd måste ersättas efter 11 månader men ersattes inte förrän 5 månader senare. Teamchefen lade ned mycket av tid på projektadministration, vilket inte är en kostnadseffektiv användning av hans tid. En av de viktigaste delarna av projektet var förvaltningsrevision av DWNP, men halvägs genom projektet hade den inte genomförts då det saknades stöd från DWNP och engagemang från ministeriet. Enligt planerna skulle det även finnas en rådgivare i tekniskt bistånd som skulle förstärka den institutionella kapaciteten, men denna tjänst tillsattes först efter halva projekttiden.

Behov av ökad inriktning på hålllbart utnyttjande av naturresurser i lokalsamhällen

| 71. | Om miljöprojekt helt och fullt skall uppnå sina mål och bli hållbara är det avgörande att lokalsamhällena deltar i förberedelserna och genomförandet av projekten. Kommissionen har gradvis lagt större vikt vid denna aspekt, delvis som en följd av den utvecklingspolitik som fastställdes 2000 och som inriktades på att minska fattigdomen. Detta har gjort det nödvändigt att ta större hänsyn till utveckling av lokalsamhällena parallellt med frågor om naturskydd. |
| --- | --- |

71.

Om miljöprojekt helt och fullt skall uppnå sina mål och bli hållbara är det avgörande att lokalsamhällena deltar i förberedelserna och genomförandet av projekten. Kommissionen har gradvis lagt större vikt vid denna aspekt, delvis som en följd av den utvecklingspolitik som fastställdes 2000 och som inriktades på att minska fattigdomen. Detta har gjort det nödvändigt att ta större hänsyn till utveckling av lokalsamhällena parallellt med frågor om naturskydd.

| 72. | Att förena lokalsamhällenas ekonomiska behov med behovet av naturskydd innebär emellertid en stor utmaning. Inom projekten har alltför liten vikt lagts vid att hjälpa lokalsamhällen att skapa inkomster på ett hållbart sätt från naturresurser. Olaglig jakt (tjuvjakt) inom lokalsamhällena utgör exempelvis ett allvarligt hot mot de resultat som uppnåtts genom naturskyddsprojekt och deras miljömässiga hållbarhet. Detta gäller även i områden där kommissionen har gett stöd under lång tid som i Serengeti nationalpark i Tanzania och de skyddade områden i den centralafrikanska region som finansieras genom Ecofac. Att utveckla turismen är ett sätt att förbättra de lokala och nationella inkomsterna. I Botswana bidrog projektet för vilda växter och djur som finansierades genom åttonde EUF dock föga till att utveckla turismen i nationalparken Makgadikgadi, trots att en tidigare undersökning av turismen i Botswana som finansierades genom sjätte EUF rekommenderade att man skulle försöka utveckla turismen. Ecofac-programmet har visserligen bidragit till naturskyddet, men inte medfört några stora framsteg när det gäller turismen (se ruta 10). Detta är ett tydligt exempel på att kommissionen måste fortsätta att hitta sätt att bidra till att alternativa inkomstkällor skapas för sådana samhällen.

  Ruta 14Ett projekt som illustrerar hur viktigt det är att utvärdera lokalsamhällenas behov i miljöprojektPilotprojektet för utveckling av en modell för förvaltning av växtlivet i de centralafrikanska skogarna i nordvästra Gabon (1,9 miljoner euro) utformades för att åtgärda problemen med kommersiell tjuvjakt i skogarna i området kring Kongofloden. Projektet innefattade mycket riktigt flera åtgärder som skulle vidtas av enheter för bekämpning av tjuvjakt. De som utformade projektet insåg inte att de flesta lokalsamhällena också deltog i jakten. Därför innehöll inte projektet några åtgärder för att hjälpa dem. Under ett besök av granskningsteamet medgav representanter för ett av de lokala fiskesamhällena att det fanns fem jaktbaser i skogen som förstördes av tjuvjaktsmotståndare och förklarade att man stod inför dilemmat med en faktisk minskning av viltbeståndet och behovet av att tillfredsställa sina behov på kort sikt. |
| --- | --- |

72.

Att förena lokalsamhällenas ekonomiska behov med behovet av naturskydd innebär emellertid en stor utmaning. Inom projekten har alltför liten vikt lagts vid att hjälpa lokalsamhällen att skapa inkomster på ett hållbart sätt från naturresurser. Olaglig jakt (tjuvjakt) inom lokalsamhällena utgör exempelvis ett allvarligt hot mot de resultat som uppnåtts genom naturskyddsprojekt och deras miljömässiga hållbarhet. Detta gäller även i områden där kommissionen har gett stöd under lång tid som i Serengeti nationalpark i Tanzania och de skyddade områden i den centralafrikanska region som finansieras genom Ecofac. Att utveckla turismen är ett sätt att förbättra de lokala och nationella inkomsterna. I Botswana bidrog projektet för vilda växter och djur som finansierades genom åttonde EUF dock föga till att utveckla turismen i nationalparken Makgadikgadi, trots att en tidigare undersökning av turismen i Botswana som finansierades genom sjätte EUF rekommenderade att man skulle försöka utveckla turismen. Ecofac-programmet har visserligen bidragit till naturskyddet, men inte medfört några stora framsteg när det gäller turismen (se ruta 10). Detta är ett tydligt exempel på att kommissionen måste fortsätta att hitta sätt att bidra till att alternativa inkomstkällor skapas för sådana samhällen.

Ruta 14Ett projekt som illustrerar hur viktigt det är att utvärdera lokalsamhällenas behov i miljöprojektPilotprojektet för utveckling av en modell för förvaltning av växtlivet i de centralafrikanska skogarna i nordvästra Gabon (1,9 miljoner euro) utformades för att åtgärda problemen med kommersiell tjuvjakt i skogarna i området kring Kongofloden. Projektet innefattade mycket riktigt flera åtgärder som skulle vidtas av enheter för bekämpning av tjuvjakt. De som utformade projektet insåg inte att de flesta lokalsamhällena också deltog i jakten. Därför innehöll inte projektet några åtgärder för att hjälpa dem. Under ett besök av granskningsteamet medgav representanter för ett av de lokala fiskesamhällena att det fanns fem jaktbaser i skogen som förstördes av tjuvjaktsmotståndare och förklarade att man stod inför dilemmat med en faktisk minskning av viltbeståndet och behovet av att tillfredsställa sina behov på kort sikt.

Projektens otillräckliga inverkan på politik och lagstiftning

| 73. | När det inte finns en tydlig och stödjande politisk och rättslig struktur begränsas möjligheterna avsevärt för att ett projekt skall nå bortom de omedelbara aktiviteterna och resultaten och uppnå långsiktig hållbarhet och få ett bredare genomslag. Vid urval av projekt har kommissionen inte ordentligt undersökt om det finns en sådan struktur och, i annat fall, om finansieringen av projektet kan bidra till att strukturen förändras. |
| --- | --- |

73.

När det inte finns en tydlig och stödjande politisk och rättslig struktur begränsas möjligheterna avsevärt för att ett projekt skall nå bortom de omedelbara aktiviteterna och resultaten och uppnå långsiktig hållbarhet och få ett bredare genomslag. Vid urval av projekt har kommissionen inte ordentligt undersökt om det finns en sådan struktur och, i annat fall, om finansieringen av projektet kan bidra till att strukturen förändras.

| 74. | En ofullständig lagstiftning, framför allt när det gäller projektmottagarnas markrättigheter i lokalsamhällen, har till exempel varit ett hinder för skogsprojekt i Indonesien och Kina. I Botswana och Tanzania är avsaknaden av tydliga lagar om införandet av en förvaltning av naturresurser och vilda växter och djur som grundar sig på lokalsamhällena också ett hinder för att projekten skall få fullt genomslag. I flera länder har bristen på resurser eller vilja att övervaka efterlevnad av lagar mot tjuvjakt för att skydda vilda växter och djur skadat projektens hållbarhet efter att de avslutats. |
| --- | --- |

74.

En ofullständig lagstiftning, framför allt när det gäller projektmottagarnas markrättigheter i lokalsamhällen, har till exempel varit ett hinder för skogsprojekt i Indonesien och Kina. I Botswana och Tanzania är avsaknaden av tydliga lagar om införandet av en förvaltning av naturresurser och vilda växter och djur som grundar sig på lokalsamhällena också ett hinder för att projekten skall få fullt genomslag. I flera länder har bristen på resurser eller vilja att övervaka efterlevnad av lagar mot tjuvjakt för att skydda vilda växter och djur skadat projektens hållbarhet efter att de avslutats.

| 75. | Ett sätt att utnyttja projekten för att genomföra förändringar i den politiska och rättsliga strukturen är att kommissionen knyter villkor till finansieringen. Det är dock inte möjligt när det gäller projekt som genomförs av enskilda organisationer och finansieras genom budgetposten för miljö och skogar eftersom mottagarländernas regeringar inte är berättigade till stöd. I några fall försökte man inom bilaterala projekt som finansierades av kommissionen tvinga mottagarländernas regeringar att vidta kompletterande åtgärder för att införa lämplig politik. Dessa åtgärder var emellertid inte alltid väldefinierade och följdes inte alltid upp av kommissionen. |
| --- | --- |

75.

Ett sätt att utnyttja projekten för att genomföra förändringar i den politiska och rättsliga strukturen är att kommissionen knyter villkor till finansieringen. Det är dock inte möjligt när det gäller projekt som genomförs av enskilda organisationer och finansieras genom budgetposten för miljö och skogar eftersom mottagarländernas regeringar inte är berättigade till stöd. I några fall försökte man inom bilaterala projekt som finansierades av kommissionen tvinga mottagarländernas regeringar att vidta kompletterande åtgärder för att införa lämplig politik. Dessa åtgärder var emellertid inte alltid väldefinierade och följdes inte alltid upp av kommissionen.

| 76. | De små finansieringsbeloppen för dessa relativt stora bilaterala projekt gör det dessutom svårare att insistera på att dessa kompletterande åtgärder verkligen vidtas. I Tanzania försökte exempelvis kommissionen se till att regeringen avsatte en större del av inkomsterna från jakträttigheter till att täcka driftskostnaderna för viltreservaten. Kommissionen behandlade dock inte den grundläggande frågan om den bristande insynen i tilldelningen av jakträttigheter, och dessa försvårades av att projektet ifråga gällde endast 2 miljoner euro. Att låta åtgärdspaket för reformering av miljöpolitik och lagstiftning ingå i omfattande direkt budgetstöd skulle i detta avseende vara ett bättre sätt att bidra till att en nödvändig struktur upprättas för att insatser på projektnivå skall kunna bli hållbara och få genomslag. |
| --- | --- |

76.

De små finansieringsbeloppen för dessa relativt stora bilaterala projekt gör det dessutom svårare att insistera på att dessa kompletterande åtgärder verkligen vidtas. I Tanzania försökte exempelvis kommissionen se till att regeringen avsatte en större del av inkomsterna från jakträttigheter till att täcka driftskostnaderna för viltreservaten. Kommissionen behandlade dock inte den grundläggande frågan om den bristande insynen i tilldelningen av jakträttigheter, och dessa försvårades av att projektet ifråga gällde endast 2 miljoner euro. Att låta åtgärdspaket för reformering av miljöpolitik och lagstiftning ingå i omfattande direkt budgetstöd skulle i detta avseende vara ett bättre sätt att bidra till att en nödvändig struktur upprättas för att insatser på projektnivå skall kunna bli hållbara och få genomslag.

| 77. | Spridning av projektresultat och erfarenheter kan också spela en avgörande roll för att påverka politiken. I allmänhet fastställer man dock inte något tydligt tillvägagångssätt för spridning när projekt utformas. Dessutom har de optimistiska tidsfristerna och de förseningar som de medfört minskat möjligheterna för teamet för tekniskt bistånd och enskilda organisationer att sprida resultat före projektets avslutande. Politikens genomslag är särskilt problematisk när det gäller budgetposten för miljö och skogar. Ett av huvudsyftena med budgetposten är att stödja pilotprojekt för att bidra till att det utvecklas nya politiska arbetssätt, men samtidigt har kommissionen i stor utsträckning använt sig av enskilda organisationer för att genomföra denna politik och inte infört någon mekanism som garanterar att regeringar i mottagarländerna systematiskt informeras om resultaten av dessa projekt.

  Ruta 15Ett exempel på att projektens genomslag och hållbarhet begränsas av problem med den politiska och rättsliga strukturenI Brasilien finansierar kommmissionen genom programmet för naturresurspolitik (Natural Resources Policy Programme, NRPP) utarbetandet och tillämpningen av en modell för integrerad miljöförvaltning och dess decentralisering från den federala regeringen till delstats- och kommunnivå i fem delstater i Amazonas (16,7 miljoner euro). NRPP var det största projektet som finansierades genom pilotprogramment för skydd av de brasilianska regnskogarna (PPG7) med målet att uppnå det övergripande målet att kontrollera och vända utvecklingen med avskogning i Amazonas.Miljöförvaltningsmodellen har varit mindre ändamålsenlig än förväntat i kampen mot avskogningen. Avsaknaden av politiskt engagemang på delstatsnivå var en avgörande orsak till detta. Det osäkra ekonomiska läget i de flesta av delstaterna och kommunerna i kombination med kapitalintressen från vissa delstatliga och lokala elitgrupper gör att lokala regeringar kan acceptera avverkningsrättigheter och jordbruksexpansion som skapar inkomster och arbetstillfällen på bekostnad av skogsförvaltning. Därför har modellen i vissa delstater haft liten inverkan på den offentliga politiken eller i värsta fall till lämpats som ett rent restriktivt instrument. Modellen har även använts för att hitta områden för ekonomisk expansion snarare än områden för miljöförvaltning. Delstaten Mato Grosso där modellen är mest utvecklad var emellertid den delstat som hade den högsta avverkningstakten under 2004.Programmet har inte kunnat garantera att miljöfrågor på ett ändamålsenligt sätt integreras i andra sektorer såsom jordbruk, skogsbruk, utbildning, transport osv. i delstaterna. Detta är en avgörande aspekt eftersom programmet verkar i ett politiskt och ekonomiskt sammanhang med riktlinjer och prioriteringar som är inriktade på kortsiktig utveckling vilket inte är förenligt med hållbar utveckling. Den bristfälliga politiken för integrering av miljöaspekter innebär att miljöorgan i delstaterna i alltför hög grad måste förlita sig på styrnings- och kontrollförfaranden. Detta arbetssätt försvåras dock väsentligt av bristen på ekonomiska resurser och utbildad personal, vilket betyder att beviljandet av rättigheter och kontrollen inte är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

77.

Spridning av projektresultat och erfarenheter kan också spela en avgörande roll för att påverka politiken. I allmänhet fastställer man dock inte något tydligt tillvägagångssätt för spridning när projekt utformas. Dessutom har de optimistiska tidsfristerna och de förseningar som de medfört minskat möjligheterna för teamet för tekniskt bistånd och enskilda organisationer att sprida resultat före projektets avslutande. Politikens genomslag är särskilt problematisk när det gäller budgetposten för miljö och skogar. Ett av huvudsyftena med budgetposten är att stödja pilotprojekt för att bidra till att det utvecklas nya politiska arbetssätt, men samtidigt har kommissionen i stor utsträckning använt sig av enskilda organisationer för att genomföra denna politik och inte infört någon mekanism som garanterar att regeringar i mottagarländerna systematiskt informeras om resultaten av dessa projekt.

Ruta 15Ett exempel på att projektens genomslag och hållbarhet begränsas av problem med den politiska och rättsliga strukturenI Brasilien finansierar kommmissionen genom programmet för naturresurspolitik (Natural Resources Policy Programme, NRPP) utarbetandet och tillämpningen av en modell för integrerad miljöförvaltning och dess decentralisering från den federala regeringen till delstats- och kommunnivå i fem delstater i Amazonas (16,7 miljoner euro). NRPP var det största projektet som finansierades genom pilotprogramment för skydd av de brasilianska regnskogarna (PPG7) med målet att uppnå det övergripande målet att kontrollera och vända utvecklingen med avskogning i Amazonas.Miljöförvaltningsmodellen har varit mindre ändamålsenlig än förväntat i kampen mot avskogningen. Avsaknaden av politiskt engagemang på delstatsnivå var en avgörande orsak till detta. Det osäkra ekonomiska läget i de flesta av delstaterna och kommunerna i kombination med kapitalintressen från vissa delstatliga och lokala elitgrupper gör att lokala regeringar kan acceptera avverkningsrättigheter och jordbruksexpansion som skapar inkomster och arbetstillfällen på bekostnad av skogsförvaltning. Därför har modellen i vissa delstater haft liten inverkan på den offentliga politiken eller i värsta fall till lämpats som ett rent restriktivt instrument. Modellen har även använts för att hitta områden för ekonomisk expansion snarare än områden för miljöförvaltning. Delstaten Mato Grosso där modellen är mest utvecklad var emellertid den delstat som hade den högsta avverkningstakten under 2004.Programmet har inte kunnat garantera att miljöfrågor på ett ändamålsenligt sätt integreras i andra sektorer såsom jordbruk, skogsbruk, utbildning, transport osv. i delstaterna. Detta är en avgörande aspekt eftersom programmet verkar i ett politiskt och ekonomiskt sammanhang med riktlinjer och prioriteringar som är inriktade på kortsiktig utveckling vilket inte är förenligt med hållbar utveckling. Den bristfälliga politiken för integrering av miljöaspekter innebär att miljöorgan i delstaterna i alltför hög grad måste förlita sig på styrnings- och kontrollförfaranden. Detta arbetssätt försvåras dock väsentligt av bristen på ekonomiska resurser och utbildad personal, vilket betyder att beviljandet av rättigheter och kontrollen inte är ändamålsenliga.

Orealistisk syn på ekonomisk bärkraft

| 78. | Kommissionens projekt i miljösektorn, liksom i andra sektorer, baseras på antagandet att de till slut skall bli ekonomiskt hållbara. I inkomstskapande projekt är detta ett mål som det kan vara realistiskt att eftersträva. I avloppsreningsprojektet i Mauritius och i Tanzanias näst största stad Mwanza har tillfredsställande framsteg gjorts i detta avseende genom att vattenpriserna kontinuerligt har höjts till en nivå som gör det möjligt att täcka drifts- och avskrivningskostnader. Å andra sidan förekom svårigheter inom projekten för avfallshantering i Fiji och Tuvalu på grund av befolkningens ovilja att betala för tjänsten. |
| --- | --- |

78.

Kommissionens projekt i miljösektorn, liksom i andra sektorer, baseras på antagandet att de till slut skall bli ekonomiskt hållbara. I inkomstskapande projekt är detta ett mål som det kan vara realistiskt att eftersträva. I avloppsreningsprojektet i Mauritius och i Tanzanias näst största stad Mwanza har tillfredsställande framsteg gjorts i detta avseende genom att vattenpriserna kontinuerligt har höjts till en nivå som gör det möjligt att täcka drifts- och avskrivningskostnader. Å andra sidan förekom svårigheter inom projekten för avfallshantering i Fiji och Tuvalu på grund av befolkningens ovilja att betala för tjänsten.

| 79. | När det gäller projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar, som är relativt små projekt, ofta pilotprojekt, finns en möjlighet att få ytterligare finansiering i form av större projekt som finansieras genom EUF och den geografiska budgetposten. Detta har emellertid sällan förekommit i praktiken. Det beror delvis på att kommissionen inte har haft någon tydlig strategi för att främja en uppföljning av dessa mindre pilotprojekt genom större bilaterala projekt. Både inom kommissionen och i mottagarländerna har det funnits en tendens att betrakta möjligheten till finansiering genom budgetposten för miljö och skogar som en anledning att inte avsätta bilaterala medel till miljösektorn. |
| --- | --- |

79.

När det gäller projekt som finansieras genom budgetposten för miljö och skogar, som är relativt små projekt, ofta pilotprojekt, finns en möjlighet att få ytterligare finansiering i form av större projekt som finansieras genom EUF och den geografiska budgetposten. Detta har emellertid sällan förekommit i praktiken. Det beror delvis på att kommissionen inte har haft någon tydlig strategi för att främja en uppföljning av dessa mindre pilotprojekt genom större bilaterala projekt. Både inom kommissionen och i mottagarländerna har det funnits en tendens att betrakta möjligheten till finansiering genom budgetposten för miljö och skogar som en anledning att inte avsätta bilaterala medel till miljösektorn.

| 80. | Utsikterna till ekonomisk bärkraft utan regeringsstöd är i vilket fall som helst mycket begränsade i de flesta länder, och i många utvecklingsländer räcker inte den statliga budgeten till för att finansiera miljöskyddsåtgärder. För att uppmuntra mottagarländernas regeringar att i större utsträckning finansiera miljöskydd kan kommissionen och andra biståndsgivare stödja mer forskning och stärka dialogen med mottagarländerna om de ekonomiska fördelarna med miljöskydd och behovet av att undvika ohållbar förbrukning av icke förnybara naturtillgångar. För många regeringar i mottagarländerna kan exploatering av naturresurserna i de skyddade områden ge större ekonomiska fördelar, åtminstone på kort sikt. Vid granskningen påträffades flera sådana fall som hotade att motverka de resultat som uppnåtts genom projekten (se ruta 16). |
| --- | --- |

80.

Utsikterna till ekonomisk bärkraft utan regeringsstöd är i vilket fall som helst mycket begränsade i de flesta länder, och i många utvecklingsländer räcker inte den statliga budgeten till för att finansiera miljöskyddsåtgärder. För att uppmuntra mottagarländernas regeringar att i större utsträckning finansiera miljöskydd kan kommissionen och andra biståndsgivare stödja mer forskning och stärka dialogen med mottagarländerna om de ekonomiska fördelarna med miljöskydd och behovet av att undvika ohållbar förbrukning av icke förnybara naturtillgångar. För många regeringar i mottagarländerna kan exploatering av naturresurserna i de skyddade områden ge större ekonomiska fördelar, åtminstone på kort sikt. Vid granskningen påträffades flera sådana fall som hotade att motverka de resultat som uppnåtts genom projekten (se ruta 16).

| 81. | Det bör också tydligt medges vilka fördelar EU har av ett fortsatt miljöskydd i utvecklingsländerna. I detta avseende bör man fråga sig om kommissionens arbetssätt för traditionella utvecklingsprojekt, där man finansierar ett projekt under endast några år och därefter kräver att det skall bli ekonomiskt bärkraftigt, är lämpligt för miljösektorn. Om kommissionen hade infört en övergripande strategi för integrering av miljöaspekter i utvecklingsbiståndet (se punkt 11) kunde man i större utsträckning ha övervägt alternativa arbetssätt för biståndet, såsom






  a) | längre tidsfrister för miljöprojekt, |
| --- | --- | --- |

81.

Det bör också tydligt medges vilka fördelar EU har av ett fortsatt miljöskydd i utvecklingsländerna. I detta avseende bör man fråga sig om kommissionens arbetssätt för traditionella utvecklingsprojekt, där man finansierar ett projekt under endast några år och därefter kräver att det skall bli ekonomiskt bärkraftigt, är lämpligt för miljösektorn. Om kommissionen hade infört en övergripande strategi för integrering av miljöaspekter i utvecklingsbiståndet (se punkt 11) kunde man i större utsträckning ha övervägt alternativa arbetssätt för biståndet, såsom

a)

längre tidsfrister för miljöprojekt,

| b) | sektorpolitiska stödprogram i miljö- och naturresurssektorn, |
| --- | --- |

b)

sektorpolitiska stödprogram i miljö- och naturresurssektorn,

| c) | ökad användning av förvaltningsfonder, |
| --- | --- |

c)

ökad användning av förvaltningsfonder,

| d) | närmare samarbete med Globala miljöfonden (Global Environment Facility, GEF) som är det enskilt största instrument som står till biståndsgivarnas förfogande för att hantera miljöproblem i utvecklingsländer. Kommissionen är för närvarande inte medlem i Globala miljöfonden och kan därför inte ge direkta bidrag till den, men det finns stora möjligheter att i större utsträckning samfinansiera åtgärder med fonden. |
| --- | --- |

d)

närmare samarbete med Globala miljöfonden (Global Environment Facility, GEF) som är det enskilt största instrument som står till biståndsgivarnas förfogande för att hantera miljöproblem i utvecklingsländer. Kommissionen är för närvarande inte medlem i Globala miljöfonden och kan därför inte ge direkta bidrag till den, men det finns stora möjligheter att i större utsträckning samfinansiera åtgärder med fonden.

Ruta 16Ekonomisk verksamhet som kan motverka projektens ändamålsenlighetI Indonesien har kommissionen stött utvecklingen av en hållbar skogsförvaltning i Berau-området i Kalimantan. Kolföretaget i Berau har rättigheter till 25 % av området, vilket innefattar 16 av de 18 försöksplatser som finansieras för långsiktig forskning. Trots att kolbrytningen officiellt har avbrutits tillfälligt, åtminstone till 2011, då det nuvarande projektet ursprungligen skulle ha avslutats, pågick försöksgrävningar i kollager också under revisionsrättens granskningsbesök i juni 2005. Olaglig avverkning fortsatte även att motverka ändamålsenligheten i kommissionens finansiering till skogssektorn i Indonesien.I Kina fortsatte avskogningen i två (Henan och Hunan) av de tre provinser som ingick i naturskogsprojektet, trots ett generellt avverkningsförbud.I Tanzania pågick försöksgrävningar i viltreservatet Kigosi som är ett av de reservat som finansieras genom EUF.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

Slutsatser

| 82. | Kommissionen har ännu inte på ett tillfredsställande sätt tagit hänsyn till miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet och måste utarbeta en övergripande mijlöstrategi för sitt utvecklingssamarbete. Den nya utvecklingspolitiken som undertecknades i december 2005 utgör en tydligare grund för utarbetandet av en sådan strategi genom att den dels innebär att man erkänner vikten av att miljöaspekter integreras i alla utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt, dels gör miljön till ett prioriterat utgiftsområde. Utan en tydlig strategi som gör det möjligt att omsätta det synsätt på miljön som återspeglas i den nya utvecklingspolitiken i praktiken riskerar de potentiella fördelarna att urholkas. |
| --- | --- |

82.

Kommissionen har ännu inte på ett tillfredsställande sätt tagit hänsyn till miljöaspekterna på utvecklingsbiståndet och måste utarbeta en övergripande mijlöstrategi för sitt utvecklingssamarbete. Den nya utvecklingspolitiken som undertecknades i december 2005 utgör en tydligare grund för utarbetandet av en sådan strategi genom att den dels innebär att man erkänner vikten av att miljöaspekter integreras i alla utvecklingsprogram och utvecklingsprojekt, dels gör miljön till ett prioriterat utgiftsområde. Utan en tydlig strategi som gör det möjligt att omsätta det synsätt på miljön som återspeglas i den nya utvecklingspolitiken i praktiken riskerar de potentiella fördelarna att urholkas.

| 83. | Under perioden 2001–2005 fokuserades kommissionens strategi i mycket hög grad på integrering av miljöaspekterna i utvecklingssamarbetet. Denna strategi har emellertid tagit lång tid att genomföra och har inte följts upp ordentligt, och samtidigt har konsekvenserna av strategin i form av behov av mer personal inte beaktats på ett tillfredsställande sätt. Fortbildning för befintlig personal i integrering av miljöaspekter inleddes 2005, men den har försvårats av att den inte har varit obligatorisk för tjänstemän på viktiga poster. Utarbetandet av en handbok om integrering av miljöaspekter har försenats avsevärt och handboken började inte bli klar förrän i slutet av 2005. Mer allmänt kunde större vikt ha lagts vid övervakning, utvärdering och rapportering om utvecklingssamarbetets inverkan på miljön. |
| --- | --- |

83.

Under perioden 2001–2005 fokuserades kommissionens strategi i mycket hög grad på integrering av miljöaspekterna i utvecklingssamarbetet. Denna strategi har emellertid tagit lång tid att genomföra och har inte följts upp ordentligt, och samtidigt har konsekvenserna av strategin i form av behov av mer personal inte beaktats på ett tillfredsställande sätt. Fortbildning för befintlig personal i integrering av miljöaspekter inleddes 2005, men den har försvårats av att den inte har varit obligatorisk för tjänstemän på viktiga poster. Utarbetandet av en handbok om integrering av miljöaspekter har försenats avsevärt och handboken började inte bli klar förrän i slutet av 2005. Mer allmänt kunde större vikt ha lagts vid övervakning, utvärdering och rapportering om utvecklingssamarbetets inverkan på miljön.

| 84. | Miljöaspekterna har ännu inte på ett ändamålsenligt sätt integrerats i kommissionens utvecklingssamarbete, vilket delvis beror på dessa brister. I de nu gällande landstrategidokumenten (2001–2006) tas inte tillräcklig hänsyn till miljöfrågor, men kommissionen har vidtagit viktiga åtgärder för att förbättra den miljöanalys som skall ligga till grund för nästa generation landstrategidokument som nu håller på att utarbetas. I vilken utsträckning denna förbättrade analys verkligen kommer att införlivas i de nya landstrategidokumenten beror på hur högt kommissionen och mottagarländerna prioriterar miljön. Att integrera miljöaspekterna i direkt budgetstöd innebär en stor utmaning för alla biståndsgivare, men kommissionen har inte gjort mycket för att lösa denna viktiga fråga. På projektnivå har integreringen av miljöaspekter försvårats på grund av att det inte funnits några systematiska förfaranden, vilket i sin tur beror på att det saknas en handbok som tydligt slår fast viktiga förfaranden och gör det obligatoriskt att följa dessa. |
| --- | --- |

84.

Miljöaspekterna har ännu inte på ett ändamålsenligt sätt integrerats i kommissionens utvecklingssamarbete, vilket delvis beror på dessa brister. I de nu gällande landstrategidokumenten (2001–2006) tas inte tillräcklig hänsyn till miljöfrågor, men kommissionen har vidtagit viktiga åtgärder för att förbättra den miljöanalys som skall ligga till grund för nästa generation landstrategidokument som nu håller på att utarbetas. I vilken utsträckning denna förbättrade analys verkligen kommer att införlivas i de nya landstrategidokumenten beror på hur högt kommissionen och mottagarländerna prioriterar miljön. Att integrera miljöaspekterna i direkt budgetstöd innebär en stor utmaning för alla biståndsgivare, men kommissionen har inte gjort mycket för att lösa denna viktiga fråga. På projektnivå har integreringen av miljöaspekter försvårats på grund av att det inte funnits några systematiska förfaranden, vilket i sin tur beror på att det saknas en handbok som tydligt slår fast viktiga förfaranden och gör det obligatoriskt att följa dessa.

| 85. | De finansierade miljöprojekten har varit relevanta, men genomförda aktiviteter och uppnådda resultat har ofta inte uppfyllt målen, vilket dock i vissa fall berodde på en överambitiös projektutformning. Utöver problemen med utformning och genomförande har arbetssättet med projekt, åtminstone utan jämförelse med andra biståndsinstrument, inbyggda svårigheter när det gäller att åstadkomma stort genomslag och garantera ekonomisk bärkraft. Detta visar på behovet av att bedöma om det går att använda andra instrument för att hantera dessa frågor på ett bättre sätt inom ramen för en övergripande miljöstrategi. |
| --- | --- |

85.

De finansierade miljöprojekten har varit relevanta, men genomförda aktiviteter och uppnådda resultat har ofta inte uppfyllt målen, vilket dock i vissa fall berodde på en överambitiös projektutformning. Utöver problemen med utformning och genomförande har arbetssättet med projekt, åtminstone utan jämförelse med andra biståndsinstrument, inbyggda svårigheter när det gäller att åstadkomma stort genomslag och garantera ekonomisk bärkraft. Detta visar på behovet av att bedöma om det går att använda andra instrument för att hantera dessa frågor på ett bättre sätt inom ramen för en övergripande miljöstrategi.

| 86. | Kommissionen behöver klargöra hur högt miljön skall prioriteras bland de många olika prioriterade områden den måste ta hänsyn till inom utvecklingssamarbetet. Om miljön skall betraktas som en av de tre pelarna för en hållbar utveckling, måste kommissionen försöka se till att denna politiska prioritering verkligen omsätts i miljöprogram och miljöprojekt i landstrategidokumenten, att den har tillräcklig sakkunskap på miljöområdet internt och att tydliga förfaranden för miljöintegrering både fastställs och följs. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen behöver klargöra hur högt miljön skall prioriteras bland de många olika prioriterade områden den måste ta hänsyn till inom utvecklingssamarbetet. Om miljön skall betraktas som en av de tre pelarna för en hållbar utveckling, måste kommissionen försöka se till att denna politiska prioritering verkligen omsätts i miljöprogram och miljöprojekt i landstrategidokumenten, att den har tillräcklig sakkunskap på miljöområdet internt och att tydliga förfaranden för miljöintegrering både fastställs och följs.

Rekommendationer

Fastställande av en övergripande strategi och uppföljning av dess genomförande

| 87. | Kommissionen bör utarbeta en övergripande strategi för miljöaspekterna på sitt utvecklingssamarbete, och den strategin bör baseras på det nya synsättet på miljöfrågor som infördes i och med den utvecklingspolitik som antogs 2005. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen bör utarbeta en övergripande strategi för miljöaspekterna på sitt utvecklingssamarbete, och den strategin bör baseras på det nya synsättet på miljöfrågor som infördes i och med den utvecklingspolitik som antogs 2005.

| 88. | Kommissionen bör införa en ny operativ ram för genomförandet av sin miljöstrategi samt se till att det finns tydliga resultatindikatorer och samordningsmekanismer för genomförandet. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen bör införa en ny operativ ram för genomförandet av sin miljöstrategi samt se till att det finns tydliga resultatindikatorer och samordningsmekanismer för genomförandet.

| 89. | Kommissionen bör undersöka om den har tillräcklig intern kapacitet för att genomföra sin miljöstrategi. |
| --- | --- |

89.

Kommissionen bör undersöka om den har tillräcklig intern kapacitet för att genomföra sin miljöstrategi.

| 90. | Handboken om integrering av miljöaspekter bör färdigställas och godkännas så snart som möjligt, och lämpliga mekanismer bör införas som garanterar att de förfaranden som slås fast i handboken systematiskt tillämpas. |
| --- | --- |

90.

Handboken om integrering av miljöaspekter bör färdigställas och godkännas så snart som möjligt, och lämpliga mekanismer bör införas som garanterar att de förfaranden som slås fast i handboken systematiskt tillämpas.

| 91. | Fortbildningen bör baseras på den nya handboken och vara obligatorisk för alla anställda på viktiga poster, och tillräckliga medel bör avsättas för detta. |
| --- | --- |

91.

Fortbildningen bör baseras på den nya handboken och vara obligatorisk för alla anställda på viktiga poster, och tillräckliga medel bör avsättas för detta.

| 92. | Kommissionen bör införa ett heltäckande system för bedömningen av inverkan på miljön som innefattar en övergripande utvärdering, förbättring av systemen för utvärdering av enskilda projekt och bättre utnyttjande av uppgifter från de externa övervakningssystemen. |
| --- | --- |

92.

Kommissionen bör införa ett heltäckande system för bedömningen av inverkan på miljön som innefattar en övergripande utvärdering, förbättring av systemen för utvärdering av enskilda projekt och bättre utnyttjande av uppgifter från de externa övervakningssystemen.

| 93. | Kommissionen bör se över sitt interna system för ekonomisk rapportering för att se till att sådana miljörelaterade utgifter som uppkommer inom projekt som inte har miljö som främsta mål registereras. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen bör se över sitt interna system för ekonomisk rapportering för att se till att sådana miljörelaterade utgifter som uppkommer inom projekt som inte har miljö som främsta mål registereras.

Mer ändamålsenlig integrering av miljöaspekter

| 94. | Kommissionen bör se till att analysen och rekommendationerna i de nya miljöprofilerna för varje land följs upp systematiskt och på ett sätt som medger insyn när de nya landstrategidokumenten utarbetas. |
| --- | --- |

94.

Kommissionen bör se till att analysen och rekommendationerna i de nya miljöprofilerna för varje land följs upp systematiskt och på ett sätt som medger insyn när de nya landstrategidokumenten utarbetas.

| 95. | Kommissionen bör särskilt anstränga sig för att bättre integrera miljöaspekterna i sitt direkta budgetstöd, framför allt genom att se till att strategiska miljöbedömningar genomförs och genom att hitta möjligheter att inkludera miljöindikatorer. |
| --- | --- |

95.

Kommissionen bör särskilt anstränga sig för att bättre integrera miljöaspekterna i sitt direkta budgetstöd, framför allt genom att se till att strategiska miljöbedömningar genomförs och genom att hitta möjligheter att inkludera miljöindikatorer.

| 96. | Det bör införas särskilda förfaranden för miljösållning av alla projekt och dessa förfaranden bör kontrolleras av kontaktpunkter på miljöområdet vid delegationerna och av EuropeAids miljöexperter. |
| --- | --- |

96.

Det bör införas särskilda förfaranden för miljösållning av alla projekt och dessa förfaranden bör kontrolleras av kontaktpunkter på miljöområdet vid delegationerna och av EuropeAids miljöexperter.

| 97. | Det bör införas särskilda kontroller som garanterar att miljökonsekvensbedömningar genomförs vid behov och att rekommendationerna i dessa följs upp i miljöförvaltningsplaner och avtalsvillkor. |
| --- | --- |

97.

Det bör införas särskilda kontroller som garanterar att miljökonsekvensbedömningar genomförs vid behov och att rekommendationerna i dessa följs upp i miljöförvaltningsplaner och avtalsvillkor.

Mer ändamålsenliga miljöprojekt

| 98. | Kommissionen bör prioritera utvärdering på plats av miljöprojektförslag högre. |
| --- | --- |

98.

Kommissionen bör prioritera utvärdering på plats av miljöprojektförslag högre.

| 99. | Kommissionen bör vidta ytterligare åtgärder för att hitta och få bort flaskhalsar i upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

99.

Kommissionen bör vidta ytterligare åtgärder för att hitta och få bort flaskhalsar i upphandlingsförfaranden.

| 100. | Kommissionen bör i större utsträckning hjälpa lokalsamhällen att finna hållbara metoder att utnyttja naturresurser. |
| --- | --- |

100.

Kommissionen bör i större utsträckning hjälpa lokalsamhällen att finna hållbara metoder att utnyttja naturresurser.

| 101. | I syfte att förbättra genomslag och hållbarhet, inbegripet uppbyggnad av institutionell kapacitet, bör kommissionen analysera ändamålsenligheten i olika biståndsinstrument inom miljösektorn. Som alternativ till det nuvarande arbetssättet med relativt kortsiktiga projekt bör man överväga att i större utsträckning använda sig av sektorpolitiska stödprogram, förvaltningsfonder och samfinansiering med Globala miljöfonden samt finansiering av traditionella projekt under längre tidsperioder. |
| --- | --- |

101.

I syfte att förbättra genomslag och hållbarhet, inbegripet uppbyggnad av institutionell kapacitet, bör kommissionen analysera ändamålsenligheten i olika biståndsinstrument inom miljösektorn. Som alternativ till det nuvarande arbetssättet med relativt kortsiktiga projekt bör man överväga att i större utsträckning använda sig av sektorpolitiska stödprogram, förvaltningsfonder och samfinansiering med Globala miljöfonden samt finansiering av traditionella projekt under längre tidsperioder.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juni 2006.

För revisionsrätten

Hubert WEBER

Ordförande

---

(1)  Vid granskningen av dessa nyckelfrågor beaktades riktlinjerna för miljörevision från den internationella organisationen för högre revisionsorgan Intosai.

1

(2)  Huvudskälet till att granskningen inriktades på skogsbruk är att kommissionen har en särskild budgetpost för tropiska skogar och andra skogar (se punkt 10). År 2004 inrättades visserligen en särskild mekanism för vatteninvesteringar, men den befinner sig fortfarande i ett tidigt skede av genomförandet.

2

(3)  De andra två pelarna är ekonomiskt välstånd och social utveckling. Den vanligaste definitionen av hållbar utveckling är utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov (Brundtlandrapporten från 1987 om miljö och utveckling).

3

(4)  Enligt artikel 177 i EG-fördraget är hållbar utveckling ett av målen med utvecklingssamarbetet.

4

(5)  Artikel 32 i partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (EGT L 317, 15.12.2000).

5

(6)  Artikel 5 i rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (EGT L 52, 27.2.1992, s. 1).

6

(7)  Bilaga II till rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (EGT L 189, 30.7.1996, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna (EGT L 288, 15.11.2000, s. 6).

8

(9)  I arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 13 juli 2005 med ett förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik läggs större vikt vid miljödimensionen av hållbar utveckling genom att dess status höjs från en övergripande fråga till ett uttryckligt mål för EU:s bistånd som motsvarar avgränsade prioriterade teman för EG:s bistånd.

9

(10)  Kommissionen gjorde däremot en mer specifik utvärdering av budgetposten för miljö och tropiska skogar 2004, i enlighet med förordningarna på detta område.

10

(11)  Under 2002 införde Världsbanken ett tvådimensionellt kodsystem. Varje lån förses med både temakoder och sektorkoder. De elva temakoderna motsvarar målen för bankens verksamhet och de tolv sektorkoderna visar vilken ekonomisk sektor som direkt tar emot stöd från banken. Miljö- och naturresursförvaltning är ett av elva teman.

11

(12)  Sedan slutet av 1990-talet har utvecklingsländerna utarbetat strategidokument för fattigdomsminskning som en ram dels för den nationella politiken och nationella program, dels för bistånd, med det övergripande syftet att minska fattigdomen.

12

(13)  Status and evolution of environmental priorities in the poverty reduction strategies: an assessment of fifty poverty reduction papers (Lägesbeskrivning av miljöprioriteringar i strategierna för att bekämpa fattigdom). Dokument från Världsbankens miljöenhet, november 2003.

13

Status and evolution of environmental priorities in the poverty reduction strategies: an assessment of fifty poverty reduction papers

(14)  Riktlinjer från OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd om bistånd och miljö. Nr 2: Good Practices for Country Environmental Surveys and Strategies (Bästa arbetsmetoder för nationella undersökningar och strategier på miljöområdet). Motsvarande term som används av kommissionen är miljöprofil för varje land.

14

Good Practices for Country Environmental Surveys and Strategies

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess (EGT L 288, 15.11.2000, s. 1).

15

(16)  Rådets slutsatser om en strategi för integrering av miljöaspekter i EG:s politik för ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete för att främja en hållbar utveckling, punkt 3.6 (8971/01).

16

(17)  Rådets slutsatser om en strategi för integrering av miljöaspekter i EG:s politik för ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete för att främja en hållbar utveckling, punkt 3.14 (8971/01).

17

(18)  Vid tiden för granskningen undersökte en grupp som inrättats av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd användningen av strategiska miljöbedömningarna inom utvecklingssamarbete.

18

(19)  De tre kategorierna är A – Stor miljöpåverkan, B – Betydande risker och möjligheter på miljöområdet och C – Liten miljöpåverkan.

19

(20)  Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, 5.7.1985, s. 40), ändrat genom direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 (EGT L 73, 14.3.1997, s. 5).

20

(21)  Artikel 37 i fjärde AVS–EEG-konventionen undertecknad i Lomé den 15 december 1989 (EGT L 229, 17.8.1991).

21

(22)  Riktlinjer från OECD:s kommittée för utvecklingsbistånd om bistånd och miljö. Nr 1: Good Practices for Environmental Impact Assessment of Development Projects (Bästa arbetsmetoder för miljökonsekvensbedömning av utvecklingsprojekt), Paris 1992.

22

Good Practices for Environmental Impact Assessment of Development Projects

---

BILAGA I

OECD:S KOMMITTÉ FÖR UTVECKLINGSBISTÅND – PROJEKTKLASSIFICERING

| DAC5-Kod (1) | CRS-Kod (2) | Beskrivning | Förtydliganden/ytterligare noteringar i fråga om tillämpningsområde |
| --- | --- | --- | --- |
| 410 | | Allmänt miljöskydd | Ej sektorspecifik. |
| | 41 010 | Miljöpolitik och administrativ förvaltning | Miljöpolitik, lagar, förordningar och finansiella instrument, administrativa institutioner och rutiner, miljö- och markanvändningsplanering, förfaranden för beslutsfattande, seminarier, möten; övriga åtgärder för bevarande och skydd som inte specificeras nedan. |
| | 41 020 | Skydd av biosfär | Bekämpning av luftförorening, skydd av ozonlagret; bekämpning av havsförorening. |
| 41 030 | Biologisk mångfald | Inbegripet naturreserver och åtgärder i angränsande områden; andra åtgärder för att skydda utrotningshotade eller sårbara arter och deras livsmiljöer (t.ex. våtmarksskydd). |
| 41 040 | Områdesskydd | Gäller unika kulturlandskap, inbegripet platser/föremål av historiskt, arkeologiskt, estetiskt, vetenskapligt eller utbildningsmässigt värde. |
| 41 050 | Förebyggande och bekämpning av översvämningar | Översvämningar från floder eller havet; inbegripet bekämpning av infiltration av sjövatten och höjd havsnivå. |
| | 41 081 | Miljöutbildning | |
| 41 082 | Miljöforskning | Inbegripet upprättande av databaser, inventeringar/registrering av fysiska och naturliga resurser, miljöprofiler och konsekvensutredningar om de inte är sektorspecifika. |

DAC5-Kod (1)

CRS-Kod (2)

Beskrivning

Förtydliganden/ytterligare noteringar i fråga om tillämpningsområde

410

Allmänt miljöskydd

Ej sektorspecifik.

41 010

Miljöpolitik och administrativ förvaltning

Miljöpolitik, lagar, förordningar och finansiella instrument, administrativa institutioner och rutiner, miljö- och markanvändningsplanering, förfaranden för beslutsfattande, seminarier, möten; övriga åtgärder för bevarande och skydd som inte specificeras nedan.

41 020

Skydd av biosfär

Bekämpning av luftförorening, skydd av ozonlagret; bekämpning av havsförorening.

41 030

Biologisk mångfald

Inbegripet naturreserver och åtgärder i angränsande områden; andra åtgärder för att skydda utrotningshotade eller sårbara arter och deras livsmiljöer (t.ex. våtmarksskydd).

41 040

Områdesskydd

Gäller unika kulturlandskap, inbegripet platser/föremål av historiskt, arkeologiskt, estetiskt, vetenskapligt eller utbildningsmässigt värde.

41 050

Förebyggande och bekämpning av översvämningar

Översvämningar från floder eller havet; inbegripet bekämpning av infiltration av sjövatten och höjd havsnivå.

41 081

Miljöutbildning

41 082

Miljöforskning

Inbegripet upprättande av databaser, inventeringar/registrering av fysiska och naturliga resurser, miljöprofiler och konsekvensutredningar om de inte är sektorspecifika.

---

(1)  Kod för OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC).

(2)  Kod för OECD DAC:s system för givarrapportering (CRS).

---

BILAGA II

GRANSKADE MILJÖPROJEKT OCH EN BEDÖMNING AV DERAS ÄNDAMÅLSENLIGHET

| | Relevans | Aktiviteter | Resultat | Genomslag | Hållbarhet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Land/Region | Projektbeskrivning | Finansieringskälla | Belopp i euro | Datum då projektet inleddes | Datum då projektet avslutades | ja/nej | ja/delvis/ej tillämpligt | de flesta/några/få/ej tillämpligt | stort/medelstort/litet/ej tillämpligt | god/begränsad |
| Botswana | 7th EDF Wildlife | EUF | 6 400 000 | 20.12.1993 | 30.6.2004 | ja | delvis | några | litet | begränsad |
| Botswana | 8th EDF Wildlife | EUF | 14 000 000 | 6.11.2001 | 31.12.2007 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Botswana | Okavango Research Centre | Budgetposten miljö och skogar | 1 500 000 | 29.12.1999 | 28.2.2005 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Botswana | 7th EDF forestry | EUF | 3 000 000 | 18.12.1992 | 30.6.2004 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Botswana | 8th EDF forestry | EUF | 2 000 000 | 25.1.2000 | 6.3.2002 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Brasilien | Ecological Corridors | Budgetposten miljö och skogar | 7 000 000 | 1.5.2002 | 1.5.2007 | ja | delvis | ej tillämpligt | ej tillämpligt | god |
| Brasilien | Natural Resources Policy Subprogram – NRPP | Budgetposten miljö och skogar | 16 700 000 | 1.7.1995 | 30.6.2006 | ja | ja | de flesta | litet | god |
| Brasilien | Extractive Reserves – RESEX, Phase II | Budgetposten miljö och skogar | 7 000 000 | 22.11.2000 | 31.7.2007 | ja | delvis | några | litet | god |
| Brasilien | Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation | Budgetposten miljö och skogar | 1 497 295 | 17.9.2003 | 17.9.2006 | ja | delvis | några | litet | god |
| Brasilien | Demonstration Projects – PD/A | Budgetposten miljö och skogar | 4 000 000 | 20.9.1994 | 31.12.2003 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Brasilien | Directed research Program, Phase II | Budgetposten miljö och skogar | 5 000 000 | 29.7.1998 | 28.2.2003 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Centralafrika | ECOFAC | EUF | 72 450 000 | 1992 | 1.9.2004 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Centralafrika | Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE) | Budgetposten miljö och skogar | 3 334 697 | 1.3.1998 | 7.4.2003 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Kina | Environmental Management Cooperation Programme | Budgetposten Asien och Latinamerika | 13 000 000 | 11.6.1998 | 30.9.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Kina | Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP) | Budgetposten Asien och Latinamerika | 37 000 000 | 11.6.1998 | 30.6.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Kina | Natural Forest Management Programme | Budgetposten Asien och Latinamerika | 16 900 000 | 6.11.2001 | 31.10.2006 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Kina | Energy-Environment Programme | Budgetposten Asien och Latinamerika | 20 000 000 | 3.4.2002 | 31.3.2007 | ja | delvis | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ingen |
| Fiji | Environment programme | EUF | 8 500 000 | 31.12.2002 | 31.12.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Gabon | Valorisation des aires protégées (PSVAP) | EUF | 4 700 000 | 31.12.2001 | 31.12.2006 | ja | ja | de flesta | medelstort | begränsad |
| Gabon | Chasse villageoise et conservation | Budgetposten miljö och skogar | 1 400 000 | 25.9.2003 | 25.9.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | begränsad |
| Gabon | Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts | Budgetposten miljö och skogar | 4 410 000 | 1.12.2002 | 31.12.2006 | ja | delvis | ej tillämpligt | litet | begränsad |
| Gabon | Conservation par la valorisation des espèces phares | Budgetposten miljö och skogar | 1 696 537 | 27.2.2003 | 26.2.2006 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Guatemala | Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras | Budgetposten miljö och skogar | 1 120 415 | 1.2.2003 | 31.1.2006 | ja | delvis | några | litet | begränsad |
| Guatemala | Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America | Budgetposten miljö och skogar | 2 221 846 | 15.3.2003 | 15.3.2006 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Honduras | Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano | Budgetposten miljö och skogar | 1 623 838 | 1.1.2005 | 1.1.2008 | ja | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | god |
| Honduras | Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas) | Budgetposten Asien och Latinamerika | 34 000 000 | 1.7.2004 | 1.7.2010 | ja | delvis | ej tillämpligt | ej tillämpligt | god |
| Honduras | Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni | Budgetposten miljö och skogar | 861 445 | 27.4.1999 | 31.12.2003 | ja | ja | de flesta | stort | god |
| Indonesien | Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak) | Budgetposten miljö och skogar | 2 000 000 | 1.4.2005 | 31.3.2008 | ja | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | god |
| Indonesien | Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI) | Budgetposten miljö och skogar | 924 648 | 1.3.2004 | 28.2.2006 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Indonesien | Leuser Development Programme (LDP) | Budgetposten Asien och Latinamerika | 27 670 327 | 1.5.1995 | 1.11.2004 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Indonesien | South Sumatra forest fire management project (SSFFMP) | Budgetposten Asien och Latinamerika | 8 500 000 | 20.12.2001 | 20.12.2006 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Indonesien | EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT) | Budgetposten Asien och Latinamerika | 15 000 000 | 30.3.2005 | 30.3.2013 | ja | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | god |
| Indonesien | Berau forest management project (BFMP) | Budgetposten miljö och skogar | 7 926 767 | 1.4.1996 | 1.3.2002 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Indonesien | Berau forest bridging project (BFBP) | Budgetposten miljö och skogar | 697 986 | 1.9.2002 | 30.6.2004 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Indonesien | Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar) | Budgetposten miljö och skogar | 991 905 | 1.11.2002 | 31.10.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | begränsad |
| Indonesien | Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB) | Budgetposten Asien och Latinamerika | 17 000 000 | 27.3.2003 | 21.12.2010 | ja | delvis | ej tillämpligt | ej tillämpligt | begränsad |
| Indonesien | Illegal logging response centre (ILRC) | Budgetposten Asien och Latinamerika | 2 000 000 | 1.4.2001 | 1.2.2006 | ja | ja | några | litet | begränsad |
| Mali | Lutte contre l'ensablement | EUF | 7 359 099 | 21.1.1994 | 30.9.2001 | ja | ja | de flesta | stort | god |
| Mali | Lutte contre la désertification | EUF | 14 000 000 | 22.5.2001 | 31.12.2006 | ja | ja | några | medelstort | begränsad |
| Mali | Gestion intentionnelle des ressources (AGIR) | EUF | 2 000 000 | 1.7.2000 | 31.12.2005 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Mauritius | Wastewater Sectoral Policy support Programme | EUF | 29 800 000 | 26.1.2004 | 31.12.2009 | ja | ja | några | medelstort | god |
| Mauritius | St Martins Wastewater plant | EUF | 16 700 000 | 15.4.1999 | 1.1.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Mauritius | Rodrigues Anti-Érosion | EUF | 4 000 000 | 15.3.1999 | 30.6.2004 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Mauritius | Regional Environmental Education Programme | EUF | 2 000 000 | 2.5.2000 | 31.12.2005 | ja | delvis | ej tillämpligt | ej tillämpligt | begränsad |
| Mauritius | Support to Regional Environmental Programmes | EUF | 11 000 000 | 8.7.1993 | 31.12.2003 | ja | delvis | få | litet | begränsad |
| Marocko | Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya | Life-Tredjeländer | 169 423 | 11.11.2002 | 31.12.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Marocko | Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie) | Meda-SMAP | 3 446 678 | 2.9.2002 | 1.4.2007 | ja | ja | de flesta | stort | god |
| Marocko | Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan | Meda-SMAP | 2 020 745 | 21.12.2001 | 30.9.2005 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Marocko | Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif) | Budgetposten miljö och skogar | 1 950 000 | 1.6.1998 | 30.9.2001 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Marocko | Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez | Life-Tredjeländer | 320 000 | 24.11.1999 | 30.6.2003 | nej | delvis | få | litet | begränsad |
| Nicaragua | Café: un ejemplo de producción y consumo responsable | Budgetposten miljö och skogar | 1 221 620 | 1.5.2003 | 20.4.2006 | ja | delvis | några | medelstort | god |
| Stilla havsområdet | Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific | Budgetposten miljö och skogar | 1 293 032 | 6.9.2003 | 6.9.2007 | ja | ja | ej tillämpligt | ej tillämpligt | begränsad |
| Stilla havsområdet | Reducing vulnerability of Pacific ACP States | EUF | 7 000 000 | 1.4.2002 | 31.3.2006 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Stilla havsområdet | Pacific Environmental Information Network (PEIN) | EUF | 1 120 000 | 1.6.2000 | 31.12.2003 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Stilla havsområdet | Coral Gardens Initiative (CGI) | Budgetposten miljö och skogar | 543 040 | 29.7.2003 | 29.7.2005 | ja | ja | de flesta | litet | begränsad |
| Tanzania | Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem | Budgetposten miljö och skogar | 2 070 025 | 28.12.2004 | 31.3.2010 | ja | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | god |
| Tanzania | Mahale Ecosystem Management project | Budgetposten miljö och skogar | 1 758 723 | 28.5.2003 | 28.5.2008 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Tanzania | Project of Serengeti National Park | EUF | 8 605 620 | 2.2.1994 | 30.6.2002 | ja | ja | de flesta | medelstort | god |
| Tanzania | Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania | Budgetposten miljö och skogar | 815 360 | 31.12.1999 | 30.11.2003 | ja | ja | de flesta | stort | god |
| Tanzania | Mwanza Sewerage System Rehabilitation | EUF | 5 500 000 | 5.12.2000 | 31.12.2004 | ja | ja | få | litet | god |
| Tanzania | Special programme to Refugees affected area. 7th EUF | EUF | 19 295 768 | 5.9.1997 | 31.8.2003 | ja | ja | några | litet | begränsad |
| Tanzania | Support to Tanzania Game Reserves | EUF | 1 980 000 | 20.2.2004 | 30.6.2009 | ja | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | begränsad |
| Tanzania | Selous Black rhinoceros Protection Project | Budgetposten miljö och skogar | 565 188 | 1.6.2000 | 31.5.2003 | ja | delvis | några | litet | begränsad |
| Tanzania | Water Supply Programme Regional Centres | EUF | 33 660 000 | 6.6.2003 | 1.12.2007 | ja | ej tillämpligt | ej tillämpligt | ej tillämpligt | god |
| Tuvalu | Development Support Programme (DSP) | EUF | 5 865 135 | 9.2.2000 | 31.12.2004 | ja | ja | några | litet | begränsad |
| | | | 560 087 162 | | | | | | | |

Relevans

Aktiviteter

Resultat

Genomslag

Hållbarhet

Land/Region

Projektbeskrivning

Finansieringskälla

Belopp i euro

Datum då projektet inleddes

Datum då projektet avslutades

ja/nej

ja/delvis/ej tillämpligt

de flesta/några/få/ej tillämpligt

stort/medelstort/litet/ej tillämpligt

god/begränsad

Botswana

7th EDF Wildlife

EUF

6 400 000

20.12.1993

30.6.2004

ja

delvis

några

litet

begränsad

Botswana

8th EDF Wildlife

EUF

14 000 000

6.11.2001

31.12.2007

ja

delvis

få

litet

begränsad

Botswana

Okavango Research Centre

Budgetposten miljö och skogar

1 500 000

29.12.1999

28.2.2005

ja

delvis

få

litet

begränsad

Botswana

7th EDF forestry

EUF

3 000 000

18.12.1992

30.6.2004

ja

delvis

få

litet

begränsad

Botswana

8th EDF forestry

EUF

2 000 000

25.1.2000

6.3.2002

ja

delvis

få

litet

begränsad

Brasilien

Ecological Corridors

Budgetposten miljö och skogar

7 000 000

1.5.2002

1.5.2007

ja

delvis

ej tillämpligt

ej tillämpligt

god

Brasilien

Natural Resources Policy Subprogram – NRPP

Budgetposten miljö och skogar

16 700 000

1.7.1995

30.6.2006

ja

ja

de flesta

litet

god

Brasilien

Extractive Reserves – RESEX, Phase II

Budgetposten miljö och skogar

7 000 000

22.11.2000

31.7.2007

ja

delvis

några

litet

god

Brasilien

Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation

Budgetposten miljö och skogar

1 497 295

17.9.2003

17.9.2006

ja

delvis

några

litet

god

Brasilien

Demonstration Projects – PD/A

Budgetposten miljö och skogar

4 000 000

20.9.1994

31.12.2003

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Brasilien

Directed research Program, Phase II

Budgetposten miljö och skogar

5 000 000

29.7.1998

28.2.2003

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Centralafrika

ECOFAC

EUF

72 450 000

1992

1.9.2004

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Centralafrika

Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE)

Budgetposten miljö och skogar

3 334 697

1.3.1998

7.4.2003

ja

delvis

få

litet

begränsad

Kina

Environmental Management Cooperation Programme

Budgetposten Asien och Latinamerika

13 000 000

11.6.1998

30.9.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Kina

Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP)

Budgetposten Asien och Latinamerika

37 000 000

11.6.1998

30.6.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Kina

Natural Forest Management Programme

Budgetposten Asien och Latinamerika

16 900 000

6.11.2001

31.10.2006

ja

delvis

få

litet

begränsad

Kina

Energy-Environment Programme

Budgetposten Asien och Latinamerika

20 000 000

3.4.2002

31.3.2007

ja

delvis

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ingen

Fiji

Environment programme

EUF

8 500 000

31.12.2002

31.12.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Gabon

Valorisation des aires protégées (PSVAP)

EUF

4 700 000

31.12.2001

31.12.2006

ja

ja

de flesta

medelstort

begränsad

Gabon

Chasse villageoise et conservation

Budgetposten miljö och skogar

1 400 000

25.9.2003

25.9.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

begränsad

Gabon

Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts

Budgetposten miljö och skogar

4 410 000

1.12.2002

31.12.2006

ja

delvis

ej tillämpligt

litet

begränsad

Gabon

Conservation par la valorisation des espèces phares

Budgetposten miljö och skogar

1 696 537

27.2.2003

26.2.2006

ja

delvis

få

litet

begränsad

Guatemala

Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras

Budgetposten miljö och skogar

1 120 415

1.2.2003

31.1.2006

ja

delvis

några

litet

begränsad

Guatemala

Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America

Budgetposten miljö och skogar

2 221 846

15.3.2003

15.3.2006

ja

delvis

få

litet

begränsad

Honduras

Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano

Budgetposten miljö och skogar

1 623 838

1.1.2005

1.1.2008

ja

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

god

Honduras

Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas)

Budgetposten Asien och Latinamerika

34 000 000

1.7.2004

1.7.2010

ja

delvis

ej tillämpligt

ej tillämpligt

god

Honduras

Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni

Budgetposten miljö och skogar

861 445

27.4.1999

31.12.2003

ja

ja

de flesta

stort

god

Indonesien

Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak)

Budgetposten miljö och skogar

2 000 000

1.4.2005

31.3.2008

ja

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

god

Indonesien

Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI)

Budgetposten miljö och skogar

924 648

1.3.2004

28.2.2006

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Indonesien

Leuser Development Programme (LDP)

Budgetposten Asien och Latinamerika

27 670 327

1.5.1995

1.11.2004

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Indonesien

South Sumatra forest fire management project (SSFFMP)

Budgetposten Asien och Latinamerika

8 500 000

20.12.2001

20.12.2006

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Indonesien

EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT)

Budgetposten Asien och Latinamerika

15 000 000

30.3.2005

30.3.2013

ja

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

god

Indonesien

Berau forest management project (BFMP)

Budgetposten miljö och skogar

7 926 767

1.4.1996

1.3.2002

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Indonesien

Berau forest bridging project (BFBP)

Budgetposten miljö och skogar

697 986

1.9.2002

30.6.2004

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Indonesien

Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar)

Budgetposten miljö och skogar

991 905

1.11.2002

31.10.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

begränsad

Indonesien

Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB)

Budgetposten Asien och Latinamerika

17 000 000

27.3.2003

21.12.2010

ja

delvis

ej tillämpligt

ej tillämpligt

begränsad

Indonesien

Illegal logging response centre (ILRC)

Budgetposten Asien och Latinamerika

2 000 000

1.4.2001

1.2.2006

ja

ja

några

litet

begränsad

Mali

Lutte contre l'ensablement

EUF

7 359 099

21.1.1994

30.9.2001

ja

ja

de flesta

stort

god

Mali

Lutte contre la désertification

EUF

14 000 000

22.5.2001

31.12.2006

ja

ja

några

medelstort

begränsad

Mali

Gestion intentionnelle des ressources (AGIR)

EUF

2 000 000

1.7.2000

31.12.2005

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Mauritius

Wastewater Sectoral Policy support Programme

EUF

29 800 000

26.1.2004

31.12.2009

ja

ja

några

medelstort

god

Mauritius

St Martins Wastewater plant

EUF

16 700 000

15.4.1999

1.1.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Mauritius

Rodrigues Anti-Érosion

EUF

4 000 000

15.3.1999

30.6.2004

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Mauritius

Regional Environmental Education Programme

EUF

2 000 000

2.5.2000

31.12.2005

ja

delvis

ej tillämpligt

ej tillämpligt

begränsad

Mauritius

Support to Regional Environmental Programmes

EUF

11 000 000

8.7.1993

31.12.2003

ja

delvis

få

litet

begränsad

Marocko

Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya

Life-Tredjeländer

169 423

11.11.2002

31.12.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Marocko

Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie)

Meda-SMAP

3 446 678

2.9.2002

1.4.2007

ja

ja

de flesta

stort

god

Marocko

Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan

Meda-SMAP

2 020 745

21.12.2001

30.9.2005

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Marocko

Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif)

Budgetposten miljö och skogar

1 950 000

1.6.1998

30.9.2001

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Marocko

Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez

Life-Tredjeländer

320 000

24.11.1999

30.6.2003

nej

delvis

få

litet

begränsad

Nicaragua

Café: un ejemplo de producción y consumo responsable

Budgetposten miljö och skogar

1 221 620

1.5.2003

20.4.2006

ja

delvis

några

medelstort

god

Stilla havsområdet

Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific

Budgetposten miljö och skogar

1 293 032

6.9.2003

6.9.2007

ja

ja

ej tillämpligt

ej tillämpligt

begränsad

Stilla havsområdet

Reducing vulnerability of Pacific ACP States

EUF

7 000 000

1.4.2002

31.3.2006

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Stilla havsområdet

Pacific Environmental Information Network (PEIN)

EUF

1 120 000

1.6.2000

31.12.2003

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Stilla havsområdet

Coral Gardens Initiative (CGI)

Budgetposten miljö och skogar

543 040

29.7.2003

29.7.2005

ja

ja

de flesta

litet

begränsad

Tanzania

Buiding community Roles and Incentives in Ecosystem

Budgetposten miljö och skogar

2 070 025

28.12.2004

31.3.2010

ja

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

god

Tanzania

Mahale Ecosystem Management project

Budgetposten miljö och skogar

1 758 723

28.5.2003

28.5.2008

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Tanzania

Project of Serengeti National Park

EUF

8 605 620

2.2.1994

30.6.2002

ja

ja

de flesta

medelstort

god

Tanzania

Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania

Budgetposten miljö och skogar

815 360

31.12.1999

30.11.2003

ja

ja

de flesta

stort

god

Tanzania

Mwanza Sewerage System Rehabilitation

EUF

5 500 000

5.12.2000

31.12.2004

ja

ja

få

litet

god

Tanzania

Special programme to Refugees affected area. 7th EUF

EUF

19 295 768

5.9.1997

31.8.2003

ja

ja

några

litet

begränsad

Tanzania

Support to Tanzania Game Reserves

EUF

1 980 000

20.2.2004

30.6.2009

ja

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

begränsad

Tanzania

Selous Black rhinoceros Protection Project

Budgetposten miljö och skogar

565 188

1.6.2000

31.5.2003

ja

delvis

några

litet

begränsad

Tanzania

Water Supply Programme Regional Centres

EUF

33 660 000

6.6.2003

1.12.2007

ja

ej tillämpligt

ej tillämpligt

ej tillämpligt

god

Tuvalu

Development Support Programme (DSP)

EUF

5 865 135

9.2.2000

31.12.2004

ja

ja

några

litet

begränsad

560 087 162

---

BILAGA III

ÖVERSIKT ÖVER PROJEKTENS ÄNDAMÅLSENLIGHET

Denna bilaga är avsedd att ge läsaren bakgrundsinformation om enskilda miljöprojekt som granskats i varje land/region som besökts under revisionsrättens granskning. Den är dock inte tänkt att ge någon slutsats om miljöprojektens övergripande ändamålsenlighet i något särskilt land.

| 1. | I Botswana stod inte miljöfrågorna i fokus under nionde EUF, men betydande medel tilldelades miljön inom ramen för föregående EUF. Trots att kommissionen under åttonde EUF strävade efter att i högre grad inrikta sig på institutionsuppbyggnad inom miljösektorn har resultaten hittills varit mycket begränsade. Skogsprojektet (2 miljoner euro) som finansierades genom åttonde EUF avslutades efter utvärderingen efter halva tiden, främst på grund av att det saknades engagemang från de stödmottagande myndigheternas sida när det gällde att förbättra förvaltningsrutiner och införa en ny skogsbrukspolitik. Vid granskningen hade mycket litet uppnåtts i ett större projekt för institutionsuppbyggnad (14 miljoner euro, åttonde EUF) i Botswanas departement för nationalparker och vilda djur och växter (Department of Wildlife and National Parks, DWNP), också där främst på grund av stödmottagarens bristande engagemang. Projektet syftar till att bekämpa fattigdom och dess samband med miljön genom att främja en förvaltning av naturresurserna som grundar sig på lokalsamhällena, men den räknar inte klart och tydligt med det bidrag som turismen skulle kunna ge. |
| --- | --- |

1.

I Botswana stod inte miljöfrågorna i fokus under nionde EUF, men betydande medel tilldelades miljön inom ramen för föregående EUF. Trots att kommissionen under åttonde EUF strävade efter att i högre grad inrikta sig på institutionsuppbyggnad inom miljösektorn har resultaten hittills varit mycket begränsade. Skogsprojektet (2 miljoner euro) som finansierades genom åttonde EUF avslutades efter utvärderingen efter halva tiden, främst på grund av att det saknades engagemang från de stödmottagande myndigheternas sida när det gällde att förbättra förvaltningsrutiner och införa en ny skogsbrukspolitik. Vid granskningen hade mycket litet uppnåtts i ett större projekt för institutionsuppbyggnad (14 miljoner euro, åttonde EUF) i Botswanas departement för nationalparker och vilda djur och växter (Department of Wildlife and National Parks, DWNP), också där främst på grund av stödmottagarens bristande engagemang. Projektet syftar till att bekämpa fattigdom och dess samband med miljön genom att främja en förvaltning av naturresurserna som grundar sig på lokalsamhällena, men den räknar inte klart och tydligt med det bidrag som turismen skulle kunna ge.

| 2. | I Brasilien är miljön ett prioriterat samarbetsområde i landstrategidokumentet för 2001–2006, särskilt när det gäller att stödja landets insatser för bevarande och en hållbar utveckling av Amazonskogen. Europeiska unionen är den näst största givaren till pilotprogrammet för de brasilianska regnskogarna (Rain Forest Pilot Programme, PPG7) (1). G7:s pilotprogram hjälpte den brasilianska regeringen att fastställa en ny miljöpolitik och stärka berörda institutioner och det civila samhället. Det bidrog också till att skapa skyddade områden, inrätta, avgränsa och legalisera 22 miljoner hektar av inhemska landområden och upprätta skyddade reservat. Nya metoder för brandförebyggande, kombinerat jord- och skogsbruk, ekologisk och miljömässig zonindelning och integrerade miljöförvaltningsplaner har testats och cirka 160 demonstrationsprojekt i naturresursutveckling har utförts. Trots dessa värdefulla bidrag har man inte lyckats begränsa avskogningen i Amazonas. |
| --- | --- |

2.

I Brasilien är miljön ett prioriterat samarbetsområde i landstrategidokumentet för 2001–2006, särskilt när det gäller att stödja landets insatser för bevarande och en hållbar utveckling av Amazonskogen. Europeiska unionen är den näst största givaren till pilotprogrammet för de brasilianska regnskogarna (Rain Forest Pilot Programme, PPG7) (1). G7:s pilotprogram hjälpte den brasilianska regeringen att fastställa en ny miljöpolitik och stärka berörda institutioner och det civila samhället. Det bidrog också till att skapa skyddade områden, inrätta, avgränsa och legalisera 22 miljoner hektar av inhemska landområden och upprätta skyddade reservat. Nya metoder för brandförebyggande, kombinerat jord- och skogsbruk, ekologisk och miljömässig zonindelning och integrerade miljöförvaltningsplaner har testats och cirka 160 demonstrationsprojekt i naturresursutveckling har utförts. Trots dessa värdefulla bidrag har man inte lyckats begränsa avskogningen i Amazonas.

| 3. | När det gäller det pågående programmet för naturresurspolitik (NRPP) och projektet för skyddade reservat (Resex) är det inte troligt att alla mål kommer att uppnås inom den planerade tidsramen på grund av att genomförandet går långsamt. Att de miljöförvaltningsverktyg som utvecklats blir ändamålsenliga hänger på om det finns en politisk vilja att genomföra dem. Strukturella brister i de statliga miljömyndigheterna lämnar tvivel om huruvida NRPP:s verksamheter kan bli hållbara i vissa delstater utan ytterligare finansiering. Resex-projektet har delvis förlorat sin ställning som förebild för ett ”produktivt bevarande” på grund av förseningar och ändrade förhållanden. Det går inte att garantera hållbarheten i de skyddade reservaten med tanke på deras beroende när det gäller gummi och brasilianska nötter och på grund av att Resex projektledare inte har lyckats övertyga de brasilianska myndigheterna att införa system för ekonomiska överföringar för att belöna initiativtagarna (extractivists) till de skyddade reservaten för deras bidrag till miljöskyddet. Det blev nödvändigt att förlänga de avslutade demonstrationsprojekten och programmet för riktad forskning med ytterligare perioder –- som finansierades av andra givare –- för att konsolidera resultaten och garantera hållbarheten. Merparten av demonstrationsprojekten var inte hållbara på grund av den korta genomförandeperioden (tre år) och på grund av att deras kommersiella delar inte var tillräckligt utvecklade. Resultaten av programmet för riktad forskning utnyttjades i allmänhet inte, trots deras relevans, och därför blev dess bidrag till G7:s pilotprogram begränsat. |
| --- | --- |

3.

När det gäller det pågående programmet för naturresurspolitik (NRPP) och projektet för skyddade reservat (Resex) är det inte troligt att alla mål kommer att uppnås inom den planerade tidsramen på grund av att genomförandet går långsamt. Att de miljöförvaltningsverktyg som utvecklats blir ändamålsenliga hänger på om det finns en politisk vilja att genomföra dem. Strukturella brister i de statliga miljömyndigheterna lämnar tvivel om huruvida NRPP:s verksamheter kan bli hållbara i vissa delstater utan ytterligare finansiering. Resex-projektet har delvis förlorat sin ställning som förebild för ett ”produktivt bevarande” på grund av förseningar och ändrade förhållanden. Det går inte att garantera hållbarheten i de skyddade reservaten med tanke på deras beroende när det gäller gummi och brasilianska nötter och på grund av att Resex projektledare inte har lyckats övertyga de brasilianska myndigheterna att införa system för ekonomiska överföringar för att belöna initiativtagarna (extractivists) till de skyddade reservaten för deras bidrag till miljöskyddet. Det blev nödvändigt att förlänga de avslutade demonstrationsprojekten och programmet för riktad forskning med ytterligare perioder –- som finansierades av andra givare –- för att konsolidera resultaten och garantera hållbarheten. Merparten av demonstrationsprojekten var inte hållbara på grund av den korta genomförandeperioden (tre år) och på grund av att deras kommersiella delar inte var tillräckligt utvecklade. Resultaten av programmet för riktad forskning utnyttjades i allmänhet inte, trots deras relevans, och därför blev dess bidrag till G7:s pilotprogram begränsat.

| 4. | I Kinas strategidokument för 2002–2006 är miljön och en hållbar utveckling ett av de prioriterade samarbetsområdena, delvis mot bakgrund av att Kinas ekonomiska tillväxttakt i ökad grad bidrar till växthusgaser och klimatförändringar. Resultaten av de fyra huvudprogrammen som är under genomförande eller nyligen har avslutats varierar. Det integrerade miljöprogrammet i Liaoning har i regel förbättrat miljön utom när det gäller stadsplaneringen. Samarbetsprogrammet för miljöförvaltning åstadkom en viss övergripande kapacitetsuppbyggnad i den offentliga sektorn, men få framsteg har gjorts när det gäller att öka medvetenheten och engagemanget inom industrin. Det senare programmet för naturskogsförvaltning kommer förmodligen inte att uppnå sina mycket ambitiösa mål. Energi- och miljöprogrammet befinner sig fortfarande på ett tidigt stadium men hade en svår inledning. Utsikterna för hållbarhet är goda eftersom Kina har en stark vilja att förbättra miljöskyddet och har både institutionell och ekonomisk kapacitet att kopiera framgångsrika pilotprojekt. |
| --- | --- |

4.

I Kinas strategidokument för 2002–2006 är miljön och en hållbar utveckling ett av de prioriterade samarbetsområdena, delvis mot bakgrund av att Kinas ekonomiska tillväxttakt i ökad grad bidrar till växthusgaser och klimatförändringar. Resultaten av de fyra huvudprogrammen som är under genomförande eller nyligen har avslutats varierar. Det integrerade miljöprogrammet i Liaoning har i regel förbättrat miljön utom när det gäller stadsplaneringen. Samarbetsprogrammet för miljöförvaltning åstadkom en viss övergripande kapacitetsuppbyggnad i den offentliga sektorn, men få framsteg har gjorts när det gäller att öka medvetenheten och engagemanget inom industrin. Det senare programmet för naturskogsförvaltning kommer förmodligen inte att uppnå sina mycket ambitiösa mål. Energi- och miljöprogrammet befinner sig fortfarande på ett tidigt stadium men hade en svår inledning. Utsikterna för hållbarhet är goda eftersom Kina har en stark vilja att förbättra miljöskyddet och har både institutionell och ekonomisk kapacitet att kopiera framgångsrika pilotprojekt.

| 5. | I Centralafrika är miljön och en hållbar förvaltning av naturresurser ett prioriterat samarbetsområde i den regionala strategin (sjunde, åttonde och nionde EUF) men inte i de nationella strategierna i de två länder som besöktes, nämligen Kongo Brazzaville och Gabon. Det regionala programmet för miljöinformationsförvaltning (PRGIE) avslutades på ett tidigt stadium på grund av dåliga resultat. Inom projektet avseende nyckelarter i Gabon har man ännu inte lyckats vänja gorillor vid människor, och turistverksamheten har ännu inte kommit igång. Andra projekt som granskades har gett bättre resultat. Upprustningen av Makokous forskningsstation (PSVAP 2) har gjort det möjligt att öppna stationen på nytt. Projektet för byjakt tycks redan ha lyckats minska tjuvjakten. Det stora regionala Ecofac-programmet har ökat medvetenheten om att det är nödvändigt att bevara ekvatorialskogen och bidragit till att viktiga skyddade områden har bevarats och också till att operativa strukturer inrättats. De skyddade områdenas bristande ekonomiska bärkraft har dock lett till att Ecofac, som inleddes 1992, nu är inne på sin fjärde period. Det finns problem från föregående perioder som måste åtgärdas, främst den begränsade framgången för åtgärderna för landsbygdsutveckling, behovet av att utnyttja turismpotentialen, tjuvjakten och den lagliga och olagliga skogsavverkningen utanför de skyddade områdena och behovet av en ökad inblandning från de nationella myndigheterna. Hållbarheten för byjaktsprojektet kan inte heller garanteras eftersom det är beroende av de mobila brigadernas finansiering, de nationella myndigheternas engagemang och utbudet av ekonomiska alternativ för den lokalbefolkning som deltar i den kommersiella jakten. |
| --- | --- |

5.

I Centralafrika är miljön och en hållbar förvaltning av naturresurser ett prioriterat samarbetsområde i den regionala strategin (sjunde, åttonde och nionde EUF) men inte i de nationella strategierna i de två länder som besöktes, nämligen Kongo Brazzaville och Gabon. Det regionala programmet för miljöinformationsförvaltning (PRGIE) avslutades på ett tidigt stadium på grund av dåliga resultat. Inom projektet avseende nyckelarter i Gabon har man ännu inte lyckats vänja gorillor vid människor, och turistverksamheten har ännu inte kommit igång. Andra projekt som granskades har gett bättre resultat. Upprustningen av Makokous forskningsstation (PSVAP 2) har gjort det möjligt att öppna stationen på nytt. Projektet för byjakt tycks redan ha lyckats minska tjuvjakten. Det stora regionala Ecofac-programmet har ökat medvetenheten om att det är nödvändigt att bevara ekvatorialskogen och bidragit till att viktiga skyddade områden har bevarats och också till att operativa strukturer inrättats. De skyddade områdenas bristande ekonomiska bärkraft har dock lett till att Ecofac, som inleddes 1992, nu är inne på sin fjärde period. Det finns problem från föregående perioder som måste åtgärdas, främst den begränsade framgången för åtgärderna för landsbygdsutveckling, behovet av att utnyttja turismpotentialen, tjuvjakten och den lagliga och olagliga skogsavverkningen utanför de skyddade områdena och behovet av en ökad inblandning från de nationella myndigheterna. Hållbarheten för byjaktsprojektet kan inte heller garanteras eftersom det är beroende av de mobila brigadernas finansiering, de nationella myndigheternas engagemang och utbudet av ekonomiska alternativ för den lokalbefolkning som deltar i den kommersiella jakten.

| 6. | I Centralamerika är en minskning av sårbarheten och en förbättring av miljön ett prioriterat samarbetsområde i det regionala strategidokumentet för 2002–2006 eftersom regionen är mycket sårbar när det gäller naturkatastrofer. När det gäller de tre länder som besöktes är en hållbar förvaltning av naturresurser, särskilt i fråga om vatten och mark, ett prioriterat samarbetsområde i Honduras, men inte i Nicauragua och Guatemala. De två mest innovativa verksamheterna i projektet för en ansvarsfull konsumtion och produktion av kaffe i Nicaragua (programmet för skuggodlat kaffe och öppnande av marknaden i Spanien) har inte uppnått några konkreta resultat. I Honduras hade projektet för en hållbar förvaltning av Tawahka Asangni-reservatet ett stort genomslag när det gällde att bevara reservatet och förbättra lokalsamhällenas villkor. Men en långvarig förvaltning av reservatet är mer än vad den genomförande enskilda organisationen och ett treårigt projekt klarar av. Många av de avslutade verksamheterna kommer inte att bli hållbara utan ytterligare tekniskt och ekonomiskt stöd (2). Projektet för en regional förvaltning av kustresurser kommer också att behöva ytterligare stöd för att konsolidera resultaten och slutföra pågående verksamheter. |
| --- | --- |

6.

I Centralamerika är en minskning av sårbarheten och en förbättring av miljön ett prioriterat samarbetsområde i det regionala strategidokumentet för 2002–2006 eftersom regionen är mycket sårbar när det gäller naturkatastrofer. När det gäller de tre länder som besöktes är en hållbar förvaltning av naturresurser, särskilt i fråga om vatten och mark, ett prioriterat samarbetsområde i Honduras, men inte i Nicauragua och Guatemala. De två mest innovativa verksamheterna i projektet för en ansvarsfull konsumtion och produktion av kaffe i Nicaragua (programmet för skuggodlat kaffe och öppnande av marknaden i Spanien) har inte uppnått några konkreta resultat. I Honduras hade projektet för en hållbar förvaltning av Tawahka Asangni-reservatet ett stort genomslag när det gällde att bevara reservatet och förbättra lokalsamhällenas villkor. Men en långvarig förvaltning av reservatet är mer än vad den genomförande enskilda organisationen och ett treårigt projekt klarar av. Många av de avslutade verksamheterna kommer inte att bli hållbara utan ytterligare tekniskt och ekonomiskt stöd (2). Projektet för en regional förvaltning av kustresurser kommer också att behöva ytterligare stöd för att konsolidera resultaten och slutföra pågående verksamheter.

| 7. | I landstrategidokumentet för 2002–2006 för Indonesien fastställdes naturresursförvaltningen, särskilt när det gäller skogar, vatten och landsbygdsutveckling, till ett av de prioriterade samarbetsområdena. Trots projektens relevans är dess genomslag och utsikter för hållbarhet i de flesta fall osäkra eller tveksamma eftersom den totala påfrestningen på miljön och i synnerhet skogsresurserna kvarstår och till och med har ökat på senare år på grund av befolkningsökningen och den lagliga och olagliga kommersiella exploateringen. Dessutom är det oftast osäkert om det finns statliga medel för att fortsätta verksamheten. Ekosystemet Leuser hotas av olaglig skogsavverkning och planer på vägbyggen, och det krävs åtgärder för att garantera ett konstant skydd. Hållbarheten för Berau-skogen är oviss på grund av svårigheter med lokala äganderättigheter, fortsatt olaglig avverkning och på grund av att området hotas av en eventuell gruvexploatering, som myndigheterna har beviljat. Andra utvecklingsprojekt kan dock få ett positivt inflytande på hållbarheten, till exempel nyare projekt som strävar efter att öka det lokala egenansvaret och involvera lokala enskilda organisationer och andra aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

7.

I landstrategidokumentet för 2002–2006 för Indonesien fastställdes naturresursförvaltningen, särskilt när det gäller skogar, vatten och landsbygdsutveckling, till ett av de prioriterade samarbetsområdena. Trots projektens relevans är dess genomslag och utsikter för hållbarhet i de flesta fall osäkra eller tveksamma eftersom den totala påfrestningen på miljön och i synnerhet skogsresurserna kvarstår och till och med har ökat på senare år på grund av befolkningsökningen och den lagliga och olagliga kommersiella exploateringen. Dessutom är det oftast osäkert om det finns statliga medel för att fortsätta verksamheten. Ekosystemet Leuser hotas av olaglig skogsavverkning och planer på vägbyggen, och det krävs åtgärder för att garantera ett konstant skydd. Hållbarheten för Berau-skogen är oviss på grund av svårigheter med lokala äganderättigheter, fortsatt olaglig avverkning och på grund av att området hotas av en eventuell gruvexploatering, som myndigheterna har beviljat. Andra utvecklingsprojekt kan dock få ett positivt inflytande på hållbarheten, till exempel nyare projekt som strävar efter att öka det lokala egenansvaret och involvera lokala enskilda organisationer och andra aktörer i det civila samhället.

| 8. | I Mali stod inte miljön i fokus under åttonde och nionde EUF. Men projektet för bekämpningen av ökenspridning tilldelades betydande medel inom ramen för sjunde och åttonde EUF och uppnådde positiva resultat även om klimatförändringar fortfarande kan äventyra hållbarheten. När det gäller projektet Agir godtog lokalbefolkningen också principerna i projektet och införlivade miljöverksamheter i kommunernas utvecklingsplaner för 2005–2009. Det är dock ännu osäkert om projektet har medfört en permanent attitydförändring hos lokalbefolkningen, och hållbarheten hänger på de lokala myndigheternas vilja till egenansvar för de förändringar som föreslås inom projektet. |
| --- | --- |

8.

I Mali stod inte miljön i fokus under åttonde och nionde EUF. Men projektet för bekämpningen av ökenspridning tilldelades betydande medel inom ramen för sjunde och åttonde EUF och uppnådde positiva resultat även om klimatförändringar fortfarande kan äventyra hållbarheten. När det gäller projektet Agir godtog lokalbefolkningen också principerna i projektet och införlivade miljöverksamheter i kommunernas utvecklingsplaner för 2005–2009. Det är dock ännu osäkert om projektet har medfört en permanent attitydförändring hos lokalbefolkningen, och hållbarheten hänger på de lokala myndigheternas vilja till egenansvar för de förändringar som föreslås inom projektet.

| 9. | I Mauritius stod miljön i fokus under åttonde och nionde EUF. Stödet har som helhet gett goda resultat, särskilt när det gäller uppförandet av ett större vattenreningsverk under åttonde EUF som följdes av ett sektorspolitiskt stöd under nionde EUF. De regionala miljöprojekten för Indiska oceanen var i regel mer problematiska. Det regionala miljöprojektet som finansierades genom sjunde EUF gav begränsade omedelbara resultat med budgeten på 11 miljoner euro, även om vissa undersökningar senare användes i samband med nionde EUF:s regionala program. När det gäller det pilotprogramm för utbildning avseende regional miljö som finansieras genom åttonde EUF återstår det att se om alla utbildningsministerier kommer att anta de preliminära kursplaner som håller på att utarbetas inom projektet. |
| --- | --- |

9.

I Mauritius stod miljön i fokus under åttonde och nionde EUF. Stödet har som helhet gett goda resultat, särskilt när det gäller uppförandet av ett större vattenreningsverk under åttonde EUF som följdes av ett sektorspolitiskt stöd under nionde EUF. De regionala miljöprojekten för Indiska oceanen var i regel mer problematiska. Det regionala miljöprojektet som finansierades genom sjunde EUF gav begränsade omedelbara resultat med budgeten på 11 miljoner euro, även om vissa undersökningar senare användes i samband med nionde EUF:s regionala program. När det gäller det pilotprogramm för utbildning avseende regional miljö som finansieras genom åttonde EUF återstår det att se om alla utbildningsministerier kommer att anta de preliminära kursplaner som håller på att utarbetas inom projektet.

| 10. | I Marocko är inte miljön ett prioriterat samarbetsområde i landstrategidokumentet för 2002–2006 men dokumentet innehåller vissa miljöskyddsåtgärder, bland annat stöd till vattensektorn via Europeiska investeringsbankens räntebidrag. Resultaten av miljöprojekten varierar och deras hållbarhet kan inte alltid garanteras. Till exempel var resultaten av Gefrif-projektet i allmänhet goda, men det deltagandepräglade arbetssättet under den efterföljande fasen var inte någon garanti för lokalsamhällets egenansvar och delaktighet. Inom projektet för förbättring av stadsluften i Tetouan utförde man en diagnostisk undersökning om hur luftutsläppen i området kan minskas och inrättade ett antal stationer för provtagning av luftkvaliteten och också ett laboratorium som skall drivas av universitetet i Tetouan. På ett liknande sätt lyckades man inom projektet för bekämpning av ökenspridning få lokalsamhället att samarbeta fullt ut och åstadkom uppmuntrande resultat. Resultaten och hållbarheten för det avslutade projektet Miljöhuset (Maison de l'Environnement) var mycket begränsade eftersom det inte ledde till långsiktiga partnerskap för att främja miljön i Fes och Mekhnés. |
| --- | --- |

10.

I Marocko är inte miljön ett prioriterat samarbetsområde i landstrategidokumentet för 2002–2006 men dokumentet innehåller vissa miljöskyddsåtgärder, bland annat stöd till vattensektorn via Europeiska investeringsbankens räntebidrag. Resultaten av miljöprojekten varierar och deras hållbarhet kan inte alltid garanteras. Till exempel var resultaten av Gefrif-projektet i allmänhet goda, men det deltagandepräglade arbetssättet under den efterföljande fasen var inte någon garanti för lokalsamhällets egenansvar och delaktighet. Inom projektet för förbättring av stadsluften i Tetouan utförde man en diagnostisk undersökning om hur luftutsläppen i området kan minskas och inrättade ett antal stationer för provtagning av luftkvaliteten och också ett laboratorium som skall drivas av universitetet i Tetouan. På ett liknande sätt lyckades man inom projektet för bekämpning av ökenspridning få lokalsamhället att samarbeta fullt ut och åstadkom uppmuntrande resultat. Resultaten och hållbarheten för det avslutade projektet Miljöhuset (Maison de l'Environnement) var mycket begränsade eftersom det inte ledde till långsiktiga partnerskap för att främja miljön i Fes och Mekhnés.

| 11. | I Stilla havsområdet har miljön stått i fokus under åttonde och nionde EUF. Det gjorde den också under åttonde EUF i de tre länder som besöktes, dvs. Fiji, Kiribati och Tuvalu, men inte under nionde EUF. De miljöprojekt som granskats har gett en rad vinster i fråga om infrastruktur och teknologi till länder i området. Alla förväntade resultat har dock inte uppnåtts. En kampanj för ökad miljömedvetenhet som gäller en soptipp i Naboro och syftar till att öka återvinningen och få allmänheten att acceptera nya avgifter för avfallshantering har ännu inte organiserats. Om det ambitiösa projektet för att minska sårbarheten (Reducing Vulnerability) skall kunna åstadkomma några miljövinster behövs mer tid för att bearbeta den information som genereras på ett praktiskt sätt. Avfallssystemet i Tuvalu körs fortfarande på en minimal nivå, och de som inte är beredda att betala årsavgiften för avfallshanteringen fortsätter att dumpa sopor urskillningslöst. Utsikterna för hållbarhet i Stilla havsområdet är relativt goda tack vare att de regionala organisationerna kan fortsätta att ge sitt stöd. Hållbarheten kommer dock också att hänga på ett större deltagande och ett större egenansvar från lokalsamhällets sida. |
| --- | --- |

11.

I Stilla havsområdet har miljön stått i fokus under åttonde och nionde EUF. Det gjorde den också under åttonde EUF i de tre länder som besöktes, dvs. Fiji, Kiribati och Tuvalu, men inte under nionde EUF. De miljöprojekt som granskats har gett en rad vinster i fråga om infrastruktur och teknologi till länder i området. Alla förväntade resultat har dock inte uppnåtts. En kampanj för ökad miljömedvetenhet som gäller en soptipp i Naboro och syftar till att öka återvinningen och få allmänheten att acceptera nya avgifter för avfallshantering har ännu inte organiserats. Om det ambitiösa projektet för att minska sårbarheten (Reducing Vulnerability) skall kunna åstadkomma några miljövinster behövs mer tid för att bearbeta den information som genereras på ett praktiskt sätt. Avfallssystemet i Tuvalu körs fortfarande på en minimal nivå, och de som inte är beredda att betala årsavgiften för avfallshanteringen fortsätter att dumpa sopor urskillningslöst. Utsikterna för hållbarhet i Stilla havsområdet är relativt goda tack vare att de regionala organisationerna kan fortsätta att ge sitt stöd. Hållbarheten kommer dock också att hänga på ett större deltagande och ett större egenansvar från lokalsamhällets sida.

| 12. | I Tanzania fick miljösektorn betydande medel under sjunde och åttonde EUF men står inte längre i fokus under nionde EUF. Projektet för Serengeti nationalpark som finansierades genom sjunde EUF bidrog till att göra parken ekonomiskt hållbar. Det stora miljöprojektet som finansierades enligt det särskilda programmet för områden som tagit emot flyktingströmmar, som finansierades genom sjunde EUF, och projektet för stöd till de nordvästra viltreservaten, som finansierades av nionde EUF, har gett goda resultat med en begränsad budget i form av förbättringar av infrastrukturen och förvaltningen. Mycket lite framgång har dock nåtts hittills när det gäller att upprätta områden för förvaltning av vilda växter och djur som grundas på lokalsamhällena på grund av bristande engagemang från avdelningen för vilda djur och växter (Wildlife Division). Det återstår för kommissionen att fullt ut ta itu med de känsliga styrningsfrågor som gäller utfärdandet utan insyn av jaktlicenser som, om detta hanteras på rätt sätt, skulle göra det möjligt att uppnå hållbarhet. Liknande styrningsfrågor måste tas upp när det gäller stödet till Selous viltreservat för att skydda den utrotningshotade svarta noshörningen. Ett avloppsprojekt i Mwanza har inte minskat föroreningshalterna i det vatten som rinner ut i Victoriasjön till föreskrivna normer, men situationen kan förbättras när sammanhängande projekt genomförs. |
| --- | --- |

12.

I Tanzania fick miljösektorn betydande medel under sjunde och åttonde EUF men står inte längre i fokus under nionde EUF. Projektet för Serengeti nationalpark som finansierades genom sjunde EUF bidrog till att göra parken ekonomiskt hållbar. Det stora miljöprojektet som finansierades enligt det särskilda programmet för områden som tagit emot flyktingströmmar, som finansierades genom sjunde EUF, och projektet för stöd till de nordvästra viltreservaten, som finansierades av nionde EUF, har gett goda resultat med en begränsad budget i form av förbättringar av infrastrukturen och förvaltningen. Mycket lite framgång har dock nåtts hittills när det gäller att upprätta områden för förvaltning av vilda växter och djur som grundas på lokalsamhällena på grund av bristande engagemang från avdelningen för vilda djur och växter (Wildlife Division). Det återstår för kommissionen att fullt ut ta itu med de känsliga styrningsfrågor som gäller utfärdandet utan insyn av jaktlicenser som, om detta hanteras på rätt sätt, skulle göra det möjligt att uppnå hållbarhet. Liknande styrningsfrågor måste tas upp när det gäller stödet till Selous viltreservat för att skydda den utrotningshotade svarta noshörningen. Ett avloppsprojekt i Mwanza har inte minskat föroreningshalterna i det vatten som rinner ut i Victoriasjön till föreskrivna normer, men situationen kan förbättras när sammanhängande projekt genomförs.

---

(1)  Programmet inrättades vid toppmötet 1990 för gruppen med världens rikaste länder (G7) med tanke på den växande oron för den snabba avskogningen i Amazonområdet. Den brasilianska regeringen inledde programmet 1992 vid konferensen om miljö och utveckling i Rio de Janeiro.

(2)  Ett annat projekt som finansierades från budgetposten miljö och skogar är uppföljningen av verksamheterna i Tawahka Asangni-reservatet.

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| III. | Som en följd av undertecknandet i december 2005 av förklaringen om det europeiska samförståndet om utveckling, i vilken miljöaspekterna i utvecklingspolitiken ges ökad betydelse, kommer kommissionen att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och göra den mera övergripande.
  Kommissionen kommer att inrätta en intern styrgrupp för miljön i utvecklingssamarbetet som kommer att ge vägledning och sörja för ökad samordning. När det gäller personalbehoven bör man vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande vinnlägga sig om att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt. Utkastet till handledning för integrering av miljöaspekter är i det närmaste färdigt. Vissa delar tillämpas redan och konsulteras i stor utsträckning. Under perioden från och med november 2004 till och med utgången av 2005 har cirka 350 anställda fått utbildning vid huvudkontoret och på delegationerna. Kommissionen är medveten om att det finns behov av ytterligare kunskapslyft och kommer att överväga att göra de tematiska kurserna obligatoriska för personal på viktiga poster.
  Övervaknings- och utvärderingssystemen är redan väl utvecklade, men kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att förbättra spridningen av bästa tillvägagångssätt vid utvärdering av projekt. |
| --- | --- |

III.

Som en följd av undertecknandet i december 2005 av förklaringen om det europeiska samförståndet om utveckling, i vilken miljöaspekterna i utvecklingspolitiken ges ökad betydelse, kommer kommissionen att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och göra den mera övergripande.

Kommissionen kommer att inrätta en intern styrgrupp för miljön i utvecklingssamarbetet som kommer att ge vägledning och sörja för ökad samordning. När det gäller personalbehoven bör man vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande vinnlägga sig om att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt. Utkastet till handledning för integrering av miljöaspekter är i det närmaste färdigt. Vissa delar tillämpas redan och konsulteras i stor utsträckning. Under perioden från och med november 2004 till och med utgången av 2005 har cirka 350 anställda fått utbildning vid huvudkontoret och på delegationerna. Kommissionen är medveten om att det finns behov av ytterligare kunskapslyft och kommer att överväga att göra de tematiska kurserna obligatoriska för personal på viktiga poster.

Övervaknings- och utvärderingssystemen är redan väl utvecklade, men kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att förbättra spridningen av bästa tillvägagångssätt vid utvärdering av projekt.

| IV. | Kommissionen har i syfte att öka integreringen av miljöaspekterna i nästa generation landstrategidokument (2007–2013) systematiskt utarbetat miljöprofiler för varje land. Hur dessa miljöprofiler påverkar de nya landstrategidokumenten beror dock till syvende och sist på vilken prioritet partnerländerna ger miljöfrågor.
  Allmänt budgetstöd är förenat med en bred politisk dialog om partnerländernas utvecklingsstrategier. Det är i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser och förpliktelser (t.ex. artikel 61.2 i Cotonouavtalet) inriktat på fattigdomsbekämpning, makroekonomisk stabilitet och förbättrad förvaltning av offentliga medel. Kommissionen kommer att eftersträva att integrera miljöperspektivet i den politiska dialogen närhelst detta är relevant. Sektorspecifika miljöhänsyn kan inom ramen för det sektoriella budgetstödet tas upp i samband med den sektorpolitiska dialogen och under själva utformningen av programmet. Ett sektoriellt budgetstöd för miljön är också möjligt. Kommissionen tar i sin nuvarande översyn av handledningarna för budgetstöd och sektorpolitiskt stöd hänsyn till miljöaspekterna.
  Miljögranskningen av projekt kan förbättras ytterligare. Arbetet med att upprätta en förteckning över miljökonsekvensbedömningar i samband med utvecklingsprojekt har inletts. Denna förteckning kommer att kompletteras och uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionen har i syfte att öka integreringen av miljöaspekterna i nästa generation landstrategidokument (2007–2013) systematiskt utarbetat miljöprofiler för varje land. Hur dessa miljöprofiler påverkar de nya landstrategidokumenten beror dock till syvende och sist på vilken prioritet partnerländerna ger miljöfrågor.

Allmänt budgetstöd är förenat med en bred politisk dialog om partnerländernas utvecklingsstrategier. Det är i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser och förpliktelser (t.ex. artikel 61.2 i Cotonouavtalet) inriktat på fattigdomsbekämpning, makroekonomisk stabilitet och förbättrad förvaltning av offentliga medel. Kommissionen kommer att eftersträva att integrera miljöperspektivet i den politiska dialogen närhelst detta är relevant. Sektorspecifika miljöhänsyn kan inom ramen för det sektoriella budgetstödet tas upp i samband med den sektorpolitiska dialogen och under själva utformningen av programmet. Ett sektoriellt budgetstöd för miljön är också möjligt. Kommissionen tar i sin nuvarande översyn av handledningarna för budgetstöd och sektorpolitiskt stöd hänsyn till miljöaspekterna.

Miljögranskningen av projekt kan förbättras ytterligare. Arbetet med att upprätta en förteckning över miljökonsekvensbedömningar i samband med utvecklingsprojekt har inletts. Denna förteckning kommer att kompletteras och uppdateras regelbundet.

| V. | Med tanke på det komplexa sammanhang inom vilket utvecklingssamarbete bedrivs anser kommissionen att projekten är ganska effektiva. Hänsyn måste tas till ett stort antal faktorer som påverkar genomförandet (bl.a. politisk instabilitet och problem med tillsynen av att lagar efterlevs). Dessa faktorer ligger ofta utanför projektets kontroll och påverkar möjligheterna att uppnå avsedda resultat och förväntade verkningar.
  I samband med de flesta miljöinsatser har man försökt att förena bevarandemål och lokala utvecklingsbehov genom att stödja hållbar användning av naturresurser och annan inkomstgenererande verksamhet (t.ex. ekoturism) och stärka de lokala förvaltningar som ansvarar för miljöskydd.
  Kommissionen strävar efter att förbättra förfarandena för projektutvärdering och påskynda processerna för projekturval och projektförvaltning. Den nyligen genomförda översynen av förfarandena för förslagsinfordringar är en del av detta arbete.
  Ekonomisk hållbarhet är en komplex utmaning som är gemensam för de flesta utvecklingsprojekt, och i ännu högre grad för projekt som i första hand tar sikte på miljöförbättringar. Den nuvarande satsningen på nya metoder för tillhandahållande av bistånd, som skiljer sig från det traditionella tillvägagångssättet när det gäller projekt (sektorsövergripande strategier, sektorpolitiska stödprogram), motiveras bl.a. av oron för åtgärdernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

V.

Med tanke på det komplexa sammanhang inom vilket utvecklingssamarbete bedrivs anser kommissionen att projekten är ganska effektiva. Hänsyn måste tas till ett stort antal faktorer som påverkar genomförandet (bl.a. politisk instabilitet och problem med tillsynen av att lagar efterlevs). Dessa faktorer ligger ofta utanför projektets kontroll och påverkar möjligheterna att uppnå avsedda resultat och förväntade verkningar.

I samband med de flesta miljöinsatser har man försökt att förena bevarandemål och lokala utvecklingsbehov genom att stödja hållbar användning av naturresurser och annan inkomstgenererande verksamhet (t.ex. ekoturism) och stärka de lokala förvaltningar som ansvarar för miljöskydd.

Kommissionen strävar efter att förbättra förfarandena för projektutvärdering och påskynda processerna för projekturval och projektförvaltning. Den nyligen genomförda översynen av förfarandena för förslagsinfordringar är en del av detta arbete.

Ekonomisk hållbarhet är en komplex utmaning som är gemensam för de flesta utvecklingsprojekt, och i ännu högre grad för projekt som i första hand tar sikte på miljöförbättringar. Den nuvarande satsningen på nya metoder för tillhandahållande av bistånd, som skiljer sig från det traditionella tillvägagångssättet när det gäller projekt (sektorsövergripande strategier, sektorpolitiska stödprogram), motiveras bl.a. av oron för åtgärdernas hållbarhet på lång sikt.

| VI. | Kommissionens svar på revisionsrättens detaljerade rekommendationer återfinns i punkterna 88–101. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionens svar på revisionsrättens detaljerade rekommendationer återfinns i punkterna 88–101.

KOMMISSIONENS STRATEGI FÖR MILJÖASPEKTERNA PÅ UTVECKLINGSBISTÅNDET

| 9–13. | Kommissionen kommer att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och se till att den blir mera övergripande. Den kommer därvid att beakta den politiska utvecklingen på senare tid, t.ex. den nya utvecklingspolitiken, strategin för hållbar utveckling och det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi.
  Det nya samförståndet om utvecklingspolitiken från 2005 erbjuder möjligheter till ett mera övergripande förhållningssätt, eftersom det särskilt inkluderar miljön och naturresurserna som ett möjligt område för bistånd, och för första gången erbjuder en strategi som delas med medlemsstaterna och Europaparlamentet. Det tematiska program som nämns ovan har bredare räckvidd än sin föregångare och en något större budget, och förutom att det fastställer prioriteringar för miljöåtgärder innehåller det även specifika mål som tar sikte på att främja integrering i geografiska instrument. Utarbetandet av miljöprofiler för enskilda länder torde också vara ett viktigt framsteg när det gäller att sörja för att en lämplig del av medlen går till miljön och naturresurserna. Detta arbete bör grundas på en dialog med partnerländerna. I den nya strategin kommer man också, i enlighet med den utvecklingspolitiska förklaringen, att lägga tonvikten på genomförande av strategiska miljöbedömningar, inbegripet fastställande av kriterier och ett rapporteringssystem.
  Hittills har det inte varit tillräckligt stor samstämmighet mellan de geografiska och tematiska instrumenten. Denna situation kommer emellertid att förbättras när de nya instrumenten för utvecklingssamarbete är på plats. I de instrumenten framhålls att de tematiska och geografiska programmen skall understödja och komplettera varandra.
  När det gäller den varierande grad av finansiering till miljösektorn i olika länder som revisionsrätten hänvisar till i punkt 13 är svaret att gemenskapens utvecklingssamarbete regleras av principerna om partnerskap med de mottagande länderna och dessa länders egenansvar. Detta innebär att prioriteringarna för det geografiska samarbetet överenskoms inom ramen för en samrådsprocess som ger de mottagande partnerländerna möjlighet att satsa mera på de sociala sektorerna, t.ex. hälso- och sjukvård och utbildning. Kommissionen kommer dock att fortsätta att arbeta för att öka förståelsen för miljöfrågor i sina bilaterala förbindelser med partnerländerna. I de specifika förordningar som rör främjande av en integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländerna (2493/2000) och bevarande och hållbar förvaltning av skogar i utvecklingsländerna (2494/2000) har det fastställts en finansieringsram på 93 miljoner euro respektive 249 miljoner euro för perioden 2000–2006. |
| --- | --- |

9–13.

Kommissionen kommer att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och se till att den blir mera övergripande. Den kommer därvid att beakta den politiska utvecklingen på senare tid, t.ex. den nya utvecklingspolitiken, strategin för hållbar utveckling och det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi.

Det nya samförståndet om utvecklingspolitiken från 2005 erbjuder möjligheter till ett mera övergripande förhållningssätt, eftersom det särskilt inkluderar miljön och naturresurserna som ett möjligt område för bistånd, och för första gången erbjuder en strategi som delas med medlemsstaterna och Europaparlamentet. Det tematiska program som nämns ovan har bredare räckvidd än sin föregångare och en något större budget, och förutom att det fastställer prioriteringar för miljöåtgärder innehåller det även specifika mål som tar sikte på att främja integrering i geografiska instrument. Utarbetandet av miljöprofiler för enskilda länder torde också vara ett viktigt framsteg när det gäller att sörja för att en lämplig del av medlen går till miljön och naturresurserna. Detta arbete bör grundas på en dialog med partnerländerna. I den nya strategin kommer man också, i enlighet med den utvecklingspolitiska förklaringen, att lägga tonvikten på genomförande av strategiska miljöbedömningar, inbegripet fastställande av kriterier och ett rapporteringssystem.

Hittills har det inte varit tillräckligt stor samstämmighet mellan de geografiska och tematiska instrumenten. Denna situation kommer emellertid att förbättras när de nya instrumenten för utvecklingssamarbete är på plats. I de instrumenten framhålls att de tematiska och geografiska programmen skall understödja och komplettera varandra.

När det gäller den varierande grad av finansiering till miljösektorn i olika länder som revisionsrätten hänvisar till i punkt 13 är svaret att gemenskapens utvecklingssamarbete regleras av principerna om partnerskap med de mottagande länderna och dessa länders egenansvar. Detta innebär att prioriteringarna för det geografiska samarbetet överenskoms inom ramen för en samrådsprocess som ger de mottagande partnerländerna möjlighet att satsa mera på de sociala sektorerna, t.ex. hälso- och sjukvård och utbildning. Kommissionen kommer dock att fortsätta att arbeta för att öka förståelsen för miljöfrågor i sina bilaterala förbindelser med partnerländerna. I de specifika förordningar som rör främjande av en integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländerna (2493/2000) och bevarande och hållbar förvaltning av skogar i utvecklingsländerna (2494/2000) har det fastställts en finansieringsram på 93 miljoner euro respektive 249 miljoner euro för perioden 2000–2006.

| 15 och 16. | Kommissionen har för avsikt att inrätta en intern styrgrupp för miljön i utvecklingssamarbetet i syfte att sörja för en mera systematisk, övergripande uppföljning av den gemensamma operativa ramen och rapporteringen. Dessutom finns redan interna samordningsmekanismer som bidrar till genomförandet av olika aspekter av miljöintegrationsstrategin. Till dessa hör de grupper från olika länder som följer den geografiska programplaneringen. Dit hör också relevanta regionansvariga enheter vid GD Miljö och den interna grupp för kvalitetsstöd som utför kvalitetskontroller av landstrategidokument och regionala strategidokument, bl.a. av hur strategin för integrering av miljöaspekterna har genomförts. Dessutom finns det en avdelningsövergripande samordning för övervakning av det huvudsakliga arbete som utförs av hjälpcentralen för miljöfrågor och för programplanering och genomförande av de tematiska budgetposterna. |
| --- | --- |

15 och 16.

Kommissionen har för avsikt att inrätta en intern styrgrupp för miljön i utvecklingssamarbetet i syfte att sörja för en mera systematisk, övergripande uppföljning av den gemensamma operativa ramen och rapporteringen. Dessutom finns redan interna samordningsmekanismer som bidrar till genomförandet av olika aspekter av miljöintegrationsstrategin. Till dessa hör de grupper från olika länder som följer den geografiska programplaneringen. Dit hör också relevanta regionansvariga enheter vid GD Miljö och den interna grupp för kvalitetsstöd som utför kvalitetskontroller av landstrategidokument och regionala strategidokument, bl.a. av hur strategin för integrering av miljöaspekterna har genomförts. Dessutom finns det en avdelningsövergripande samordning för övervakning av det huvudsakliga arbete som utförs av hjälpcentralen för miljöfrågor och för programplanering och genomförande av de tematiska budgetposterna.

| 17. | Resultatkriterierna har inriktats på programplaneringsaspekter, bl.a. antalet uttömmande miljöprofiler och deras kvalitet samt hur dessa har avspeglats i landstrategidokumenten. Kommissionen är i färd med att utveckla en omfattande uppsättning resultatkriterier. |
| --- | --- |

17.

Resultatkriterierna har inriktats på programplaneringsaspekter, bl.a. antalet uttömmande miljöprofiler och deras kvalitet samt hur dessa har avspeglats i landstrategidokumenten. Kommissionen är i färd med att utveckla en omfattande uppsättning resultatkriterier.

| 18. | Ett av målen med reformen av det externa biståndet var att öka personalresurserna för förvaltning av det externa biståndet. Framsteg har gjorts, men de är fortfarande långt under genomsnittet för europeiska givare.
  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att organisera sina enheter på ett sådant sätt att man kan kompensera för bristande personalresurser och granska frågor som rör personalresurser i den årliga politiska strategin.
  Det har fastställts vilka personer inom samtliga mest berörda generaldirektorat som skall fungera som kontaktpersoner. Ett nätverk av ”miljökorrespondenter” har inrättats vid GD Yttre förbindelser. Landansvariga enheter vid GD Miljö har en viktig roll att spela när det gäller att stödja GD Yttre förbindelser i dess arbete för att stärka miljöfrågornas profil i samband med utarbetandet av landstrategidokument. Hjälpcentralen för miljöfrågor (se punkterna 19–22) ger sakkunnighjälp på kort sikt i miljöfrågor.
  Sedan ansvaret för förvaltning av det externa biståndet lagts ut på kommissionens delegationer finns det numera en kontaktperson för miljöfrågor på de flesta av delegationerna, även om den frågan kanske inte är det enda ansvarsområdet för den kontaktpersonen.
  De tematiska experterna vid EuropeAid omorganiserades i mars 2005 i syfte att ge delegationerna ett bra och effektivt kvalitetsstöd. |
| --- | --- |

18.

Ett av målen med reformen av det externa biståndet var att öka personalresurserna för förvaltning av det externa biståndet. Framsteg har gjorts, men de är fortfarande långt under genomsnittet för europeiska givare.

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att organisera sina enheter på ett sådant sätt att man kan kompensera för bristande personalresurser och granska frågor som rör personalresurser i den årliga politiska strategin.

Det har fastställts vilka personer inom samtliga mest berörda generaldirektorat som skall fungera som kontaktpersoner. Ett nätverk av ”miljökorrespondenter” har inrättats vid GD Yttre förbindelser. Landansvariga enheter vid GD Miljö har en viktig roll att spela när det gäller att stödja GD Yttre förbindelser i dess arbete för att stärka miljöfrågornas profil i samband med utarbetandet av landstrategidokument. Hjälpcentralen för miljöfrågor (se punkterna 19–22) ger sakkunnighjälp på kort sikt i miljöfrågor.

Sedan ansvaret för förvaltning av det externa biståndet lagts ut på kommissionens delegationer finns det numera en kontaktperson för miljöfrågor på de flesta av delegationerna, även om den frågan kanske inte är det enda ansvarsområdet för den kontaktpersonen.

De tematiska experterna vid EuropeAid omorganiserades i mars 2005 i syfte att ge delegationerna ett bra och effektivt kvalitetsstöd.

| 19–22. | Vid den tidpunkt då programplaneringen för den nya samarbetscykeln (2007–2013) inleddes var arbetet vid hjälpcentralen i gång igen, och den anordnade utbildning för och gav rådgivning åt handläggare. Trots att handledningen för miljöfrågor fortfarande bara befinner sig på utkaststadiet har det ofta hänvisats till den under programplaneringen. Detta gäller även dess mallar för uppdragsbeskrivning i samband med miljöprofiler för enskilda länder och olika utvärderingshjälpmedel. Hjälpcentralen behandlade mer än 160 ansökningar om rådgivning 2005, av vilka de flesta rörde programplaneringsärenden.
  Förklaringen till varför arbetet med miljöhandledningen inte var slutfört 2005 är främst att integreringen av miljöaspekterna i de nya formerna för tillhandahållande av bistånd måste genomföras på ett ändamålsenligt, dvs. effektivt, sätt, vilket som revisionsrätten mycket riktigt påpekar är en utmaning som de flesta givare fortfarande brottas med. Parallellt med det pågår arbetet inom OECD-DAC med att utarbeta hjälpmedel för bedömning av miljöaspekterna i samband med politik, program och (mera omfattande) planer.
  Under perioden från och med november 2004 till och med slutet av 2005 deltog cirka 350 medlemmar av kommissionens personal i miljöutbildningskurser som anordnades på huvudkontoret och vid delegationerna. |
| --- | --- |

19–22.

Vid den tidpunkt då programplaneringen för den nya samarbetscykeln (2007–2013) inleddes var arbetet vid hjälpcentralen i gång igen, och den anordnade utbildning för och gav rådgivning åt handläggare. Trots att handledningen för miljöfrågor fortfarande bara befinner sig på utkaststadiet har det ofta hänvisats till den under programplaneringen. Detta gäller även dess mallar för uppdragsbeskrivning i samband med miljöprofiler för enskilda länder och olika utvärderingshjälpmedel. Hjälpcentralen behandlade mer än 160 ansökningar om rådgivning 2005, av vilka de flesta rörde programplaneringsärenden.

Förklaringen till varför arbetet med miljöhandledningen inte var slutfört 2005 är främst att integreringen av miljöaspekterna i de nya formerna för tillhandahållande av bistånd måste genomföras på ett ändamålsenligt, dvs. effektivt, sätt, vilket som revisionsrätten mycket riktigt påpekar är en utmaning som de flesta givare fortfarande brottas med. Parallellt med det pågår arbetet inom OECD-DAC med att utarbeta hjälpmedel för bedömning av miljöaspekterna i samband med politik, program och (mera omfattande) planer.

Under perioden från och med november 2004 till och med slutet av 2005 deltog cirka 350 medlemmar av kommissionens personal i miljöutbildningskurser som anordnades på huvudkontoret och vid delegationerna.

| 23. | De flesta av de 11 tematiska nätverk som samordnades av EuropeAid upplöstes i sin dåvarande form när EuropeAid omorganiserades 2005. En gemensam strategi för deras återupplivande utarbetades i början av 2006. I den beaktas de omständigheter som uppstått i och med decentraliseringen av ansvaret för biståndsförvaltningen till delegationerna och omorganisationen av EuropeAid. Detta har lett till att de experter på olika områden som tidigare fanns på de olika geografiska direktoraten har sammanförts i de tematiska enheter som nyligen inrättats och som är avsedda att höja insatsernas kvalitet. I den nya strategin för tematiska nätverk understryks verkligen att det är viktigt att nå ut till delegationerna. Flera olika typer av tematisk nätverksverksamhet har därför införts, t.ex. samråd med miljöansvarig personal på delegationerna om den föreslagna miljöhandledningen. |
| --- | --- |

23.

De flesta av de 11 tematiska nätverk som samordnades av EuropeAid upplöstes i sin dåvarande form när EuropeAid omorganiserades 2005. En gemensam strategi för deras återupplivande utarbetades i början av 2006. I den beaktas de omständigheter som uppstått i och med decentraliseringen av ansvaret för biståndsförvaltningen till delegationerna och omorganisationen av EuropeAid. Detta har lett till att de experter på olika områden som tidigare fanns på de olika geografiska direktoraten har sammanförts i de tematiska enheter som nyligen inrättats och som är avsedda att höja insatsernas kvalitet. I den nya strategin för tematiska nätverk understryks verkligen att det är viktigt att nå ut till delegationerna. Flera olika typer av tematisk nätverksverksamhet har därför införts, t.ex. samråd med miljöansvarig personal på delegationerna om den föreslagna miljöhandledningen.

| 24. | Kommissionen prioriterade under 2003–2004 genomförandet av en fullständig utvärdering av förordningarna om miljö och tropiska skogar i enlighet med vad som förutsågs i den rättsliga grunden för de två programmen. Projekturvalet för den del av utvärderingen som rörde miljön omfattade 35 projekt i 16 länder. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen prioriterade under 2003–2004 genomförandet av en fullständig utvärdering av förordningarna om miljö och tropiska skogar i enlighet med vad som förutsågs i den rättsliga grunden för de två programmen. Projekturvalet för den del av utvärderingen som rörde miljön omfattade 35 projekt i 16 länder.

| 25–26. | Kommissionen har börjat att upprätta en databas som kommer att innehålla en förteckning över alla projektutvärderingar. I den kan man komma in och göra sökningar med hjälp av nyckelord, t.ex. ”miljö”. På det sättet blir det lättare att göra en mera systematisk bedömning av resultaten.
  Avsikten med resultatorienterade uppföljningsrapporter är att de skall ge en så exakt beskrivning av ett projekts huvudkomponenter som möjligt och vara utformade främst som ett medel att stödja snabba beslut som rör projektförvaltningen. |
| --- | --- |

25–26.

Kommissionen har börjat att upprätta en databas som kommer att innehålla en förteckning över alla projektutvärderingar. I den kan man komma in och göra sökningar med hjälp av nyckelord, t.ex. ”miljö”. På det sättet blir det lättare att göra en mera systematisk bedömning av resultaten.

Avsikten med resultatorienterade uppföljningsrapporter är att de skall ge en så exakt beskrivning av ett projekts huvudkomponenter som möjligt och vara utformade främst som ett medel att stödja snabba beslut som rör projektförvaltningen.

| 27. | DAC:s märkningssystem som används av kommissionen gör det möjligt att upprätta miljörapporter som överensstämmer med DAC-direktiven. Kommissionen har lämnat rapporter om detta ”märkningssystem för Riopolitiken” till DAC både för 2003 och 2004.
  Såsom revisionsrätten mycket riktigt påpekar medger inte DAC:s rapporteringssystem någon uttömmande rapportering som uppfyller de detaljerade krav (som fortfarande är under utarbetande) som anges inom ramen för miljökonventionerna, framför allt inte om det utgiftsbelopp som behövs för att stödja målen i enskilda multilaterala miljöavtal. Kommissionen strävar efter att stadigt förbättra exaktheten i den information som lämnas genom att främja en så effektiv användning som möjligt av de rapporteringsredskap och informationssystem som står till förfogande. |
| --- | --- |

27.

DAC:s märkningssystem som används av kommissionen gör det möjligt att upprätta miljörapporter som överensstämmer med DAC-direktiven. Kommissionen har lämnat rapporter om detta ”märkningssystem för Riopolitiken” till DAC både för 2003 och 2004.

Såsom revisionsrätten mycket riktigt påpekar medger inte DAC:s rapporteringssystem någon uttömmande rapportering som uppfyller de detaljerade krav (som fortfarande är under utarbetande) som anges inom ramen för miljökonventionerna, framför allt inte om det utgiftsbelopp som behövs för att stödja målen i enskilda multilaterala miljöavtal. Kommissionen strävar efter att stadigt förbättra exaktheten i den information som lämnas genom att främja en så effektiv användning som möjligt av de rapporteringsredskap och informationssystem som står till förfogande.

EN BEDÖMNING AV ÄNDAMÅLSENLIGHETEN I KOMMISSIONENS INTEGRERING AV MILJÖASPEKTER

| 29–35. | Förbättringar har skett, men framstegen när det gäller en integrering av miljöaspekterna i programplaneringen för olika länder har inte gått så snabbt som den borde. Av de 60 länder som undersöktes 2002 var det dock endast 2 länder som vid utgången av 2005 inte hade någon miljöprofil alls. Enligt kommissionens uppfattning hade 19 länder tämligen godtagbara miljöprofiler, 24 hade korta miljöprofiler (mindre än 10 sidor), 4 ingick i en regional miljöprofil, och 11 länder höll på att utarbeta eller planerade att utarbeta miljöprofiler. Även om dessa miljöprofiler inte kan bidra till en integrering av miljöaspekterna i den första generationen av landstrategidokument (2001–2007) är de en bra utgångspunkt för hur miljöaspekterna skall behandlas i nästa generation av landstrategidokument.
  Både landstrategidokument och regionala strategidokument är på väg att antas och det finns avdelningsövergripande mekanismer inom kommissionen för att övervaka att de rekommendationer som lämnas i miljöprofilerna integreras i de geografiska samarbetsinstrumenten. Syftet med den interna grupp för kvalitetsstöd som övervakar alla landstrategidokument och regionala strategidokument är att sörja för en sådan sammanhållning och överensstämmelse. Inte desto mindre är eventuella framsteg på området även beroende av vilken prioritet partnerländerna ger dessa frågor.
  I den oberoende utvärdering efter halva tiden av förordning (EG) nr 2493/2000 som inletts på initiativ av kommissionen rekommenderas också en klar inriktning på miljöaspekternas integrering i programplaneringscykeln efter 2006. Denna rekommendation bör införlivas i det nya programmet. Ökat utrymme kommer att ges fastställandet av enhetligare, mera övergripande strategier för kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna.
  Möjligheten för tjänstemän i mottagarländerna att följa den utbildning som hjälpcentralen för miljöfrågor anordnar vid delegationerna (se punkt 22) bidrar till att bygga upp kapaciteten och öka medvetenheten om miljöaspekternas integrering även i de länderna (se punkt 34).
  Utarbetandet av miljöprofiler, som grundas på ett brett samråd med en lång rad aktörer i mottagarländerna, förväntas också bidra effektivt till att öka medvetenheten om miljön och miljöintegrationsförmågan.
  Vad utbildningen vid huvudkontoret beträffar (se punkt 35) deltog hela 70 av personalen vid de programplanerande generaldirektoraten i de regelbundna eller enstaka utbildningstillfällen som anordnades i Bryssel från och med november 2004 med inriktning på programplaneringsfrågor. Se även svaret i punkt 22.
  När det gäller förfarandena för granskning av miljöaspekterna i landstrategidokument finns det redan ett fungerande nätverk av miljökorrespondenter vid GD Yttre förbindelser. De flesta av dem arbetar vid de geografiska direktoraten och har därmed förståelse för både miljöfrågor och för vad som är specifikt för enskilda länder.
  Ökad samordning mellan generaldirektoraten på respektive fackområde kommer att bidra till att förbättra den nuvarande kontrollen av landstrategidokument och regionala strategidokument genom att det sörjs för synergieffekter och en lämplig fördelning av ansvarsområden. |
| --- | --- |

29–35.

Förbättringar har skett, men framstegen när det gäller en integrering av miljöaspekterna i programplaneringen för olika länder har inte gått så snabbt som den borde. Av de 60 länder som undersöktes 2002 var det dock endast 2 länder som vid utgången av 2005 inte hade någon miljöprofil alls. Enligt kommissionens uppfattning hade 19 länder tämligen godtagbara miljöprofiler, 24 hade korta miljöprofiler (mindre än 10 sidor), 4 ingick i en regional miljöprofil, och 11 länder höll på att utarbeta eller planerade att utarbeta miljöprofiler. Även om dessa miljöprofiler inte kan bidra till en integrering av miljöaspekterna i den första generationen av landstrategidokument (2001–2007) är de en bra utgångspunkt för hur miljöaspekterna skall behandlas i nästa generation av landstrategidokument.

Både landstrategidokument och regionala strategidokument är på väg att antas och det finns avdelningsövergripande mekanismer inom kommissionen för att övervaka att de rekommendationer som lämnas i miljöprofilerna integreras i de geografiska samarbetsinstrumenten. Syftet med den interna grupp för kvalitetsstöd som övervakar alla landstrategidokument och regionala strategidokument är att sörja för en sådan sammanhållning och överensstämmelse. Inte desto mindre är eventuella framsteg på området även beroende av vilken prioritet partnerländerna ger dessa frågor.

I den oberoende utvärdering efter halva tiden av förordning (EG) nr 2493/2000 som inletts på initiativ av kommissionen rekommenderas också en klar inriktning på miljöaspekternas integrering i programplaneringscykeln efter 2006. Denna rekommendation bör införlivas i det nya programmet. Ökat utrymme kommer att ges fastställandet av enhetligare, mera övergripande strategier för kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna.

Möjligheten för tjänstemän i mottagarländerna att följa den utbildning som hjälpcentralen för miljöfrågor anordnar vid delegationerna (se punkt 22) bidrar till att bygga upp kapaciteten och öka medvetenheten om miljöaspekternas integrering även i de länderna (se punkt 34).

Utarbetandet av miljöprofiler, som grundas på ett brett samråd med en lång rad aktörer i mottagarländerna, förväntas också bidra effektivt till att öka medvetenheten om miljön och miljöintegrationsförmågan.

Vad utbildningen vid huvudkontoret beträffar (se punkt 35) deltog hela 70 av personalen vid de programplanerande generaldirektoraten i de regelbundna eller enstaka utbildningstillfällen som anordnades i Bryssel från och med november 2004 med inriktning på programplaneringsfrågor. Se även svaret i punkt 22.

När det gäller förfarandena för granskning av miljöaspekterna i landstrategidokument finns det redan ett fungerande nätverk av miljökorrespondenter vid GD Yttre förbindelser. De flesta av dem arbetar vid de geografiska direktoraten och har därmed förståelse för både miljöfrågor och för vad som är specifikt för enskilda länder.

Ökad samordning mellan generaldirektoraten på respektive fackområde kommer att bidra till att förbättra den nuvarande kontrollen av landstrategidokument och regionala strategidokument genom att det sörjs för synergieffekter och en lämplig fördelning av ansvarsområden.

| 36–38. | Allmänt budgetstöd är förenat med en bred politisk dialog om partnerländernas utvecklingsstrategier. Budgetstödet är i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser och åtagandet (t.ex. artikel 61.2 i Cotonouavtalet) inriktat på fattigdomsbekämpning, makroekonomisk stabilitet och förbättrad förvaltning av offentliga medel. Miljöfrågor kan normalt inte ingå i de allmänna budgetstödprogrammen och kan inte få medel från de programmen utan bör behandlas inom ramen för en bredare politisk dialog.
  I det särskilda fallet Tanzania (ruta 5) finns det redan ett starkt miljöinslag i landets egen strategi för fattigdomsbekämpning. Således fastställs i resultatbedömningsramen för utbetalningar att genomförandet av miljörelaterade åtgärder skall vara en av de faktorer som kommissionen skall ta hänsyn till när den bedömer landets strategi för fattigdomsbekämpning.
  När det gäller budgetstöd till miljökänsliga sektorer (sektoriellt budgetstöd) kan sektorspecifika miljöhänsyn beaktas inom ramen för den sektorpolitiska dialogen och vid själva utformningen av programmet. Ett sektoriellt budgetstöd för miljön är också möjligt.
  Strategiska miljöbedömningar är ett värdefullt redskap, och kommissionen kommer inom ramen för den politiska dialogen att sträva efter att främja användningen av sådana redskap närhelst detta är relevant.
  Kommissionen tar i sin pågående uppdatering av handledningarna för budgetstöd och sektorpolitiskt stöd hänsyn till miljöaspekten. Såväl i dessa handledningar som i handboken om miljö kommer den att harmonisera kopplingen mellan miljöfrågor och budgetstöd. |
| --- | --- |

36–38.

Allmänt budgetstöd är förenat med en bred politisk dialog om partnerländernas utvecklingsstrategier. Budgetstödet är i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser och åtagandet (t.ex. artikel 61.2 i Cotonouavtalet) inriktat på fattigdomsbekämpning, makroekonomisk stabilitet och förbättrad förvaltning av offentliga medel. Miljöfrågor kan normalt inte ingå i de allmänna budgetstödprogrammen och kan inte få medel från de programmen utan bör behandlas inom ramen för en bredare politisk dialog.

I det särskilda fallet Tanzania (ruta 5) finns det redan ett starkt miljöinslag i landets egen strategi för fattigdomsbekämpning. Således fastställs i resultatbedömningsramen för utbetalningar att genomförandet av miljörelaterade åtgärder skall vara en av de faktorer som kommissionen skall ta hänsyn till när den bedömer landets strategi för fattigdomsbekämpning.

När det gäller budgetstöd till miljökänsliga sektorer (sektoriellt budgetstöd) kan sektorspecifika miljöhänsyn beaktas inom ramen för den sektorpolitiska dialogen och vid själva utformningen av programmet. Ett sektoriellt budgetstöd för miljön är också möjligt.

Strategiska miljöbedömningar är ett värdefullt redskap, och kommissionen kommer inom ramen för den politiska dialogen att sträva efter att främja användningen av sådana redskap närhelst detta är relevant.

Kommissionen tar i sin pågående uppdatering av handledningarna för budgetstöd och sektorpolitiskt stöd hänsyn till miljöaspekten. Såväl i dessa handledningar som i handboken om miljö kommer den att harmonisera kopplingen mellan miljöfrågor och budgetstöd.

| 39–46. | Den miljömässiga ”screening” som görs av projekt kan förbättras ytterligare. Miljöhandboken kommer att ge lämplig vägledning och enhetligare anvisningar för ”screeningprocessen”.
  Att hänvisa till miljön som en av ett (begränsat) antal sektorsövergripande frågor vid standardprojektidentifiering och upprättande av projektidentifieringsblad är i sig inte ett hinder för att till fullo beakta miljöaspekterna i projektutformningen.
  När det gäller den personal som är avsatt för att främja integreringen av miljöaspekterna hänvisas till svaret på punkt 18. Vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande bör man vinnlägga sig om att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och om att ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt.
  Vad informationen om miljökonsekvensbedömningar beträffar gjordes i november 2005 med stöd av kommissionens miljöinformationscentral en första, men inte uttömmande, inventering av miljökonsekvensbedömningar, huvudsakligen inom transportsektorn. Förteckningen kommer att kompletteras och regelbundet uppdateras, så att relevant information kan ställas till förfogande på begäran av kommissionens personal och den bredare allmänheten.
  Delegationen i Nicaragua, som omnämns i ruta 6, är en regional delegation som handlägger ärenden som rör sex länder. Dess personal är stationerad i Nicaragua, Guatemala, Costa Rica och Panama. |
| --- | --- |

39–46.

Den miljömässiga ”screening” som görs av projekt kan förbättras ytterligare. Miljöhandboken kommer att ge lämplig vägledning och enhetligare anvisningar för ”screeningprocessen”.

Att hänvisa till miljön som en av ett (begränsat) antal sektorsövergripande frågor vid standardprojektidentifiering och upprättande av projektidentifieringsblad är i sig inte ett hinder för att till fullo beakta miljöaspekterna i projektutformningen.

När det gäller den personal som är avsatt för att främja integreringen av miljöaspekterna hänvisas till svaret på punkt 18. Vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande bör man vinnlägga sig om att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och om att ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt.

Vad informationen om miljökonsekvensbedömningar beträffar gjordes i november 2005 med stöd av kommissionens miljöinformationscentral en första, men inte uttömmande, inventering av miljökonsekvensbedömningar, huvudsakligen inom transportsektorn. Förteckningen kommer att kompletteras och regelbundet uppdateras, så att relevant information kan ställas till förfogande på begäran av kommissionens personal och den bredare allmänheten.

Delegationen i Nicaragua, som omnämns i ruta 6, är en regional delegation som handlägger ärenden som rör sex länder. Dess personal är stationerad i Nicaragua, Guatemala, Costa Rica och Panama.

EN BEDÖMNING AV MILJÖPROJEKTENS ÄNDAMÅLSENLIGHET OCH FAKTORER SOM PÅVERKAR ÄNDAMÅLSENLIGHETEN

| 50–56. | Med tanke på det komplexa sammanhang inom vilket utvecklingssamarbete bedrivs anser kommissionen att projekten är ganska effektiva. Hänsyn måste tas till ett stort antal faktorer som påverkar genomförandet (bl.a. politisk instabilitet och problem med tillsynen av att lagar efterlevs). Dessa faktorer ligger ofta utanför projektets kontroll och påverkar möjligheterna att uppnå förväntade resultat.
  Ekonomisk hållbarhet är en komplex utmaning som är gemensam för de flesta utvecklingsprojekt, och i ännu högre grad för projekt som i första hand tar sikte på miljöförbättringar. I samband med de flesta av de miljöinsatser som understötts av kommissionen har man faktiskt försökt att förena bevarandemål och lokala utvecklingsbehov genom att stödja lokalsamhällenas hållbara användning av naturresurser och annan inkomstgenererande verksamhet (t.ex. ekoturism) och stärka de lokala förvaltningar som ansvarar för miljöskydd. De ekonomiska fördelar man kan få av denna verksamhet blir dock sannolikt mindre än vad som skulle behövas för att säkerställa att bevarandeåtgärderna är ekonomiskt bärkraftiga på lång sikt. Det borde först göras en riktig värdering av alla de lokala och globala miljötjänster som finns att tillgå på bevarandeområdena.
  Kommissionen har under de allra senaste åren vidtagit åtgärder för att förbättra effektiviteten och hållbarheten när det gäller projekt och kommer att fortsätta att noggrant följa upp resultaten av finansierade projekt, så att ytterligare förbättringar kan göras.

  Ruta 10. Kommissionen anser att ekoturismen har utvecklats, även om den skulle kunna utvecklas ytterligare. Det har gjorts mycket för att komma till rätta med olaglig jakt, både inom de skyddade områdena och i buffertzonerna. De begränsade resultat som några av utvecklingsåtgärderna har lett till har mera att göra med bristen på erfarenhet av och modeller för denna typ av mänsklig och fysisk miljö som kännetecknas av en mycket låg receptivitetsnivå. Inom ramen för Ecofac-programmet har man i syfte att lösa dessa frågor arbetat med olika grupper av antropologer som varit specialiserade på dessa typer av miljö. |
| --- | --- |

50–56.

Med tanke på det komplexa sammanhang inom vilket utvecklingssamarbete bedrivs anser kommissionen att projekten är ganska effektiva. Hänsyn måste tas till ett stort antal faktorer som påverkar genomförandet (bl.a. politisk instabilitet och problem med tillsynen av att lagar efterlevs). Dessa faktorer ligger ofta utanför projektets kontroll och påverkar möjligheterna att uppnå förväntade resultat.

Ekonomisk hållbarhet är en komplex utmaning som är gemensam för de flesta utvecklingsprojekt, och i ännu högre grad för projekt som i första hand tar sikte på miljöförbättringar. I samband med de flesta av de miljöinsatser som understötts av kommissionen har man faktiskt försökt att förena bevarandemål och lokala utvecklingsbehov genom att stödja lokalsamhällenas hållbara användning av naturresurser och annan inkomstgenererande verksamhet (t.ex. ekoturism) och stärka de lokala förvaltningar som ansvarar för miljöskydd. De ekonomiska fördelar man kan få av denna verksamhet blir dock sannolikt mindre än vad som skulle behövas för att säkerställa att bevarandeåtgärderna är ekonomiskt bärkraftiga på lång sikt. Det borde först göras en riktig värdering av alla de lokala och globala miljötjänster som finns att tillgå på bevarandeområdena.

Kommissionen har under de allra senaste åren vidtagit åtgärder för att förbättra effektiviteten och hållbarheten när det gäller projekt och kommer att fortsätta att noggrant följa upp resultaten av finansierade projekt, så att ytterligare förbättringar kan göras.

Ruta 10. Kommissionen anser att ekoturismen har utvecklats, även om den skulle kunna utvecklas ytterligare. Det har gjorts mycket för att komma till rätta med olaglig jakt, både inom de skyddade områdena och i buffertzonerna. De begränsade resultat som några av utvecklingsåtgärderna har lett till har mera att göra med bristen på erfarenhet av och modeller för denna typ av mänsklig och fysisk miljö som kännetecknas av en mycket låg receptivitetsnivå. Inom ramen för Ecofac-programmet har man i syfte att lösa dessa frågor arbetat med olika grupper av antropologer som varit specialiserade på dessa typer av miljö.

| 58 och 59. | Kommissionen strävar efter att förbättra förfarandena för projektutvärdering (se punkt 63). Detta bör leda till att överambitiösa strategier eller bristande överensstämmelse mellan projektets mål och medel, inbegripet dess varaktighet, kan upptäckas i ett mycket tidigt skede. Här är delegationernas bedömningar av största vikt. Andra viktiga faktorer är den logiska ramens kvalitet och att det finns indikatorer som är möjliga att kontrollera objektivt. Lokalsamhällenas deltagande är en förutsättning för projekturvalet och denna aspekt undersöks noggrant när man bedömer ett förslag.
  Kommissionen strävar också efter att påskynda processerna för projekturval och projektförvaltning. Den nyligen genomförda översynen av förfarandena för förslagsinfordringar är en del av detta arbete. Decentraliseringen till delegationerna av ansvaret för projektens genomförande bidrar i hög grad till att förbättra situationen.
  De mål som eftersträvas när det gäller miljön, särskilt när det gäller projekt på skogsområdet, kan inte uppnås på kort sikt. Den längsta giltighetstiden för projekt som finansieras inom ramen för budgetposten för miljö och skogar har nu fastställts till 60 månader. |
| --- | --- |

58 och 59.

Kommissionen strävar efter att förbättra förfarandena för projektutvärdering (se punkt 63). Detta bör leda till att överambitiösa strategier eller bristande överensstämmelse mellan projektets mål och medel, inbegripet dess varaktighet, kan upptäckas i ett mycket tidigt skede. Här är delegationernas bedömningar av största vikt. Andra viktiga faktorer är den logiska ramens kvalitet och att det finns indikatorer som är möjliga att kontrollera objektivt. Lokalsamhällenas deltagande är en förutsättning för projekturvalet och denna aspekt undersöks noggrant när man bedömer ett förslag.

Kommissionen strävar också efter att påskynda processerna för projekturval och projektförvaltning. Den nyligen genomförda översynen av förfarandena för förslagsinfordringar är en del av detta arbete. Decentraliseringen till delegationerna av ansvaret för projektens genomförande bidrar i hög grad till att förbättra situationen.

De mål som eftersträvas när det gäller miljön, särskilt när det gäller projekt på skogsområdet, kan inte uppnås på kort sikt. Den längsta giltighetstiden för projekt som finansieras inom ramen för budgetposten för miljö och skogar har nu fastställts till 60 månader.

| 60. | Med den regel d +3 som avses i artikel 166 i budgetförordningen införs i själva verket en tidsmässig begränsning när det gäller förvaltningen av det externa biståndet genom att enskilda kontrakt och konventioner (med undantag av revision och utvärdering) som rör tillämpningen av finansieringsavtal måste ingås senast tre år från dagen för budgetåtagandet (tidsfristen n + 1 är inbegripen i tidsfristen d + 3). Följderna av denna regel kommer att märkas för första gången i år, eftersom budgetförordningen trädde i kraft den 1 januari 2003. Denna regel anses ibland medföra vissa problem vid förvaltningen av det externa biståndet. Kommissionen har föreslagit en ändring av artikel 166 i budgetförordningen som skulle möjliggöra en tidsfrist på upp till fem år för ingående av kontrakt för vissa långsiktiga projekt och projekt som omfattar flera faser. |
| --- | --- |

60.

Med den regel d +3 som avses i artikel 166 i budgetförordningen införs i själva verket en tidsmässig begränsning när det gäller förvaltningen av det externa biståndet genom att enskilda kontrakt och konventioner (med undantag av revision och utvärdering) som rör tillämpningen av finansieringsavtal måste ingås senast tre år från dagen för budgetåtagandet (tidsfristen n + 1 är inbegripen i tidsfristen d + 3). Följderna av denna regel kommer att märkas för första gången i år, eftersom budgetförordningen trädde i kraft den 1 januari 2003. Denna regel anses ibland medföra vissa problem vid förvaltningen av det externa biståndet. Kommissionen har föreslagit en ändring av artikel 166 i budgetförordningen som skulle möjliggöra en tidsfrist på upp till fem år för ingående av kontrakt för vissa långsiktiga projekt och projekt som omfattar flera faser.

| 61. | Projektens räckvidd bör behandlas från fall till fall med beaktande av de faktorer som är specifika för varje projekt och olika bakgrundsfaktorer. I vissa fall är syftet med att ha en räckvidd som omfattar flera regioner att öka möjligheterna för mera storskaliga verkningar. |
| --- | --- |

61.

Projektens räckvidd bör behandlas från fall till fall med beaktande av de faktorer som är specifika för varje projekt och olika bakgrundsfaktorer. I vissa fall är syftet med att ha en räckvidd som omfattar flera regioner att öka möjligheterna för mera storskaliga verkningar.

| 62. | Kommissionen håller med om att icke-statliga organisationer och externa konsulter behöver ha bättre kunskaper om kommissionens förfaranden. Regionala seminarier anordnas för detta ändamål. Dessutom försöker man förenkla och harmonisera förfarandena vid kommissionen. |
| --- | --- |

62.

Kommissionen håller med om att icke-statliga organisationer och externa konsulter behöver ha bättre kunskaper om kommissionens förfaranden. Regionala seminarier anordnas för detta ändamål. Dessutom försöker man förenkla och harmonisera förfarandena vid kommissionen.

| 63. | Kommissionen är medveten om att den nuvarande situationen på fältet bör beaktas på lämpligt sätt i samband med utvärderingen av projekt. I enlighet därmed lägger man i den nya praktiska handledningen för upphandlingsförfaranden inom ramen för kommissionens externa åtgärder (”Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions”), som är i kraft sedan februari 2006, större vikt än tidigare vid de synpunkter som kommissionens delegationer framfört i samband med bedömningen av projektförslag.

  Ruta 11. Projektet för förvaltning av naturskogar kan tyckas alltför ambitiöst både för att det täcker ett alltför stort område och för att det riktar sig till centrala statliga organ i ett politiskt sammanhang. Det bör dock inte bedömas separat. Syftet med projektet är att stödja ett bredare sektorsprogram under centralregeringens ledning, det s.k. programmet för skydd av naturskogar, vars syfte är att förbättra skogsförvaltningssystemen i hela landet. Projektet är därför en i raden av flera kompletterande åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet för skydd av naturskogar i syfte att förbättra skogsförvaltningen i Kina. Projektet får stöd genom programmet, så att det kan verka inom ett bredare område och i ett politiskt sammanhang. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen är medveten om att den nuvarande situationen på fältet bör beaktas på lämpligt sätt i samband med utvärderingen av projekt. I enlighet därmed lägger man i den nya praktiska handledningen för upphandlingsförfaranden inom ramen för kommissionens externa åtgärder (”Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions”), som är i kraft sedan februari 2006, större vikt än tidigare vid de synpunkter som kommissionens delegationer framfört i samband med bedömningen av projektförslag.

Ruta 11. Projektet för förvaltning av naturskogar kan tyckas alltför ambitiöst både för att det täcker ett alltför stort område och för att det riktar sig till centrala statliga organ i ett politiskt sammanhang. Det bör dock inte bedömas separat. Syftet med projektet är att stödja ett bredare sektorsprogram under centralregeringens ledning, det s.k. programmet för skydd av naturskogar, vars syfte är att förbättra skogsförvaltningssystemen i hela landet. Projektet är därför en i raden av flera kompletterande åtgärder som vidtagits inom ramen för programmet för skydd av naturskogar i syfte att förbättra skogsförvaltningen i Kina. Projektet får stöd genom programmet, så att det kan verka inom ett bredare område och i ett politiskt sammanhang.

| 64 och 65. | Samtidigt som kommissionen strävar efter att förbättra effektiviteten i samband med utarbetandet av projekt försöker den också se till att lönsamhetsstudier och projektutformning sker i enlighet med höga kvalitetsnormer och principen om egenansvar. Nödvändigheten av att göra en förhandsbedömning av verkningarna för miljön, tillsammans med berörda parter, kan därmed också påverka förberedelsefasens längd.
  När det gäller förfarandena för förslagsinfordringar inom ramen för tematiska program håller kommissionen med om att det förekommit förseningar mellan det att förslagsinfordringar utlysts och undertecknandet av den andra omgången av kontrakten. Man bör emellertid betänka att den förslagsinfordran som utlystes 2001 var en av de första som kommissionen utlyste inom ramen för tematiska program för externt bistånd. Såsom anges ovan har kommissionen sedan dess strävat efter att påskynda processerna för urval och förvaltning av projekt, och detta har redan lett till betydande förbättringar när det gäller den förslagsinfordran som utlystes 2003. I de förfaranden för förslagsinfordran som infördes 2006 förutses att tiden mellan inledandet av en förslagsinfordran och utarbetandet av ett kontrakt inte bör överstiga ett år. |
| --- | --- |

64 och 65.

Samtidigt som kommissionen strävar efter att förbättra effektiviteten i samband med utarbetandet av projekt försöker den också se till att lönsamhetsstudier och projektutformning sker i enlighet med höga kvalitetsnormer och principen om egenansvar. Nödvändigheten av att göra en förhandsbedömning av verkningarna för miljön, tillsammans med berörda parter, kan därmed också påverka förberedelsefasens längd.

När det gäller förfarandena för förslagsinfordringar inom ramen för tematiska program håller kommissionen med om att det förekommit förseningar mellan det att förslagsinfordringar utlysts och undertecknandet av den andra omgången av kontrakten. Man bör emellertid betänka att den förslagsinfordran som utlystes 2001 var en av de första som kommissionen utlyste inom ramen för tematiska program för externt bistånd. Såsom anges ovan har kommissionen sedan dess strävat efter att påskynda processerna för urval och förvaltning av projekt, och detta har redan lett till betydande förbättringar när det gäller den förslagsinfordran som utlystes 2003. I de förfaranden för förslagsinfordran som infördes 2006 förutses att tiden mellan inledandet av en förslagsinfordran och utarbetandet av ett kontrakt inte bör överstiga ett år.

| 66. | Kommissionens förfaranden och upphandlingsregler är utformade för att garantera största möjliga öppenhet och rättvisa och göra det möjligt att övervaka och kontrollera hur allmänna medel används. Kommissionen håller med om att det går att förenkla förfarandena, så att tillhandahållandet av bistånd går snabbare och blir effektivare, och har föreslagit att budgetförordningen ändras i detta avseende. En första översyn av de förfaranden som fastställs i den nuvarande förordningen har redan gjorts av EuropeAid och trädde i kraft i februari i år (se den nya praktiska handledningen).

  Ruta 12. Kommissionen anser att projektet i Brasilien trots förseningen mellan det att förslaget lämnades in och dess godkännande fortfarande är relevant, eftersom problemen och de behov som måste åtgärdas och som beskrivs i förslaget kvarstod när projektet inleddes. Förseningar i samband med godkännande av projekt bör undvikas så långt möjligt. |
| --- | --- |

66.

Kommissionens förfaranden och upphandlingsregler är utformade för att garantera största möjliga öppenhet och rättvisa och göra det möjligt att övervaka och kontrollera hur allmänna medel används. Kommissionen håller med om att det går att förenkla förfarandena, så att tillhandahållandet av bistånd går snabbare och blir effektivare, och har föreslagit att budgetförordningen ändras i detta avseende. En första översyn av de förfaranden som fastställs i den nuvarande förordningen har redan gjorts av EuropeAid och trädde i kraft i februari i år (se den nya praktiska handledningen).

Ruta 12. Kommissionen anser att projektet i Brasilien trots förseningen mellan det att förslaget lämnades in och dess godkännande fortfarande är relevant, eftersom problemen och de behov som måste åtgärdas och som beskrivs i förslaget kvarstod när projektet inleddes. Förseningar i samband med godkännande av projekt bör undvikas så långt möjligt.

| 68. | Kommissionen delar revisionsrättens ståndpunkt att det är av yttersta vikt att bygga upp kapacitet i partnerländerna. Det är också det mål som kommissionen alltid eftersträvat i sitt samarbete, även om det kan vara svårt att göra en kvalitativ och kvantitativ bedömning av resultaten. Kapacitetsuppbyggnaden har ofta haft en lokal inriktning (projektinsatsområde) och har, vid sidan av det civila samhället, varit inriktad på lokala myndigheter. Kapacitetsuppbyggnad med inriktning på centrala förvaltningar har oftare varit en del av större insatser som finansierats inom ramen för geografiska program. För att kapacitetsuppbyggnaden och stödet till institutionerna skall vara riktigt effektiva måste emellertid de mottagande institutionerna ha ett ansvar och engagemang för detta. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen delar revisionsrättens ståndpunkt att det är av yttersta vikt att bygga upp kapacitet i partnerländerna. Det är också det mål som kommissionen alltid eftersträvat i sitt samarbete, även om det kan vara svårt att göra en kvalitativ och kvantitativ bedömning av resultaten. Kapacitetsuppbyggnaden har ofta haft en lokal inriktning (projektinsatsområde) och har, vid sidan av det civila samhället, varit inriktad på lokala myndigheter. Kapacitetsuppbyggnad med inriktning på centrala förvaltningar har oftare varit en del av större insatser som finansierats inom ramen för geografiska program. För att kapacitetsuppbyggnaden och stödet till institutionerna skall vara riktigt effektiva måste emellertid de mottagande institutionerna ha ett ansvar och engagemang för detta.

| 69. | När kommissionen fastställer och utformar åtgärder som skall genomföras inom ramen för geografiska program försöker den alltid se till att det finns ett åtagande på högsta politiska nivå i mottagarlandet. Eftersom miljöfrågor i allmänhet har begränsad betydelse jämfört med andra politiska prioriteringar i mottagarländer och mottagarregioner är dock detta engagemang i praktiken inte alltid så bestämt och starkt som man velat påskina och omsätts inte alltid i en lämplig grad av samarbete och operativt stöd från motpartens sida. |
| --- | --- |

69.

När kommissionen fastställer och utformar åtgärder som skall genomföras inom ramen för geografiska program försöker den alltid se till att det finns ett åtagande på högsta politiska nivå i mottagarlandet. Eftersom miljöfrågor i allmänhet har begränsad betydelse jämfört med andra politiska prioriteringar i mottagarländer och mottagarregioner är dock detta engagemang i praktiken inte alltid så bestämt och starkt som man velat påskina och omsätts inte alltid i en lämplig grad av samarbete och operativt stöd från motpartens sida.

| 70. | Den situation som revisionsrätten tar upp i denna punkt har direkt att göra med de ovan beskrivna omständigheterna (punkt 69) och med bristande kunskaper om kommissionens förfaranden, såsom anges i svaret på punkt 62. Kommissionen lägger allt större vikt vid att partnerlandets förvaltningar skall vara delaktiga i och ha ett ansvar för förvaltningen av åtgärder, vilket är i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningarna. Den nuvarande satsningen på nya metoder för tillhandahållande av bistånd, som skiljer sig från det traditionella tillvägagångssättet när det gäller projekt (sektorsövergripande strategier, sektorpolitiska stödprogram), motiveras bl.a. av att det finns en uppenbar oro för åtgärdernas hållbarhet på lång sikt. Kommissionen är medveten om de problem som en hög personalomsättning medför och har dessvärre erfarit de negativa följder som sådana förändringar får för projekt och program, särskilt för dem som genomförs i de mest avlägsna områdena. Detta problem ligger dock i allmänhet utanför den politiska dialog som kommissionen för med mottagarländerna. |
| --- | --- |

70.

Den situation som revisionsrätten tar upp i denna punkt har direkt att göra med de ovan beskrivna omständigheterna (punkt 69) och med bristande kunskaper om kommissionens förfaranden, såsom anges i svaret på punkt 62. Kommissionen lägger allt större vikt vid att partnerlandets förvaltningar skall vara delaktiga i och ha ett ansvar för förvaltningen av åtgärder, vilket är i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningarna. Den nuvarande satsningen på nya metoder för tillhandahållande av bistånd, som skiljer sig från det traditionella tillvägagångssättet när det gäller projekt (sektorsövergripande strategier, sektorpolitiska stödprogram), motiveras bl.a. av att det finns en uppenbar oro för åtgärdernas hållbarhet på lång sikt. Kommissionen är medveten om de problem som en hög personalomsättning medför och har dessvärre erfarit de negativa följder som sådana förändringar får för projekt och program, särskilt för dem som genomförs i de mest avlägsna områdena. Detta problem ligger dock i allmänhet utanför den politiska dialog som kommissionen för med mottagarländerna.

| 72. | Kommissionen har vid utformningen av projekt och program alltid varit uppmärksam på att förbättrade levnadsvillkor för lokalsamhällena är en avgörande förutsättning för att bevarandeåtgärderna skall vara hållbara på lång sikt. Detta överensstämmer också med de övergripande målen om att minska fattigdomen. Möjligheterna att generera inkomster inom och runt bevarandeområdena är emellertid i allmänhet begränsade och inte tillräckliga för att uppfylla behoven när det gäller lokal utveckling och miljöskydd på lång sikt. Se även kommissionens svar på punkterna 50–56.
  Framsteg som understöds med hjälp av kommissionens utvecklingsbistånd på detta område är dessutom mycket känsliga för de effekter för utvecklingen som den nationella och internationella politiken på andra områden för med sig. Det är därför av yttersta vikt att sörja för konsekvens i utvecklingspolitiken.
  En betydande del av det arbete som utförts genom Ecofac-programmet under alla de år som verksamheten har bedrivits har varit inriktad på turism och mera allmänt på inkomstgenerering (jaktmarker i Centralafrika, turism i Kongo Brazzaville, Gabon, Ekvatorialguinea och São Tomé). Alla befintliga ekoturismanläggningar inom Ecofacs insatsområde har inrättats genom det programmet. |
| --- | --- |

72.

Kommissionen har vid utformningen av projekt och program alltid varit uppmärksam på att förbättrade levnadsvillkor för lokalsamhällena är en avgörande förutsättning för att bevarandeåtgärderna skall vara hållbara på lång sikt. Detta överensstämmer också med de övergripande målen om att minska fattigdomen. Möjligheterna att generera inkomster inom och runt bevarandeområdena är emellertid i allmänhet begränsade och inte tillräckliga för att uppfylla behoven när det gäller lokal utveckling och miljöskydd på lång sikt. Se även kommissionens svar på punkterna 50–56.

Framsteg som understöds med hjälp av kommissionens utvecklingsbistånd på detta område är dessutom mycket känsliga för de effekter för utvecklingen som den nationella och internationella politiken på andra områden för med sig. Det är därför av yttersta vikt att sörja för konsekvens i utvecklingspolitiken.

En betydande del av det arbete som utförts genom Ecofac-programmet under alla de år som verksamheten har bedrivits har varit inriktad på turism och mera allmänt på inkomstgenerering (jaktmarker i Centralafrika, turism i Kongo Brazzaville, Gabon, Ekvatorialguinea och São Tomé). Alla befintliga ekoturismanläggningar inom Ecofacs insatsområde har inrättats genom det programmet.

| 73 och 74. | Det tillvägagångssätt som används i samband med projekt ger endast begränsade möjligheter att tillsammans med utvecklingspartnerna bedöma partnerländers miljöpolitik och miljöprogram i ett bredare perspektiv och undersöka hur politiken på andra områden än miljön påverkar miljöområdet. Det är emellertid meningen att sådana brister skall kunna identifieras i samband med de miljöprofiler för enskilda länder som nu utarbetas som en del av landstrategidokument, så att hänsyn till dem kan tas när man utformar biståndsinsatser. |
| --- | --- |

73 och 74.

Det tillvägagångssätt som används i samband med projekt ger endast begränsade möjligheter att tillsammans med utvecklingspartnerna bedöma partnerländers miljöpolitik och miljöprogram i ett bredare perspektiv och undersöka hur politiken på andra områden än miljön påverkar miljöområdet. Det är emellertid meningen att sådana brister skall kunna identifieras i samband med de miljöprofiler för enskilda länder som nu utarbetas som en del av landstrategidokument, så att hänsyn till dem kan tas när man utformar biståndsinsatser.

| 75. | Alltsedan 2001 har de centrala regeringarna inte kunnat lämna projektförslag eller bli delaktiga i förslagsinfordringar inom ramen för budgetposten för miljö och skogar och kan därför inte vara biståndsmottagare. De får dock delta i projekt, särskilt som associerade. Detta är något som man sällan ser, men som bör uppmuntras när så är nödvändigt för att säkerställa att resultaten av projekt är politiskt hållbara. |
| --- | --- |

75.

Alltsedan 2001 har de centrala regeringarna inte kunnat lämna projektförslag eller bli delaktiga i förslagsinfordringar inom ramen för budgetposten för miljö och skogar och kan därför inte vara biståndsmottagare. De får dock delta i projekt, särskilt som associerade. Detta är något som man sällan ser, men som bör uppmuntras när så är nödvändigt för att säkerställa att resultaten av projekt är politiskt hållbara.

| 76. | När det gäller det direkta budgetstödets betydelse se kommentarerna till punkterna 36–38. |
| --- | --- |

76.

När det gäller det direkta budgetstödets betydelse se kommentarerna till punkterna 36–38.

| 77. | Mer måste göras för att få en bättre spridning av de resultat som uppnåtts och de lärdomar som dragits i samband med miljöprojekten och skogsprogrammen. När ett förslag bedöms bör en del av budgeten anses vara avsatt för frågor som rör spridning och hållbarhet efter det att insatserna avslutats. I samband med projektgenomförandet bör det under projektets sista år utarbetas en tydlig plan för spridningen och den framtida verksamheten. Regeringarna i mottagarländerna förväntas också efter decentraliseringsprocessen vara bättre informerade om projektresultaten.

  Ruta 15. Gestaltningen av pilotprogrammet för skydd av de brasilianska regnskogarna (nedan kallat ”PPG7”) var komplicerad redan från början. Brasilien övertalades, i samband med att landet stod värd för Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling 1992, av de sju största ekonomierna att godkänna PPG7. I det skedet var emellertid medvetenheten om miljöskyddets brådskande karaktär i Amazonas inte allmänt utbredd i landet, och det fanns inte heller lämpliga strukturer och budgetmedel på plats i de deltagande staterna.
  I sinom tid har programmet bidragit till att det inrättats ett miljöministerium och miljösekretariat i de berörda staterna. En hel del utbildningsverksamhet har också genomförts, som dock inte alltid lett till maximal nytta, eftersom personalomsättningen varit stor.
  En annan komplicerande faktor är de stora kulturella och rättsliga skillnaderna mellan de olika staterna i Amazonasregionen. Som ett exempel kan nämnas att den enda stat i vilken den ekologiska och ekonomiska zonindelningen antagits som lag är Rondônia. Ingen av de andra staterna har haft någon officiell politik som stött den ekologiska och ekonomiska zonindelningen.
  Erfarenheten har visat att ”styrnings- och kontrollåtgärder” inte kan genomföras effektivt. Det förekommer praktiskt taget inte någon statlig inblandning i området. Dessutom skulle det för att kontrollera de 5 miljoner kvadratkilometer som Amazonskogen består av (avsevärt mycket mer än de cirka 4 miljoner kvadratmeter som nuvarande EU består av) krävas en gigantisk statlig närvaro. Denna bristfällighet börjar man nu gradvis komma till rätta med genom luft- och satellitövervakning.
  Trots de åtgärder som miljöministeriet har vidtagit i detta avseende är det fortfarande svårt att introducera miljöpolitiken som en sektorsövergripande fråga i vilken även andra ministerier deltar. Detta beror i huvudsak på det politiska trycket att generera ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

77.

Mer måste göras för att få en bättre spridning av de resultat som uppnåtts och de lärdomar som dragits i samband med miljöprojekten och skogsprogrammen. När ett förslag bedöms bör en del av budgeten anses vara avsatt för frågor som rör spridning och hållbarhet efter det att insatserna avslutats. I samband med projektgenomförandet bör det under projektets sista år utarbetas en tydlig plan för spridningen och den framtida verksamheten. Regeringarna i mottagarländerna förväntas också efter decentraliseringsprocessen vara bättre informerade om projektresultaten.

Ruta 15. Gestaltningen av pilotprogrammet för skydd av de brasilianska regnskogarna (nedan kallat ”PPG7”) var komplicerad redan från början. Brasilien övertalades, i samband med att landet stod värd för Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling 1992, av de sju största ekonomierna att godkänna PPG7. I det skedet var emellertid medvetenheten om miljöskyddets brådskande karaktär i Amazonas inte allmänt utbredd i landet, och det fanns inte heller lämpliga strukturer och budgetmedel på plats i de deltagande staterna.

I sinom tid har programmet bidragit till att det inrättats ett miljöministerium och miljösekretariat i de berörda staterna. En hel del utbildningsverksamhet har också genomförts, som dock inte alltid lett till maximal nytta, eftersom personalomsättningen varit stor.

En annan komplicerande faktor är de stora kulturella och rättsliga skillnaderna mellan de olika staterna i Amazonasregionen. Som ett exempel kan nämnas att den enda stat i vilken den ekologiska och ekonomiska zonindelningen antagits som lag är Rondônia. Ingen av de andra staterna har haft någon officiell politik som stött den ekologiska och ekonomiska zonindelningen.

Erfarenheten har visat att ”styrnings- och kontrollåtgärder” inte kan genomföras effektivt. Det förekommer praktiskt taget inte någon statlig inblandning i området. Dessutom skulle det för att kontrollera de 5 miljoner kvadratkilometer som Amazonskogen består av (avsevärt mycket mer än de cirka 4 miljoner kvadratmeter som nuvarande EU består av) krävas en gigantisk statlig närvaro. Denna bristfällighet börjar man nu gradvis komma till rätta med genom luft- och satellitövervakning.

Trots de åtgärder som miljöministeriet har vidtagit i detta avseende är det fortfarande svårt att introducera miljöpolitiken som en sektorsövergripande fråga i vilken även andra ministerier deltar. Detta beror i huvudsak på det politiska trycket att generera ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen.

| 78. | När det gäller den ekonomiska hållbarheten hos projekt på miljöområdet (dvs. skydd, bevarande och tillvaratagande), se svaren på punkterna 50–56 samt punkt 72. |
| --- | --- |

78.

När det gäller den ekonomiska hållbarheten hos projekt på miljöområdet (dvs. skydd, bevarande och tillvaratagande), se svaren på punkterna 50–56 samt punkt 72.

| 79. | Kommissionen är medveten om problemet och har tagit upp det i samband med utarbetandet av det nya tematiska programmet för 2007–2013, i vilket man framhåller det tematiska programmets subsidiaritet och komplementaritet i förhållande till de geografiska programmen. |
| --- | --- |

79.

Kommissionen är medveten om problemet och har tagit upp det i samband med utarbetandet av det nya tematiska programmet för 2007–2013, i vilket man framhåller det tematiska programmets subsidiaritet och komplementaritet i förhållande till de geografiska programmen.

| 80. | Kommissionen delar helt revisionsrättens uppfattning. Här hänvisas åter till svaren på punkterna 50–56 och punkt 72. Kommissionen anser att det är viktigt att sörja för konsekvens i utvecklingspolitiken, så att man undviker åtgärder som kan ge kraftfulla incitament till ekonomiska fördelar på kort sikt och som därmed undergräver samarbetsinsatser som tar sikte på bevarande och utsikterna till en hållbar utveckling.
  När det gäller den olagliga skogsavverkning (ruta 16) som så ofta är en nyckelfaktor som underminerar lönsamheten när det gäller en del av de projekt som kommissionen finansierar har kommissionen inrättat handlingsplanen ”Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT)” (KOM(2003) 251 slutlig). Den handlingsplanen är ett viktigt steg i rätt riktning när det gäller att ta itu med miljöfrågorna på ett mera globalt och övergripande sätt med beaktande av handelsmönstrens ofta förbisedda verkningar för bevarandet av miljön. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen delar helt revisionsrättens uppfattning. Här hänvisas åter till svaren på punkterna 50–56 och punkt 72. Kommissionen anser att det är viktigt att sörja för konsekvens i utvecklingspolitiken, så att man undviker åtgärder som kan ge kraftfulla incitament till ekonomiska fördelar på kort sikt och som därmed undergräver samarbetsinsatser som tar sikte på bevarande och utsikterna till en hållbar utveckling.

När det gäller den olagliga skogsavverkning (ruta 16) som så ofta är en nyckelfaktor som underminerar lönsamheten när det gäller en del av de projekt som kommissionen finansierar har kommissionen inrättat handlingsplanen ”Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT)” (KOM(2003) 251 slutlig). Den handlingsplanen är ett viktigt steg i rätt riktning när det gäller att ta itu med miljöfrågorna på ett mera globalt och övergripande sätt med beaktande av handelsmönstrens ofta förbisedda verkningar för bevarandet av miljön.

| 81. | a) | Kommissionen strävar efter att förbättra förfarandena för projektutvärdering, vilket bl.a. bör göra det möjligt att säkerställa överensstämmelse mellan projektens mål och varaktighet. |
| --- | --- | --- |

81.

a)

Kommissionen strävar efter att förbättra förfarandena för projektutvärdering, vilket bl.a. bör göra det möjligt att säkerställa överensstämmelse mellan projektens mål och varaktighet.

| b) | Se svaret i punkterna 36–38. |
| --- | --- |

b)

Se svaret i punkterna 36–38.

| c) och d) | Kommissionen omvärderar för närvarande det stöd som ges via förvaltningsfonder och globala initiativ, och uppmärksammar därvid särskilt de frågor som rör synlighet, kontroll och rapportering. |
| --- | --- |

c) och d)

Kommissionen omvärderar för närvarande det stöd som ges via förvaltningsfonder och globala initiativ, och uppmärksammar därvid särskilt de frågor som rör synlighet, kontroll och rapportering.

Ruta 16. Alla naturskogsområden i Kina får en avverkningskvot som bestämmer hur mycket virke som får avverkas för att användas i) i hushåll eller som bränsle och ii) för husrenovering. I de naturskogsområden som är föremål för förvaltningsprojekt gäller följande: I Sichuanprovinsen råder fullständigt avverkningsförbud. I provinserna Hunan och Hainan finns inte något sådant förbud. I Hunan och Hainan har naturskogarna minskat under de senaste årtiondena och ersatts med eller håller på att ersättas med bambu (Hunan) och gummi (Hainan) som avverkas lagligen till timmer och gummi. Bambu- och gummiträdsområdena ägs kollektivt och gränsar till naturskogsområden. Det har förekommit rapporter om att bönderna gör intrång i naturskogsområdena när de skördar sina kollektivt ägda skogar. Såvitt kommissionens delegation i Kina känner till förekommer det inte någon olaglig avverkning av timmer som används i kommersiellt syfte i trävaruindustrin. Den kommersiella avverkningen i Hunan och Hainan har inte några verkningar för naturskogsområden som är föremål för förvaltningsprojekt.

När det gäller landsbygdsbefolkningens användning av naturskogar är det just förvaltningsprojektens uppgift att utveckla modeller för hållbar användning.

Hotet från kolgruveindustrin kvarstår. Genom det nya planerade projektet för deltagarbaserad planering av naturresurserna i Berau och Bulugan (Participatory Planning of Natural Resources in Breau and Bulugan), kommer den övergripande ram för en integrerad markanvändningsplanering som är nödvändig att skapas inom distriktsförsamlingarna, så att dessa kan göra väl underbyggda val mellan konkurrerande markanvändningsalternativ.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 82. | Som en följd av undertecknandet i december 2005 av förklaringen om det europeiska samförståndet om utveckling, i vilken miljöaspekterna i utvecklingspolitiken ges ökad betydelse, kommer kommissionen att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och göra den mera övergripande. |
| --- | --- |

82.

Som en följd av undertecknandet i december 2005 av förklaringen om det europeiska samförståndet om utveckling, i vilken miljöaspekterna i utvecklingspolitiken ges ökad betydelse, kommer kommissionen att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och göra den mera övergripande.

| 83. | När det gäller personalbehoven bör man vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande vinnlägga sig om att bygga upp kapaciteten av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt.
  Utkastet till handledning för integrering av miljöaspekter är i det närmaste färdigt. Vissa delar tillämpas redan och konsulteras i stor utsträckning. Under perioden från och med november 2004 till och med utgången av 2005 har cirka 350 medlemmar av personalen fått utbildning vid huvudkontoret och på delegationerna. Kommissionen är medveten om att det finns behov av ytterligare kunskapslyft och kommer att överväga att göra de tematiska kurserna obligatoriska för personal på viktiga poster.
  Övervaknings- och utvärderingssystemen är redan väl utvecklade, men kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att förbättra spridningen av bästa tillvägagångssätt vid utvärdering av projekt. |
| --- | --- |

83.

När det gäller personalbehoven bör man vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande vinnlägga sig om att bygga upp kapaciteten av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt.

Utkastet till handledning för integrering av miljöaspekter är i det närmaste färdigt. Vissa delar tillämpas redan och konsulteras i stor utsträckning. Under perioden från och med november 2004 till och med utgången av 2005 har cirka 350 medlemmar av personalen fått utbildning vid huvudkontoret och på delegationerna. Kommissionen är medveten om att det finns behov av ytterligare kunskapslyft och kommer att överväga att göra de tematiska kurserna obligatoriska för personal på viktiga poster.

Övervaknings- och utvärderingssystemen är redan väl utvecklade, men kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att förbättra spridningen av bästa tillvägagångssätt vid utvärdering av projekt.

| 84. | Kommissionen har i syfte att öka integreringen av miljöaspekterna i nästa generation landstrategidokument (2007–2013) systematiskt utarbetat miljöprofiler för varje land. Hur dessa miljöprofiler påverkar de nya landstrategidokumenten beror dock till syvende och sist på vilken prioritet partnerländerna ger miljöfrågor.
  Allmänt budgetstöd är förenat med en bred politisk dialog om partnerländernas utvecklingsstrategier. Det är i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser och förpliktelser (t.ex. artikel 61.2 i Cotonouavtalet) inriktat på fattigdomsbekämpning, makroekonomisk stabilitet och förbättrad förvaltning av offentliga medel. Kommissionen kommer att eftersträva att integrera miljöperspektivet i den politiska dialogen närhelst detta är relevant. Sektorspecifika miljöhänsyn kan inom ramen för det sektoriella budgetstödet tas upp i samband med den sektorpolitiska dialogen och under själva utformningen av programmet. Ett sektoriellt budgetstöd för miljön är också möjligt. Kommissionen tar i sin nuvarande översyn av handledningarna för budgetstöd och sektorpolitiskt stöd hänsyn till miljöaspekterna. |
| --- | --- |

84.

Kommissionen har i syfte att öka integreringen av miljöaspekterna i nästa generation landstrategidokument (2007–2013) systematiskt utarbetat miljöprofiler för varje land. Hur dessa miljöprofiler påverkar de nya landstrategidokumenten beror dock till syvende och sist på vilken prioritet partnerländerna ger miljöfrågor.

Allmänt budgetstöd är förenat med en bred politisk dialog om partnerländernas utvecklingsstrategier. Det är i enlighet med gällande rättsliga bestämmelser och förpliktelser (t.ex. artikel 61.2 i Cotonouavtalet) inriktat på fattigdomsbekämpning, makroekonomisk stabilitet och förbättrad förvaltning av offentliga medel. Kommissionen kommer att eftersträva att integrera miljöperspektivet i den politiska dialogen närhelst detta är relevant. Sektorspecifika miljöhänsyn kan inom ramen för det sektoriella budgetstödet tas upp i samband med den sektorpolitiska dialogen och under själva utformningen av programmet. Ett sektoriellt budgetstöd för miljön är också möjligt. Kommissionen tar i sin nuvarande översyn av handledningarna för budgetstöd och sektorpolitiskt stöd hänsyn till miljöaspekterna.

| 85. | Med tanke på det komplexa sammanhang inom vilket utvecklingssamarbete bedrivs anser kommissionen att projekten är ganska effektiva. Hänsyn måste tas till ett stort antal faktorer som påverkar genomförandet (bl.a. politisk instabilitet och problem med tillsynen av att lagar efterlevs). Dessa faktorer ligger ofta utanför projektets kontroll och påverkar möjligheterna att uppnå avsedda resultat och förväntade verkningar.
  Kommissionen lägger allt större vikt vid att partnerlandets förvaltningar skall vara delaktiga i och ha ett ansvar för förvaltningen av åtgärder, vilket är i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningarna. Den nuvarande satsningen på nya metoder för tillhandahållande av bistånd, som skiljer sig från det traditionella tillvägagångssättet när det gäller projekt (sektorsövergripande strategier, sektorpolitiska stödprogram), motiveras bl.a. av oro för åtgärdernas hållbarhet på lång sikt. |
| --- | --- |

85.

Med tanke på det komplexa sammanhang inom vilket utvecklingssamarbete bedrivs anser kommissionen att projekten är ganska effektiva. Hänsyn måste tas till ett stort antal faktorer som påverkar genomförandet (bl.a. politisk instabilitet och problem med tillsynen av att lagar efterlevs). Dessa faktorer ligger ofta utanför projektets kontroll och påverkar möjligheterna att uppnå avsedda resultat och förväntade verkningar.

Kommissionen lägger allt större vikt vid att partnerlandets förvaltningar skall vara delaktiga i och ha ett ansvar för förvaltningen av åtgärder, vilket är i överensstämmelse med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningarna. Den nuvarande satsningen på nya metoder för tillhandahållande av bistånd, som skiljer sig från det traditionella tillvägagångssättet när det gäller projekt (sektorsövergripande strategier, sektorpolitiska stödprogram), motiveras bl.a. av oro för åtgärdernas hållbarhet på lång sikt.

| 86. | Gemenskapens utvecklingssamarbete regleras av principerna om partnerskap med de mottagande länderna och dessa länders egenansvar. Detta innebär att prioriteringarna för det geografiska samarbetet överenskoms inom ramen för en samrådsprocess som ger de mottagande partnerländerna möjlighet att satsa mera på de sociala sektorerna, t.ex. hälso- och sjukvård och utbildning. Kommissionen kommer dock att fortsätta att arbeta för att öka förståelsen för miljöfrågor i sina bilaterala förbindelser med partnerländerna. Kommissionen koncentrerar sina ansträngningar på att göra största möjliga användning av de knappa resurserna. De tematiska experterna vid EuropeAid omorganiserades därför i mars 2005 för att delegationerna skulle få ett bra och effektivt kvalitetsstöd. |
| --- | --- |

86.

Gemenskapens utvecklingssamarbete regleras av principerna om partnerskap med de mottagande länderna och dessa länders egenansvar. Detta innebär att prioriteringarna för det geografiska samarbetet överenskoms inom ramen för en samrådsprocess som ger de mottagande partnerländerna möjlighet att satsa mera på de sociala sektorerna, t.ex. hälso- och sjukvård och utbildning. Kommissionen kommer dock att fortsätta att arbeta för att öka förståelsen för miljöfrågor i sina bilaterala förbindelser med partnerländerna. Kommissionen koncentrerar sina ansträngningar på att göra största möjliga användning av de knappa resurserna. De tematiska experterna vid EuropeAid omorganiserades därför i mars 2005 för att delegationerna skulle få ett bra och effektivt kvalitetsstöd.

| 87. | Kommissionen kommer att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och se till att den blir mera övergripande. Den kommer därvid att beakta den politiska utvecklingen på senare tid, t.ex. den nya utvecklingspolitiken, strategin för hållbar utveckling och det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi. |
| --- | --- |

87.

Kommissionen kommer att se över och uppdatera 2001 års strategi för integrering av miljöaspekterna och se till att den blir mera övergripande. Den kommer därvid att beakta den politiska utvecklingen på senare tid, t.ex. den nya utvecklingspolitiken, strategin för hållbar utveckling och det tematiska programmet för miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, däribland energi.

| 88. | Kommissionen kommer att inrätta en intern styrgrupp för miljön i utvecklingssamarbetet som kommer att ge vägledning och sörja för ökad samordning.
  Ytterligare synergier kommer att utvecklas genom att Gemensamma forskningscentrumet inrättar ett observationscentrum för miljö och hållbar utveckling i syfte att stödja programplaneringen och genomförandet av kommissionens utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen kommer att inrätta en intern styrgrupp för miljön i utvecklingssamarbetet som kommer att ge vägledning och sörja för ökad samordning.

Ytterligare synergier kommer att utvecklas genom att Gemensamma forskningscentrumet inrättar ett observationscentrum för miljö och hållbar utveckling i syfte att stödja programplaneringen och genomförandet av kommissionens utvecklingspolitik.

| 89. | Vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande bör man vinnlägga sig om att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt. |
| --- | --- |

89.

Vid fastställandet av prioriteringar för användning av de begränsade resurser som står till förfogande bör man vinnlägga sig om att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att handlägga de grundläggande miljöintegrationsförfarandena (s.k. screening) och ställa det specialiststöd till förfogande som begärs i samband med identifieringen och utformningen av projekt.

| 90. | Handledningen för integrering av miljöaspekter förväntas godkännas under 2006 och skickas till berörda avdelningar inom kommissionen i Bryssel samt till delegationerna. Dess efterlevnad kommer att kontrolleras som en del av de kontroller som gruppen för kvalitetsstöd gör i samband med identifiering och utformning av insatser. |
| --- | --- |

90.

Handledningen för integrering av miljöaspekter förväntas godkännas under 2006 och skickas till berörda avdelningar inom kommissionen i Bryssel samt till delegationerna. Dess efterlevnad kommer att kontrolleras som en del av de kontroller som gruppen för kvalitetsstöd gör i samband med identifiering och utformning av insatser.

| 91. | Kommissionen håller med om att det finns behov av ytterligare kunskapslyft och kommer att överväga att göra de tematiska kurserna obligatoriska för personal på viktiga poster. Detta beslut måste fattas parallellt med beslutet om att anslå nödvändiga medel till sådana kurser. Kommissionen kommer att ta upp denna fråga under 2006. |
| --- | --- |

91.

Kommissionen håller med om att det finns behov av ytterligare kunskapslyft och kommer att överväga att göra de tematiska kurserna obligatoriska för personal på viktiga poster. Detta beslut måste fattas parallellt med beslutet om att anslå nödvändiga medel till sådana kurser. Kommissionen kommer att ta upp denna fråga under 2006.

| 92. | Kommissionen kommer att överväga att göra en allmän utvärdering på detta stadium och kommer i syfte att förbättra resultaten även att undersöka möjligheten till ett effektivare utnyttjande av uppgifter från övervakningssystemet.
  Kommissionen har börjat att upprätta en databas som kommer att innehålla en förteckning över alla projektutvärderingar. I den kan man komma in och göra sökningar med hjälp av nyckelord, t.ex. ”miljö”. På det sättet blir det lättare att göra en mera systematisk bedömning av resultaten. |
| --- | --- |

92.

Kommissionen kommer att överväga att göra en allmän utvärdering på detta stadium och kommer i syfte att förbättra resultaten även att undersöka möjligheten till ett effektivare utnyttjande av uppgifter från övervakningssystemet.

Kommissionen har börjat att upprätta en databas som kommer att innehålla en förteckning över alla projektutvärderingar. I den kan man komma in och göra sökningar med hjälp av nyckelord, t.ex. ”miljö”. På det sättet blir det lättare att göra en mera systematisk bedömning av resultaten.

| 93. | Kommissionen är medveten om att ytterligare ansträngningar är nödvändiga för att förbättra förmågan att tillhandahålla så exakt information om miljöutgifter som möjligt. Det finns dock en gräns för vad som kan uppnås, särskilt vad gäller möjligheten att fastställa miljörelaterade utgifter inom ramen för projekt som inte rör miljön. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen är medveten om att ytterligare ansträngningar är nödvändiga för att förbättra förmågan att tillhandahålla så exakt information om miljöutgifter som möjligt. Det finns dock en gräns för vad som kan uppnås, särskilt vad gäller möjligheten att fastställa miljörelaterade utgifter inom ramen för projekt som inte rör miljön.

| 94. | När det gäller riktlinjerna för programplaneringen av nästa generation av landstrategidokument är det särskilt viktigt att analysera miljösituationen på grundval av miljöprofiler för enskilda länder och fastställa potentiella insatsområden (som antingen skall vara integrerade i målsektorerna eller specifikt avse miljö- eller naturresurserna). |
| --- | --- |

94.

När det gäller riktlinjerna för programplaneringen av nästa generation av landstrategidokument är det särskilt viktigt att analysera miljösituationen på grundval av miljöprofiler för enskilda länder och fastställa potentiella insatsområden (som antingen skall vara integrerade i målsektorerna eller specifikt avse miljö- eller naturresurserna).

| 95. | Vid uppdateringen av de relevanta handledningarna som förväntas vara färdig 2006 kommer kommissionen att särskilt eftersträva att i högre grad integrera miljön i sitt direkta budgetstöd. Detta kommer att ske genom den dialog om strategier för fattigdomsbekämpning som förs under diskussionerna om allmänt budgetstöd, och när så är nödvändigt, genom den sektorpolitiska dialogen och utformningen av sektoriella budgetstöd (stödberättigande och betalningsvillkor).
  Strategiska miljöbedömningar av regeringarnas politik skall främjas när så är lämpligt, särskilt i förbindelse med sektorsstrategier och sektoriellt budgetstöd som är inriktat på mera miljökänsliga områden. |
| --- | --- |

95.

Vid uppdateringen av de relevanta handledningarna som förväntas vara färdig 2006 kommer kommissionen att särskilt eftersträva att i högre grad integrera miljön i sitt direkta budgetstöd. Detta kommer att ske genom den dialog om strategier för fattigdomsbekämpning som förs under diskussionerna om allmänt budgetstöd, och när så är nödvändigt, genom den sektorpolitiska dialogen och utformningen av sektoriella budgetstöd (stödberättigande och betalningsvillkor).

Strategiska miljöbedömningar av regeringarnas politik skall främjas när så är lämpligt, särskilt i förbindelse med sektorsstrategier och sektoriellt budgetstöd som är inriktat på mera miljökänsliga områden.

| 96. | I miljöhandledningen kommer det att fastställas förfaranden för ”screening”. Användningen av sådana förfaranden kommer att övervakas som ett led i kvalitetsstödkontrollerna i samband med identifiering och utformning av projekt. Kommissionen kommer att undersöka möjligheten att ge delegationerna en större roll i detta sammanhang, på ett sätt som är förenligt med nuvarande och framtida tillgång till kvalificerad personal, samtidigt som den tar hänsyn till behovet av att inte ställa hinder i vägen för de ansträngningar som nu görs för att förenkla förfarandena. Tonvikten kommer att läggas vid att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att utföra ”screening” och ställa stöd till förfogande på begäran. |
| --- | --- |

96.

I miljöhandledningen kommer det att fastställas förfaranden för ”screening”. Användningen av sådana förfaranden kommer att övervakas som ett led i kvalitetsstödkontrollerna i samband med identifiering och utformning av projekt. Kommissionen kommer att undersöka möjligheten att ge delegationerna en större roll i detta sammanhang, på ett sätt som är förenligt med nuvarande och framtida tillgång till kvalificerad personal, samtidigt som den tar hänsyn till behovet av att inte ställa hinder i vägen för de ansträngningar som nu görs för att förenkla förfarandena. Tonvikten kommer att läggas vid att bygga upp kapacitet av icke specialiserad personal för att utföra ”screening” och ställa stöd till förfogande på begäran.

| 97. | De flesta av dessa kontroller kommer att utföras som en del av kvalitetsstödkontrollerna under projektutformningsfasen, då man granskar den föreslagna åtgärdens kvalitet och förenlighet, inbegripet alla preliminära undersökningars kvalitet och om de är fullständiga, och bestämmelserna i utkasten till finansieringsöverenskommelser. |
| --- | --- |

97.

De flesta av dessa kontroller kommer att utföras som en del av kvalitetsstödkontrollerna under projektutformningsfasen, då man granskar den föreslagna åtgärdens kvalitet och förenlighet, inbegripet alla preliminära undersökningars kvalitet och om de är fullständiga, och bestämmelserna i utkasten till finansieringsöverenskommelser.

| 98. | Kommissionen är medveten om att vederbörlig hänsyn i samband med utvärderingen bör tas till den faktiska situationen på området. I enlighet därmed lägger man i den nya praktiska handledningen för upphandlingsförfaranden inom ramen för kommissionens externa åtgärder (”Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions”), som är i kraft sedan februari 2006, större vikt än tidigare vid de synpunkter som kommissionens delegationer framfört i samband med bedömningen av projektförslag. |
| --- | --- |

98.

Kommissionen är medveten om att vederbörlig hänsyn i samband med utvärderingen bör tas till den faktiska situationen på området. I enlighet därmed lägger man i den nya praktiska handledningen för upphandlingsförfaranden inom ramen för kommissionens externa åtgärder (”Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions”), som är i kraft sedan februari 2006, större vikt än tidigare vid de synpunkter som kommissionens delegationer framfört i samband med bedömningen av projektförslag.

| 99. | Kommissionen håller med om att det går att förenkla förfarandena, så att tillhandahållandet av bistånd går snabbare och blir effektivare, samtidigt som man sörjer för öppenhet och korrekthet. Kommissionen har därför föreslagit en ändring av budgetförordningen. En första översyn av de förfaranden som fastställs i den nuvarande förordningen har redan gjorts av EuropeAid och trädde i kraft i februari i år (se den nya praktiska handledningen). |
| --- | --- |

99.

Kommissionen håller med om att det går att förenkla förfarandena, så att tillhandahållandet av bistånd går snabbare och blir effektivare, samtidigt som man sörjer för öppenhet och korrekthet. Kommissionen har därför föreslagit en ändring av budgetförordningen. En första översyn av de förfaranden som fastställs i den nuvarande förordningen har redan gjorts av EuropeAid och trädde i kraft i februari i år (se den nya praktiska handledningen).

| 100. | Det stundande tematiska programmet om miljö och naturresurser, inbegripet energi, kommer att uppmuntra lokalsamhällena till att förvalta sina resurser på ett hållbart sätt och bidra till att sådana åtgärder integreras i geografiska program. |
| --- | --- |

100.

Det stundande tematiska programmet om miljö och naturresurser, inbegripet energi, kommer att uppmuntra lokalsamhällena till att förvalta sina resurser på ett hållbart sätt och bidra till att sådana åtgärder integreras i geografiska program.

| 101. | Kommissionen kommer att överväga att undersöka möjliga alternativ till stödformer på miljöområdet som en del av sin reviderade miljöstrategi och kommer därvid ta fasta på sin egen och andra givares erfarenhet, med beaktande av nuvarande förfarandemässiga och rättsliga begränsningar. |
| --- | --- |

101.

Kommissionen kommer att överväga att undersöka möjliga alternativ till stödformer på miljöområdet som en del av sin reviderade miljöstrategi och kommer därvid ta fasta på sin egen och andra givares erfarenhet, med beaktande av nuvarande förfarandemässiga och rättsliga begränsningar.

---