# Az Európai Unió C 263/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 263 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. október 31. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 263

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. október 31.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2006/C 263/1 | BEVEZETŐ MEGJEGYZÉS | s2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2006/C 263/1

BEVEZETŐ MEGJEGYZÉS

s2

| | I   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | Számvevőszék – Éves jelentések a 2005-ös pénzügyi évről |
| 2006/C 263/2 | Éves jelentés a költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt | 1 |
| 2006/C 263/3 | Éves jelentés a 6., 7., 8. és 9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, az intézmények válaszaival együtt | 205 |

I   Tájékoztatások

Számvevőszék – Éves jelentések a 2005-ös pénzügyi évről

2006/C 263/2

Éves jelentés a költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt

1

2006/C 263/3

Éves jelentés a 6., 7., 8. és 9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) által támogatott tevékenységekről, az intézmények válaszaival együtt

205

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

31.10.2006

| 31.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/s2

---

1.

| 1. | A Számvevőszék, az Európai Unió független ellenőrző intézménye, minden évben közzétesz egy éves jelentést a költségvetés végrehajtásáról, valamint egy éves jelentést az Európai Fejlesztési Alapokról. Ezek az éves jelentések az éves költségvetési folyamatot lezáró mentesítési eljárás részét képezik. |
| --- | --- |

A Számvevőszék, az Európai Unió független ellenőrző intézménye, minden évben közzétesz egy éves jelentést a költségvetés végrehajtásáról, valamint egy éves jelentést az Európai Fejlesztési Alapokról. Ezek az éves jelentések az éves költségvetési folyamatot lezáró mentesítési eljárás részét képezik.

| 2. | Az EK-Szerződés 274. cikke a vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően (1), illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával a Bizottságra ruházza a költségvetés végrehajtásának hatáskörét, illetve a Bizottságra rója az arról történő beszámolás kötelességét. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását. A közösségi kiadásokat a Bizottság, illetve a tagállamok és a kedvezményezett államok közigazgatási szervei több szinten ellenőrzik. A Számvevőszék szerepe az, hogy a pénzügyi gazdálkodás egészéről adjon értékelést, és ezáltal elősegítse az Európai Unió költségvetésének egyre hatékonyabb irányítását. |
| --- | --- |

2.

Az EK-Szerződés 274. cikke a vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően (1), illetve a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával a Bizottságra ruházza a költségvetés végrehajtásának hatáskörét, illetve a Bizottságra rója az arról történő beszámolás kötelességét. A tagállamok együttműködnek a Bizottsággal annak érdekében, hogy biztosítsák a költségvetési előirányzatoknak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban történő felhasználását. A közösségi kiadásokat a Bizottság, illetve a tagállamok és a kedvezményezett államok közigazgatási szervei több szinten ellenőrzik. A Számvevőszék szerepe az, hogy a pénzügyi gazdálkodás egészéről adjon értékelést, és ezáltal elősegítse az Európai Unió költségvetésének egyre hatékonyabb irányítását.

| 3. | Az 1994-es pénzügyi évtől kezdve a Számvevőszéknek az EK-Szerződés értelmében megbízhatósági nyilatkozatot kell adnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy megbízhatóak-e a Közösségeknek a Bizottság által és saját felelősségére készített elszámolásai, valamint hogy jogszerűek és szabályszerűek-e az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek. Ez a nyilatkozat, amely a Közösségek tevékenységének valamennyi jelentősebb területéről készített különértékeléseken alapul, a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentése központi részét képezi. |
| --- | --- |

3.

Az 1994-es pénzügyi évtől kezdve a Számvevőszéknek az EK-Szerződés értelmében megbízhatósági nyilatkozatot kell adnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy megbízhatóak-e a Közösségeknek a Bizottság által és saját felelősségére készített elszámolásai, valamint hogy jogszerűek és szabályszerűek-e az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek. Ez a nyilatkozat, amely a Közösségek tevékenységének valamennyi jelentősebb területéről készített különértékeléseken alapul, a Számvevőszéknek a költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentése központi részét képezi.

| 4. | Az éves jelentéseken kívül a Számvevőszék különjelentéseket is közzétesz egyes témákról, valamint véleményezi a pénzügyi jellegű uniós jogszabálytervezeteket. E jelentéseket és véleményeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu.) teszik közzé. E jelentés II. melléklete tartalmazza a Számvevőszék által az utóbbi öt évben elfogadott jelentések és vélemények listáját. |
| --- | --- |

4.

Az éves jelentéseken kívül a Számvevőszék különjelentéseket is közzétesz egyes témákról, valamint véleményezi a pénzügyi jellegű uniós jogszabálytervezeteket. E jelentéseket és véleményeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu.) teszik közzé. E jelentés II. melléklete tartalmazza a Számvevőszék által az utóbbi öt évben elfogadott jelentések és vélemények listáját.

| 5. | A Számvevőszéknek a 2005. december 31-i fordulónappal zárult évre vonatkozó pénzügyi kimutatásai, a független ellenőr jelentésével együtt, az Európai Unió Hivatalos Lapjában jelennek meg. A jelentés igazolja, hogy a pénzügyi kimutatások megbízható és valós képet nyújtanak a pénzügyi helyzetről és eredményekről, valamint beszámol az igazgatási és számviteli eljárásokról, a hatékony és eredményes gazdálkodás elveinek érvényesüléséről és a belső kontrollrendszerről. |
| --- | --- |

5.

A Számvevőszéknek a 2005. december 31-i fordulónappal zárult évre vonatkozó pénzügyi kimutatásai, a független ellenőr jelentésével együtt, az Európai Unió Hivatalos Lapjában jelennek meg. A jelentés igazolja, hogy a pénzügyi kimutatások megbízható és valós képet nyújtanak a pénzügyi helyzetről és eredményekről, valamint beszámol az igazgatási és számviteli eljárásokról, a hatékony és eredményes gazdálkodás elveinek érvényesüléséről és a belső kontrollrendszerről.

| 6. | A Számvevőszék tagjai: Hubert WEBER (elnök), Aunus SALMI, François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék tagjai: Hubert WEBER (elnök), Aunus SALMI, François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN.

---

(1)  A bevételekre („saját forrásokra”) vonatkozó tanácsi határozatokon, rendeleteken és irányelveken, illetve az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeleten túlmenően az Unió különböző politikáinak és intézkedéseinek végrehajtását külön rendeletek szabályozzák. Az Európai Fejlesztési Alap működésére külön rendeletek vonatkoznak.

---

I Tájékoztatások

Számvevőszék – Éves jelentések a 2005-ös pénzügyi évről

| 31.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/1

---

SZÁMVEVŐSZÉK

Image

Az EK-Szerződés 248. cikkének (1) és (4) bekezdése, a Tanács 1605/2002/EK, Euratom, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelete 143. cikkének és 181. cikke (2) bekezdésének, valamint a 9. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó 2003. március 27-i pénzügyi szabályzat 116. cikkének és 135. cikke (2) bekezdésének megfelelően, az Európai Közösségek Számvevőszéke a 2006. szeptember 7-i és 14-i ülésén elfogadta a következő

ÉVES JELENTÉSEKET

a 2005-ös pénzügyi évről

A jelentések az intézményeknek a Számvevőszék észrevételeire adott válaszaival együtt megküldésre kerültek a mentesítés megadásáért felelős hatóságoknak, illetve a többi intézménynek.

---

BEVEZETÉS

| 0.1. | A 2005-ös pénzügyi évről szóló jelen dokumentum a Számvevőszék 29. éves jelentése az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtásáról, valamint a Számvevőszék éves jelentése az Európai Fejlesztési Alapról. |
| --- | --- |

0.1.

A 2005-ös pénzügyi évről szóló jelen dokumentum a Számvevőszék 29. éves jelentése az Európai Unió általános költségvetésének végrehajtásáról, valamint a Számvevőszék éves jelentése az Európai Fejlesztési Alapról.

| 0.2. | Az általános költségvetés végrehajtásáról szóló idei éves jelentés a következőképpen épül fel: az 1. fejezetben szerepel a megbízhatósági nyilatkozat; a 2. fejezet a Bizottság belső kontrollrendszeréről (1) szól; a költségvetési gazdálkodásra vonatkozó lényegi észrevételek a 3. fejezetben kerülnek sorra; a 4–10. fejezetek a bevételekről és a költségvetés különböző részeiből finanszírozott tevékenységekről számolnak be a pénzügyi terv tételeinek megfelelően; a 11. fejezet pedig a pénzügyi eszközökről és banki tevékenységekről szól. A Bizottság – illetve adott esetben más EU-intézmény – válaszai a jelentésekkel együtt jelennek meg. |
| --- | --- |

0.2.

Az általános költségvetés végrehajtásáról szóló idei éves jelentés a következőképpen épül fel: az 1. fejezetben szerepel a megbízhatósági nyilatkozat; a 2. fejezet a Bizottság belső kontrollrendszeréről (1) szól; a költségvetési gazdálkodásra vonatkozó lényegi észrevételek a 3. fejezetben kerülnek sorra; a 4–10. fejezetek a bevételekről és a költségvetés különböző részeiből finanszírozott tevékenységekről számolnak be a pénzügyi terv tételeinek megfelelően; a 11. fejezet pedig a pénzügyi eszközökről és banki tevékenységekről szól. A Bizottság – illetve adott esetben más EU-intézmény – válaszai a jelentésekkel együtt jelennek meg.

| 0.3. | A bevételeket és a fő kiadási területeket tárgyaló fejezetek középpontjában a következők állnak:






  — | a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatban elvégzett ellenőrzések eredményeinek részletes elemzései különértékelések formájában; |
| --- | --- | --- |

0.3.

A bevételeket és a fő kiadási területeket tárgyaló fejezetek középpontjában a következők állnak:

—

a megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatban elvégzett ellenőrzések eredményeinek részletes elemzései különértékelések formájában;

| — | a Számvevőszéknek és a költségvetési hatóságoknak a korábbi ellenőrzésekből származó ajánlásai végrehajtásában mutatkozó előrehaladás utóellenőrzéseinek eredményei; |
| --- | --- |

—

a Számvevőszéknek és a költségvetési hatóságoknak a korábbi ellenőrzésekből származó ajánlásai végrehajtásában mutatkozó előrehaladás utóellenőrzéseinek eredményei;

| — | a Számvevőszék legutóbbi éves jelentése óta közzétett különjelentések felsorolása. |
| --- | --- |

—

a Számvevőszék legutóbbi éves jelentése óta közzétett különjelentések felsorolása.

| 0.4. | A különértékelések a következőkön alapulnak: a bevételre és minden kiadási területre vonatkozó fő felügyeleti és kontrollrendszerek működésének értékelésén, a Számvevőszéknek az alapul szolgáló ügyleteket érintő vizsgálatának eredményein, valamint adott esetben egyéb ellenőrök munkájának eredményein. A Számvevőszéknek ezen összes tényezőt átfogó értékelése képezi az 1. fejezetben kifejtett megbízhatósági nyilatkozat alapját. Emellett a 4–9. fejezetek függelékei azt mutatják be, hogy milyen tényezők tekintetbevételével történik az uniós költségvetés pénzügyi irányításának felügyelete és értékelése. |
| --- | --- |

0.4.

A különértékelések a következőkön alapulnak: a bevételre és minden kiadási területre vonatkozó fő felügyeleti és kontrollrendszerek működésének értékelésén, a Számvevőszéknek az alapul szolgáló ügyleteket érintő vizsgálatának eredményein, valamint adott esetben egyéb ellenőrök munkájának eredményein. A Számvevőszéknek ezen összes tényezőt átfogó értékelése képezi az 1. fejezetben kifejtett megbízhatósági nyilatkozat alapját. Emellett a 4–9. fejezetek függelékei azt mutatják be, hogy milyen tényezők tekintetbevételével történik az uniós költségvetés pénzügyi irányításának felügyelete és értékelése.

| 0.5. | A 2005-ös év volt a 25 tagállamot számláló Európai Unió első teljes éve. Pénzügyi szempontból az eredményelszámolás-elvű számvitel bevezetése, és ennek alapján az összevont pénzügyi beszámoló elkészítése volt a legjelentősebb esemény, e kulcsfontosságú folyamatról az 1. fejezet ad tájékoztatást. A Bizottság ugyan már három éve dolgozik ezen az átfogó és összetett reformon, de a Számvevőszék szerint további erőfeszítések szükségesek. |
| --- | --- |

0.5.

A 2005-ös év volt a 25 tagállamot számláló Európai Unió első teljes éve. Pénzügyi szempontból az eredményelszámolás-elvű számvitel bevezetése, és ennek alapján az összevont pénzügyi beszámoló elkészítése volt a legjelentősebb esemény, e kulcsfontosságú folyamatról az 1. fejezet ad tájékoztatást. A Bizottság ugyan már három éve dolgozik ezen az átfogó és összetett reformon, de a Számvevőszék szerint további erőfeszítések szükségesek.

| 0.6. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottság belső kontrollrendszere a 2005-ös pénzügyi évben tovább javult. Az eljárások egyszerűsítése és javítása érdekében a Bizottság 2005-ben javaslatot tett a költségvetési rendelet módosítására is. Ezt követte 2006-ban egy felülvizsgált javaslat, amely a Számvevőszék és más intézmények véleményét is figyelembe vette. A Bizottság ezzel egyidőben két javaslatot is előterjesztett a jelenlegi költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak javítására vonatkozóan, amellyel kapcsolatban a Számvevőszék szintén véleményt nyilvánított. |
| --- | --- |

0.6.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottság belső kontrollrendszere a 2005-ös pénzügyi évben tovább javult. Az eljárások egyszerűsítése és javítása érdekében a Bizottság 2005-ben javaslatot tett a költségvetési rendelet módosítására is. Ezt követte 2006-ban egy felülvizsgált javaslat, amely a Számvevőszék és más intézmények véleményét is figyelembe vette. A Bizottság ezzel egyidőben két javaslatot is előterjesztett a jelenlegi költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak javítására vonatkozóan, amellyel kapcsolatban a Számvevőszék szintén véleményt nyilvánított.

| 0.7. | A Bizottság módosításokat javasolt ezen túlmenően az ágazati szabályokkal és előírásokkal, valamint részben a közelgő 2007–2013-as időszak pénzügyi tervének előkészítésével kapcsolatban. A módosítások új vagy felülvizsgált előírásokat tartalmaznak a saját forrásokra, a strukturális intézkedésekre, a mezőgazdaságra, a belső politikákra és a külső fellépésekre vonatkozóan. A Számvevőszék továbbra is támogatja ezeket a folyamatokat véleménynyilvánítás formájában, valamint figyelmesen nyomon követi, hogy a Bizottság figyelembe veszi-e azokat. |
| --- | --- |

0.7.

A Bizottság módosításokat javasolt ezen túlmenően az ágazati szabályokkal és előírásokkal, valamint részben a közelgő 2007–2013-as időszak pénzügyi tervének előkészítésével kapcsolatban. A módosítások új vagy felülvizsgált előírásokat tartalmaznak a saját forrásokra, a strukturális intézkedésekre, a mezőgazdaságra, a belső politikákra és a külső fellépésekre vonatkozóan. A Számvevőszék továbbra is támogatja ezeket a folyamatokat véleménynyilvánítás formájában, valamint figyelmesen nyomon követi, hogy a Bizottság figyelembe veszi-e azokat.

| 0.8. | A 2000 óta tartó bizottsági reformprogram egyik legfontosabb összetevője a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek és kísérőnyilatkozatainak rendszere. Ezeknek az alapvető elszámoltathatósági és tájékoztatási eszközöknek a minőségét javították. A Számvevőszék – ahogy arra a jelen éves jelentésében is kitér – ennek ellenére továbbra is hibák gyakori előfordulását állapítja meg a még mindig összetett szabályok betartását igénylő, főként a kedvezményezettek beszámolóin alapuló kiadási területeken. Mind a Bizottság, mind a tagállamok és kedvezményezett államok jelenlegi felügyeleti és kontrollrendszereit tovább kell erősíteni és a kapcsolódó kockázat kezelésére felhasználni. |
| --- | --- |

0.8.

A 2000 óta tartó bizottsági reformprogram egyik legfontosabb összetevője a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek és kísérőnyilatkozatainak rendszere. Ezeknek az alapvető elszámoltathatósági és tájékoztatási eszközöknek a minőségét javították. A Számvevőszék – ahogy arra a jelen éves jelentésében is kitér – ennek ellenére továbbra is hibák gyakori előfordulását állapítja meg a még mindig összetett szabályok betartását igénylő, főként a kedvezményezettek beszámolóin alapuló kiadási területeken. Mind a Bizottság, mind a tagállamok és kedvezményezett államok jelenlegi felügyeleti és kontrollrendszereit tovább kell erősíteni és a kapcsolódó kockázat kezelésére felhasználni.

| 0.9. | A „single audit” modellről szóló 2/2004. sz. véleményében (2) a Számvevőszék javasolta a közösségi belsőkontroll-keretrendszer létrehozását, amelyben:






  — | összehangolt módon, valamint közös elveket és standardokat követve jelenlegi rendszereket fejlesztenek tovább vagy új rendszereket dolgoznak ki és alkalmaznak a Bizottságnál és a tagállamokban; és |
| --- | --- | --- |

0.9.

A „single audit” modellről szóló 2/2004. sz. véleményében (2) a Számvevőszék javasolta a közösségi belsőkontroll-keretrendszer létrehozását, amelyben:

—

összehangolt módon, valamint közös elveket és standardokat követve jelenlegi rendszereket fejlesztenek tovább vagy új rendszereket dolgoznak ki és alkalmaznak a Bizottságnál és a tagállamokban; és

| — | a kontrollrendszereknek biztosítaniuk kellene a kontrollmechanizmusok költsége és azon hasznok közötti megfelelő egyensúlyt, amelyeket az ellenőrzések a szabályszerűtlenségek kockázatkezelésével eredményeznek. |
| --- | --- |

—

a kontrollrendszereknek biztosítaniuk kellene a kontrollmechanizmusok költsége és azon hasznok közötti megfelelő egyensúlyt, amelyeket az ellenőrzések a szabályszerűtlenségek kockázatkezelésével eredményeznek.

| 0.10. | E téma mérlegelését és megvitatását követően a Bizottság 2006. januári Közleményében (3) cselekvési tervet tett közzé az integrált belsőkontroll-keretrendszer megvalósításához. A Bizottság célja, hogy biztosítsa az uniós pénzeszközök hatékony és eredményes belső kontrollját. A Számvevőszék elismeri annak alapvető fontosságát, hogy az Unió polgárai ésszerű bizonyosságot kapjanak arról, hogy az európai közpénzeket jogszerűen és szabályszerűen kezelik. A Számvevőszék azután értékeli a cselekvési terv eredményeit, miután a vonatkozó intézkedéseket végrehajtották és mérhetővé vált a hatásuk. |
| --- | --- |

0.10.

E téma mérlegelését és megvitatását követően a Bizottság 2006. januári Közleményében (3) cselekvési tervet tett közzé az integrált belsőkontroll-keretrendszer megvalósításához. A Bizottság célja, hogy biztosítsa az uniós pénzeszközök hatékony és eredményes belső kontrollját. A Számvevőszék elismeri annak alapvető fontosságát, hogy az Unió polgárai ésszerű bizonyosságot kapjanak arról, hogy az európai közpénzeket jogszerűen és szabályszerűen kezelik. A Számvevőszék azután értékeli a cselekvési terv eredményeit, miután a vonatkozó intézkedéseket végrehajtották és mérhetővé vált a hatásuk.

---

(1)  Ez a fejezet összegzi mind a megbízhatósági nyilatkozatról szóló fejezetben, mind pedig az egyes bevételeket és kiadásokat tárgyaló fejezetekben foglaltakat.

(2)  HL C 107., 2004.4.30.

(3)  COM(2006) 9 végleges, 2006. január 17.

---

ÉVES JELENTÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL

(2006/C 263/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. fejezet | – | A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk |
| --- | --- | --- |

1. fejezet

–

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

| 2. fejezet | – | Bizottsági belső kontroll |
| --- | --- | --- |

2. fejezet

–

Bizottsági belső kontroll

| 3. fejezet | – | Költségvetési gazdálkodás |
| --- | --- | --- |

3. fejezet

–

Költségvetési gazdálkodás

| 4. fejezet | – | Bevételek |
| --- | --- | --- |

4. fejezet

–

Bevételek

| 5. fejezet | – | A közös agrárpolitika |
| --- | --- | --- |

5. fejezet

–

A közös agrárpolitika

| 6. fejezet | – | Strukturális intézkedések: regionális politika, foglalkoztatási és szociális politika, vidékfejlesztés és halászat |
| --- | --- | --- |

6. fejezet

–

Strukturális intézkedések: regionális politika, foglalkoztatási és szociális politika, vidékfejlesztés és halászat

| 7. fejezet | – | Belső politikák, a kutatási területtel egyetemben |
| --- | --- | --- |

7. fejezet

–

Belső politikák, a kutatási területtel egyetemben

| 8. fejezet | – | Külső fellépések |
| --- | --- | --- |

8. fejezet

–

Külső fellépések

| 9. fejezet | – | Előcsatlakozási stratégia |
| --- | --- | --- |

9. fejezet

–

Előcsatlakozási stratégia

| 10. fejezet | – | Működési kiadások |
| --- | --- | --- |

10. fejezet

–

Működési kiadások

| 11. fejezet | – | Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek |
| --- | --- | --- |

11. fejezet

–

Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek

| I. melléklet (1) | – | Pénzügyi információ az általános költségvetésről |
| --- | --- | --- |

I. melléklet (1)

–

Pénzügyi információ az általános költségvetésről

| II. melléklet (1) | – | A Számvevőszék által 2001 óta elfogadott jelentések és vélemények |
| --- | --- | --- |

II. melléklet (1)

–

A Számvevőszék által 2001 óta elfogadott jelentések és vélemények

---

(1)  A költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentés mellékletei a kiadvány végén találhatók.

---

1. FEJEZET

A megbízhatósági nyilatkozat és az azt alátámasztó információk

TARTALOM

Megbízhatósági nyilatkozat

A beszámoló megbízhatósága

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk

Bevezetés

A beszámoló megbízhatósága

Általános háttér

Az ellenőrzés hatóköre és módszerei

Az átállás bizottsági irányítása

A 2005. január 1-jei összevont nyitómérleg

A 2005. december 31-i összevont pénzügyi beszámoló

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

A Számvevőszék megközelítése

Az ellenőrzés eredményei 2005-ben

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

I.

| I. | A Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék megvizsgálta „az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját”, amely a 2005. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi beszámolóból és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” áll (1). |
| --- | --- |

A Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék megvizsgálta „az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját”, amely a 2005. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi beszámolóból és a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentésekből” áll (1).

| II. | A 2002. június 25-i költségvetési rendeletnek megfelelően a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi beszámoló” most először a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok alapján készült, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos közösségi környezethez igazítják (2), míg „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” továbbra is elsősorban készpénzmozgásokon alapulnak. Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás szükségessé tette, hogy a nyitómérleget 2005. január 1-re az új elveknek megfelelően átdolgozzák, illetve hogy az „összevont pénzügyi beszámolóban” jelentős bemutatásbéli (3) és tartalmi (4) változtatásokat eszközöljenek. |
| --- | --- |

II.

A 2002. június 25-i költségvetési rendeletnek megfelelően a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó „összevont pénzügyi beszámoló” most először a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok alapján készült, amelyek az eredményszemléletű számvitel elveit a sajátos közösségi környezethez igazítják (2), míg „a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések” továbbra is elsősorban készpénzmozgásokon alapulnak. Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás szükségessé tette, hogy a nyitómérleget 2005. január 1-re az új elveknek megfelelően átdolgozzák, illetve hogy az „összevont pénzügyi beszámolóban” jelentős bemutatásbéli (3) és tartalmi (4) változtatásokat eszközöljenek.

| III. | „Az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője konszolidálja, majd a Bizottság hagyja jóvá. A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzésein alapuló megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

III.

„Az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője konszolidálja, majd a Bizottság hagyja jóvá. A Számvevőszék feladata, hogy az ellenőrzésein alapuló megbízhatósági nyilatkozatot nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan.

| IV. | A Számvevőszék saját irányelvei és standardjai szerint végezte az ellenőrzést, amelyek általánosan elfogadott nemzetközi standardokat alkalmaznak a közösségi környezethez. Ellenőrzése révén a Számvevőszék kellő bizonyosságot nyert a megalapozott véleményalkotáshoz. A bevételt illetően a Számvevőszék vizsgálatának hatóköre korlátozott volt, egyrészt mert a héa- és GNI-alapú saját források olyan makrogazdasági statisztikákon alapulnak, amelyek alapjául a Számvevőszék által közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak, másrészt pedig a hagyományos saját források ellenőrzése olyan behozott termékre nem vonatkozhat, amelyet nem vettek vámfelügyelet alá. |
| --- | --- |

IV.

A Számvevőszék saját irányelvei és standardjai szerint végezte az ellenőrzést, amelyek általánosan elfogadott nemzetközi standardokat alkalmaznak a közösségi környezethez. Ellenőrzése révén a Számvevőszék kellő bizonyosságot nyert a megalapozott véleményalkotáshoz. A bevételt illetően a Számvevőszék vizsgálatának hatóköre korlátozott volt, egyrészt mert a héa- és GNI-alapú saját források olyan makrogazdasági statisztikákon alapulnak, amelyek alapjául a Számvevőszék által közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak, másrészt pedig a hagyományos saját források ellenőrzése olyan behozott termékre nem vonatkozhat, amelyet nem vettek vámfelügyelet alá.

A beszámoló megbízhatósága

V.

| V. | A Számvevőszék véleménye szerint „az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” a 2002. június 25-i költségvetési rendeletnek, illetve a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően állították össze. A VI. és VIII. pontban kifejtett észrevételek kihatásaira vonatkozó fenntartással a beszámoló minden lényegi szempontból híven tükrözi a Közösségek 2005. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményét. |
| --- | --- |

A Számvevőszék véleménye szerint „az Európai Közösségek végleges éves beszámolóját” a 2002. június 25-i költségvetési rendeletnek, illetve a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően állították össze. A VI. és VIII. pontban kifejtett észrevételek kihatásaira vonatkozó fenntartással a beszámoló minden lényegi szempontból híven tükrözi a Közösségek 2005. december 31-i pénzügyi helyzetét, illetve az akkor véget ért évben lezajlott műveleteik és pénzáramlásaik eredményét.

| VI. | A Számvevőszék megállapítja, hogy az összetett folyamat során (lásd II. pont) – különösen a cut-off eljárások tekintetében – nem alkalmazták következetesen a meglévő pénzügyi beszámolási keretrendszert, a Bizottság egyes főigazgatóságainak számviteli rendszerei pedig nem tudták biztosítani a pénzügyi információ minőségét, aminek következtében az előzetes beszámoló benyújtása után számos kiigazításra került sor (lásd VII. és VIII. pont). |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék megállapítja, hogy az összetett folyamat során (lásd II. pont) – különösen a cut-off eljárások tekintetében – nem alkalmazták következetesen a meglévő pénzügyi beszámolási keretrendszert, a Bizottság egyes főigazgatóságainak számviteli rendszerei pedig nem tudták biztosítani a pénzügyi információ minőségét, aminek következtében az előzetes beszámoló benyújtása után számos kiigazításra került sor (lásd VII. és VIII. pont).

| VII. | A számvevőszéki ellenőrzés a számviteli rendszerben számlákként/költségelszámolásként és előfinanszírozásként elkönyvelt összegekben olyan hibákat talált, amelyek az előzetes beszámolók kiigazítása után is a következő nettó pénzügyi hatással vannak az összevont pénzügyi beszámoló alább felsorolt elemeire (lásd VIII. pont is):






  a) | A 2005. január 1-jei összevont nyitómérleg, amely az új eredményszemléletű számvitel elvei alapján igazította ki a 2004. december 31-i összevont zárómérleget, a kötelezettségeket kb. 47 millió EUR-ral, a hosszú távú és rövid távú előfinanszírozás végösszegét pedig kb. 179 millió EUR-ral felülértékeli. Következésképpen az eszköz-forrás kb. 132 millió EUR-ral van felülértékelve. |
| --- | --- | --- |

VII.

A számvevőszéki ellenőrzés a számviteli rendszerben számlákként/költségelszámolásként és előfinanszírozásként elkönyvelt összegekben olyan hibákat talált, amelyek az előzetes beszámolók kiigazítása után is a következő nettó pénzügyi hatással vannak az összevont pénzügyi beszámoló alább felsorolt elemeire (lásd VIII. pont is):

a)

A 2005. január 1-jei összevont nyitómérleg, amely az új eredményszemléletű számvitel elvei alapján igazította ki a 2004. december 31-i összevont zárómérleget, a kötelezettségeket kb. 47 millió EUR-ral, a hosszú távú és rövid távú előfinanszírozás végösszegét pedig kb. 179 millió EUR-ral felülértékeli. Következésképpen az eszköz-forrás kb. 132 millió EUR-ral van felülértékelve.

| b) | A fenti a) pontban leírt feltárt hibák kihatottak a 2005. december 31-i összevont zárómérlegre, amely a kötelezettségeket kb. 508 millió EUR-ral, a hosszú távú és rövid távú előfinanszírozás végösszegét pedig kb. 822 millió EUR-ral felülértékeli. Következésképpen az eszköz-forrás kb. 314 millió EUR-ral van felülértékelve. |
| --- | --- |

b)

A fenti a) pontban leírt feltárt hibák kihatottak a 2005. december 31-i összevont zárómérlegre, amely a kötelezettségeket kb. 508 millió EUR-ral, a hosszú távú és rövid távú előfinanszírozás végösszegét pedig kb. 822 millió EUR-ral felülértékeli. Következésképpen az eszköz-forrás kb. 314 millió EUR-ral van felülértékelve.

| VIII. | A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette az oktatási és kulturális főigazgató azon általános fenntartását is, amelyet az a végösszegben való főigazgatósági részesedés pontosságára vonatkozó bizonyosság hiányáról fogalmazott meg, mind a 2005. január 1-jei összevont nyitómérleget (eszközök értéke 572,5 millió EUR, forrásoké 198,5 millió EUR), mind a 2005. december 31-i összevont zárómérleget (eszközök értéke 382,7 millió EUR, forrásoké 187,3 millió EUR) illetően. Mivel ennél a főigazgatóságnál előfordultak kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések, nem lehetséges számszerűsíteni, hogy a főigazgatóságnak az eszközökből és a forrásokból való részesedését mennyivel becsülték fölé vagy alá. |
| --- | --- |

VIII.

A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette az oktatási és kulturális főigazgató azon általános fenntartását is, amelyet az a végösszegben való főigazgatósági részesedés pontosságára vonatkozó bizonyosság hiányáról fogalmazott meg, mind a 2005. január 1-jei összevont nyitómérleget (eszközök értéke 572,5 millió EUR, forrásoké 198,5 millió EUR), mind a 2005. december 31-i összevont zárómérleget (eszközök értéke 382,7 millió EUR, forrásoké 187,3 millió EUR) illetően. Mivel ennél a főigazgatóságnál előfordultak kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések, nem lehetséges számszerűsíteni, hogy a főigazgatóságnak az eszközökből és a forrásokból való részesedését mennyivel becsülték fölé vagy alá.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

IX.

| IX. | Azokon a területeken, ahol a kiépített felügyeleti és kontrollrendszerek megfelelő kockázatkezelést tesznek lehetővé, az Európai Közösségek végleges éves beszámolója alapjául szolgáló ügyletek összességükben véve jogszerűek és szabályszerűek. Ilyen területek a bevételek, a kötelezettségvállalások, a működési kiadásokkal kapcsolatos kifizetések és – a SAPARD program kivételével – az előcsatlakozási stratégia. A Közös Agrárpolitika (KAP) kiadásait illetően a számvevőszéki ellenőrzés ezenfelül azt állapította meg, hogy az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer (IIER) – megfelelő alkalmazása esetén – eredményesen korlátozza a szabálytalan kiadások kockázatát. |
| --- | --- |

Azokon a területeken, ahol a kiépített felügyeleti és kontrollrendszerek megfelelő kockázatkezelést tesznek lehetővé, az Európai Közösségek végleges éves beszámolója alapjául szolgáló ügyletek összességükben véve jogszerűek és szabályszerűek. Ilyen területek a bevételek, a kötelezettségvállalások, a működési kiadásokkal kapcsolatos kifizetések és – a SAPARD program kivételével – az előcsatlakozási stratégia. A Közös Agrárpolitika (KAP) kiadásait illetően a számvevőszéki ellenőrzés ezenfelül azt állapította meg, hogy az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer (IIER) – megfelelő alkalmazása esetén – eredményesen korlátozza a szabálytalan kiadások kockázatát.

| X. | A IX. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék hangsúlyozza, hogy az előcsatlakozási stratégia területén a csatlakozó és tagjelölt országokban minden támogatási program és eszköz vonatkozásában továbbra is jelentős kockázatok állnak fenn a végrehajtó szervezetek szintjén. |
| --- | --- |

X.

A IX. pontban kifejtett véleményének fenntartásával a Számvevőszék hangsúlyozza, hogy az előcsatlakozási stratégia területén a csatlakozó és tagjelölt országokban minden támogatási program és eszköz vonatkozásában továbbra is jelentős kockázatok állnak fenn a végrehajtó szervezetek szintjén.

| XI. | A Számvevőszék megállapítja, hogy a többi területen továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket, ezért a kapcsolt kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. Alább soroljuk fel az érintett területeket: közös agrárpolitika, strukturális intézkedések, belső politikák és külső fellépések.






  a) | A KAP-kiadások terén a Számvevőszék bizonyítottnak találta, hogy – az ellenőrzési rendszerek kevésbé eredményes volta miatt – az olyan kiadások hordoznak nagyobb kockázatot, amelyekre nem vonatkozik az IIER, vagy amelyek esetében azt nem alkalmazták megfelelően, illetve ahol az IIER-t csak nemrég vezették be. Ezenkívül az IIER-vizsgálatok eredményeit nem vizsgálja felül és nem érvényesíti megfelelően független szerv, és rendszerint az uniós támogatásokra benyújtott kérelmeket sem ellenőrzi ilyen szerv a helyszínen. A számlaelszámolási rendszerek és az IIER által nem lefedett KAP-támogatásokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések nem szolgálnak megfelelő biztosítékkal a közösségi jogszabályoknak való megfelelésre nézve. A Számvevőszék következtetése szerint a KAP-kiadások egészét tekintve azokat továbbra is jelentős hibák terhelik. |
| --- | --- | --- |

XI.

A Számvevőszék megállapítja, hogy a többi területen továbbra is jelentős hibák terhelik a kifizetéseket, ezért a kapcsolt kockázatok kezelésének javítása érdekében a Bizottságnak, illetve a tagállamoknak és egyéb kedvezményezett államoknak még jobban kell törekedniük megfelelő felügyeleti és kontrollrendszerek kiépítésére. Alább soroljuk fel az érintett területeket: közös agrárpolitika, strukturális intézkedések, belső politikák és külső fellépések.

a)

A KAP-kiadások terén a Számvevőszék bizonyítottnak találta, hogy – az ellenőrzési rendszerek kevésbé eredményes volta miatt – az olyan kiadások hordoznak nagyobb kockázatot, amelyekre nem vonatkozik az IIER, vagy amelyek esetében azt nem alkalmazták megfelelően, illetve ahol az IIER-t csak nemrég vezették be. Ezenkívül az IIER-vizsgálatok eredményeit nem vizsgálja felül és nem érvényesíti megfelelően független szerv, és rendszerint az uniós támogatásokra benyújtott kérelmeket sem ellenőrzi ilyen szerv a helyszínen. A számlaelszámolási rendszerek és az IIER által nem lefedett KAP-támogatásokra vonatkozó, kifizetés utáni ellenőrzések nem szolgálnak megfelelő biztosítékkal a közösségi jogszabályoknak való megfelelésre nézve. A Számvevőszék következtetése szerint a KAP-kiadások egészét tekintve azokat továbbra is jelentős hibák terhelik.

| b) | A strukturális intézkedések terén a Számvevőszék ismét azt állapította meg, hogy a Bizottság nem gyakorol hatékony felügyeletet azon kockázat enyhítésére, hogy a tagállamokra ruházott ellenőrzések révén nem sikerül megelőzni a túlbecsült vagy nem támogatható kiadások visszatérítését. A Számvevőszék mindkét programozási időszakot (1994–1999 és 2000–2006) illetően azt állapította meg, hogy a kiadás nem volt mentes a lényeges szabálytalanságoktól. Az 1994–1999-es időszakban egyes programokat alapos indok nélkül zártak le. |
| --- | --- |

b)

A strukturális intézkedések terén a Számvevőszék ismét azt állapította meg, hogy a Bizottság nem gyakorol hatékony felügyeletet azon kockázat enyhítésére, hogy a tagállamokra ruházott ellenőrzések révén nem sikerül megelőzni a túlbecsült vagy nem támogatható kiadások visszatérítését. A Számvevőszék mindkét programozási időszakot (1994–1999 és 2000–2006) illetően azt állapította meg, hogy a kiadás nem volt mentes a lényeges szabálytalanságoktól. Az 1994–1999-es időszakban egyes programokat alapos indok nélkül zártak le.

| c) | A belső politikák terén – az egyes területeken elért haladás ellenére – a számvevőszéki ellenőrzés olyan hiányosságokat tárt fel a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben, amelyek lényeges hibagyakoriságot okoztak a kedvezményezetteknek történő kifizetésekben. A hibákat főként a költségtérítési rendszerek összetett volta és a különböző programok eljárás- és utasításrendszereinek nehéz áttekinthetősége idézi elő. |
| --- | --- |

c)

A belső politikák terén – az egyes területeken elért haladás ellenére – a számvevőszéki ellenőrzés olyan hiányosságokat tárt fel a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben, amelyek lényeges hibagyakoriságot okoztak a kedvezményezetteknek történő kifizetésekben. A hibákat főként a költségtérítési rendszerek összetett volta és a különböző programok eljárás- és utasításrendszereinek nehéz áttekinthetősége idézi elő.

| d) | A külső fellépések terén a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei javulásának hatása még nem érződik a végrehajtó szervezetek szintjén, ahol a továbbra is fennálló lényeges hibagyakoriság annak tudható be, hogy e szervezeteknél hiányzik egy egységes felügyeleti és ellenőrzési megközelítés. |
| --- | --- |

d)

A külső fellépések terén a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei javulásának hatása még nem érződik a végrehajtó szervezetek szintjén, ahol a továbbra is fennálló lényeges hibagyakoriság annak tudható be, hogy e szervezeteknél hiányzik egy egységes felügyeleti és ellenőrzési megközelítés.

2006. szeptember 14.

Hubert WEBER

elnök

| Európai Számvevőszék |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK |
| Bevezetés |
| 1.1. | Az EK-Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megbízhatósági nyilatkozatot („DAS”) nyújt be a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Szerződés arra is felhatalmazza a Számvevőszéket, hogy ezt a nyilatkozatot a Közösség fő tevékenységi területeire vonatkozó külön értékelésekkel egészítse ki. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

Bevezetés

1.1.

Az EK-Szerződés 248. cikke alapján a Számvevőszék az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megbízhatósági nyilatkozatot („DAS”) nyújt be a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Szerződés arra is felhatalmazza a Számvevőszéket, hogy ezt a nyilatkozatot a Közösség fő tevékenységi területeire vonatkozó külön értékelésekkel egészítse ki.

| 1.2. | Az Európai Közösségek elszámolásainak megbízhatóságára irányuló munka célja elégséges bizonyosságot szerezni annak megállapításához, hogy milyen mértékben tekinthető megfelelőnek az összes bevétel, kiadás, eszköz és forrás feltüntetése, illetve hogy az éves beszámoló hűen tükrözi-e az év végi pénzügyi helyzetet (lásd 1.5–1.58. bekezdés). |
| --- | --- |

1.2.

Az Európai Közösségek elszámolásainak megbízhatóságára irányuló munka célja elégséges bizonyosságot szerezni annak megállapításához, hogy milyen mértékben tekinthető megfelelőnek az összes bevétel, kiadás, eszköz és forrás feltüntetése, illetve hogy az éves beszámoló hűen tükrözi-e az év végi pénzügyi helyzetet (lásd 1.5–1.58. bekezdés).

| 1.3. | Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgáló munka célja – elégséges közvetett vagy közvetlen jellegű bizonyíték beszerzésével – véleményt adni arról, hogy ezek az ügyletek összhangban vannak-e az alkalmazandó rendeletekkel vagy szerződéses rendelkezésekkel, és helyesen kerültek-e kiszámításra (a horizontális kérdésekről lásd ennek a fejezetnek az 1.59–1.65. bekezdését, a részletekről pedig a 2. és 4–10. fejezetet). |
| --- | --- |

1.3.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgáló munka célja – elégséges közvetett vagy közvetlen jellegű bizonyíték beszerzésével – véleményt adni arról, hogy ezek az ügyletek összhangban vannak-e az alkalmazandó rendeletekkel vagy szerződéses rendelkezésekkel, és helyesen kerültek-e kiszámításra (a horizontális kérdésekről lásd ennek a fejezetnek az 1.59–1.65. bekezdését, a részletekről pedig a 2. és 4–10. fejezetet).

| 1.4. | Rendszeres bizottsági mutatók hiányában (5) a Számvevőszék szolgál bizonyos mutatókkal mind az átfogó érvényű, mind az egyes bevételi és kiadási területekre vonatkozó belső kontrollmechanizmus javulásának figyelemmel kíséréséhez (lásd ennek, illetve a 2. és 4–10. fejezetnek a mellékleteit). |
| --- | --- |

1.4.

Rendszeres bizottsági mutatók hiányában (5) a Számvevőszék szolgál bizonyos mutatókkal mind az átfogó érvényű, mind az egyes bevételi és kiadási területekre vonatkozó belső kontrollmechanizmus javulásának figyelemmel kíséréséhez (lásd ennek, illetve a 2. és 4–10. fejezetnek a mellékleteit).

5

A beszámoló megbízhatósága

Általános háttér

| 1.5. | A Számvevőszék megállapításai a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által a 2002. június 25-i költségvetési rendelet (6) 128. és 129. cikkének megfelelően összeállított, a Bizottság által jóváhagyott és a Számvevőszéknek 2006. július 28-án megküldött, a 2005. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolóra vonatkoznak. Az éves beszámoló az – elsősorban az eszközökről és forrásokról év végi mérleget adó – „összevont pénzügyi beszámolóból”, valamint a „költségvetés végrehajtásáról szóló” – az éves bevételt és kiadást tárgyaló – „összevont jelentésekből” áll. |
| --- | --- |

1.5.

A Számvevőszék megállapításai a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által a 2002. június 25-i költségvetési rendelet (6) 128. és 129. cikkének megfelelően összeállított, a Bizottság által jóváhagyott és a Számvevőszéknek 2006. július 28-án megküldött, a 2005. pénzügyi évre vonatkozó végleges éves beszámolóra vonatkoznak. Az éves beszámoló az – elsősorban az eszközökről és forrásokról év végi mérleget adó – „összevont pénzügyi beszámolóból”, valamint a „költségvetés végrehajtásáról szóló” – az éves bevételt és kiadást tárgyaló – „összevont jelentésekből” áll.

6

| 1.6. | A 2005-ös pénzügyi év fontos szakasz volt a számviteli rendszer korszerűsítésére irányuló, a Bizottság által 2002. december 17-én elfogadott cselekvési terv (7) új elemeinek bevezetésében. Erre a Számvevőszék egyes korábbi észrevételeire reagálva, a költségvetési rendelet rendelkezéseinek (különösen a 123–138. cikknek) figyelembevételével került sor: |
| --- | --- |

1.6.

A 2005-ös pénzügyi év fontos szakasz volt a számviteli rendszer korszerűsítésére irányuló, a Bizottság által 2002. december 17-én elfogadott cselekvési terv (7) új elemeinek bevezetésében. Erre a Számvevőszék egyes korábbi észrevételeire reagálva, a költségvetési rendelet rendelkezéseinek (különösen a 123–138. cikknek) figyelembevételével került sor:

7

| — | 2005. január 1. óta az összevont pénzügyi beszámolót az eredményszemléletű számvitel elvei alapján kell összeállítani, míg a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések továbbra is készpénzmozgásokon alapulnak, a költségvetési rendeletben előírtak szerint, |
| --- | --- |

—

2005. január 1. óta az összevont pénzügyi beszámolót az eredményszemléletű számvitel elvei alapján kell összeállítani, míg a költségvetés végrehajtásáról szóló összevont jelentések továbbra is készpénzmozgásokon alapulnak, a költségvetési rendeletben előírtak szerint,

| — | míg a költségvetési jelentések tartalmilag nem változtak, a pénzügyi beszámolónak új elemeket kell tartalmaznia: eredménykimutatást (és ennek részeként szegmensek szerinti jelentéseket), cash-flow-kimutatást és az eszköz-forrás változásainak bemutatását, |
| --- | --- |

—

míg a költségvetési jelentések tartalmilag nem változtak, a pénzügyi beszámolónak új elemeket kell tartalmaznia: eredménykimutatást (és ennek részeként szegmensek szerinti jelentéseket), cash-flow-kimutatást és az eszköz-forrás változásainak bemutatását,

| — | több közösségi intézményt most először vontak be a konszolidációs körbe, |
| --- | --- |

—

több közösségi intézményt most először vontak be a konszolidációs körbe,

| — | olyan új számviteli rendszert kellett bevezetni, amelynek értelmében minden gazdasági eseményt – és nem csak minden pénzmozgást – teljes körűen rögzítenek annak bekövetkezésekor. A belső felhasználók ennek köszönhetően teljesebb körű és relevánsabb információ alapján hozhatnak döntést, a külső olvasók számára pedig átláthatóbb és informatívabb a beszámoló. |
| --- | --- |

—

olyan új számviteli rendszert kellett bevezetni, amelynek értelmében minden gazdasági eseményt – és nem csak minden pénzmozgást – teljes körűen rögzítenek annak bekövetkezésekor. A belső felhasználók ennek köszönhetően teljesebb körű és relevánsabb információ alapján hozhatnak döntést, a külső olvasók számára pedig átláthatóbb és informatívabb a beszámoló.

Eredményszemléletű számvitel: Az ilyen szemléletű beszámoló leglényegesebb jellemzője az, hogy nem a készpénzügyletek rögzítésére összpontosít, hanem arra, hogy már felmerülésükkor figyelembe vegye a jogosultságokat és kötelezettségeket.Az eredményszemléletű elszámolásra történő átállás leginkább a következő szempontokból befolyásolja jelentősen a összevont beszámolókat:Előfinanszírozás: Ez a tétel most a mérleg eszközoldalán jelenik meg, és azokat a kedvezményezetteknek kifizetett előlegeket jelenti, amelyeket még nem használtak fel, illetve amelyekről még nem érkezett be kifizetési igénylés (28 000 millió EUR).Kötelezettségek: Az egyes összegeket költségként számolják el, mihelyt az engedélyező részlegek azokat ténylegesnek és támogathatónak minősítik (74 200 millió EUR).Cut-off, a pénzügyi évek elkülönítése: egy bizonyos éven belül történt műveleteket ahhoz a számviteli időszakhoz kell sorolni, amelyre vonatkoznak.A fenti számadatokat közvetlenül az Európai Közösségek végleges éves beszámolójából (a 2005. január 1-jei nyitómérlegből) vettük át.

Eredményszemléletű számvitel:

Előfinanszírozás:

Kötelezettségek:

Cut-off

Az ellenőrzés hatóköre és módszerei

| 1.7. | A beszámoló megbízhatóságának számvevőszéki ellenőrzése az alábbiakra összpontosított: |
| --- | --- |

1.7.

A beszámoló megbízhatóságának számvevőszéki ellenőrzése az alábbiakra összpontosított:

| — | a készpénzalapú számvitelről az eredményszemléletű számvitelre történő átállás bizottsági irányítása (lásd 1.10–1.27. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a készpénzalapú számvitelről az eredményszemléletű számvitelre történő átállás bizottsági irányítása (lásd 1.10–1.27. bekezdés),

| — | a különböző beszámolóelemek pontosságának ellenőrzése (lásd 1.28–1.58. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a különböző beszámolóelemek pontosságának ellenőrzése (lásd 1.28–1.58. bekezdés).

| 1.8. | Az átállás irányításának vizsgálata során a Számvevőszék különösen az alábbiakra volt tekintettel: |
| --- | --- |

1.8.

Az átállás irányításának vizsgálata során a Számvevőszék különösen az alábbiakra volt tekintettel:

| — | biztosította-e a Bizottság a vonatkozó számviteli standardok tényleges alkalmazását, |
| --- | --- |

—

biztosította-e a Bizottság a vonatkozó számviteli standardok tényleges alkalmazását,

| — | hozzájárulnak-e a Bizottságon belül tett intézkedések az arra vonatkozó ésszerű bizonyosság megszerzéséhez, hogy a beszámoló megbízható és valós. |
| --- | --- |

—

hozzájárulnak-e a Bizottságon belül tett intézkedések az arra vonatkozó ésszerű bizonyosság megszerzéséhez, hogy a beszámoló megbízható és valós.

E célból a Számvevőszék elemezte a 2005-ös nyitó- és zárómérlegek (a költségvetési rendelet 61. cikke értelmében történő) érvényesítésének alapját, a pénzügyi évek elkülönítésénél alkalmazott módszereket, valamint a bizottsági számlák részére adatokat szolgáltató helyi pénzügyi irányítási rendszerek készenlétét az eredményszemléletű számvitel bevezetésére.

| 1.9. | A 2005-ös beszámolók megbízhatóságának ellenőrzése során a Számvevőszék különösen a következőkre összpontosított: |
| --- | --- |

1.9.

A 2005-ös beszámolók megbízhatóságának ellenőrzése során a Számvevőszék különösen a következőkre összpontosított:

| — | a 2005-ös nyitómérleg (amelyből ki kell tűnnie a 2004. december 31-i mérleg új számviteli elveknek megfelelő átdolgozása érdekében eszközölt változtatások hatásának), |
| --- | --- |

—

a 2005-ös nyitómérleg (amelyből ki kell tűnnie a 2004. december 31-i mérleg új számviteli elveknek megfelelő átdolgozása érdekében eszközölt változtatások hatásának),

| — | a 2005. december 31-i állapotot tükröző zárómérleg, |
| --- | --- |

—

a 2005. december 31-i állapotot tükröző zárómérleg,

| — | a fenti két mérlegben a korábbi rendszerben nem szereplő, az eredményszemléletű beszámolóban viszont feltüntetendő adatok (előfinanszírozás és az ahhoz kapcsolódó garanciák, számlák/költségelszámolások). |
| --- | --- |

—

a fenti két mérlegben a korábbi rendszerben nem szereplő, az eredményszemléletű beszámolóban viszont feltüntetendő adatok (előfinanszírozás és az ahhoz kapcsolódó garanciák, számlák/költségelszámolások).

E célból a Számvevőszék reprezentatív mintán elemző vizsgálatokat és közvetlen részletes ellenőrzéseket végzett.

Az átállás bizottsági irányítása

Általános eredmények

| 1.10. | A Bizottságnak a költségvetési rendelet által előírt ütemterv szerint, illetve szervezési keretben kellett megterveznie és végrehajtania a számviteli rendszere korszerűsítését. Amint a Számvevőszék már korábbi éves jelentéseiben is észrevételezte (8), a szükséges átalakításokra és érvényesítésekre igen feszített ütemtervet szabtak. |
| --- | --- |

1.10.

A Bizottságnak a költségvetési rendelet által előírt ütemterv szerint, illetve szervezési keretben kellett megterveznie és végrehajtania a számviteli rendszere korszerűsítését. Amint a Számvevőszék már korábbi éves jelentéseiben is észrevételezte (8), a szükséges átalakításokra és érvényesítésekre igen feszített ütemtervet szabtak.

8

| 1.10. | A Bizottság elismeri, hogy szervezeti egységei rendkívüli erőfeszítéseket tettek az eredményszemléletű számvitelre történő, igen szoros határidejű átállás megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

1.10.

A Bizottság elismeri, hogy szervezeti egységei rendkívüli erőfeszítéseket tettek az eredményszemléletű számvitelre történő, igen szoros határidejű átállás megvalósítása érdekében.

A számviteli rendszer korszerűsítésére irányuló célkitűzés teljesítése érdekében a Bizottság összeállított egy rendkívül részletes projektirányítási tervet, amely tartalmazza a projekt sikerességéhez szükséges összes kulcstényezőt.

| 1.11. | A hasonló reformokba kezdő közigazgatási intézmények (9) tapasztalata szerint a bizottsági számvitel korszerűsítéséhez foghatóan nagyszabású és összetett projekteknél elkerülhetetlenül számos gond szokta bonyolítani és késleltetni a teljes megvalósítást. Ennek figyelembevételével elmondható, hogy több jelentős előrelépés történt: |
| --- | --- |

1.11.

A hasonló reformokba kezdő közigazgatási intézmények (9) tapasztalata szerint a bizottsági számvitel korszerűsítéséhez foghatóan nagyszabású és összetett projekteknél elkerülhetetlenül számos gond szokta bonyolítani és késleltetni a teljes megvalósítást. Ennek figyelembevételével elmondható, hogy több jelentős előrelépés történt:

9

| — | 2005. január 1-jén a Bizottság átállította az Unió általános számviteli rendszerét készpénzalapúról eredményszemléletűre. Valamennyi közösségi intézménynél és ügynökségnél új számviteli szabályokat (10) és módszereket, új, egységes számlatükröt és új konszolidációs eszközöket vezettek be, |
| --- | --- |

—

2005. január 1-jén a Bizottság átállította az Unió általános számviteli rendszerét készpénzalapúról eredményszemléletűre. Valamennyi közösségi intézménynél és ügynökségnél új számviteli szabályokat (10) és módszereket, új, egységes számlatükröt és új konszolidációs eszközöket vezettek be,

10

| — | az érdekelt felek (stakeholders) olyan külön, illetve összevont beszámolót kaptak, amelyben már szerepeltek az újonnan kötelezővé tett elemek, s amelyek részletesebben tájékoztattak a különböző szervezeti egységek forrásairól, műveleteik költségeiről és cash-flow műveletekről. |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek (stakeholders) olyan külön, illetve összevont beszámolót kaptak, amelyben már szerepeltek az újonnan kötelezővé tett elemek, s amelyek részletesebben tájékoztattak a különböző szervezeti egységek forrásairól, műveleteik költségeiről és cash-flow műveletekről.

stakeholders

| 1.11. | Bizonyos kérdések összetettsége, illetve sokféle probléma és nagy kihívás ellenére a Bizottságnak a főbb határidőket illetően sikerült késedelmek nélkül végigvinnie a projektet. A főbb említésre méltó eredmények: |
| --- | --- |

1.11.

Bizonyos kérdések összetettsége, illetve sokféle probléma és nagy kihívás ellenére a Bizottságnak a főbb határidőket illetően sikerült késedelmek nélkül végigvinnie a projektet. A főbb említésre méltó eredmények:

| — | az új számviteli követelményeket követve kialakították az informatikai rendszereket, |
| --- | --- |

—

az új számviteli követelményeket követve kialakították az informatikai rendszereket,

| — | miután az új rendszerre való átállás sikeresen lezajlott, lehetővé vált, hogy 2005 januárjának elején megkezdje működését, |
| --- | --- |

—

miután az új rendszerre való átállás sikeresen lezajlott, lehetővé vált, hogy 2005 januárjának elején megkezdje működését,

| — | az összes bizottsági adminisztratív eljárást átalakították az eredményszemléletű számvitel szükségleteinek megfelelően, |
| --- | --- |

—

az összes bizottsági adminisztratív eljárást átalakították az eredményszemléletű számvitel szükségleteinek megfelelően,

| — | meghatározták és jóváhagyták az első eredményszemléletű számlák nyitóegyenlegét, |
| --- | --- |

—

meghatározták és jóváhagyták az első eredményszemléletű számlák nyitóegyenlegét,

| — | a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által irányított pénzügyi tevékenységek nyilvántartására kidolgoztak egy integrált pénztári modellt, |
| --- | --- |

—

a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által irányított pénzügyi tevékenységek nyilvántartására kidolgoztak egy integrált pénztári modellt,

| — | minden egyes szervezeti egység megbecsülte az egyes évek végén elhatárolandó kiadásokat, |
| --- | --- |

—

minden egyes szervezeti egység megbecsülte az egyes évek végén elhatárolandó kiadásokat,

| — | a Bizottság beszámolóját a többi intézmény és ügynökség beszámolójával együtt készítették el és konszolidálták azokkal. |
| --- | --- |

—

a Bizottság beszámolóját a többi intézmény és ügynökség beszámolójával együtt készítették el és konszolidálták azokkal.

A Bizottság végezetül betartotta a költségvetési rendeletben a – nemzetközi standardoknak minden lényeges szempontból megfelelő – pénzügyi kimutatások elkészítésére meghatározott határidőket, és teljesítette az Európai Parlament és a Tanács felé tett azon kötelezettségvállalását, hogy jelentést tesz ezen, minden hatóság által rendkívül ambiciózusnak tartott célkitűzés elérése felé tett előrelépéséről.

| 1.12. | Az
  1.1. táblázat
  áttekintést ad azokról a lépésekről, amelyek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatnak a beszámoló megbízhatóságát illető fenntartása nyomán történtek, valamint más olyan, a Számvevőszék által felvetett kérdésekről, amelyeket a közösségi számviteli keretrendszer korszerűsítésének keretében (részben) megoldottak. Egy ilyen nagyságrendű eredményszemléletű számviteli rendszer bevezetésekor azonban elkerülhetetlen, hogy ne maradjon néhány jelentős hiányosság (lásd alább). |
| --- | --- |

1.12.

Az
  1.1. táblázat
  áttekintést ad azokról a lépésekről, amelyek a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatnak a beszámoló megbízhatóságát illető fenntartása nyomán történtek, valamint más olyan, a Számvevőszék által felvetett kérdésekről, amelyeket a közösségi számviteli keretrendszer korszerűsítésének keretében (részben) megoldottak. Egy ilyen nagyságrendű eredményszemléletű számviteli rendszer bevezetésekor azonban elkerülhetetlen, hogy ne maradjon néhány jelentős hiányosság (lásd alább).

1.1. táblázat

| 1.12. | A Bizottság az ABAC előmeneteli jelentésekben sosem cáfolta, hogy további tennivalók vannak még hátra. |
| --- | --- |

1.12.

A Bizottság az ABAC előmeneteli jelentésekben sosem cáfolta, hogy további tennivalók vannak még hátra.

1.1. táblázat – A beszámoló megbízhatóságát és a számviteli rendszer korszerűsítésének lehetséges hatásait illetően a 2004-es megbízhatósági nyilatkozatban megfogalmazott fenntartások nyomán tett lépések bemutatása, a 2004-es éves jelentésben tett egyes észrevételekre vonatkozóan

| A 2004-es megbízhatósági nyilatkozatban tett fenntartás | A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben szereplő válaszok | Fejlemények |
| --- | --- | --- |
| A különböző bevételekre és a kifizetett előlegekre vonatkozó hatékony belső ellenőrzési eljárások hiányában a Számvevőszék nem lehet biztos abban, hogy az „egyéb követelések” tétellel kapcsolatos műveletek könyvelése pontosan és teljesen történt-e. | A Bizottság elfogadja a Számvevőszéknek ezt a megjegyzését, de leszögezi, hogy az új számviteli rendszer 2005-ös bevezetésével ezek a problémák áthidalhatóvá válnak. | A Számvevőszék elismeri, hogy a Bizottság valamennyi részlege, akárcsak egyéb intézmények és szervek, jelentős erőfeszítéseket tettek a korábban végleges kiadásként elkönyvelt előfinanszírozási összegek számbavételére. Rendszerelemzés és közvetlen részletes ellenőrzések alapján a Számvevőszék azonban arra a megállapításra jutott, hogy a mérlegben feltüntetett előfinanszírozási összegeket még nem tekintheti teljesnek és eléggé megbízhatónak. |
| A Bizottság számviteli rendszerének korszerűsítése során (részben) megoldott pontok | A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben szereplő válaszok | A helyzet alakulása |
| Megfelelő számviteli rendszer hiányában az év végi pénzügyi beszámoló előkészítésénél továbbra is nagymértékben az elszámolásokon kívüli feljegyzésekre kellett támaszkodni, és az ehhez felhasznált információ nem mindig vonatkozott közvetlenül a megfelelő költségvetési ügyletekre. Ezenkívül a még mindig nagymértékben pénzforgalmi szemléletű számviteli rendszer nem tette lehetővé a különbségtételt tőkekiadások és egyéb kiadások, végső kifizetések és előfinanszírozás között, de még a tartozások és követelések összegének meghatározását sem. Ez befolyásolta a gazdasági eredmény kiszámítását. | Az új (eredményszemléletű) számviteli rendszer 2005 januárjában került bevezetésre. A 2004-es beszámoló lezárása ugyanolyan szabályok szerint és rendszerek révén történt, mint az előző évben, ahogy mind a költségvetési rendelet, mind a számviteli rendszer korszerűsítéséről szóló bizottsági közlemény előírja. Az, hogy lehetségessé vált a tőkekiadások és egyéb kiadások közötti különbségtétel, az új számviteli rendszer bevezetésének egyik eredménye. | Az új eredményszemléletű számviteli rendszer bevezetése óta a Számvevőszék által felhozott legtöbb problémát már áthidalták. A pénzügyi beszámolót most már szinte kizárólag a számviteli nyilvántartásokból nyert információ alapján állítják össze. A számlákat az általánosan elfogadott számviteli alapelvek alapján vezetik, a tőkekiadások és egyéb kiadások közötti különbségtételre pedig a művelet megkezdésekor azonnal sor kerül. Az előfinanszírozási összegeket és a rendezetlen számlák/költségelszámolások összegeit bevezetik a mérlegbe. Mivel azonban ezek a jelentős változások további változást kívánnak meg minden érintett munkakultúrájában, ezért az igényelt információ előállítása belső késedelmeket szenvedett, és pontatlanságok maradtak ebben az eredményelszámolás elve alapján első ízben összeállított beszámolóban. |
| A Számvevőszék nem tudja szavatolni a pénzügyi közvetítőknél lévőként nyilvántartott tételek pontosságát és teljességét (1 313,6 millió EUR 2004. december 31-én). | A 2005-ben bevezetett új eredményszemléletű rendszer révén a Bizottság jobban tudja majd ellenőrizni az előfinanszírozási összegeket (így a pénzügyi közvetítőknek folyósítottakat is). | A pénzügyi közvetítők által kezelt összegeket 2005-től kezdve az „előfinanszírozási” tételek között kellene kimutatni. Amint azonban fentebb említettük (lásd „A 2004-es megbízhatósági nyilatkozatban tett fenntartás” alatt), a Számvevőszék a mérlegben feltüntetett előfinanszírozási összegeket még nem tekintheti teljesnek és eléggé megbízhatónak. |
| Egyéb, továbbra is fennálló hiányosságok a számlák vezetésére vonatkoznak: egyes mezőgazdasági kiadásokat és egyéb előlegeket nem fizettek ki, mégis kifizetettként vannak feltüntetve („moduláció”); a nyugdíjjogosultság könyvelési módja semlegesíti a gazdasági eredmény hatását. | A moduláció jelenlegi rendszerét fokozatosan megszüntetik, a tétel fennállásának utolsó éveiben azonban a tervek szerint nem változik a költségvetési számlákra való könyvelés módja. Az általános beszámolóban való megjelenítése most, az eredményszemléletű számvitelre való 2005-ös átállás keretében áll vizsgálat alatt. A nyugdíjjogosultság kérdésével akkor foglalkoznak majd újra, amikor elérhető lesz a nyugdíjjogosultságnak a közszféra intézményeiben történő kezelésére vonatkozó IPSAS-standard. | Jelenleg a moduláció céljára visszatartott pénzeszközök a felhasználásukig a mérleg „előfinanszírozás” fejezetében vannak feltüntetve; a kifizetések költségvetési kezelése változatlan maradt. Bár az IPSAS továbbra sem foglalkozott a kérdéssel, a nyugdíjjogosultságot mostantól kezdve az eredménykimutatásba vezetik be, anélkül, hogy megfelelő tagállami követelés állna vele szemben. |
| A beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek továbbra sem jelzik elégségesen és pontosan azt, hogy egyes ügyleteket a Bizottság vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak, és semmilyen jelzés nem utal ezen helyesbítések lehetséges mértékére. Vannak további, a beszámolóra esetleg ideiglenes hatással lévő bizonytalanságok is. | A 2004. évi végleges beszámolóba bekerült egy megjegyzés arról, hogy az év folyamán a legtöbb kifizetés előzetesnek tekintendő, és különböző feltételektől függ. A Bizottságnak új számviteli szabályai vannak, és ezek hatása már a 2005-ös éves beszámolóban is meg fog mutatkozni. A Bizottság annak lehetőségét is elemezni fogja, hogyan kaphatna jobb minőségű információt a korábbi évekre vonatkozóan tett korrekciók pénzügyi hatásáról. A többi bizonytalanságot (pl. az igazoló szervek korlátozó vagy elutasító záradékkal ellátott véleménye; a kifizető ügynökségek pénzügyi beszámolóira vonatkozó bizottsági határozat elhalasztása) illetően az érintett kiadás nagysága általában korlátozott. | A megjegyzések a korábbinál bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyleteket a Bizottság vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak. Az azonban nem derül ki világosan és pontosan, hogy mely kiadásokat igazoltak és számoltak el, és melyeket kell további igazolásnak kell alávetni. |

A 2004-es megbízhatósági nyilatkozatban tett fenntartás

A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben szereplő válaszok

Fejlemények

A különböző bevételekre és a kifizetett előlegekre vonatkozó hatékony belső ellenőrzési eljárások hiányában a Számvevőszék nem lehet biztos abban, hogy az „egyéb követelések” tétellel kapcsolatos műveletek könyvelése pontosan és teljesen történt-e.

A Bizottság elfogadja a Számvevőszéknek ezt a megjegyzését, de leszögezi, hogy az új számviteli rendszer 2005-ös bevezetésével ezek a problémák áthidalhatóvá válnak.

A Számvevőszék elismeri, hogy a Bizottság valamennyi részlege, akárcsak egyéb intézmények és szervek, jelentős erőfeszítéseket tettek a korábban végleges kiadásként elkönyvelt előfinanszírozási összegek számbavételére. Rendszerelemzés és közvetlen részletes ellenőrzések alapján a Számvevőszék azonban arra a megállapításra jutott, hogy a mérlegben feltüntetett előfinanszírozási összegeket még nem tekintheti teljesnek és eléggé megbízhatónak.

A Bizottság számviteli rendszerének korszerűsítése során (részben) megoldott pontok

A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben szereplő válaszok

A helyzet alakulása

Megfelelő számviteli rendszer hiányában az év végi pénzügyi beszámoló előkészítésénél továbbra is nagymértékben az elszámolásokon kívüli feljegyzésekre kellett támaszkodni, és az ehhez felhasznált információ nem mindig vonatkozott közvetlenül a megfelelő költségvetési ügyletekre. Ezenkívül a még mindig nagymértékben pénzforgalmi szemléletű számviteli rendszer nem tette lehetővé a különbségtételt tőkekiadások és egyéb kiadások, végső kifizetések és előfinanszírozás között, de még a tartozások és követelések összegének meghatározását sem. Ez befolyásolta a gazdasági eredmény kiszámítását.

Az új (eredményszemléletű) számviteli rendszer 2005 januárjában került bevezetésre. A 2004-es beszámoló lezárása ugyanolyan szabályok szerint és rendszerek révén történt, mint az előző évben, ahogy mind a költségvetési rendelet, mind a számviteli rendszer korszerűsítéséről szóló bizottsági közlemény előírja. Az, hogy lehetségessé vált a tőkekiadások és egyéb kiadások közötti különbségtétel, az új számviteli rendszer bevezetésének egyik eredménye.

Az új eredményszemléletű számviteli rendszer bevezetése óta a Számvevőszék által felhozott legtöbb problémát már áthidalták. A pénzügyi beszámolót most már szinte kizárólag a számviteli nyilvántartásokból nyert információ alapján állítják össze. A számlákat az általánosan elfogadott számviteli alapelvek alapján vezetik, a tőkekiadások és egyéb kiadások közötti különbségtételre pedig a művelet megkezdésekor azonnal sor kerül. Az előfinanszírozási összegeket és a rendezetlen számlák/költségelszámolások összegeit bevezetik a mérlegbe. Mivel azonban ezek a jelentős változások további változást kívánnak meg minden érintett munkakultúrájában, ezért az igényelt információ előállítása belső késedelmeket szenvedett, és pontatlanságok maradtak ebben az eredményelszámolás elve alapján első ízben összeállított beszámolóban.

A Számvevőszék nem tudja szavatolni a pénzügyi közvetítőknél lévőként nyilvántartott tételek pontosságát és teljességét (1 313,6 millió EUR 2004. december 31-én).

A 2005-ben bevezetett új eredményszemléletű rendszer révén a Bizottság jobban tudja majd ellenőrizni az előfinanszírozási összegeket (így a pénzügyi közvetítőknek folyósítottakat is).

A pénzügyi közvetítők által kezelt összegeket 2005-től kezdve az „előfinanszírozási” tételek között kellene kimutatni. Amint azonban fentebb említettük (lásd „A 2004-es megbízhatósági nyilatkozatban tett fenntartás” alatt), a Számvevőszék a mérlegben feltüntetett előfinanszírozási összegeket még nem tekintheti teljesnek és eléggé megbízhatónak.

Egyéb, továbbra is fennálló hiányosságok a számlák vezetésére vonatkoznak: egyes mezőgazdasági kiadásokat és egyéb előlegeket nem fizettek ki, mégis kifizetettként vannak feltüntetve („moduláció”); a nyugdíjjogosultság könyvelési módja semlegesíti a gazdasági eredmény hatását.

A moduláció jelenlegi rendszerét fokozatosan megszüntetik, a tétel fennállásának utolsó éveiben azonban a tervek szerint nem változik a költségvetési számlákra való könyvelés módja. Az általános beszámolóban való megjelenítése most, az eredményszemléletű számvitelre való 2005-ös átállás keretében áll vizsgálat alatt. A nyugdíjjogosultság kérdésével akkor foglalkoznak majd újra, amikor elérhető lesz a nyugdíjjogosultságnak a közszféra intézményeiben történő kezelésére vonatkozó IPSAS-standard.

Jelenleg a moduláció céljára visszatartott pénzeszközök a felhasználásukig a mérleg „előfinanszírozás” fejezetében vannak feltüntetve; a kifizetések költségvetési kezelése változatlan maradt. Bár az IPSAS továbbra sem foglalkozott a kérdéssel, a nyugdíjjogosultságot mostantól kezdve az eredménykimutatásba vezetik be, anélkül, hogy megfelelő tagállami követelés állna vele szemben.

A beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek továbbra sem jelzik elégségesen és pontosan azt, hogy egyes ügyleteket a Bizottság vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak, és semmilyen jelzés nem utal ezen helyesbítések lehetséges mértékére. Vannak további, a beszámolóra esetleg ideiglenes hatással lévő bizonytalanságok is.

A 2004. évi végleges beszámolóba bekerült egy megjegyzés arról, hogy az év folyamán a legtöbb kifizetés előzetesnek tekintendő, és különböző feltételektől függ. A Bizottságnak új számviteli szabályai vannak, és ezek hatása már a 2005-ös éves beszámolóban is meg fog mutatkozni. A Bizottság annak lehetőségét is elemezni fogja, hogyan kaphatna jobb minőségű információt a korábbi évekre vonatkozóan tett korrekciók pénzügyi hatásáról. A többi bizonytalanságot (pl. az igazoló szervek korlátozó vagy elutasító záradékkal ellátott véleménye; a kifizető ügynökségek pénzügyi beszámolóira vonatkozó bizottsági határozat elhalasztása) illetően az érintett kiadás nagysága általában korlátozott.

A megjegyzések a korábbinál bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyleteket a Bizottság vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak. Az azonban nem derül ki világosan és pontosan, hogy mely kiadásokat igazoltak és számoltak el, és melyeket kell további igazolásnak kell alávetni.

Megállapítások a Bizottság szintjén

Belső késedelmek a Bizottság 2005-ös pénzügyi beszámolójával kapcsolatos feladatokban

| 1.13. | A Bizottság 2005-ös pénzügyi beszámolójának összeállításánál alapvető elem volt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által megjelölt cut-off módszerek, illetve az általuk adott utasítások megvalósítása az egyes főigazgatóságokon, valamint a nyitó- és zárómérlegek érvényesítése, amit az engedélyezésre jogosult tisztviselők (11) végeztek. Ezek az érvényesítések a legtöbb esetben késedelmet szenvedtek, különösen a műveleti főigazgatóságoknál. |
| --- | --- |

1.13.

A Bizottság 2005-ös pénzügyi beszámolójának összeállításánál alapvető elem volt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által megjelölt cut-off módszerek, illetve az általuk adott utasítások megvalósítása az egyes főigazgatóságokon, valamint a nyitó- és zárómérlegek érvényesítése, amit az engedélyezésre jogosult tisztviselők (11) végeztek. Ezek az érvényesítések a legtöbb esetben késedelmet szenvedtek, különösen a műveleti főigazgatóságoknál.

cut-off

11

| 1.13. | Valóban volt némi késlekedés a Költségvetési Főigazgatóság által megállapított szoros belső munkatervhez képest. A jó munkaprogram általában elegendő lehetőséget hagy a potenciális késések előrejelzésére. Ez volt a helyzet a Bizottság munkatervével is. E belső késedelmek ellenére a Bizottság képes volt betartani a költségvetési rendeletben előírt határidőket és időben benyújtani a pénzügyi kimutatásokat. |
| --- | --- |

1.13.

Valóban volt némi késlekedés a Költségvetési Főigazgatóság által megállapított szoros belső munkatervhez képest. A jó munkaprogram általában elegendő lehetőséget hagy a potenciális késések előrejelzésére. Ez volt a helyzet a Bizottság munkatervével is. E belső késedelmek ellenére a Bizottság képes volt betartani a költségvetési rendeletben előírt határidőket és időben benyújtani a pénzügyi kimutatásokat.

| 1.14. | Ellenőrzése során a Számvevőszék számos főigazgatóságon több hiányosságot talált az adatok érvényesítését illetően: gyenge felügyelet, a feladattal megbízott munkatársak elégtelen létszáma, illetve az elvégzett munka nem megfelelő dokumentációja. Több műveleti főigazgatóságról részben hibás számadatok szerepeltek az éves tevékenységi jelentés pénzügyi mellékletében (lásd 1.16. bekezdés). |
| --- | --- |

1.14.

Ellenőrzése során a Számvevőszék számos főigazgatóságon több hiányosságot talált az adatok érvényesítését illetően: gyenge felügyelet, a feladattal megbízott munkatársak elégtelen létszáma, illetve az elvégzett munka nem megfelelő dokumentációja. Több műveleti főigazgatóságról részben hibás számadatok szerepeltek az éves tevékenységi jelentés pénzügyi mellékletében (lásd 1.16. bekezdés).

| 1.14. | A Bizottság szolgálatai az elmúlt majdnem két év során jelentős erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy azonosítsák és rögzítsék a korábban a rendszerben nem szereplő adatokat. |
| --- | --- |

1.14.

A Bizottság szolgálatai az elmúlt majdnem két év során jelentős erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy azonosítsák és rögzítsék a korábban a rendszerben nem szereplő adatokat.

Minden egyes főigazgatóság számos ellenőrzést végzett a nyitómérlegen az említett adatokkal kapcsolatban, és végül egy kivételével mindegyik főigazgató hivatalosan jóváhagyta főigazgatósága nyitó- és zárómérlegét.

A Bizottság elismeri, hogy bizonyos fejlesztésekre van szükség a számviteli ellenőrzési környezet esetében. A számviteli ellenőrzési környezet átalakítása/fejlesztése középtávú projekt keretében van tervbe véve. Néhány intézkedés már 2005-ben befejeződött, más részük 2006-ban, illetve 2007-ben fog lezárulni.

Elsőként 2005-ben álltak rendelkezésre teljes körű adatok főigazgatóságonkénti bontásban. Előfordult némi pontatlanság a számlák főigazgatóságok szerinti felosztása során, ami egyes főigazgatóságok esetében kisebb hibákat eredményezett a saját éves tevékenységi jelentések (AAR) pénzügyi mellékletében szereplő adatok körében, ezek azonban nem befolyásolták a Bizottság elszámolásának egészét.

| 1.15. | Az egyes főigazgatóságokon alkalmazott módszereket a különböző engedélyezésre jogosult tisztviselők gyakran nem véglegesítették/szabványosították a beszámolók benyújtása előtt. A nyitó- és zárómérlegbe ezért úgy könyvelték le a cut-off tételeket, hogy ehhez hiányzott az a szabványosított módszertani alap, amelynek az egyes főigazgatóságok szintjére kell lebontania a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által megjelölt általános cut-off módszereket, illetve az ő utasításait. |
| --- | --- |

1.15.

Az egyes főigazgatóságokon alkalmazott módszereket a különböző engedélyezésre jogosult tisztviselők gyakran nem véglegesítették/szabványosították a beszámolók benyújtása előtt. A nyitó- és zárómérlegbe ezért úgy könyvelték le a cut-off tételeket, hogy ehhez hiányzott az a szabványosított módszertani alap, amelynek az egyes főigazgatóságok szintjére kell lebontania a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által megjelölt általános cut-off módszereket, illetve az ő utasításait.

cut-off

cut-off

| 1.15. | Mivel a közszférában nem állt rendelkezésre módszertan a cut-off eljárás végrehajtását illetően, az eljárás formalitásai helyett a cut-off gyakorlatához kapcsolódó számítások befejezésén volt a hangsúly. |
| --- | --- |

1.15.

Mivel a közszférában nem állt rendelkezésre módszertan a cut-off eljárás végrehajtását illetően, az eljárás formalitásai helyett a cut-off gyakorlatához kapcsolódó számítások befejezésén volt a hangsúly.

A számviteli szolgálatok ugyanakkor a cut-off esetében meghatározták azt az egyértelmű módszertant, amelyet minden szolgálatnak követnie kell. Bizonyos opciókat a főigazgatóságoknak kellett eldönteniük a szektoruknak megfelelő egyedi működési tényezőknek megfelelően.

Bár az összes végrehajtási módszertan nem volt formalizálva, számos intézkedés született a helyes végrehajtás biztosítására: felülvizsgálat és visszajelzés, munkaértekezletek szervezése, valamint pontos útmutatás a szolgálatok számára.

| 1.16. | Az erőforrás-igazgatókat (12) felkérték, hogy az éves tevékenységi jelentések összeállítása során (vagyis 2006. március végén) hivatalosan érvényesítsék a pénzügyi jelentéseket, különös tekintettel a nyitó- és zárómérlegre. Mivel azonban a költségvetési főigazgatóság ugyanezzel a határidővel dolgozott, ezért az előzetes beszámolók véglegesítéséig még nem érkezett meg valamennyi érvényesítés. A végleges beszámolóra vonatkozó érvényesítések időben beérkeztek. |
| --- | --- |

1.16.

Az erőforrás-igazgatókat (12) felkérték, hogy az éves tevékenységi jelentések összeállítása során (vagyis 2006. március végén) hivatalosan érvényesítsék a pénzügyi jelentéseket, különös tekintettel a nyitó- és zárómérlegre. Mivel azonban a költségvetési főigazgatóság ugyanezzel a határidővel dolgozott, ezért az előzetes beszámolók véglegesítéséig még nem érkezett meg valamennyi érvényesítés. A végleges beszámolóra vonatkozó érvényesítések időben beérkeztek.

12

| 1.17. | Az 1.13. bekezdésben említett késedelmek kihatottak a Számvevőszék közvetlen részletes ellenőrzéseire, mivel a Számvevőszék a számviteli időszak vége előtti, illetve utáni nyitómérleget is kapott (2006. január 18-án, illetve 2006. március 15-én), amelyek még nem voltak véglegesnek tekinthetők. A teljes előzetes nyitómérleg – amelyből kitűnnek azon változtatások hatásai, amelyeket a 2004. december 31-i mérleg új számviteli elveknek megfelelő átdolgozása tett szükségessé – 2006. március 31-én vált hozzáférhetővé, az összevont előzetes beszámolóval együtt. |
| --- | --- |

1.17.

Az 1.13. bekezdésben említett késedelmek kihatottak a Számvevőszék közvetlen részletes ellenőrzéseire, mivel a Számvevőszék a számviteli időszak vége előtti, illetve utáni nyitómérleget is kapott (2006. január 18-án, illetve 2006. március 15-én), amelyek még nem voltak véglegesnek tekinthetők. A teljes előzetes nyitómérleg – amelyből kitűnnek azon változtatások hatásai, amelyeket a 2004. december 31-i mérleg új számviteli elveknek megfelelő átdolgozása tett szükségessé – 2006. március 31-én vált hozzáférhetővé, az összevont előzetes beszámolóval együtt.

| 1.17. | A Bizottság megérti, hogy a Számvevőszék ellenőrzési munkája az idén megterhelő volt, és ugyanilyen volt a Bizottság számára is a teljes projekt. |
| --- | --- |

1.17.

A Bizottság megérti, hogy a Számvevőszék ellenőrzési munkája az idén megterhelő volt, és ugyanilyen volt a Bizottság számára is a teljes projekt.

Azonban:

| — | betartották a megfelelő eljárásokat és dokumentálták a rendszert, |
| --- | --- |

—

betartották a megfelelő eljárásokat és dokumentálták a rendszert,

| — | az egyenlegeket a cut-off kivételével először 2005 januárjában töltötték fel, |
| --- | --- |

—

az egyenlegeket a cut-off kivételével először 2005 januárjában töltötték fel,

| — | 2005 közepére e számlák körülbelül 95 %-a állt készen, és |
| --- | --- |

—

2005 közepére e számlák körülbelül 95 %-a állt készen, és

| — | az azóta bekövetkezett változásokat dokumentálták, és elkészítették az erre vonatkozó ellenőrzési nyomvonalat. |
| --- | --- |

—

az azóta bekövetkezett változásokat dokumentálták, és elkészítették az erre vonatkozó ellenőrzési nyomvonalat.

A központi számviteli rendszernél (ABAC) néhány kisebb kérdés maradt megoldatlan – a kisegítő helyi számviteli rendszereknél azonban még lényeges gondok adódnak

| 1.18. | A központi számviteli rendszer biztonságának erősítését célzó átfogó cselekvési terv megvalósítását követően még két kérdés vár teljes körű rendezésre, mégpedig a hozzáférési jog felülvizsgálata a költségvetési főigazgatóságon, illetve az ABAC Workflow (13) biztonságának újraértékelése. Mivel a költségvetési főigazgató megítélése szerint ezek a szempontok nem tekintendők lényegesnek – különösen azért nem, mert eredményes nyomon követési rendszer működik –, ezért most megszüntették azt a fenntartást, amelyet a 2004-es éves tevékenységi jelentés a rendszerbiztonsággal és a hozzáférési joggal kapcsolatban megfogalmazott. A számvevőszéki ellenőrzés megerősíti, hogy az ABAC biztonsága javult. |
| --- | --- |

1.18.

A központi számviteli rendszer biztonságának erősítését célzó átfogó cselekvési terv megvalósítását követően még két kérdés vár teljes körű rendezésre, mégpedig a hozzáférési jog felülvizsgálata a költségvetési főigazgatóságon, illetve az ABAC Workflow (13) biztonságának újraértékelése. Mivel a költségvetési főigazgató megítélése szerint ezek a szempontok nem tekintendők lényegesnek – különösen azért nem, mert eredményes nyomon követési rendszer működik –, ezért most megszüntették azt a fenntartást, amelyet a 2004-es éves tevékenységi jelentés a rendszerbiztonsággal és a hozzáférési joggal kapcsolatban megfogalmazott. A számvevőszéki ellenőrzés megerősíti, hogy az ABAC biztonsága javult.

13

| 1.19. | Számos főigazgatóság saját informatikai rendszerét használja pénzügyi irányítási célokra, illetve ügyletek létrehozására, amelyeket azután egy interfész közbeiktatásával továbbít a központi számviteli rendszerbe (ABAC). Még hosszú időbe fog telni, amíg ezeket a rendszereket érvényesítik és korszerűsítik. |
| --- | --- |

1.19.

Számos főigazgatóság saját informatikai rendszerét használja pénzügyi irányítási célokra, illetve ügyletek létrehozására, amelyeket azután egy interfész közbeiktatásával továbbít a központi számviteli rendszerbe (ABAC). Még hosszú időbe fog telni, amíg ezeket a rendszereket érvényesítik és korszerűsítik.

| 1.19. | A körülmények változásával párhuzamosan a számviteli szolgálatok ellenőrzési csoportjának rögzítenie kell e változásokat; ennek megfelelően 2006. június 1-i hatállyal bevezetett egy a helyi rendszerekben végrehajtott módosítások jóváhagyására szolgáló eljárást, amint ezt a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai is előírják. |
| --- | --- |

1.19.

A körülmények változásával párhuzamosan a számviteli szolgálatok ellenőrzési csoportjának rögzítenie kell e változásokat; ennek megfelelően 2006. június 1-i hatállyal bevezetett egy a helyi rendszerekben végrehajtott módosítások jóváhagyására szolgáló eljárást, amint ezt a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai is előírják.

| 1.20. | A Számvevőszék megvizsgálta a helyi számviteli rendszerek mélyreható ellenőrzésére irányuló azon programot, amelyet a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2005-ben, 13 főigazgatóság tekintetében kezdett meg (ezek közül nyolcnál (14) a 2004-es átfogó felmérés kockázatokat tárt fel, ötöt (15) pedig pénzügyi jelentőségük és/vagy szervezeti összetettségük miatt választottak ki). A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette: a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megalapozottan döntött úgy, hogy lényeges hiányosságok miatt nem adja meg az érvényesítést az EuropeAid Együttműködési Hivatal, az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóság, illetve a Külkapcsolati főigazgatóság három helyi rendszere esetében. Nem világos azonban, hogy egyes esetekben a több érvényesítési kritériumnak való meg nem felelés miért nem korlátozott érvényesítés megadásához vezetett. |
| --- | --- |

1.20.

A Számvevőszék megvizsgálta a helyi számviteli rendszerek mélyreható ellenőrzésére irányuló azon programot, amelyet a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője 2005-ben, 13 főigazgatóság tekintetében kezdett meg (ezek közül nyolcnál (14) a 2004-es átfogó felmérés kockázatokat tárt fel, ötöt (15) pedig pénzügyi jelentőségük és/vagy szervezeti összetettségük miatt választottak ki). A számvevőszéki ellenőrzés megerősítette: a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője megalapozottan döntött úgy, hogy lényeges hiányosságok miatt nem adja meg az érvényesítést az EuropeAid Együttműködési Hivatal, az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóság, illetve a Külkapcsolati főigazgatóság három helyi rendszere esetében. Nem világos azonban, hogy egyes esetekben a több érvényesítési kritériumnak való meg nem felelés miért nem korlátozott érvényesítés megadásához vezetett.

14

15

| 1.20. | A hitelesítési eljárás nem egyenlő az ellenőrzéssel. A következtetések nem vethetők össze a hitelesítési véleményekkel. A helyi rendszerek hitelesítése meglehetősen új tevékenység, amely a költségvetési rendelet 61. cikkét valósítja meg konkrét feladatok formájában. A hitelesítési jelentések arra szolgálnak, hogy a számvitelért felelős tisztviselő számára elegendő információt biztosítsanak a hitelesítéshez. A tárgyat és a korlátozásokat a hitelesítési jelentések preambuluma fejti ki. |
| --- | --- |

1.20.

A hitelesítési eljárás nem egyenlő az ellenőrzéssel. A következtetések nem vethetők össze a hitelesítési véleményekkel. A helyi rendszerek hitelesítése meglehetősen új tevékenység, amely a költségvetési rendelet 61. cikkét valósítja meg konkrét feladatok formájában. A hitelesítési jelentések arra szolgálnak, hogy a számvitelért felelős tisztviselő számára elegendő információt biztosítsanak a hitelesítéshez. A tárgyat és a korlátozásokat a hitelesítési jelentések preambuluma fejti ki.

| 1.21. | A Számvevőszék az elért eredményeket és a még megoldásra váró kérdéseket figyelembe véve úgy ítéli meg, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által kiadott legtöbb pozitív érvényesítési véleményt feltételes vagy korlátozott véleménynek kell tekinteni. Ezt a megítélést támasztja alá az is, hogy 2005. év végi végleges jelentésében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője rámutat: még nagyszámú és jelentőségű horizontális kérdés (16), illetve egyéb téma (17) vár további vizsgálatra. |
| --- | --- |

1.21.

A Számvevőszék az elért eredményeket és a még megoldásra váró kérdéseket figyelembe véve úgy ítéli meg, hogy a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által kiadott legtöbb pozitív érvényesítési véleményt feltételes vagy korlátozott véleménynek kell tekinteni. Ezt a megítélést támasztja alá az is, hogy 2005. év végi végleges jelentésében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője rámutat: még nagyszámú és jelentőségű horizontális kérdés (16), illetve egyéb téma (17) vár további vizsgálatra.

16

17

| 1.21. | A számviteli szolgálatok szilárd elhatározása, hogy a 2005-ös hitelesítési jelentésekben említett témákkal és ügyekkel kapcsolatban további megfontolás tárgyává teszik egy nyomon követés végrehajtását. |
| --- | --- |

1.21.

A számviteli szolgálatok szilárd elhatározása, hogy a 2005-ös hitelesítési jelentésekben említett témákkal és ügyekkel kapcsolatban további megfontolás tárgyává teszik egy nyomon követés végrehajtását.

Az ABAC-rendszerre vonatkozó nyomon követési tevékenységeket minden egyes szolgálaton belül végre fogják hajtani, beleértve a Költségvetési és az Informatikai Főigazgatóságot.

A számviteli rendszerek és adatok minőségének az előzetes beszámoló benyújtása utáni javítását célzó munka

A végleges beszámoló pontosságát célzó bizottsági intézkedések

| 1.22. | A költségvetési főigazgató a nyilatkozatában fenntartást fogalmazott meg „három nem érvényesített helyi rendszerrel és a számvitel még befejezés előtt álló egységességi vizsgálatával” kapcsolatban, és ezt a fenntartást a számvevőszéki ellenőrzés is megerősítette (lásd 1.18–1.21. és 1.28–1.58. bekezdés). A nyilatkozatában felsorolt hiányosságok együttes hatásáról szóló általános következtetésében a főigazgató így fogalmazott: „A DG BUDGET a Bizottság egyéb részlegeivel karöltve további lépéseket fog tenni a fennmaradó hibák és bizonytalanságok kiküszöbölésére, és a 2006-os év folyamán újabb befektetésekkel erősíti az ABAC számviteli rendszert a Közösség érdekében... Ehhez alkalmas eszközök szükségesek: képzés, dokumentációs és informatikai rendszerek, de az ezzel kapcsolatos munkakultúra-váltás előkészítése is. Ilyen alapon a nyilatkozatban foglaltak alapján ésszerű bizonyosság adható”. |
| --- | --- |

1.22.

A költségvetési főigazgató a nyilatkozatában fenntartást fogalmazott meg „három nem érvényesített helyi rendszerrel és a számvitel még befejezés előtt álló egységességi vizsgálatával” kapcsolatban, és ezt a fenntartást a számvevőszéki ellenőrzés is megerősítette (lásd 1.18–1.21. és 1.28–1.58. bekezdés). A nyilatkozatában felsorolt hiányosságok együttes hatásáról szóló általános következtetésében a főigazgató így fogalmazott: „A DG BUDGET a Bizottság egyéb részlegeivel karöltve további lépéseket fog tenni a fennmaradó hibák és bizonytalanságok kiküszöbölésére, és a 2006-os év folyamán újabb befektetésekkel erősíti az ABAC számviteli rendszert a Közösség érdekében... Ehhez alkalmas eszközök szükségesek: képzés, dokumentációs és informatikai rendszerek, de az ezzel kapcsolatos munkakultúra-váltás előkészítése is. Ilyen alapon a nyilatkozatban foglaltak alapján ésszerű bizonyosság adható”.

| 1.22. | A Bizottság elismeri, hogy szervezeti egységei rendkívüli erőfeszítéseket tettek az eredményszemléletű számvitelre történő átállás lehetővé tétele érdekében. A számviteli szolgálatok azonban nem adták meg a hitelesítést három helyi rendszer esetében. A fent említett okokból és amiatt, hogy a Számvevőszéknek hitelesítenie kellett az előzetes beszámolót és a végleges beszámoló 2006. július 31-i jóváhagyása előtt még korrekciókra lehet szükség, a költségvetésért felelős főigazgató 2006. március 31-én általános, ideiglenes és határozott időre szóló fenntartást adott ki a 2005-ös éves tevékenységi jelentésben. |
| --- | --- |

1.22.

A Bizottság elismeri, hogy szervezeti egységei rendkívüli erőfeszítéseket tettek az eredményszemléletű számvitelre történő átállás lehetővé tétele érdekében. A számviteli szolgálatok azonban nem adták meg a hitelesítést három helyi rendszer esetében. A fent említett okokból és amiatt, hogy a Számvevőszéknek hitelesítenie kellett az előzetes beszámolót és a végleges beszámoló 2006. július 31-i jóváhagyása előtt még korrekciókra lehet szükség, a költségvetésért felelős főigazgató 2006. március 31-én általános, ideiglenes és határozott időre szóló fenntartást adott ki a 2005-ös éves tevékenységi jelentésben.

| 1.23. | Fenntartással élt az oktatási és kulturális főigazgató is, a bizottsági mérlegben foglalt összegek pontosságára vonatkozó bizonyosság hiányát illetően. Bár a bizottsági részlegek és a Számvevőszék más főigazgatóságokon is jelentős kockázatokat találtak, más engedélyezésre jogosult tisztviselő nem élt fenntartással (18). A negyven erőforrás-igazgató közül huszonhatan azonban jelezték, hogy az éves tevékenységi jelentésekben feltárt hiányosságok miatt, és/vagy annak figyelembevételével, hogy ez az első olyan év, amikor a beszámoló előzetes lezárása eredményszemléletű számvitelen alapul, a beszámoló végleges lezárása előtt még ellenőrzésekre és alkalomadtán kiigazításokra lehet szükség. |
| --- | --- |

1.23.

Fenntartással élt az oktatási és kulturális főigazgató is, a bizottsági mérlegben foglalt összegek pontosságára vonatkozó bizonyosság hiányát illetően. Bár a bizottsági részlegek és a Számvevőszék más főigazgatóságokon is jelentős kockázatokat találtak, más engedélyezésre jogosult tisztviselő nem élt fenntartással (18). A negyven erőforrás-igazgató közül huszonhatan azonban jelezték, hogy az éves tevékenységi jelentésekben feltárt hiányosságok miatt, és/vagy annak figyelembevételével, hogy ez az első olyan év, amikor a beszámoló előzetes lezárása eredményszemléletű számvitelen alapul, a beszámoló végleges lezárása előtt még ellenőrzésekre és alkalomadtán kiigazításokra lehet szükség.

18

| 1.23. | Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság helyi számviteli rendszerén (APPFIN) belül az eredményszemléletű számvitelre vonatkozó előírások nem következetes alkalmazása eltéréseket eredményezett a számlák nyitó- és záróegyenlegei között. A helyi rendszer kiigazítása már folyamatban van, így a rendszer a jövőben biztosítani fogja a műveletek megfelelő kezelését; a korábbi hibák kijavítása már folyik, ami várhatóan év végére fejeződik be. |
| --- | --- |

1.23.

Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság helyi számviteli rendszerén (APPFIN) belül az eredményszemléletű számvitelre vonatkozó előírások nem következetes alkalmazása eltéréseket eredményezett a számlák nyitó- és záróegyenlegei között. A helyi rendszer kiigazítása már folyamatban van, így a rendszer a jövőben biztosítani fogja a műveletek megfelelő kezelését; a korábbi hibák kijavítása már folyik, ami várhatóan év végére fejeződik be.

Annak ellenére, hogy az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság mindent elkövetett a számviteli adatok kijavítása érdekében, nem szüntette meg a fenntartást a végleges adatok vonatkozásában.

A fenntartás kiadásának másik oka, hogy az akkor zajló ellenőrzések nem fejeződtek be 2006. március 31-ig. Az ellenőrök mindent elkövettek, hogy a végleges beszámolóban kijavítsák a főigazgatóságok által azonosított problémákat.

A konszolidáció köre

| 1.24. | A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott 1. sz. számviteli szabály a költségvetési rendelet 121. cikkében előírtnál tágabban határozza meg a konszolidáció körét (19) (pl. beleveszi a közös egészségbiztosítási rendszert és a költségvetési rendelet 185. cikkében nem említett ügynökségeket) (20). |
| --- | --- |

1.24.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott 1. sz. számviteli szabály a költségvetési rendelet 121. cikkében előírtnál tágabban határozza meg a konszolidáció körét (19) (pl. beleveszi a közös egészségbiztosítási rendszert és a költségvetési rendelet 185. cikkében nem említett ügynökségeket) (20).

19

20

| 1.24. | A konszolidáció köre – amelyet az 1. sz. számviteli szabály fogalmaz meg – figyelembe veszi az ellenőrzés elvét, és a nemzetközi számviteli standardokból indul ki. A költségvetési rendelet (KR) 121. cikke ugyanakkor csak az intézmények és a támogatott ügynökségek konszolidációját írja elő. |
| --- | --- |

1.24.

A konszolidáció köre – amelyet az 1. sz. számviteli szabály fogalmaz meg – figyelembe veszi az ellenőrzés elvét, és a nemzetközi számviteli standardokból indul ki. A költségvetési rendelet (KR) 121. cikke ugyanakkor csak az intézmények és a támogatott ügynökségek konszolidációját írja elő.

A számviteli szabály és a költségvetési rendelet közötti ellentmondás elkerülése érdekében javaslat született a költségvetési rendelet 121. cikkének az általános felülvizsgálat keretében történő módosítására, melynek célja, hogy az 1. sz. számviteli szabálynak megfelelően az előírás az összes ellenőrzött testület konszolidációját is tartalmazza.

| 1.25. | A közös egészségbiztosítási rendszer és két ügynökség (a Közösségi Növényfajta-hivatal és a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal) mégsem szerepel a 2005-ös összevont beszámolóban (lásd még 1.29. bekezdés). Annak elemzése alapján, hogy milyen típusú ellenőrzést gyakorolnak az Európai Közösségek a közös egészségbiztosítási rendszer felett, a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a közös egészségbiztosítást nem kellett volna bevonni az 1. sz. számviteli szabály által meghatározott konszolidációs körbe, és ezért ezt a szabályt újra kell értékelni. |
| --- | --- |

1.25.

A közös egészségbiztosítási rendszer és két ügynökség (a Közösségi Növényfajta-hivatal és a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal) mégsem szerepel a 2005-ös összevont beszámolóban (lásd még 1.29. bekezdés). Annak elemzése alapján, hogy milyen típusú ellenőrzést gyakorolnak az Európai Közösségek a közös egészségbiztosítási rendszer felett, a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a közös egészségbiztosítást nem kellett volna bevonni az 1. sz. számviteli szabály által meghatározott konszolidációs körbe, és ezért ezt a szabályt újra kell értékelni.

| 1.25. | Sor fog kerülni a számviteli szabály olyan értelmű módosítására, hogy az ne tartalmazza az egészségbiztosítási rendszer konszolidációját. |
| --- | --- |

1.25.

Sor fog kerülni a számviteli szabály olyan értelmű módosítására, hogy az ne tartalmazza az egészségbiztosítási rendszer konszolidációját.

A költségvetési rendelet gyakorlati szempontokat figyelembe véve engedélyezi a két ügynökség kizárását: a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal még nem szeretne integrálódni a konszolidáció körébe; a Közösségi Növényfajta-hivatal időközben hozzájárult a konszolidációhoz, de a hozzájárulás a 2005-ös konszolidációhoz már túl későn érkezett meg. A Számvevőszék által az 1.29. bekezdésben kifejtett nézet szerint a konszolidációból való kizárásnak volt nem lényeges hatása.

A folyamatban lévő munka hatása

| 1.26. | A Számvevőszék a 2001/2. sz., az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelettel kapcsolatos tanácsi rendeletjavaslatról szóló véleményében (21) tárgyalta, hogy milyen kockázatok fakadnak abból, ha az előzetes összevont pénzügyi beszámolót akkor küldik meg a Számvevőszéknek, amikor az még nincs végleges formába öntve. A Számvevőszék ebben aláhúzta annak jelentőségét, hogy „Az előzetes pénzügyi beszámoló mindenre kiterjedő és koherens dokumentum, amelyet annak rendje és módja szerint állítanak össze az előírt határidőre. Előzetesnek csak annyiban nevezhető, hogy a Bizottság hivatalosan még nem fogadta el, és szükség szerint a Számvevőszék által javasolt kiigazításokat lehet eszközölni rajta.” |
| --- | --- |

1.26.

A Számvevőszék a 2001/2. sz., az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelettel kapcsolatos tanácsi rendeletjavaslatról szóló véleményében (21) tárgyalta, hogy milyen kockázatok fakadnak abból, ha az előzetes összevont pénzügyi beszámolót akkor küldik meg a Számvevőszéknek, amikor az még nincs végleges formába öntve. A Számvevőszék ebben aláhúzta annak jelentőségét, hogy „Az előzetes pénzügyi beszámoló mindenre kiterjedő és koherens dokumentum, amelyet annak rendje és módja szerint állítanak össze az előírt határidőre. Előzetesnek csak annyiban nevezhető, hogy a Bizottság hivatalosan még nem fogadta el, és szükség szerint a Számvevőszék által javasolt kiigazításokat lehet eszközölni rajta.”

21

| 1.27. | Mivel a 2005-ös év átmeneti év volt, a Bizottság nem tartotta be ezt az utóbbi elvet, vagyis hogy csakis olyan változtatások történjenek, amelyeket a Számvevőszék javasolt. A Bizottságnak ezért gondoskodnia kellett arról, hogy a Számvevőszék kellő formában és időben értesüljön azokról a kiigazításokról, amelyeket a Bizottság az előzetes beszámolóval kapcsolatos további munkája alapján szükségesnek tekint. |
| --- | --- |

1.27.

Mivel a 2005-ös év átmeneti év volt, a Bizottság nem tartotta be ezt az utóbbi elvet, vagyis hogy csakis olyan változtatások történjenek, amelyeket a Számvevőszék javasolt. A Bizottságnak ezért gondoskodnia kellett arról, hogy a Számvevőszék kellő formában és időben értesüljön azokról a kiigazításokról, amelyeket a Bizottság az előzetes beszámolóval kapcsolatos további munkája alapján szükségesnek tekint.

| 1.27. | Ezen elv betartása nehézségeket okoz, mivel ezután az előzetes beszámolót is az éves tevékenységi jelentésével megegyező határidőre kell elkészíteni. A módosítások azonban mindenképpen csak a feltétlenül szükségesre fognak korlátozódni. |
| --- | --- |

1.27.

Ezen elv betartása nehézségeket okoz, mivel ezután az előzetes beszámolót is az éves tevékenységi jelentésével megegyező határidőre kell elkészíteni. A módosítások azonban mindenképpen csak a feltétlenül szükségesre fognak korlátozódni.

Az előzetes beszámolóhoz az annak elkészítése idején rendelkezésre álló valamennyi információt felhasználták. A frissített információk beérkezése, a Számvevőszék által észlelt hibák, valamint a főigazgatóságok által kért azon korrekciók alapján, amelyeket 2006. március 31-ig nem lehetett volna megtenni, végrehajtották a módosításokat. Minden módosításról dokumentáció és magyarázat készült a Számvevőszék számára.

A 2005. január 1-jei összevont nyitómérleg

| 1.28. | A következőkben (lásd 1.29–1.49. bekezdés) a Számvevőszék arra irányuló vizsgálatairól számolunk be, hogy megfelelőek és pontosak voltak-e azok a kiigazítások, amelyek a 2005. január 1-jei összevont pénzügyi beszámoló összeállítása során a 2004. december 31-i összevont pénzügyi beszámoló számadatainak és egyéb információinak az új eredményszemléletű elszámolás elveivel való összhangba hozását célozták. |
| --- | --- |

1.28.

A következőkben (lásd 1.29–1.49. bekezdés) a Számvevőszék arra irányuló vizsgálatairól számolunk be, hogy megfelelőek és pontosak voltak-e azok a kiigazítások, amelyek a 2005. január 1-jei összevont pénzügyi beszámoló összeállítása során a 2004. december 31-i összevont pénzügyi beszámoló számadatainak és egyéb információinak az új eredményszemléletű elszámolás elveivel való összhangba hozását célozták.

| 1.29. | A változtatások szinte csak a Bizottság pénzügyi beszámolóját befolyásolták. Az, hogy most első alkalommal az ügynökségeket is bevonták a konszolidáció körébe, az összevont beszámolót csak korlátozottan befolyásolta, főként a készpénzegyenleg növekedése révén. Az tehát, hogy két ügynökség kimaradt, nem befolyásolta a beszámoló által adott kép megbízható és valós voltát. |
| --- | --- |

1.29.

A változtatások szinte csak a Bizottság pénzügyi beszámolóját befolyásolták. Az, hogy most első alkalommal az ügynökségeket is bevonták a konszolidáció körébe, az összevont beszámolót csak korlátozottan befolyásolta, főként a készpénzegyenleg növekedése révén. Az tehát, hogy két ügynökség kimaradt, nem befolyásolta a beszámoló által adott kép megbízható és valós voltát.

Kis mértékben módosított tételek

| 1.30. | A csupán kis mértékben módosított tételek számvevőszéki vizsgálata nem vezetett jelentős megállapításokhoz (idetartoznak az immateriális javak és tárgyi eszközök, a (rövid távú) befektetések, a kölcsönök, a hosszú távú és rövid távú követelések (22), a részvények, a munkavállalói juttatások, a kockázatokra és kiadásokra képzett céltartalékok, pénzügyi és egyéb kötelezettségek és tartalékok). |
| --- | --- |

1.30.

A csupán kis mértékben módosított tételek számvevőszéki vizsgálata nem vezetett jelentős megállapításokhoz (idetartoznak az immateriális javak és tárgyi eszközök, a (rövid távú) befektetések, a kölcsönök, a hosszú távú és rövid távú követelések (22), a részvények, a munkavállalói juttatások, a kockázatokra és kiadásokra képzett céltartalékok, pénzügyi és egyéb kötelezettségek és tartalékok).

22

| 1.30. | A 18. lábjegyzettel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a december 31-én esedékes összegekről nem állt rendelkezésre információ. |
| --- | --- |

1.30.

A 18. lábjegyzettel kapcsolatban megjegyzendő, hogy a december 31-én esedékes összegekről nem állt rendelkezésre információ.

Előfinanszírozás

| 1.31. | Az előfinanszírozás olyan kifizetésekre vonatkozik, amelyek célja a kedvezményezettek készpénzelőleggel történő ellátása. Amennyiben a megállapodásban meghatározott időszakban a kedvezményezettnek nincsenek támogatható kiadásai, akkor az előfinanszírozást vissza kell fizetnie a Közösségeknek. |
| --- | --- |

1.31.

Az előfinanszírozás olyan kifizetésekre vonatkozik, amelyek célja a kedvezményezettek készpénzelőleggel történő ellátása. Amennyiben a megállapodásban meghatározott időszakban a kedvezményezettnek nincsenek támogatható kiadásai, akkor az előfinanszírozást vissza kell fizetnie a Közösségeknek.

| 1.32. | A Számvevőszék évek óta ismételten leszögezi, hogy az „egyéb követelések” számla könyvelése problémákat vet fel, mert az előfinanszírozást végleges kiadásként könyvelik el, a behajtandó összegeket pedig nem tüntetik fel azonnal (23). Emiatt a kérdéses években (24) a beszámolóról adott számvevőszéki vélemény csak korlátozott lehetett. |
| --- | --- |

1.32.

A Számvevőszék évek óta ismételten leszögezi, hogy az „egyéb követelések” számla könyvelése problémákat vet fel, mert az előfinanszírozást végleges kiadásként könyvelik el, a behajtandó összegeket pedig nem tüntetik fel azonnal (23). Emiatt a kérdéses években (24) a beszámolóról adott számvevőszéki vélemény csak korlátozott lehetett.

23

24

| 1.33. | E hiányosságok kiküszöbölése érdekében 2004 folyamán valamennyi intézmény és ügynökség számba vette a 2004. december 31-éig kifizetett összes lezáratlan előfinanszírozási összeget, ami kb. 30 000 előfinanszírozási tételt eredményezett, 28 013 millió EUR (25) összértékben. |
| --- | --- |

1.33.

E hiányosságok kiküszöbölése érdekében 2004 folyamán valamennyi intézmény és ügynökség számba vette a 2004. december 31-éig kifizetett összes lezáratlan előfinanszírozási összeget, ami kb. 30 000 előfinanszírozási tételt eredményezett, 28 013 millió EUR (25) összértékben.

25

| 1.33. | Az új számviteli szabályoknak megfelelően elkészült az előfinanszírozási összegek leltára, és 2005 januárjától kezdődően az el nem számolt előfinanszírozási összegeket a mérleg eszközoldalán fogják nyilvántartani. |
| --- | --- |

1.33.

Az új számviteli szabályoknak megfelelően elkészült az előfinanszírozási összegek leltára, és 2005 januárjától kezdődően az el nem számolt előfinanszírozási összegeket a mérleg eszközoldalán fogják nyilvántartani.

| 1.34. | A 2005. január 1-jei nyitómérleg benyújtásáig azonban még nem oldódott meg valamennyi technikai és fogalmi kérdés, illetve megvalósítási probléma, amelyekre részben már a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés kapcsán fény derült (26). Alább mutatjuk be az ebből adódó hiányosságokat. |
| --- | --- |

1.34.

A 2005. január 1-jei nyitómérleg benyújtásáig azonban még nem oldódott meg valamennyi technikai és fogalmi kérdés, illetve megvalósítási probléma, amelyekre részben már a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés kapcsán fény derült (26). Alább mutatjuk be az ebből adódó hiányosságokat.

26

| 1.34. | A Számvevőszék 2004-es éves jelentésére adott válaszban szereplő magyarázatnak megfelelően az előfinanszírozási összegek nyomon követésénél figyelembe kell venni a harmadik felekkel kötött különböző szerződések feltételeit. Mindenesetre a nettó összeg mérlegben való szerepeltetése hűen tükrözi a visszafizetendő előfinanszírozási összegek által képviselt gazdasági realitást. |
| --- | --- |

1.34.

A Számvevőszék 2004-es éves jelentésére adott válaszban szereplő magyarázatnak megfelelően az előfinanszírozási összegek nyomon követésénél figyelembe kell venni a harmadik felekkel kötött különböző szerződések feltételeit. Mindenesetre a nettó összeg mérlegben való szerepeltetése hűen tükrözi a visszafizetendő előfinanszírozási összegek által képviselt gazdasági realitást.

| 1.35. | A 2005 novemberéig rögzített előfinanszírozási tételek közül kiválasztott 147 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a számviteli rendszert mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve a lényeges hibák magas szintje jellemzi. A leggyakoribb hibatípusok: |
| --- | --- |

1.35.

A 2005 novemberéig rögzített előfinanszírozási tételek közül kiválasztott 147 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a számviteli rendszert mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve a lényeges hibák magas szintje jellemzi. A leggyakoribb hibatípusok:

| — | egyes előfinanszírozási tételek összege hibás volt, |
| --- | --- |

—

egyes előfinanszírozási tételek összege hibás volt,

| — | olyan előfinanszírozási összegeket is megjelenítettek, amelyekkel már 2005. január 1. előtt elszámoltak. |
| --- | --- |

—

olyan előfinanszírozási összegeket is megjelenítettek, amelyekkel már 2005. január 1. előtt elszámoltak.

| 1.35. | A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék által jelzett műveleteket. |
| --- | --- |

1.35.

A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék által jelzett műveleteket.

| 1.36. | Az előfinanszírozási tételek azonosítására és érvényesítésére irányuló további ellenőrzési munka a nyitómérleg teljességével/pontosságával kapcsolatban az alábbi problémákra mutatott rá: |
| --- | --- |

1.36.

Az előfinanszírozási tételek azonosítására és érvényesítésére irányuló további ellenőrzési munka a nyitómérleg teljességével/pontosságával kapcsolatban az alábbi problémákra mutatott rá:

| 1.36. | |
| --- | --- |

1.36.

| — | a hosszú távú (21 285 millió EUR), illetve rövid távú (6 728 millió EUR) előfinanszírozásra való felosztáskor csak a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz, valamint az ISPA-hoz és a Szolidaritási Alap 2000 és 2006 közötti programozási időszakához kapcsolódó összegeket vették tekintetbe. Ebből következően a hosszú távú előfinanszírozás nagyságát alul-, a rövid távú előfinanszírozásét pedig felülértékelték, mivel az előfinanszírozás által érintett egyéb szakpolitikai területeken rövid távúként könyvelték el az olyan szerződéseket is, amelyek hátralévő időtartama egy évnél hosszabb volt, |
| --- | --- |

—

a hosszú távú (21 285 millió EUR), illetve rövid távú (6 728 millió EUR) előfinanszírozásra való felosztáskor csak a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz, valamint az ISPA-hoz és a Szolidaritási Alap 2000 és 2006 közötti programozási időszakához kapcsolódó összegeket vették tekintetbe. Ebből következően a hosszú távú előfinanszírozás nagyságát alul-, a rövid távú előfinanszírozásét pedig felülértékelték, mivel az előfinanszírozás által érintett egyéb szakpolitikai területeken rövid távúként könyvelték el az olyan szerződéseket is, amelyek hátralévő időtartama egy évnél hosszabb volt,

| — | A hosszú táv és rövid táv elkülönítésére csak a strukturális alapok összegei esetében került sor, mivel az előbbi képezi a Bizottság „valódi” hosszú távú előfinanszírozását. A többi szakpolitikai terület esetében a hosszú távú összeget nem lehetett számszerűsíteni, és az elkülönítés csak a projektek végrehajtására vonatkozó becslések alapján lehetséges. Az új számviteli rendszerre vonatkozó kétéves tapasztalat alapján a Bizottság a 2006-os beszámoló esetében több olyan információval fog rendelkezni, amely alapján elvégezheti a felosztás megvalósíthatóságára vonatkozó elemzést. |
| --- | --- |

—

A hosszú táv és rövid táv elkülönítésére csak a strukturális alapok összegei esetében került sor, mivel az előbbi képezi a Bizottság „valódi” hosszú távú előfinanszírozását. A többi szakpolitikai terület esetében a hosszú távú összeget nem lehetett számszerűsíteni, és az elkülönítés csak a projektek végrehajtására vonatkozó becslések alapján lehetséges. Az új számviteli rendszerre vonatkozó kétéves tapasztalat alapján a Bizottság a 2006-os beszámoló esetében több olyan információval fog rendelkezni, amely alapján elvégezheti a felosztás megvalósíthatóságára vonatkozó elemzést.

| — | fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek (27). |
| --- | --- |

—

fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek (27).

27

| — | Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek az előfinanszírozási kifizetések nem megfelelő kezeléséből adódtak. |
| --- | --- |

—

Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek az előfinanszírozási kifizetések nem megfelelő kezeléséből adódtak.

Kötelezettségek

| 1.37. | A kötelezettségeket lényegében a költségek aktív időbeli elhatárolásai alkotják, amelyeket a pénzügyi évek elkülönítéséről (cut-off) szóló rész tárgyal (lásd 1.42–1.46. bekezdés), illetve a rövid lejáratú kötelezettségek, amelyek számlákból és költségelszámolásokból tevődnek össze. Ez a rész a rövid lejáratú kötelezettségekkel kapcsolatos számvevőszéki megállapításokat tárgyalja. |
| --- | --- |

1.37.

A kötelezettségeket lényegében a költségek aktív időbeli elhatárolásai alkotják, amelyeket a pénzügyi évek elkülönítéséről (cut-off) szóló rész tárgyal (lásd 1.42–1.46. bekezdés), illetve a rövid lejáratú kötelezettségek, amelyek számlákból és költségelszámolásokból tevődnek össze. Ez a rész a rövid lejáratú kötelezettségekkel kapcsolatos számvevőszéki megállapításokat tárgyalja.

cut-off

| 1.38. | A beérkezett, de 2005. január 1-jéig még ki nem fizetett kb. 7 000 számla és költségelszámolás listás számbavétele 2004 negyedik negyedévében kezdődött, és a rövid lejáratú kötelezettségek teljes nettó összegét 9 412 millió EUR-ban állapította meg (28). |
| --- | --- |

1.38.

A beérkezett, de 2005. január 1-jéig még ki nem fizetett kb. 7 000 számla és költségelszámolás listás számbavétele 2004 negyedik negyedévében kezdődött, és a rövid lejáratú kötelezettségek teljes nettó összegét 9 412 millió EUR-ban állapította meg (28).

28

| 1.39. | A 2005. január 1-jei nyitómérleg benyújtásáig (29) még nem oldódott meg valamennyi technikai kérdés, illetve megvalósítással kapcsolatos probléma. Alább mutatjuk be az ebből következő hiányosságokat. |
| --- | --- |

1.39.

A 2005. január 1-jei nyitómérleg benyújtásáig (29) még nem oldódott meg valamennyi technikai kérdés, illetve megvalósítással kapcsolatos probléma. Alább mutatjuk be az ebből következő hiányosságokat.

29

| 1.39. | A Bizottság javítani fogja belső ellenőrzési mechanizmusait, hogy képes legyen kezelni az egyes főigazgatóságoknál még fennálló technikai kérdéseket és problémákat. |
| --- | --- |

1.39.

A Bizottság javítani fogja belső ellenőrzési mechanizmusait, hogy képes legyen kezelni az egyes főigazgatóságoknál még fennálló technikai kérdéseket és problémákat.

| 1.40. | A rövid lejáratú kötelezettségek 2005. novemberi állományának számlái/költségelszámolásai közül kiválasztott 141 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a számviteli rendszert mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve a lényeges hibák magas szintje jellemzi. A leggyakoribb hibatípusok: |
| --- | --- |

1.40.

A rövid lejáratú kötelezettségek 2005. novemberi állományának számlái/költségelszámolásai közül kiválasztott 141 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a számviteli rendszert mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve a lényeges hibák magas szintje jellemzi. A leggyakoribb hibatípusok:

| — | egyes számlákkal vagy költségelszámolásokkal kapcsolatos tételek összege hibás volt, |
| --- | --- |

—

egyes számlákkal vagy költségelszámolásokkal kapcsolatos tételek összege hibás volt,

| — | megjelenítettek már kifizetett számlákat vagy költségelszámolásokat is. |
| --- | --- |

—

megjelenítettek már kifizetett számlákat vagy költségelszámolásokat is.

| 1.40. | A Bizottság meg fogja vizsgálni a 141 hitelesített művelet körében előforduló, az elszámolást befolyásoló hat hibát. |
| --- | --- |

1.40.

A Bizottság meg fogja vizsgálni a 141 hitelesített művelet körében előforduló, az elszámolást befolyásoló hat hibát.

| 1.41. | Fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek. |
| --- | --- |

1.41.

Fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek.

| 1.41. | Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek a számlák/költségnyilatkozatok nem megfelelő kezeléséből adódtak. |
| --- | --- |

1.41.

Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek a számlák/költségnyilatkozatok nem megfelelő kezeléséből adódtak.

A pénzügyi évek elkülönítésének összetevői

| 1.42. | Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás egyik leglényegesebb eleme annak biztosítása, hogy egy bizonyos éven belül történt műveleteket ahhoz a számviteli időszakhoz soroljanak, amelyre azok vonatkoznak (cut-off). Különösen azt kell áttekinteni, hogy felmerültek-e a közösségi alapok kedvezményezettjeinél olyan támogatható kiadások, amelyeket ezek még nem jelentettek (költségek aktív időbeli elhatárolása); hogy van-e olyan még be nem érkezett bevétel, amelyért szolgáltatást teljesítettek vagy árut szolgáltattak, vagy amelyre nézve jogi kötelezettség áll fenn (bevételek aktív időbeli elhatárolása), végül hogy melyek azok a kiadások és bevételek, amelyeket az adott évben számoltak el, de későbbi időszakokra vonatkoznak (bevételek és kiadások passzív időbeli elhatárolása). |
| --- | --- |

1.42.

Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás egyik leglényegesebb eleme annak biztosítása, hogy egy bizonyos éven belül történt műveleteket ahhoz a számviteli időszakhoz soroljanak, amelyre azok vonatkoznak (cut-off). Különösen azt kell áttekinteni, hogy felmerültek-e a közösségi alapok kedvezményezettjeinél olyan támogatható kiadások, amelyeket ezek még nem jelentettek (költségek aktív időbeli elhatárolása); hogy van-e olyan még be nem érkezett bevétel, amelyért szolgáltatást teljesítettek vagy árut szolgáltattak, vagy amelyre nézve jogi kötelezettség áll fenn (bevételek aktív időbeli elhatárolása), végül hogy melyek azok a kiadások és bevételek, amelyeket az adott évben számoltak el, de későbbi időszakokra vonatkoznak (bevételek és kiadások passzív időbeli elhatárolása).

cut-off

| 1.43. | A költségek aktív időbeli elhatárolása miatti kiigazítások teljes összege 64 205 millió EUR volt (30). A cut-off egyéb összetevőinek számvevőszéki ellenőrzése nem tárt fel jelentős hibákat. Alább mutatjuk be a költségek aktív időbeli elhatárolásával kapcsolatos megállapításokat. |
| --- | --- |

1.43.

A költségek aktív időbeli elhatárolása miatti kiigazítások teljes összege 64 205 millió EUR volt (30). A cut-off egyéb összetevőinek számvevőszéki ellenőrzése nem tárt fel jelentős hibákat. Alább mutatjuk be a költségek aktív időbeli elhatárolásával kapcsolatos megállapításokat.

30

cut-off

| 1.44. | Mint föntebb leírtuk (lásd 1.15. bekezdés), az egyes főigazgatóságok nem vezették be teljes körűen az általános cut-off módszereket a cut-off tételek elhatárolása előtt. Ezenkívül a legtöbb főigazgatóság nem vizsgálta meg elégséges módon, hogy szavatolható-e a kidolgozott módszerek révén az adott éven belül történt műveleteknek a helyes számviteli időszakhoz sorolása. Ráadásul – tekintettel arra, hogy a 2005-ös az első olyan év, amikor sor kerül a pénzügyi évek elkülönítésére, illetve tekintettel a közösségi tevékenységek sajátos jellegére – nincsen olyan módszer, amely összehasonlítási alappal szolgálna annak ellenőrzésére, hogy a módszerek, illetve a becslések eredményei megfelelőek-e. |
| --- | --- |

1.44.

Mint föntebb leírtuk (lásd 1.15. bekezdés), az egyes főigazgatóságok nem vezették be teljes körűen az általános cut-off módszereket a cut-off tételek elhatárolása előtt. Ezenkívül a legtöbb főigazgatóság nem vizsgálta meg elégséges módon, hogy szavatolható-e a kidolgozott módszerek révén az adott éven belül történt műveleteknek a helyes számviteli időszakhoz sorolása. Ráadásul – tekintettel arra, hogy a 2005-ös az első olyan év, amikor sor kerül a pénzügyi évek elkülönítésére, illetve tekintettel a közösségi tevékenységek sajátos jellegére – nincsen olyan módszer, amely összehasonlítási alappal szolgálna annak ellenőrzésére, hogy a módszerek, illetve a becslések eredményei megfelelőek-e.

cut-off

cut-off

| 1.44. | A végrehajtásra/ellenőrzésre vonatkozó megjegyzéseken túl a Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék nem tett észrevételt a módszertan teljességével összefüggésben. |
| --- | --- |

1.44.

A végrehajtásra/ellenőrzésre vonatkozó megjegyzéseken túl a Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék nem tett észrevételt a módszertan teljességével összefüggésben.

A 2006-os mérlegzárás esetében az ez évi tapasztalatok fényében mélyrehatóbb tesztelés és ellenőrzés fog készülni.

| 1.45. | A cut-off eljárásokban feltárt alábbi hiányosságok miatt számos főigazgatóság számításainak pontossága kétségbe vonható: |
| --- | --- |

1.45.

A cut-off eljárásokban feltárt alábbi hiányosságok miatt számos főigazgatóság számításainak pontossága kétségbe vonható:

cut-off

| — | a főigazgatóságok nem vagy csak kis mértékben ellenőrizték a számítások eredményeit, |
| --- | --- |

—

a főigazgatóságok nem vagy csak kis mértékben ellenőrizték a számítások eredményeit,

| — | egyes esetekben nem volt kielégítő a felhasznált adatok minősége, |
| --- | --- |

—

egyes esetekben nem volt kielégítő a felhasznált adatok minősége,

| — | egy személynél összpontosult a szükséges tudás, illetve az elvégzendő munka, megfelelő felügyelet nélkül. |
| --- | --- |

—

egy személynél összpontosult a szükséges tudás, illetve az elvégzendő munka, megfelelő felügyelet nélkül.

| 1.45. | A Bizottság 2006-ban erősíteni fogja a cut-off módszertan alkalmazására vonatkozó ellenőrzéseit. |
| --- | --- |

1.45.

A Bizottság 2006-ban erősíteni fogja a cut-off módszertan alkalmazására vonatkozó ellenőrzéseit.

| 1.46. | Valamennyi főigazgatóság (kivéve a Regionális politikai, a Foglalkoztatási, szociális ügyi és esélyegyenlőségi és a Mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóságot) úgy határozott, hogy az összes folyamatban lévő szerződés alapján becsüli meg a költségek aktív időbeli elhatárolását. Az ellenőrzés alá vett valamennyi főigazgatóság (az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóság kivételével) össze tudta egyeztetni a számításokhoz felhasznált adatokat az alapul szolgáló számviteli adatokkal – kivéve néhány indokolatlan eltérést, amelyek ugyan nem lényegesek, de megerősítik a leírt kockázatok meglétét (lásd 1.45. bekezdés). |
| --- | --- |

1.46.

Valamennyi főigazgatóság (kivéve a Regionális politikai, a Foglalkoztatási, szociális ügyi és esélyegyenlőségi és a Mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóságot) úgy határozott, hogy az összes folyamatban lévő szerződés alapján becsüli meg a költségek aktív időbeli elhatárolását. Az ellenőrzés alá vett valamennyi főigazgatóság (az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóság kivételével) össze tudta egyeztetni a számításokhoz felhasznált adatokat az alapul szolgáló számviteli adatokkal – kivéve néhány indokolatlan eltérést, amelyek ugyan nem lényegesek, de megerősítik a leírt kockázatok meglétét (lásd 1.45. bekezdés).

| 1.46. | Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek az elhatárolt költségek nem megfelelő kezeléséből adódtak. |
| --- | --- |

1.46.

Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek az elhatárolt költségek nem megfelelő kezeléséből adódtak.

Szerkezet és tagolás

| 1.47. | Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás részeként bevezetett kiigazítások következtében a (2005. január 1-jei) nyitómérlegben a források 51 597 millió EUR-ral meghaladták az eszközöket, míg a kiigazítások előtt az eszközök haladták meg 14 507 millió EUR-ral a forrásokat. |
| --- | --- |

1.47.

Az eredményszemléletű számvitelre történő átállás részeként bevezetett kiigazítások következtében a (2005. január 1-jei) nyitómérlegben a források 51 597 millió EUR-ral meghaladták az eszközöket, míg a kiigazítások előtt az eszközök haladták meg 14 507 millió EUR-ral a forrásokat.

| 1.48. | E változás egyik fő oka az, hogy az előfinanszírozás (teljes összeg: 28 013 millió EUR) megjelenítése nem egyensúlyozza ki a költségek aktív időbeli elhatárolásának (teljes összeg: 64 205 millió EUR) megjelenítését. Ezenkívül nagy mértékben csökkentek a hosszú távú követelések, mivel a Közösségeknek az intézmények tagjaival és alkalmazottaival szemben fennálló nyugdíjkötelezettségeit (jelenlegi nettó érték: 26 012 millió EUR) már nem semlegesíti a tagállamokkal szemben ennek megfelelően fennálló követelés. Az eszközoldal és a forrásoldal közötti különbség túlnyomóan ezeknek a tagállamok által a jövőben lehívandó összegeknek felel meg. |
| --- | --- |

1.48.

E változás egyik fő oka az, hogy az előfinanszírozás (teljes összeg: 28 013 millió EUR) megjelenítése nem egyensúlyozza ki a költségek aktív időbeli elhatárolásának (teljes összeg: 64 205 millió EUR) megjelenítését. Ezenkívül nagy mértékben csökkentek a hosszú távú követelések, mivel a Közösségeknek az intézmények tagjaival és alkalmazottaival szemben fennálló nyugdíjkötelezettségeit (jelenlegi nettó érték: 26 012 millió EUR) már nem semlegesíti a tagállamokkal szemben ennek megfelelően fennálló követelés. Az eszközoldal és a forrásoldal közötti különbség túlnyomóan ezeknek a tagállamok által a jövőben lehívandó összegeknek felel meg.

| 1.49. | A Számvevőszék megállapította, hogy a számvitelért felelős tisztviselő nem tartotta be teljes mértékben a mérleg új szerkezetére és tagolására, illetve a Közösségek nyugdíjkötelezettségeinek felülvizsgált kezelésére vonatkozó 2. és 12. sz. számviteli szabályt (31). Ezért lépéseket kell tenni a szükséges módosítások bevezetésére. Ezenkívül pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen azt, hogy ezek közül melyek a rövid távú és melyek a hosszú távú összegek. |
| --- | --- |

1.49.

A Számvevőszék megállapította, hogy a számvitelért felelős tisztviselő nem tartotta be teljes mértékben a mérleg új szerkezetére és tagolására, illetve a Közösségek nyugdíjkötelezettségeinek felülvizsgált kezelésére vonatkozó 2. és 12. sz. számviteli szabályt (31). Ezért lépéseket kell tenni a szükséges módosítások bevezetésére. Ezenkívül pontosabban kellene megadni, hogy milyen különböző jellegű kötelezettségeket fedeznek a tagállamoktól lehívandó összegek, különösen azt, hogy ezek közül melyek a rövid távú és melyek a hosszú távú összegek.

31

| 1.49. | A 2. és a 12. számviteli szabály módosul. |
| --- | --- |

1.49.

A 2. és a 12. számviteli szabály módosul.

A tagállamok hozzájárulásaiból finanszírozott kötelezettségek eltérő jellegét a mérleghez mellékelt 3.20. sz. megjegyzés ismerteti.

A 2005. december 31-i összevont pénzügyi beszámoló

| 1.50. | 2005 folyamán a Bizottság igyekezett biztosítani, hogy teljesen és pontosan könyveljék le az új előfinanszírozási kifizetéseket, illetve az új, rendezetlen számlákat/költségelszámolásokat és ezek teljesítését. Mégis előfordultak egyes hibák, amelyeket alább mutatunk be. Ezenkívül a 2005. január 1-jei nyitómérleg kiigazításaival kapcsolatos hiányosságok befolyásolják a 2005-ös év gazdasági eredményét, s ebből következően az összevont mérleget és az eszköz-forrás változásainak bemutatását is. |
| --- | --- |

1.50.

2005 folyamán a Bizottság igyekezett biztosítani, hogy teljesen és pontosan könyveljék le az új előfinanszírozási kifizetéseket, illetve az új, rendezetlen számlákat/költségelszámolásokat és ezek teljesítését. Mégis előfordultak egyes hibák, amelyeket alább mutatunk be. Ezenkívül a 2005. január 1-jei nyitómérleg kiigazításaival kapcsolatos hiányosságok befolyásolják a 2005-ös év gazdasági eredményét, s ebből következően az összevont mérleget és az eszköz-forrás változásainak bemutatását is.

| 1.50. | 2005-ben a főigazgatóságok és a szolgálatok számos ellenőrzést és adatvizsgálatot végeztek annak biztosítása érdekében, hogy a nyitómérleg mérlegfőösszege helyes legyen. A nyitómérlegen végrehajtott szükséges korrekciók többsége nem befolyásolta a 2005-ös gazdálkodási eredményt. |
| --- | --- |

1.50.

2005-ben a főigazgatóságok és a szolgálatok számos ellenőrzést és adatvizsgálatot végeztek annak biztosítása érdekében, hogy a nyitómérleg mérlegfőösszege helyes legyen. A nyitómérlegen végrehajtott szükséges korrekciók többsége nem befolyásolta a 2005-ös gazdálkodási eredményt.

| 1.51. | Az immateriális javak és tárgyi eszközök, (rövid távú) befektetések, kölcsönök, hosszú és rövid távú követelések, részvények, pénzügyi és egyéb kötelezettségek, munkavállalói juttatások, kockázatokra és kiadásokra képzett céltartalékok és egyéb tartalékok számvevőszéki elemző vizsgálata nem hozott jelentős megállapításokat. |
| --- | --- |

1.51.

Az immateriális javak és tárgyi eszközök, (rövid távú) befektetések, kölcsönök, hosszú és rövid távú követelések, részvények, pénzügyi és egyéb kötelezettségek, munkavállalói juttatások, kockázatokra és kiadásokra képzett céltartalékok és egyéb tartalékok számvevőszéki elemző vizsgálata nem hozott jelentős megállapításokat.

A 2005. december 31-i összevont mérleg

Előfinanszírozás

| 1.52. | A számviteli rendszerben a 2006 márciusi állapot szerint nyilvántartott előfinanszírozási tételek (29 349 millió EUR) közül kiválasztott 162 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt. Az összevont zárómérlegben ugyanolyan típusú hibákat találtak, mint az összevont nyitómérlegben (lásd 1.35. bekezdés). |
| --- | --- |

1.52.

A számviteli rendszerben a 2006 márciusi állapot szerint nyilvántartott előfinanszírozási tételek (29 349 millió EUR) közül kiválasztott 162 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt. Az összevont zárómérlegben ugyanolyan típusú hibákat találtak, mint az összevont nyitómérlegben (lásd 1.35. bekezdés).

| 1.52. | A Bizottság meg fogja vizsgálni a 162 hitelesített művelet körében előforduló, az elszámolást befolyásoló kilenc hibát. |
| --- | --- |

1.52.

A Bizottság meg fogja vizsgálni a 162 hitelesített művelet körében előforduló, az elszámolást befolyásoló kilenc hibát.

| 1.53. | Az előfinanszírozási tételek azonosítására és érvényesítésére irányuló további ellenőrzési munka a zárómérleg teljességével/pontosságával kapcsolatos problémákra mutatott rá: |
| --- | --- |

1.53.

Az előfinanszírozási tételek azonosítására és érvényesítésére irányuló további ellenőrzési munka a zárómérleg teljességével/pontosságával kapcsolatos problémákra mutatott rá:

| 1.53. | |
| --- | --- |

1.53.

| — | a hosszú távú (22 732 millió EUR), illetve rövid távú (6 633 millió EUR) előfinanszírozásra való felosztáskor csak a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz, valamint az ISPA-hoz és a Szolidaritási Alap 2000 és 2006 közötti programozási időszakához kapcsolódó összegeket vették tekintetbe. Ebből következően a hosszú távú előfinanszírozás nagyságát alul-, a rövid távú előfinanszírozásét pedig felülértékelték, mivel rövid távúként könyvelték el az előfinanszírozás által érintett egyéb szakpolitikai területekkel kapcsolatos olyan szerződéseket is, amelyek hátralévő időtartama egy évnél hosszabb volt, |
| --- | --- |

—

a hosszú távú (22 732 millió EUR), illetve rövid távú (6 633 millió EUR) előfinanszírozásra való felosztáskor csak a strukturális alapokhoz és a Kohéziós Alaphoz, valamint az ISPA-hoz és a Szolidaritási Alap 2000 és 2006 közötti programozási időszakához kapcsolódó összegeket vették tekintetbe. Ebből következően a hosszú távú előfinanszírozás nagyságát alul-, a rövid távú előfinanszírozásét pedig felülértékelték, mivel rövid távúként könyvelték el az előfinanszírozás által érintett egyéb szakpolitikai területekkel kapcsolatos olyan szerződéseket is, amelyek hátralévő időtartama egy évnél hosszabb volt,

| — | A hosszú táv és rövid táv elkülönítésére alapvetően csak a strukturális alapok összegei esetében került sor, mivel az előbbi képezi a Bizottság „valódi” hosszú távú előfinanszírozását. A többi szakpolitikai terület esetében nem lehetett számszerűsíteni a Számvevőszék megállapításainak pénzügyi hatását. Az új számviteli rendszerre vonatkozó kétéves tapasztalat alapján a Bizottság a 2006-os beszámoló esetében több olyan információval fog rendelkezni, amely alapján elvégezheti a felosztás megvalósíthatóságára vonatkozó elemzést. |
| --- | --- |

—

A hosszú táv és rövid táv elkülönítésére alapvetően csak a strukturális alapok összegei esetében került sor, mivel az előbbi képezi a Bizottság „valódi” hosszú távú előfinanszírozását. A többi szakpolitikai terület esetében nem lehetett számszerűsíteni a Számvevőszék megállapításainak pénzügyi hatását. Az új számviteli rendszerre vonatkozó kétéves tapasztalat alapján a Bizottság a 2006-os beszámoló esetében több olyan információval fog rendelkezni, amely alapján elvégezheti a felosztás megvalósíthatóságára vonatkozó elemzést.

| — | fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek. |
| --- | --- |

—

fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek.

| — | Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek az előfinanszírozási kifizetések nem megfelelő kezeléséből adódtak. |
| --- | --- |

—

Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek az előfinanszírozási kifizetések nem megfelelő kezeléséből adódtak.

Kötelezettségek

| 1.54. | A számviteli rendszerben a 2006. márciusi állapot szerint nyilvántartott kötelezettségekből (16 194 millió EUR) a számlák/költségelszámolások közül kiválasztott 148 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt. Az összevont zárómérlegben ugyanolyan típusú hibákat találtak, mint az összevont nyitómérlegben (lásd 1.40. bekezdés). |
| --- | --- |

1.54.

A számviteli rendszerben a 2006. márciusi állapot szerint nyilvántartott kötelezettségekből (16 194 millió EUR) a számlák/költségelszámolások közül kiválasztott 148 tagú reprezentatív minta ellenőrzése szerint a lényeges hibák szintje mind a hibák gyakoriságát, mind pénzügyi hatásukat tekintve magas volt. Az összevont zárómérlegben ugyanolyan típusú hibákat találtak, mint az összevont nyitómérlegben (lásd 1.40. bekezdés).

| 1.54. | A Bizottság meg fogja vizsgálni a 148 hitelesített művelet körében előforduló, az elszámolást befolyásoló kilenc hibát. |
| --- | --- |

1.54.

A Bizottság meg fogja vizsgálni a 148 hitelesített művelet körében előforduló, az elszámolást befolyásoló kilenc hibát.

| 1.55. | Fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek. |
| --- | --- |

1.55.

Fennáll az a kockázat, hogy az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál – az előzetes beszámoló kibocsátása utáni munka dacára – kihagyások, illetve kétszeres és téves könyvelések lényeges hibákat okozhatnak, amelyek a problémák öszetett volta miatt nem számszerűsíthetőek.

| 1.55. | Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek a számlák/költségnyilatkozatok nem megfelelő kezeléséből adódtak. |
| --- | --- |

1.55.

Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek a számlák/költségnyilatkozatok nem megfelelő kezeléséből adódtak.

Cut-off összetevők

| 1.56. | Az összevont nyitómérleggel kapcsolatban felhozott problémák (lásd 1.44–1.46. bekezdés) következtében az összevont zárómérlegben a következőkben leírt hiányosságok jelentkeztek. Az ellenőrzés alá vett valamennyi főigazgatóság (az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóság kivételével) össze tudta egyeztetni a számításokhoz felhasznált adatokat az alapul szolgáló számviteli adatokkal – kivéve néhány indokolatlan eltérést, amelyek ugyan nem lényegesek, de megerősítik a leírt kockázatok meglétét (lásd 1.45. bekezdés). |
| --- | --- |

1.56.

Az összevont nyitómérleggel kapcsolatban felhozott problémák (lásd 1.44–1.46. bekezdés) következtében az összevont zárómérlegben a következőkben leírt hiányosságok jelentkeztek. Az ellenőrzés alá vett valamennyi főigazgatóság (az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóság kivételével) össze tudta egyeztetni a számításokhoz felhasznált adatokat az alapul szolgáló számviteli adatokkal – kivéve néhány indokolatlan eltérést, amelyek ugyan nem lényegesek, de megerősítik a leírt kockázatok meglétét (lásd 1.45. bekezdés).

| 1.56. | Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek a cut-off elemek nem megfelelő kezeléséből adódtak. |
| --- | --- |

1.56.

Korrigálták az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságnál azonosított azon lényeges hibákat, amelyek a cut-off elemek nem megfelelő kezeléséből adódtak.

Mérlegen kívüli tételek, illetve megjegyzések

| 1.57. | Az összevont beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek a korábbinál (32) bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyleteket a Bizottság vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak. A jegyzetekből azonban nem derül ki, hogy milyen összegű kiadást vethetnek alá felülvizsgálatnak és számlaelszámolási eljárásoknak (lásd még 1.63–1.65. bekezdés). |
| --- | --- |

1.57.

Az összevont beszámolóhoz fűzött magyarázó jegyzetek a korábbinál (32) bővebben tájékoztatnak arról, hogy egyes ügyleteket a Bizottság vagy a tagállamok később valószínűleg helyesbíteni fognak. A jegyzetekből azonban nem derül ki, hogy milyen összegű kiadást vethetnek alá felülvizsgálatnak és számlaelszámolási eljárásoknak (lásd még 1.63–1.65. bekezdés).

32

| 1.57. | A kifizető ügynökségek számláinak éves pénzügyi elszámolásán kívül a Bizottságnak joga van megfelelőségi határozat keretében is korrekciókat tenni. A Bizottság a Számvevőszék 2004-es azon jelentésben szereplő ajánlás alapján járt el, amely az esetlegesen még végrehajtandó, megfelelést biztosító korrekciókra vonatkozik. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság például 2005-ös éves tevékenységi jelentésében (33) a 2001–2005-ös pénzügyi évek vonatkozásában egyértelműen megállapította a jövőbeni megfelelőségi nyilatkozatokban meghatározandó korrekciókat, és az így meghatározott összeget függő követelésként szerepelteti a Bizottság könyvelésében. Az ezzel kapcsolatos jövőben behajtandó összeg 0,95 %-os átlagos kiigazító kamatláb alkalmazása mellett 1 151 millió euróra becsülhető – lásd még az 5.56 és 5.62 pontra adott válaszokat. |
| --- | --- |

1.57.

A kifizető ügynökségek számláinak éves pénzügyi elszámolásán kívül a Bizottságnak joga van megfelelőségi határozat keretében is korrekciókat tenni. A Bizottság a Számvevőszék 2004-es azon jelentésben szereplő ajánlás alapján járt el, amely az esetlegesen még végrehajtandó, megfelelést biztosító korrekciókra vonatkozik. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság például 2005-ös éves tevékenységi jelentésében (33) a 2001–2005-ös pénzügyi évek vonatkozásában egyértelműen megállapította a jövőbeni megfelelőségi nyilatkozatokban meghatározandó korrekciókat, és az így meghatározott összeget függő követelésként szerepelteti a Bizottság könyvelésében. Az ezzel kapcsolatos jövőben behajtandó összeg 0,95 %-os átlagos kiigazító kamatláb alkalmazása mellett 1 151 millió euróra becsülhető – lásd még az 5.56 és 5.62 pontra adott válaszokat.

33

Összevont előzetes eredménykimutatás

| 1.58. | A költségvetési eredmény és a gazdasági eredmény részletes egybevetése elengedhetetlen ahhoz, hogy a beszámoló megbízhatóságát illetően ésszerű bizonyosságra lehessen szert tenni. Ez az információ azonban – a Bizottság kivételével – csak a végleges beszámoló bemutatása után vált hozzáférhetővé. A Számvevőszék ennek ellenére fel tudta használni ezeket az adatokat a költségvetési eredmény és a gazdasági eredmény egybevetéséhez. |
| --- | --- |

1.58.

A költségvetési eredmény és a gazdasági eredmény részletes egybevetése elengedhetetlen ahhoz, hogy a beszámoló megbízhatóságát illetően ésszerű bizonyosságra lehessen szert tenni. Ez az információ azonban – a Bizottság kivételével – csak a végleges beszámoló bemutatása után vált hozzáférhetővé. A Számvevőszék ennek ellenére fel tudta használni ezeket az adatokat a költségvetési eredmény és a gazdasági eredmény egybevetéséhez.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

A Számvevőszék megközelítése

| 1.59. | Tekintettel a Szerződés 248. cikke (1) bekezdésének előírásaira, a – rendkívül összetett és a Bizottság pénzügyi reformja következtében alapvetően megváltozott – ellenőrzési környezetre, illetve a DAS „felhasználóinak” (nevezetesen a költségvetési beszámoló elfogadásáért felelős hatóságnak) az elvárásaira, a Számvevőszék 2002-ben úgy határozott (34), hogy ellenőrzési véleményében egybeötvözi a saját forrásokra, illetve a 2000–2006-os pénzügyi terv hat működési fejezetére (35) vonatkozó külön értékeléseket. Ezek az értékelések azt célozzák, hogy a költségvetési beszámoló elfogadásáért felelős hatóság a Közösség valamennyi főbb tevékenységi területén felügyelhesse a pénzeszközök kezelésének minőségét (36). Az értékelések négyfajta forrásból származó ellenőrzési bizonyítékon alapulnak: |
| --- | --- |

1.59.

Tekintettel a Szerződés 248. cikke (1) bekezdésének előírásaira, a – rendkívül összetett és a Bizottság pénzügyi reformja következtében alapvetően megváltozott – ellenőrzési környezetre, illetve a DAS „felhasználóinak” (nevezetesen a költségvetési beszámoló elfogadásáért felelős hatóságnak) az elvárásaira, a Számvevőszék 2002-ben úgy határozott (34), hogy ellenőrzési véleményében egybeötvözi a saját forrásokra, illetve a 2000–2006-os pénzügyi terv hat működési fejezetére (35) vonatkozó külön értékeléseket. Ezek az értékelések azt célozzák, hogy a költségvetési beszámoló elfogadásáért felelős hatóság a Közösség valamennyi főbb tevékenységi területén felügyelhesse a pénzeszközök kezelésének minőségét (36). Az értékelések négyfajta forrásból származó ellenőrzési bizonyítékon alapulnak:

34

35

36

| a) | a közösségi intézményekben, a tagállamokban és harmadik országokban kiépített felügyeleti és kontrollrendszerek működésének vizsgálatán; |
| --- | --- |

a)

a közösségi intézményekben, a tagállamokban és harmadik országokban kiépített felügyeleti és kontrollrendszerek működésének vizsgálatán;

| b) | az összes fő területtel kapcsolatos ügyletekből választott mintáknak egészen a végső kedvezményezett szintjéig történő megvizsgálásán; |
| --- | --- |

b)

az összes fő területtel kapcsolatos ügyletekből választott mintáknak egészen a végső kedvezményezett szintjéig történő megvizsgálásán;

| c) | a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek és nyilatkozatainak, valamint az azok összeállításához használt eljárásoknak az elemzésén; |
| --- | --- |

c)

a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek és nyilatkozatainak, valamint az azok összeállításához használt eljárásoknak az elemzésén;

| d) | lehetőség szerint más, a közösségi irányítási eljárásoktól független ellenőrök munkájának megvizsgálásán. |
| --- | --- |

d)

lehetőség szerint más, a közösségi irányítási eljárásoktól független ellenőrök munkájának megvizsgálásán.

| 1.60. | A felügyeleti és kontrollrendszerek ellenőrzése azt célozza felmérni, hogy azok milyen mértékben képesek az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos kockázatok kezelésére. Az ügyletek tételes vizsgálatának célja az, hogy közvetlen bizonyítékokat szolgáltasson a jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatban, illetve adalékokkal szolgáljon a feltárt szabálytalanságok eredetére, gyakoriságára, jellegére és hatására vonatkozóan. Az ügyletek vizsgálatának eredményei hozzájárulnak a rendszerekről tett következtetésekhez és kiegészítik azokat. Az e két forrásból származó információt felhasználják a helyesbítő intézkedésekre tett ajánlások megfogalmazásánál. A nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban a Számvevőszék figyelembe veszi a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiben és nyilatkozataiban, valamint az ezeket összegző, a Bizottság által elfogadott jelentésben foglalt „vezetői állásfoglalásokat” (management representations) is. Végül más ellenőrök (37) munkáját megvizsgálva a Számvevőszék felméri ezeknek a külön értékelésekkel kapcsolatos felhasználhatóságát. |
| --- | --- |

1.60.

A felügyeleti és kontrollrendszerek ellenőrzése azt célozza felmérni, hogy azok milyen mértékben képesek az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos kockázatok kezelésére. Az ügyletek tételes vizsgálatának célja az, hogy közvetlen bizonyítékokat szolgáltasson a jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatban, illetve adalékokkal szolgáljon a feltárt szabálytalanságok eredetére, gyakoriságára, jellegére és hatására vonatkozóan. Az ügyletek vizsgálatának eredményei hozzájárulnak a rendszerekről tett következtetésekhez és kiegészítik azokat. Az e két forrásból származó információt felhasználják a helyesbítő intézkedésekre tett ajánlások megfogalmazásánál. A nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban a Számvevőszék figyelembe veszi a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseiben és nyilatkozataiban, valamint az ezeket összegző, a Bizottság által elfogadott jelentésben foglalt „vezetői állásfoglalásokat” (management representations) is. Végül más ellenőrök (37) munkáját megvizsgálva a Számvevőszék felméri ezeknek a külön értékelésekkel kapcsolatos felhasználhatóságát.

management representations

37

Az ellenőrzés eredményei 2005-ben

Tovább kell növelni a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményességét

| 1.61. | Akárcsak a korábbi években, a külön értékelésekből a DAS-bizonyítékok különböző forrásaira vonatkozóan levonható következtetések túlnyomórészt egybevágnak egymással. Azokon a területeken, ahol a számvevőszéki ellenőrzés szerint a kiépített felügyeleti és kontrollrendszerek megfelelő kockázatkezelést tesznek lehetővé, az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban a közvetlen részletes ellenőrzések nem vezettek lényeges megállapításokra (lásd 4.26–4.30., 5.53., 9.19. és 10.20. bekezdés), és a Számvevőszéknek a főigazgatók, illetve a felhatalmazás által engedélyező tisztviselők nyilatkozatairól adott értékelése is megerősítette, hogy legfeljebb kis jelentőségű fenntartásokat lehetett megfogalmazni (lásd 2.14–2.19. bekezdés). |
| --- | --- |

1.61.

Akárcsak a korábbi években, a külön értékelésekből a DAS-bizonyítékok különböző forrásaira vonatkozóan levonható következtetések túlnyomórészt egybevágnak egymással. Azokon a területeken, ahol a számvevőszéki ellenőrzés szerint a kiépített felügyeleti és kontrollrendszerek megfelelő kockázatkezelést tesznek lehetővé, az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban a közvetlen részletes ellenőrzések nem vezettek lényeges megállapításokra (lásd 4.26–4.30., 5.53., 9.19. és 10.20. bekezdés), és a Számvevőszéknek a főigazgatók, illetve a felhatalmazás által engedélyező tisztviselők nyilatkozatairól adott értékelése is megerősítette, hogy legfeljebb kis jelentőségű fenntartásokat lehetett megfogalmazni (lásd 2.14–2.19. bekezdés).

| 1.62. | Azokon a területeken, ahol a Számvevőszék értékelése szerint léteznek ugyan felügyeleti és kontrollrendszerek, de ezek kockázatkezelési eredményessége tökéletesítésre szorul, az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló közvetlen részletes ellenőrzések rendszerint lényeges megállapításokat eredményeztek (lásd 5.52–5.57., 6.38–6.41., 7.28. és a végrehajtó szervezeteket illetően 8.21–8.22. bekezdés). A főigazgatók nyilatkozatainak számvevőszéki értékelése is megerősítette, hogy jelentős fenntartások kerültek megfogalmazásra, illetve – a Számvevőszék véleménye szerint – ilyeneket kellett volna megfogalmazni (lásd 2.14–2.19. bekezdés). |
| --- | --- |

1.62.

Azokon a területeken, ahol a Számvevőszék értékelése szerint léteznek ugyan felügyeleti és kontrollrendszerek, de ezek kockázatkezelési eredményessége tökéletesítésre szorul, az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére irányuló közvetlen részletes ellenőrzések rendszerint lényeges megállapításokat eredményeztek (lásd 5.52–5.57., 6.38–6.41., 7.28. és a végrehajtó szervezeteket illetően 8.21–8.22. bekezdés). A főigazgatók nyilatkozatainak számvevőszéki értékelése is megerősítette, hogy jelentős fenntartások kerültek megfogalmazásra, illetve – a Számvevőszék véleménye szerint – ilyeneket kellett volna megfogalmazni (lásd 2.14–2.19. bekezdés).

| 1.62. | A Bizottság intézkedéseket hozott azon kockázatok kezelésére, amelyek a hitelesítési munka általi megosztott irányítással, a tagállamokban a rendszerhiányosságok kijavítására szolgáló cselekvési tervek alkalmazásával, a pénzügyi korrekciókkal, a legfontosabb ellenőrzésekre vonatkozó iránymutatásokkal, valamint a nemzeti auditorok hitelesítési eredményeinek hatékonyabb bemutatásával kapcsolatosak. A strukturális alapokért felelős főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései beszámolnak ezen intézkedésekről és rámutatnak a tagállami rendszereken végzett fejlesztésekre. A megosztott irányítási rendszer velejárója, hogy bizonyos hibákat és hiányosságokat csak az érintett kiadás visszatérítését követően javít ki a Bizottság. A Bizottság utal a Számvevőszék megállapításaira a 2.8., 2.25. és 2.26. pontban adott válaszaira. |
| --- | --- |

1.62.

A Bizottság intézkedéseket hozott azon kockázatok kezelésére, amelyek a hitelesítési munka általi megosztott irányítással, a tagállamokban a rendszerhiányosságok kijavítására szolgáló cselekvési tervek alkalmazásával, a pénzügyi korrekciókkal, a legfontosabb ellenőrzésekre vonatkozó iránymutatásokkal, valamint a nemzeti auditorok hitelesítési eredményeinek hatékonyabb bemutatásával kapcsolatosak. A strukturális alapokért felelős főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései beszámolnak ezen intézkedésekről és rámutatnak a tagállami rendszereken végzett fejlesztésekre. A megosztott irányítási rendszer velejárója, hogy bizonyos hibákat és hiányosságokat csak az érintett kiadás visszatérítését követően javít ki a Bizottság. A Bizottság utal a Számvevőszék megállapításaira a 2.8., 2.25. és 2.26. pontban adott válaszaira.

Ahogy a 2.18–2.19. pontra adott válaszban kifejtették, az érintett főigazgatók véleménye szerint az érvényben lévő rendszerek működése szilárd alapot szolgáltatott a felelősségi körükbe tartozó kiadások ésszerű bizonyosságához, és a főigazgatók csak olyan esetben tettek fenntartásokat, amikor jelentős hiányosságok vélhetően lényeges kockázatot jelentettek volna a közösségi költségvetésre nézve.

A végrehajtó szervezetek külső fellépéseivel kapcsolatban lásd a Bizottság 8.20 és 8.21 pontra adott válaszát.

A közösségi tevékenységek többéves jellege és a hibák kijavítása

| 1.63. | A DAS-észrevételekkel kapcsolatos vitákban gyakran elhangzik, hogy a Számvevőszék által a beszámoló alapjául szolgáló ügyletekben feltárt hiányosságok hatása csak időleges, és hogy a DAS figyelmen kívül hagyja egyes közösségi tevékenységek többéves jellegét. E szerint az érvelés szerint a Bizottság az EMOGA-Garanciaalap számlaelszámolása, a strukturális alapok operatív programjainak lezárása, illetve a decentralizált irányításra irányuló ellenőrzései lezárása alkalmával veszi tekintetbe a hibákat. |
| --- | --- |

1.63.

A DAS-észrevételekkel kapcsolatos vitákban gyakran elhangzik, hogy a Számvevőszék által a beszámoló alapjául szolgáló ügyletekben feltárt hiányosságok hatása csak időleges, és hogy a DAS figyelmen kívül hagyja egyes közösségi tevékenységek többéves jellegét. E szerint az érvelés szerint a Bizottság az EMOGA-Garanciaalap számlaelszámolása, a strukturális alapok operatív programjainak lezárása, illetve a decentralizált irányításra irányuló ellenőrzései lezárása alkalmával veszi tekintetbe a hibákat.

| 1.63. | A Bizottság érve az, hogy a megosztott irányítás keretében rendelkezésre áll a közösségi finanszírozású kiadások ellenőrzési ciklusa, amelyet többéves időszakra megszabva hajtanak végre. A strukturális alapok esetében ez a tagállamok általi első szintű ellenőrzésekkel kezdődik, majd a Bizottság által végzett utólagos ellenőrzésekkel fejeződik be. Az, hogy a Bizottság az ellenőrzési ciklus bizonyos pontján található műveleteknél hibára bukkan, nem jelenti azt, hogy az ellenőrzési rendszer nem működik hatékonyan. Ez azonban nem csökkenti azon ellenőrzések óriási jelentőségét, amelyet a vezetés a kiadások térítésre való benyújtása előtt az alapul szolgáló ügyletek esetében a forrásnál végrehajt, sem a megelőző intézkedésekét, mint például az iránymutatás vagy a tájékoztatási szolgáltatások. |
| --- | --- |

1.63.

A Bizottság érve az, hogy a megosztott irányítás keretében rendelkezésre áll a közösségi finanszírozású kiadások ellenőrzési ciklusa, amelyet többéves időszakra megszabva hajtanak végre. A strukturális alapok esetében ez a tagállamok általi első szintű ellenőrzésekkel kezdődik, majd a Bizottság által végzett utólagos ellenőrzésekkel fejeződik be. Az, hogy a Bizottság az ellenőrzési ciklus bizonyos pontján található műveleteknél hibára bukkan, nem jelenti azt, hogy az ellenőrzési rendszer nem működik hatékonyan. Ez azonban nem csökkenti azon ellenőrzések óriási jelentőségét, amelyet a vezetés a kiadások térítésre való benyújtása előtt az alapul szolgáló ügyletek esetében a forrásnál végrehajt, sem a megelőző intézkedésekét, mint például az iránymutatás vagy a tájékoztatási szolgáltatások.

| 1.64. | A költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdése, illetve a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok (38) 42. cikke értelmében ezek a döntések és kiigazító intézkedések a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerének csakugyan lényeges alkotórészei. A számvevőszéki ellenőrzések által feltárt hiányosságok azonban arra mutatnak, hogy a mezőgazdasági számlák elszámolása keretében hozott „megfelelőségi határozatok”, a strukturális alapok operatív programjainak lezárása, illetve a decentralizált irányításra irányuló ellenőrzések lezárása nem tekinthetők olyan mechanizmusoknak, amelyek biztosítanák a hibák megelőzését, illetve időben történő feltárását és helyesbítését (lásd 5.56–5.57., 6.31–6.37., 6.42., 7.21–7.24. és 7.26–7.28. bekezdés). |
| --- | --- |

1.64.

A költségvetési rendelet 53. cikkének (5) bekezdése, illetve a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok (38) 42. cikke értelmében ezek a döntések és kiigazító intézkedések a Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerének csakugyan lényeges alkotórészei. A számvevőszéki ellenőrzések által feltárt hiányosságok azonban arra mutatnak, hogy a mezőgazdasági számlák elszámolása keretében hozott „megfelelőségi határozatok”, a strukturális alapok operatív programjainak lezárása, illetve a decentralizált irányításra irányuló ellenőrzések lezárása nem tekinthetők olyan mechanizmusoknak, amelyek biztosítanák a hibák megelőzését, illetve időben történő feltárását és helyesbítését (lásd 5.56–5.57., 6.31–6.37., 6.42., 7.21–7.24. és 7.26–7.28. bekezdés).

38

| 1.64. | A számlaelszámolási eljárásról szóló határozatok célja azon kiadások kizárása a közösségi finanszírozásból, amelyeket nem a közösségi szabályoknak megfelelően állítottak be. E határozatok címzettjei a tagállamok, és céljuk az, hogy az uniós adófizetőket védjék a jogosulatlan kiadások finanszírozásának terhétől. A megosztott irányítás értelmében a végső kedvezményezettek szintjén jelentkező hibák megelőzése, azonosítása és kiigazítása a tagállamok felelőssége. A számlaelszámolási eljárásról szóló határozatok ösztönzik a tagállamokat azon maximális erőfeszítéseikben, melyek a hibalehetőségek elviselhető szinten tartásának, illetve az azonosított szabálytalanságok kiigazításának biztosítására irányulnak. Az ellenőrzési rendszerek tartalmazzák a visszatartó erejű szankciók alkalmazását, amennyiben a tagállamok hibákat fedeznek fel. |
| --- | --- |

1.64.

A számlaelszámolási eljárásról szóló határozatok célja azon kiadások kizárása a közösségi finanszírozásból, amelyeket nem a közösségi szabályoknak megfelelően állítottak be. E határozatok címzettjei a tagállamok, és céljuk az, hogy az uniós adófizetőket védjék a jogosulatlan kiadások finanszírozásának terhétől. A megosztott irányítás értelmében a végső kedvezményezettek szintjén jelentkező hibák megelőzése, azonosítása és kiigazítása a tagállamok felelőssége. A számlaelszámolási eljárásról szóló határozatok ösztönzik a tagállamokat azon maximális erőfeszítéseikben, melyek a hibalehetőségek elviselhető szinten tartásának, illetve az azonosított szabálytalanságok kiigazításának biztosítására irányulnak. Az ellenőrzési rendszerek tartalmazzák a visszatartó erejű szankciók alkalmazását, amennyiben a tagállamok hibákat fedeznek fel.

A Bizottság véleménye szerint a mezőgazdasági kiadások területén a tagállamok és a Bizottság által fenntartott ellenőrzési rendszer megfelelő biztosítékot nyújt a hibák felderítéséhez és kiigazításához (lásd az 5.56 és 5.58 pontra adott válaszokat).

A strukturális alapok esetében a zárási eljárás az ellenőrzési ciklusnak ugyancsak olyan végleges szakaszát jelenti, amely a végső kifizetésnél teszi lehetővé a hibák korrigálását. Az ellenőrzési rendszer ugyanakkor nem kizárólagosan a zárási eljárásokra támaszkodik; az első ellenőrzési szinteken jelentkező költségvetési hibakockázatok kezelését a tagállamok, illetve a Bizottság által végrehajtott kiadáshitelesítési eljárások, ellenőrzések és pénzügyi korrekciók biztosítják, amelyeket a végrehajtási időszak során végig alkalmaznak.

| 1.65. | Ezenkívül megjegyzendő, hogy a megosztott irányítás terén hozott pénzügyi korrekciós határozatok, amelyek a megbízható rendszereket be nem vezető és/vagy nem működtető tagállamokat visszatérítésre kötelezik, nem szüntetik meg az alapul szolgáló ügyletek jogellenes/szabálytalan voltát, legfeljebb visszatartó erővel bírnak. Ezenfelül, mivel az alkalmazott pénzügyi korrekciók rendszerhiányosságokra vezethetők vissza, nem lehet őket közvetlenül az alapul szolgáló ügyletek szintjén feltárt hibákra vonatkoztatni. A pénzügyi korrekciók alkalmazása azzal a hatással jár, hogy az (el nem fogadott) jogellenes/szabálytalan ügyletek költsége az uniós költségvetésről a tagállami adófizetőkre hárul át. |
| --- | --- |

1.65.

Ezenkívül megjegyzendő, hogy a megosztott irányítás terén hozott pénzügyi korrekciós határozatok, amelyek a megbízható rendszereket be nem vezető és/vagy nem működtető tagállamokat visszatérítésre kötelezik, nem szüntetik meg az alapul szolgáló ügyletek jogellenes/szabálytalan voltát, legfeljebb visszatartó erővel bírnak. Ezenfelül, mivel az alkalmazott pénzügyi korrekciók rendszerhiányosságokra vezethetők vissza, nem lehet őket közvetlenül az alapul szolgáló ügyletek szintjén feltárt hibákra vonatkoztatni. A pénzügyi korrekciók alkalmazása azzal a hatással jár, hogy az (el nem fogadott) jogellenes/szabálytalan ügyletek költsége az uniós költségvetésről a tagállami adófizetőkre hárul át.

| 1.65. | A számlaelszámolási eljárás önmagában véve nem azonos a kedvezményezettek javára történt szabálytalan kifizetések behajtására szolgáló mechanizmussal, mivel középpontjában a tagállamok által létrehozott ellenőrzési rendszerek állnak. Amennyiben ezen ellenőrzések szabálytalanságra derítenek fényt, az ügy átkerül a tagállamok hatáskörébe – az 1290/2005/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésében szereplő egyértelmű rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

1.65.

A számlaelszámolási eljárás önmagában véve nem azonos a kedvezményezettek javára történt szabálytalan kifizetések behajtására szolgáló mechanizmussal, mivel középpontjában a tagállamok által létrehozott ellenőrzési rendszerek állnak. Amennyiben ezen ellenőrzések szabálytalanságra derítenek fényt, az ügy átkerül a tagállamok hatáskörébe – az 1290/2005/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésében szereplő egyértelmű rendelkezéseknek megfelelően.

Az, hogy a pénzügyi korrekció felelőssége a végső kedvezményezettet terheli-e, vagy pedig a program költségvetését, illetve a nemzeti adófizetőt, a korrekció indokától függ. A tagállamok lehetőség szerint és indokolt esetben kötelesek behajtani a jogosulatlanul kifizetett összegeket. A korrekciós iránymutatások rendelkeznek arról, hogy a Bizottság jogsértési eljárást indíthat, ha a tagállamok nem orvosolják a szabálytalanságokat, még hogyha történt is pénzügyi korrekció. Az egyedi műveleteken belül feltárt hibák esetében olyankor, amikor a kedvezményezett a vétkes, a feltételezés az, hogy a kedvezményezett indítsa el a kiigazítási eljárást. Amennyiben a korrekcióra a tagállami ellenőrzés végrehajtásában jelentkező kellő körültekintés hiánya miatt kerül sor – ami pénzügyi korrekciók esetében gyakran előfordul –, a felróhatóság a hatóságok, és nem a végső kedvezményezett szintjén jelentkezik. Ilyenkor a korrekció pénzügyi következményei csakis a tagállami költségvetést terhelhetik.

A Bizottság véleménye szerint ezek a korrekciók helyreállítják az uniós költségvetésben az érintett műveletek jogszerűségének és szabályszerűségének sérelme miatt okozott károkat.

---

(1)  „Az Európai Közösségek végleges éves beszámolója” az Európai Közösségeknek a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójának I. kötetét alkotja.

1

(2)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve ezek hiányában a Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS), támaszkodnak, amelyeket a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) bocsátott ki.

2

(3)  Az „összevont pénzügyi beszámoló” a következőkből áll: a mérleg, az eredménykimutatás (beleértve a szegmensbeszámolókat), a cash-flow-kimutatás és az eszköz-forrás változásainak bemutatása.

3

(4)  A főbb új elemek az előfinanszírozás, a kötelezettségek és a cut-off (a pénzügyi évek elkülönítése).

4

cut-off

(5)  Lásd a 2004-es pénzügyi évről szóló éves jelentés 1.51. és 1.52. bekezdését és ennek az éves jelentésnek a 2. fejezetét.

5

(6)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság közleménye – Az Európai Közösségek számviteli rendszerének korszerűsítése (COM(2002) 755 végleges, 2002.12.17.).

7

(8)  Lásd a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.8. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.25. bekezdését; a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.44. bekezdését.

8

(9)  Például az ENSZ székhelyén és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnél, illetve Ausztráliában, Dániában, Franciaországban, Spanyolországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban és az Egyesült Államokban.

9

(10)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott 15 új számviteli szabály a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapul, azon számviteli műveleteket illetően pedig, amelyeket az IPSAS nem fed le, a vonatkozó Nemzetközi Számviteli Standardokon (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokon (IFRS).

10

(11)  A költségvetési rendelet 59. cikkének értelmében minden intézmény az igazgatási szabályaiban állapítja meg, hogy kik azok a megfelelő beosztású tisztviselők, akikre átruházza az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek a bevétel és kiadás végrehajtásával kapcsolatos feladatait, az átruházott hatáskörök hatályát és a hatáskörök továbbruházásának lehetőségét. A Bizottságnál általában a főigazgatók és részlegvezetők a felhatalmazott tisztviselők.

11

(12)  Az egyes főigazgatóságokon belül az erőforrás-igazgató felelős a rendelkezésre álló költségvetési és humánerőforrás kezeléséért. Külön felelősséget visel a pénzügyi ellenőrzés, a belső ellenőrzés, a pénzügyi irányítás és az ezekkel kapcsolatos információs rendszerek terén.

12

(13)  Az ABAC Workflow az az informatikai modul, amelyen keresztül a legtöbb költségvetési és számviteli adat a rendszerbe kerül.

13

(14)  EuropeAid Együttműködési Hivatal, Európai Közösségek Személyzeti Felvételi Hivatala, Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal, Informatikai főigazgatóság, Oktatásügyi és kulturális főigazgatóság, Humanitárius Segélyek Hivatala és Külkapcsolati főigazgatóság (lásd még a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.38–1.42. bekezdését).

14

(15)  Mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgatóság, Foglalkoztatási, szociális ügyi és esélyegyenlőségi főigazgatóság, Kommunikációs főigazgatóság, Regionális politikai főigazgatóság, Kutatási főigazgatóság.

15

(16)  A számviteli információt alátámasztó kontrollmechanizmusok erősítése; az előfinanszírozás; a műveletek megfelelő időben történő rögzítése; a pénzügyi évek elkülönítésével kapcsolatos eljárások; a számviteli összekötő szerepének meghatározása és szabványosítása; jogi személyek; helyi informatikai rendszerek; képzés; tárgykódok kiválasztása; munkakultúra-váltás az eredményszemléletű környezetben; a nyitómérlegek érvényesítése.

16

(17)  Az ABAC-ban nem kötelező megfeleltetni az egyes behajtott összegeket a nekik megfelelő kötelezettségvállalásokkal; számlák és szállítók kimutatásai; a SAP szoftver számviteli beszámolói; egy garancia ABAC Guarantee-ba történő bejegyzésekor az adott garancia megfeleltetése a megfelelő keretszerződéssel.

17

(18)  A Közös Kutatóközpont főigazgatójának fenntartása, amely a mérleg és az eredménykimutatás egyes részeinek bizonytalan státuszára, illetve egyes bejegyzésekben az adatok minőségére vonatkozik, alapjában technikai jellegű.

18

(19)  Ez a döntés az IPSAS „ellenőrzési felfogásán” (control concept) alapult.

19

control concept

(20)  Habár az 1. sz. számviteli szabály kifejti, hogy melyek a konszolidációnál követendő különböző kritériumok, arra nem tér ki, hogy az EFA-t milyen okból zárták ki a konszolidáció köréből.

20

(21)  HL C 162., 2001.6.5., 1. o.

21

(22)  A hosszú távú és rövid távú követeléseket illetően a Bizottságnak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) december 31-i követeléseinek főkönyvi számadatait kellene megszereznie, ahelyett, hogy az EMOGA-év végén (vagyis október 15-én) érvényes számadatokat tünteti fel.

22

(23)  Lásd a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.23. bekezdését, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.10. bekezdésének e) pontját, 1.14. és 1.15. bekezdését, illetve a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.17. bekezdését.

23

(24)  Lásd a 2002. évi megbízhatósági nyilatkozat II. bekezdésének d) pontját, illetve a 2003. és 2004. évi megbízhatósági nyilatkozat III. bekezdését.

24

(25)  Az előfinanszírozás teljes összege a Bizottságra 64 600 millió EUR-ra jött ki, a támogatható kiadások levonása előtt.

25

(26)  Lásd a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.30–1.32. bekezdését.

26

(27)  Az Oktatásügyi és kulturális főigazgatóságnál végrehajtott ellenőrzést a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata végezte, a Számvevőszék felügyeletével.

27

(28)  A rövid lejáratú kötelezettségek kezdeti bruttó összege a már (részben) kifizetett számlák/számlák/költségelszámolások levonása után kb. 35 000 millió EUR volt, amelyet 2005 elején vezettek át az új számviteli rendszerbe.

28

(29)  Lásd a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.34–1.35. bekezdését.

29

(30)  Ehhez az összeghez kb. 6 400 millió EUR értékben hozzá kell adni a rövid távú előfinanszírozásból levont aktív időbeli elhatárolásokat.

30

(31)  A Bizottság kiküszöbölte azt az elmúlt években számvevőszéki bírálattal illetett gyakorlatot, hogy a Közösségek nyugdíjkötelezettségeinek a mérlegben való feltüntetésekor a követelések és kötelezettségek kölcsönösen semlegesítették egymásnak a gazdasági eredményre gyakorolt hatását, és így a mérleg nem mutatta az egymást követő évek között bekövetkezett változást (lásd a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.31. és 1.32. bekezdését, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.10 bekezdésének h) pontját, illetve a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.20. bekezdését)

31

(32)  Lásd a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.10. és 1.11. bekezdését, a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.11. bekezdését, a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 1.12. és1.13. bekezdését.

32

(33)  Lásd a 2. „A belső ellenőrzési rendszerek irányítása” fejezet 2.2.2.1 „A garanciarészleg keretében történő kiadások” pontját.

33

(34)  2006 februárjában a Számvevőszék felülvizsgálta DAS-módszereit. A felülvizsgált módszereket először a 2006. pénzügyi évre vonatkozóan fogja alkalmazni.

34

(35)  Agrárpolitika, strukturális intézkedések, belső politikák, külső fellépések, működési kiadások, előcsatlakozási stratégia.

35

(36)  A kiadásokat illetően a költségvetési rendelet a következő lehetőségeket különbözteti meg (53. cikk): a Bizottság centralizált alapon hajtja végre a költségvetést (a működési kiadások és a belső politikák terén); az ügyletek irányítását megosztja a tagállamok nemzeti hatóságaival (az EMOGA-Garanciaalap és a strukturális alapok esetében); a decentralizált igazgatás keretében műveletei bizonyos elemeinek végrehajtását előzetes ellenőrzés után a kedvezményezett országokra ruházza át (az előcsatlakozási stratégia terén); végül egyes műveleteket nemzetközi szervezetekkel történő közös igazgatással is végrehajthat.

36

(37)  „Más ellenőr” alatt bármely olyan magánszemély vagy közszereplő értendő, aki felkérésre pénzügyi ellenőri véleményt nyilvánít olyan műveletekről, amelyeket részben vagy egészben a közösségi költségvetésből finanszíroztak, megbízatása azonban nem a közösségi szabályozásból eredeztethető.

37

(38)  A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

38

---

2. FEJEZET

Bizottsági belső kontroll

TARTALOM

Bevezetés és az ellenőrzés hatóköre

A Bizottság állásfoglalásaival (management representations) kapcsolatos ellenőrzési megállapítások

A Bizottság összefoglaló jelentése

A főigazgatók éves tevékenységi jelentései és nyilatkozatai

Összeállítási folyamat

A főigazgatók nyilatkozatai

Mutatók

A belsőkontroll-standardokra vonatkozó ellenőrzési megállapítások

Általános következtetések és ajánlások

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS ÉS AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE |
| 2.1. | Az előző évekhez hasonlóan a Számvevőszék vizsgálta, hogy a Bizottság mennyit haladt előre a reformprogramjában szereplő pénzügyi szempontok végrehajtásában. A vizsgálat különösen a következőkre koncentrált: |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS ÉS AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE

2.1.

Az előző évekhez hasonlóan a Számvevőszék vizsgálta, hogy a Bizottság mennyit haladt előre a reformprogramjában szereplő pénzügyi szempontok végrehajtásában. A vizsgálat különösen a következőkre koncentrált:

| — | a Bizottság főigazgatóinak éves tevékenységi jelentései. Ezek a jelentések szemléltetik, hogy az egyes főigazgatók hogyan teljesítették a feladataikat és tartalmaznak egy értékelést arról, hogy a főigazgató hatáskörébe tartozó kiadások mennyire jog- és szabályszerűek. Ezeknek a dokumentumoknak a minősége és megbízhatósága így kiemelt fontosságú annak igazolására, hogy a Bizottság kielégítően teljesítette a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait, |
| --- | --- |

—

a Bizottság főigazgatóinak éves tevékenységi jelentései. Ezek a jelentések szemléltetik, hogy az egyes főigazgatók hogyan teljesítették a feladataikat és tartalmaznak egy értékelést arról, hogy a főigazgató hatáskörébe tartozó kiadások mennyire jog- és szabályszerűek. Ezeknek a dokumentumoknak a minősége és megbízhatósága így kiemelt fontosságú annak igazolására, hogy a Bizottság kielégítően teljesítette a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatait,

| — | a Bizottság „összefoglaló jelentése”, ami átfogó értékelést ad a Bizottság belső kontrollrendszeréről az éves tevékenységi jelentések alapján, |
| --- | --- |

—

a Bizottság „összefoglaló jelentése”, ami átfogó értékelést ad a Bizottság belső kontrollrendszeréről az éves tevékenységi jelentések alapján,

| — | a Bizottság belső kontrollrendszere. |
| --- | --- |

—

a Bizottság belső kontrollrendszere.

| 2.2. | 2005-ben a Bizottság folytatta erőfeszítéseit a kockázatkezelés (1) fennálló tervezési és döntéshozatali eljárásokba való beépítésére, azzal a céllal, hogy következetes (az egész Bizottságra kiterjedő) megközelítést és irányítási normarendszert fejleszt ki a főigazgatóságaiban. |
| --- | --- |

2.2.

2005-ben a Bizottság folytatta erőfeszítéseit a kockázatkezelés (1) fennálló tervezési és döntéshozatali eljárásokba való beépítésére, azzal a céllal, hogy következetes (az egész Bizottságra kiterjedő) megközelítést és irányítási normarendszert fejleszt ki a főigazgatóságaiban.

| 2.2. | A kísérleti gyakorlatok értékelését követően a Bizottság 2005-ben közös módszertani keretrendszert fogadott el a kockázatkezelés tekintetében. A bizottsági főigazgatóságok és szolgálatok 2006-os éves irányítási tervének folyamata (amelyet 2005-ben indítottak útjára) első alkalommal tartalmazta a főigazgatóságok átfogó stratégiai célkitűzéseire vonatkozó legfőbb kockázatok értékelését, valamint a meglévő csökkentési ellenőrzések működésének, illetve bevezetésük szükségességének felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

2.2.

A kísérleti gyakorlatok értékelését követően a Bizottság 2005-ben közös módszertani keretrendszert fogadott el a kockázatkezelés tekintetében. A bizottsági főigazgatóságok és szolgálatok 2006-os éves irányítási tervének folyamata (amelyet 2005-ben indítottak útjára) első alkalommal tartalmazta a főigazgatóságok átfogó stratégiai célkitűzéseire vonatkozó legfőbb kockázatok értékelését, valamint a meglévő csökkentési ellenőrzések működésének, illetve bevezetésük szükségességének felülvizsgálatát.

| 2.3. | 2006. január 17-én a Bizottság elfogadott egy „egységes belsőkontroll keretrendszerre irányuló cselekvési tervet” (2), ami figyelembe vette a bizottsági szolgálatok által valamennyi irányítási formával (3) kapcsolatban 2005-ben végzett „hiányfelmérés” eredményeit. A Számvevőszék azt követően értékeli majd a cselekvési tervet, hogy a vonatkozó intézkedéseket végrehajtották és hatásuk mérhetővé vált. |
| --- | --- |

2.3.

2006. január 17-én a Bizottság elfogadott egy „egységes belsőkontroll keretrendszerre irányuló cselekvési tervet” (2), ami figyelembe vette a bizottsági szolgálatok által valamennyi irányítási formával (3) kapcsolatban 2005-ben végzett „hiányfelmérés” eredményeit. A Számvevőszék azt követően értékeli majd a cselekvési tervet, hogy a vonatkozó intézkedéseket végrehajtották és hatásuk mérhetővé vált.

| 2.3. | Annak ellenére, hogy a Bizottság nagyra becsüli a Számvevőszék eredményorientált megközelítését, a cselekvési terv tükrözi a Bizottság belső ellenőrzési rendszerének megerősítése irányába tett erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy a Számvevőszék számára elegendő ellenőrzési bizonyítékot szolgáltassanak a hibák kockázatának megfelelő módon történő kezeléséhez. Az intézkedések végrehajtása a tagállamokkal folytatott szoros együttműködésben a főigazgatóságok és a szolgálatok feladata. |
| --- | --- |

2.3.

Annak ellenére, hogy a Bizottság nagyra becsüli a Számvevőszék eredményorientált megközelítését, a cselekvési terv tükrözi a Bizottság belső ellenőrzési rendszerének megerősítése irányába tett erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy a Számvevőszék számára elegendő ellenőrzési bizonyítékot szolgáltassanak a hibák kockázatának megfelelő módon történő kezeléséhez. Az intézkedések végrehajtása a tagállamokkal folytatott szoros együttműködésben a főigazgatóságok és a szolgálatok feladata.

A Bizottság szívesen fogadná a Számvevőszék mihamarabbi értékelését annak meghatározásához, hogy a tervezett intézkedésekkel javított belső ellenőrzési keretrendszer – helyes alkalmazás esetén – megfelelő bizonyosságot nyújt-e.

| 2.4. | A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a DAS szempontjából mennyire relevánsak és a számvevőszéki ellenőrzések szerint milyen mértékben helytállóak az éves tevékenységi jelentésekben és a főigazgatók nyilatkozataiban, valamint a Bizottság összefoglaló jelentésében található állásfoglalások (management representations). A Számvevőszék elemezte a belsőkontroll-standardok végrehajtásában bekövetkezett előrehaladást is, és felmérte a bevezetett eljárások és kifejlesztett eszközök eredményességét, annak érdekében, hogy biztosítsa a költségvetési kifizetések alapjául szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

2.4.

A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a DAS szempontjából mennyire relevánsak és a számvevőszéki ellenőrzések szerint milyen mértékben helytállóak az éves tevékenységi jelentésekben és a főigazgatók nyilatkozataiban, valamint a Bizottság összefoglaló jelentésében található állásfoglalások (management representations). A Számvevőszék elemezte a belsőkontroll-standardok végrehajtásában bekövetkezett előrehaladást is, és felmérte a bevezetett eljárások és kifejlesztett eszközök eredményességét, annak érdekében, hogy biztosítsa a költségvetési kifizetések alapjául szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségét.

A BIZOTTSÁG ÁLLÁSFOGLALÁSAIVAL (MANAGEMENT REPRESENTATIONS) KAPCSOLATOS ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK

A Bizottság összefoglaló jelentése

| 2.5. | A 2005. évi tevékenységi jelentéseket összefoglaló jelentést első alkalommal osztották fel két külön jelentésre: az egyik (4) a Bizottság stratégiai céljainak elérésével kapcsolatban a 2005-ös szakpolitikai teljesítménnyel foglalkozik, míg a másik (5) a főigazgatóságok irányítását összegzi és meghatározza a felügyeleti és kontrollrendszerekben tapasztalt fő hiányosságok megoldásához szükséges intézkedéseket. Az utóbbi elfogadásával a Bizottság a főigazgatóságain keresztül vállalja a politikai felelősséget az irányításért, az éves tevékenységi jelentéseikben közölt biztosítékok és fenntartások alapján. |
| --- | --- |

2.5.

A 2005. évi tevékenységi jelentéseket összefoglaló jelentést első alkalommal osztották fel két külön jelentésre: az egyik (4) a Bizottság stratégiai céljainak elérésével kapcsolatban a 2005-ös szakpolitikai teljesítménnyel foglalkozik, míg a másik (5) a főigazgatóságok irányítását összegzi és meghatározza a felügyeleti és kontrollrendszerekben tapasztalt fő hiányosságok megoldásához szükséges intézkedéseket. Az utóbbi elfogadásával a Bizottság a főigazgatóságain keresztül vállalja a politikai felelősséget az irányításért, az éves tevékenységi jelentéseikben közölt biztosítékok és fenntartások alapján.

| 2.6. | Az irányítási eredmények 2005-ös összefoglaló értékelésében a Bizottság megállapította, hogy „Összességében, ... a jelenlegi belsőkontroll rendszerek, a 2005-ös éves tevékenységi jelentésekben leírt korlátozásokkal együtt megfelelő bizonyossággal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy a Bizottság az EK 274. cikkben említett felelősségének megfelelően az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. A Bizottság elismeri azonban, hogy számos hiányosság kiküszöbölésére további erőfeszítésekre van szükség, különösen ami a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőkre vonatkozó fenntartásokban említésre került.” |
| --- | --- |

2.6.

Az irányítási eredmények 2005-ös összefoglaló értékelésében a Bizottság megállapította, hogy „Összességében, ... a jelenlegi belsőkontroll rendszerek, a 2005-ös éves tevékenységi jelentésekben leírt korlátozásokkal együtt megfelelő bizonyossággal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy a Bizottság az EK 274. cikkben említett felelősségének megfelelően az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. A Bizottság elismeri azonban, hogy számos hiányosság kiküszöbölésére további erőfeszítésekre van szükség, különösen ami a megbízott engedélyezésre jogosult tisztviselőkre vonatkozó fenntartásokban említésre került.”

| 2.7. | A Bizottság értékelései bizonyos szempontból megfelelnek a Számvevőszék elemzésének, különösen ami az éves tevékenységi jelentések megerősített iránymutatásait illeti (lásd 2.11. és 2.12. bekezdés) valamint azt, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét és a főbb kontrollmechanizmusok működését illetően mutatók kidolgozására van szükség (lásd 2.13. és 2.20. bekezdés), hogy a belső kontroll eredményességének biztosítására további erőfeszítéseket kell tenni (lásd 2.21–2.23. bekezdés) és hogy tovább kell erősíteni a számviteli rendszereket és a pénzügyi adatokat fejlesztő rendszereket (lásd 1.5–1.58. bekezdés). |
| --- | --- |

2.7.

A Bizottság értékelései bizonyos szempontból megfelelnek a Számvevőszék elemzésének, különösen ami az éves tevékenységi jelentések megerősített iránymutatásait illeti (lásd 2.11. és 2.12. bekezdés) valamint azt, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét és a főbb kontrollmechanizmusok működését illetően mutatók kidolgozására van szükség (lásd 2.13. és 2.20. bekezdés), hogy a belső kontroll eredményességének biztosítására további erőfeszítéseket kell tenni (lásd 2.21–2.23. bekezdés) és hogy tovább kell erősíteni a számviteli rendszereket és a pénzügyi adatokat fejlesztő rendszereket (lásd 1.5–1.58. bekezdés).

| 2.8. | A közös agrárpolitika és a strukturális intézkedések területén azonban a Számvevőszék ellenőrzési megállapításai azt jelzik, hogy erőteljesebb intézkedésekre van szükség, mint amelyeket a főigazgatóságok indokoltnak tartottak, annak biztosítása érdekében, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesen támasszák alá az éves tevékenységi jelentésekhez csatolt nyilatkozatok által nyújtott kellő bizonyosságot (lásd 2.18–2.19. bekezdés). |
| --- | --- |

2.8.

A közös agrárpolitika és a strukturális intézkedések területén azonban a Számvevőszék ellenőrzési megállapításai azt jelzik, hogy erőteljesebb intézkedésekre van szükség, mint amelyeket a főigazgatóságok indokoltnak tartottak, annak biztosítása érdekében, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek eredményesen támasszák alá az éves tevékenységi jelentésekhez csatolt nyilatkozatok által nyújtott kellő bizonyosságot (lásd 2.18–2.19. bekezdés).

| 2.8. | A Bizottság úgy véli, hogy már a felügyeleti szerepének végzése során végrehajtott intézkedések is kielégítő mértékben biztosítják a főigazgatók által, a felelősségi körükbe tartozó kiadásokat illetően kifejezett megalapozott bizonyosságot. Mivel az ellenőrzési munkát többéves stratégia keretében hajtják végre, az eredmények lehetővé teszik a nemzeti rendszerek bizonyossági szintjének évről évre való fokozását. A bizonyosság alapját tovább erősítik a magas megfelelési szint és az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv szerinti hatékony ellenőrzés eléréséhez tervezett intézkedések, valamint a 2007–2013-as programozási időszakra nézve a keretszabályokban megvalósuló javítások. |
| --- | --- |

2.8.

A Bizottság úgy véli, hogy már a felügyeleti szerepének végzése során végrehajtott intézkedések is kielégítő mértékben biztosítják a főigazgatók által, a felelősségi körükbe tartozó kiadásokat illetően kifejezett megalapozott bizonyosságot. Mivel az ellenőrzési munkát többéves stratégia keretében hajtják végre, az eredmények lehetővé teszik a nemzeti rendszerek bizonyossági szintjének évről évre való fokozását. A bizonyosság alapját tovább erősítik a magas megfelelési szint és az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv szerinti hatékony ellenőrzés eléréséhez tervezett intézkedések, valamint a 2007–2013-as programozási időszakra nézve a keretszabályokban megvalósuló javítások.

| 2.9. | A Számvevőszék konstatálta, hogy a Bizottság megfelelő hangsúlyt helyezett az integrált belsőkontroll keretrendszer létrehozására (lásd 2.3. bekezdés). Ezenfelül a Számvevőszék értékeli, hogy a Bizottság frissítette a 2004-es cselekvési tervének (6) többéves célkitűzéseit, hogy azok megoldják a 2005-ös pénzügyi évben tapasztalt legfőbb horizontális problémákat és felismerjék, hogy a legtöbb felmerült hiányosság csak középtávon küszöbölhető ki (7). |
| --- | --- |

2.9.

A Számvevőszék konstatálta, hogy a Bizottság megfelelő hangsúlyt helyezett az integrált belsőkontroll keretrendszer létrehozására (lásd 2.3. bekezdés). Ezenfelül a Számvevőszék értékeli, hogy a Bizottság frissítette a 2004-es cselekvési tervének (6) többéves célkitűzéseit, hogy azok megoldják a 2005-ös pénzügyi évben tapasztalt legfőbb horizontális problémákat és felismerjék, hogy a legtöbb felmerült hiányosság csak középtávon küszöbölhető ki (7).

| 2.10. | A Számvevőszék szerint a Bizottság által elfogadott egyik legfontosabb célkitűzést a kontrollmechanizmusok arányossága és költséghatékonysága jelenti. Ebben az összefüggésben a 2007–2013-as pénzügyi terv kiadási programjainak egyszerűsítési folyamata (pl. az átalány- és egyösszegű kifizetések gyakoribb alkalmazása, a közbeszerzések és támogatások egyszerűsített szabályai) és a könyvvizsgálói hitelesítő záradékok, valamint a költségvetés végrehajtásáért felelős harmadik felek megbízhatósági nyilatkozatainak felhasználása fontos szerepet tölthetnek be. |
| --- | --- |

2.10.

A Számvevőszék szerint a Bizottság által elfogadott egyik legfontosabb célkitűzést a kontrollmechanizmusok arányossága és költséghatékonysága jelenti. Ebben az összefüggésben a 2007–2013-as pénzügyi terv kiadási programjainak egyszerűsítési folyamata (pl. az átalány- és egyösszegű kifizetések gyakoribb alkalmazása, a közbeszerzések és támogatások egyszerűsített szabályai) és a könyvvizsgálói hitelesítő záradékok, valamint a költségvetés végrehajtásáért felelős harmadik felek megbízhatósági nyilatkozatainak felhasználása fontos szerepet tölthetnek be.

A főigazgatók éves tevékenységi jelentései és nyilatkozatai

Összeállítási folyamat

| 2.11. | A Bizottság központi egységei (8) megfogalmaztak egy körlevelet (9) a 2005-ös éves tevékenységi jelentésekkel kapcsolatban, hogy egyszerűsítsék, illetve fejlesszék a felkészülési eljárást és iránymutatást adjanak a hiányosságok lényegességi határértékéről. Ezenfelül a szakértői ellenőrzési (peer review) gyakorlat (10) javulást biztosított a fenntartások tartalma és az ésszerű bizonyosságra gyakorolt hatásuk szempontjából (lényegesség, hatókör és mennyiség). |
| --- | --- |

2.11.

A Bizottság központi egységei (8) megfogalmaztak egy körlevelet (9) a 2005-ös éves tevékenységi jelentésekkel kapcsolatban, hogy egyszerűsítsék, illetve fejlesszék a felkészülési eljárást és iránymutatást adjanak a hiányosságok lényegességi határértékéről. Ezenfelül a szakértői ellenőrzési (peer review) gyakorlat (10) javulást biztosított a fenntartások tartalma és az ésszerű bizonyosságra gyakorolt hatásuk szempontjából (lényegesség, hatókör és mennyiség).

| 2.11. | A nyilatkozatok tartalmának és a nyilatkozatok alapját képező standardoknak való megfelelés felügyeletének fejlesztésére irányuló folyamatos munkái révén a Bizottság arra törekszik, hogy az éves tevékenységi jelentéseket és az éves nyilatkozatokat a teljesítmény és az azonosított kockázatok kezelésére alkalmazott stratégia megbízható mutatójává tegye, hogy ezáltal a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata alapjául használhassa fel azokat. |
| --- | --- |

2.11.

A nyilatkozatok tartalmának és a nyilatkozatok alapját képező standardoknak való megfelelés felügyeletének fejlesztésére irányuló folyamatos munkái révén a Bizottság arra törekszik, hogy az éves tevékenységi jelentéseket és az éves nyilatkozatokat a teljesítmény és az azonosított kockázatok kezelésére alkalmazott stratégia megbízható mutatójává tegye, hogy ezáltal a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata alapjául használhassa fel azokat.

| 2.12. | A Számvevőszék szerint a Bizottság intézkedései erősítették az éves tevékenységi jelentések előkészítési eljárását, különösen, hogy a jelentős rendszerhiányosságok értékelésére egyértelmű útmutatásokat vezettek be (11) amelyek kiegészítették a lényegesség alapelveit (12). A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a gyakorlatban az útmutatásokat néha nem követték teljes mértékben (lásd 2.15. bekezdés). |
| --- | --- |

2.12.

A Számvevőszék szerint a Bizottság intézkedései erősítették az éves tevékenységi jelentések előkészítési eljárását, különösen, hogy a jelentős rendszerhiányosságok értékelésére egyértelmű útmutatásokat vezettek be (11) amelyek kiegészítették a lényegesség alapelveit (12). A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a gyakorlatban az útmutatásokat néha nem követték teljes mértékben (lásd 2.15. bekezdés).

| 2.12. | A Bizottság véleménye szerint 2005-ben e területen figyelemre méltó előrelépéseket tettek, különösen azáltal, hogy meghatározták a lényegességek „családokra” levetített közös megközelítésmódját, hangsúlyt helyeztek a megbízhatósági nyilatkozat alapjain az éves tevékenységi jelentések 2. részére, és beszámoltak a 3. részben az alkalmazott lényegességi kritériumokról és a fenntartások megbízhatósági nyilatkozatra gyakorolt összevont hatásáról. |
| --- | --- |

2.12.

A Bizottság véleménye szerint 2005-ben e területen figyelemre méltó előrelépéseket tettek, különösen azáltal, hogy meghatározták a lényegességek „családokra” levetített közös megközelítésmódját, hangsúlyt helyeztek a megbízhatósági nyilatkozat alapjain az éves tevékenységi jelentések 2. részére, és beszámoltak a 3. részben az alkalmazott lényegességi kritériumokról és a fenntartások megbízhatósági nyilatkozatra gyakorolt összevont hatásáról.

Lásd még a 2.15. pontra adott választ.

| 2.13. | A Számvevőszék ezenfelül úgy találta, hogy még mindig van javítanivaló, különösen ami a jogszerűségre és szabályszerűségre közvetlenül vonatkozó mutatókat illeti. Annak ellenére, hogy a vonatkozó főbb adatokat és teljesítménymutatókat (beleértve a jog- és szabályszerűségre vonatkozókat is) (13) a főigazgatóknak kellene benyújtani, nincs külön jele, hogy mely nyomon követési elemeket (mutatókat) kellene használni (14). |
| --- | --- |

2.13.

A Számvevőszék ezenfelül úgy találta, hogy még mindig van javítanivaló, különösen ami a jogszerűségre és szabályszerűségre közvetlenül vonatkozó mutatókat illeti. Annak ellenére, hogy a vonatkozó főbb adatokat és teljesítménymutatókat (beleértve a jog- és szabályszerűségre vonatkozókat is) (13) a főigazgatóknak kellene benyújtani, nincs külön jele, hogy mely nyomon követési elemeket (mutatókat) kellene használni (14).

| 2.13. | A Bizottság előnyben részesítette, hogy az iránymutatás keretében a szolgálatok szabad kezet kapjanak a legfőbb kulcsadatok és teljesítménymutatók kiválasztásánál. |
| --- | --- |

2.13.

A Bizottság előnyben részesítette, hogy az iránymutatás keretében a szolgálatok szabad kezet kapjanak a legfőbb kulcsadatok és teljesítménymutatók kiválasztásánál.

A közösségi programokat kezelő szolgálatok többsége olyan mutatókat ismertetett, amelyek a jogszerűséget és a szabályszerűséget mérik.

A 2004. évi összefoglalót követően jelenleg harmonizációs munka folyik, aminek célja a családokra levetített koherens megközelítésmód biztosítása és az, hogy ezen mutatókat a tevékenységek jellegének megfelelő operatív irányítási eszközként használják fel.

A főigazgatók nyilatkozatai

| 2.14. | Az éves tevékenységi jelentésekhez csatolt nyilatkozataikban a főigazgatók kijelentik, hogy a szolgálataiknál végrehajtott belsőkontroll eljárások megfelelő bizonyossággal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. Ha a belsőkontroll lényeges hiányosságokat vagy szabálytalanságokat tár fel, módosítják a nyilatkozatokat és fenntartásokkal élnek (15). |
| --- | --- |

2.14.

Az éves tevékenységi jelentésekhez csatolt nyilatkozataikban a főigazgatók kijelentik, hogy a szolgálataiknál végrehajtott belsőkontroll eljárások megfelelő bizonyossággal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek. Ha a belsőkontroll lényeges hiányosságokat vagy szabálytalanságokat tár fel, módosítják a nyilatkozatokat és fenntartásokkal élnek (15).

| 2.15. | A főigazgatók nyilatkozatainak 2005-ös számvevőszéki elemzése kimutatta, hogy a lényegességi kritériumok, valamint azok alkalmazása a fenntartások esetében néha további pontosításra szorul. Egyes esetekben például (16) a kiválasztott (minőségi és/vagy mennyiségi) kritériumokat, máskor pedig (17) a fenntartások pénzügyi hatását pontosabban meg lehetett volna határozni. |
| --- | --- |

2.15.

A főigazgatók nyilatkozatainak 2005-ös számvevőszéki elemzése kimutatta, hogy a lényegességi kritériumok, valamint azok alkalmazása a fenntartások esetében néha további pontosításra szorul. Egyes esetekben például (16) a kiválasztott (minőségi és/vagy mennyiségi) kritériumokat, máskor pedig (17) a fenntartások pénzügyi hatását pontosabban meg lehetett volna határozni.

| 2.15. | A Bizottság úgy véli, hogy a szolgálatok betartották az éves tevékenységi jelentésekről szóló körlevél és az éves tevékenységi jelentések összeállítását illető módszertani felvilágosításokat tartalmazó COM(2003) 28 közlemény útmutatásait. A lényegesség alapjában véve a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő megítélésének és az érintett felekkel szembeni kötelezettségvállalás kérdése. A hiányosságok lényegességét minőségi és/vagy mennyiségi szempontból vizsgálják. A rendszerszintű hiányosság esetén a minőséget illető elemek is fenntartás megfogalmazásához vezethetnek. |
| --- | --- |

2.15.

A Bizottság úgy véli, hogy a szolgálatok betartották az éves tevékenységi jelentésekről szóló körlevél és az éves tevékenységi jelentések összeállítását illető módszertani felvilágosításokat tartalmazó COM(2003) 28 közlemény útmutatásait. A lényegesség alapjában véve a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő megítélésének és az érintett felekkel szembeni kötelezettségvállalás kérdése. A hiányosságok lényegességét minőségi és/vagy mennyiségi szempontból vizsgálják. A rendszerszintű hiányosság esetén a minőséget illető elemek is fenntartás megfogalmazásához vezethetnek.

A Számvevőszék által említett néhány esetben a fenntartás megfogalmazásához használt kritériumokat és az annak alapját képező elemeket az éves tevékenységi jelentés 3. részében fejtették ki, melyek rendszerint minőségi kritériumokra vonatkoztak (még akkor is, ha az esetleges becsült pénzügyi hatás mennyiségileg kisebb a minőségi kritériumoknál).

| 2.16. | Kijelentései szerint minden főigazgató megalapozott bizonyosságot szerzett arra vonatkozóan, hogy a rendelkezésére bocsátott forrásokat a tervezett célokra fordította, és hogy az általa bevezetett belső kontrollmechanizmusok szavatolták az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A Számvevőszék megállapította, hogy a 40 nyilatkozatból 21 tartalmaz egy vagy több fenntartást. |
| --- | --- |

2.16.

Kijelentései szerint minden főigazgató megalapozott bizonyosságot szerzett arra vonatkozóan, hogy a rendelkezésére bocsátott forrásokat a tervezett célokra fordította, és hogy az általa bevezetett belső kontrollmechanizmusok szavatolták az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A Számvevőszék megállapította, hogy a 40 nyilatkozatból 21 tartalmaz egy vagy több fenntartást.

| 2.16. | A főigazgatók megbízhatósági nyilatkozatát illető fenntartások megfogalmazása a 2. (a megbízhatósági nyilatkozat alapjai) és a 3. (az alkalmazott lényegességi kritériumok, a fenntartások és a fenntartások megbízhatósági nyilatkozatra gyakorolt összevont hatása) részben kifejtett érvelés logikus következményének minősül, biztosítva a tevékenységi jelentés, a nyilatkozat és a fenntartások közötti koherenciát. |
| --- | --- |

2.16.

A főigazgatók megbízhatósági nyilatkozatát illető fenntartások megfogalmazása a 2. (a megbízhatósági nyilatkozat alapjai) és a 3. (az alkalmazott lényegességi kritériumok, a fenntartások és a fenntartások megbízhatósági nyilatkozatra gyakorolt összevont hatása) részben kifejtett érvelés logikus következményének minősül, biztosítva a tevékenységi jelentés, a nyilatkozat és a fenntartások közötti koherenciát.

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult valamennyi tisztviselő arra a következtetésre jutott, hogy képes ésszerű megbízhatósági nyilatkozatot szolgáltatni.

| 2.17. | A fenntartások száma gyakorlatilag nem változott a 2004-ről (32) 2005-re (31). A többségük (18) olyan hiányosságokra vonatkozik, amelyeket már 2004-ben felismertek (18). A DAS szempontjából legfontosabb fenntartásokat a
  2.1. táblázat
  mutatja. |
| --- | --- |

2.17.

A fenntartások száma gyakorlatilag nem változott a 2004-ről (32) 2005-re (31). A többségük (18) olyan hiányosságokra vonatkozik, amelyeket már 2004-ben felismertek (18). A DAS szempontjából legfontosabb fenntartásokat a
  2.1. táblázat
  mutatja.

| 2.17. | A Bizottság tudatában van annak, hogy a fenntartások legtöbbje ismétlődő jellegű. 2005. évi összefoglalójában elemezte az ismétlődő fenntartások különböző típusait (olyan fenntartások, amely esetében a fennálló probléma megoldásra kerül, olykor harmadik felek további erőfeszítéseinek igénybevételével; strukturális problémákhoz kapcsolódó fenntartások; a központon kívül végzett műveleteket befolyásoló hiányosságokra vonatkozó fenntartások). |
| --- | --- |

2.17.

A Bizottság tudatában van annak, hogy a fenntartások legtöbbje ismétlődő jellegű. 2005. évi összefoglalójában elemezte az ismétlődő fenntartások különböző típusait (olyan fenntartások, amely esetében a fennálló probléma megoldásra kerül, olykor harmadik felek további erőfeszítéseinek igénybevételével; strukturális problémákhoz kapcsolódó fenntartások; a központon kívül végzett műveleteket befolyásoló hiányosságokra vonatkozó fenntartások).

A Bizottság ezen esetek mindegyikében ügyelni fog arra, hogy az érintett főigazgatók 2006-ban meghozzák a szükséges intézkedéseket e kérdések orvoslására.

| 2.18. | 2004-hez (19) viszonyítva a Számvevőszék általánosságban javulást tapasztalt a felügyeleti és kontrollrendszerek működése ellenőrzésének minőségében, valamint a vonatkozó fenntartásoknak a nyilatkozatok bizonyosságára gyakorolt általános hatásában. A Számvevőszék azonban úgy ítéli meg, hogy az ellenőrzései által kiemelt egyes lényeges hiányosságokat bele kellett volna foglalni a főigazgatók nyilatkozataiba fenntartásokként (20) (lásd 
  2.1. táblázat
  és 6.38–6.40., 7.17. bekezdés). |
| --- | --- |

2.18.

2004-hez (19) viszonyítva a Számvevőszék általánosságban javulást tapasztalt a felügyeleti és kontrollrendszerek működése ellenőrzésének minőségében, valamint a vonatkozó fenntartásoknak a nyilatkozatok bizonyosságára gyakorolt általános hatásában. A Számvevőszék azonban úgy ítéli meg, hogy az ellenőrzései által kiemelt egyes lényeges hiányosságokat bele kellett volna foglalni a főigazgatók nyilatkozataiba fenntartásokként (20) (lásd 
  2.1. táblázat
  és 6.38–6.40., 7.17. bekezdés).

| 2.18. | Az érintett főigazgatóságok – amelyek a költségvetés nagy részét kezelik – úgy vélik, hogy a kiadások ellenőrzését szolgáló jelenlegi rendszerek működése szilárd alapot szolgáltat megbízhatósági nyilatkozatukhoz. A főigazgatóságok fenntartásokkal éltek nyilatkozataikban azon esetekben, ahol a saját vagy a tagállamok ellenőrzési munkájából származó, a rendszerek működését illető információ jelentős hiányosságokat mutatott, és ezzel olyan anyagi kockázatot jelent a közösségi költségvetés számára, amelyet az ellenőrzési rendszer normális korrekciós mechanizmusai nem tudnak megfelelően kezelni. Ahol megfelelően kezelték a kockázatot, a főigazgató úgy vélte, hogy elegendő a biztosíték és nem szükséges fenntartással élni. |
| --- | --- |

2.18.

Az érintett főigazgatóságok – amelyek a költségvetés nagy részét kezelik – úgy vélik, hogy a kiadások ellenőrzését szolgáló jelenlegi rendszerek működése szilárd alapot szolgáltat megbízhatósági nyilatkozatukhoz. A főigazgatóságok fenntartásokkal éltek nyilatkozataikban azon esetekben, ahol a saját vagy a tagállamok ellenőrzési munkájából származó, a rendszerek működését illető információ jelentős hiányosságokat mutatott, és ezzel olyan anyagi kockázatot jelent a közösségi költségvetés számára, amelyet az ellenőrzési rendszer normális korrekciós mechanizmusai nem tudnak megfelelően kezelni. Ahol megfelelően kezelték a kockázatot, a főigazgató úgy vélte, hogy elegendő a biztosíték és nem szükséges fenntartással élni.

Ez teljesen eleget tett a 2005-re vonatkozó éves tevékenységi jelentésről szóló körlevélnek (SEC(2005) 1533). A 2005. évi összefoglaló jelentés 2.2. pontja is erre emlékeztetett: „A kockázat fennállása nem igazolja szükségszerűen a fenntartást, kivéve hogyha a probléma ténylegesen a jelentés évében merült fel, vagy az ellenőrzési rendszer képtelen volt megakadályozni az anyagi hatással járó ilyen jellegű kimenetelt.”

A Bizottság külön kiemeli a 6.39–6.40. és 7.17. pontokra adott válaszokat.

2.1. táblázat – A főigazgatók éves tevékenységi jelentései megfelelőségének változása a Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata szempontjából

| Szektor | A főigazgatók most important fenntartásai
  (a nyilatkozatokban feltüntett) | 2003 | 2004 | 2005 | | E fő fenntartások hatása a főigazgató által adott megbízhatósági nyilatkozatra a Számvevőszék szerint (21) | Változás (23)2004–2005 | A Számvevőszék/Bizottság ellenőrzése során feltárt egyéb hiányosságok(a nyilatkozatokban nem feltüntetett) | 2003 | 2004 | 2005 | | Jelentőség a Számvevőszék ellenőrzési következtetései szempontjából (22) | Változás (23)2004–2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Saját források | — | a preferenciális programok alkalmazásának felügyelete |

Szektor

A főigazgatók most important fenntartásai

(a nyilatkozatokban feltüntett)

2003

2004

2005

E fő fenntartások hatása a főigazgató által adott megbízhatósági nyilatkozatra a Számvevőszék szerint (21)

Változás (23)2004–2005

A Számvevőszék/Bizottság ellenőrzése során feltárt egyéb hiányosságok(a nyilatkozatokban nem feltüntetett)

2003

2004

2005

Jelentőség a Számvevőszék ellenőrzési következtetései szempontjából (22)

Változás (23)2004–2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Saját források

—

a preferenciális programok alkalmazásának felügyelete

×

B

A

A

=

/

A

A

A

=

| — | a Basmati rizs behozatala |
| --- | --- |

—

a Basmati rizs behozatala

×

| — | „Hilton” marhahús |
| --- | --- |

—

„Hilton” marhahús

×

×

×

Közös agrárpolitika

| — | Nemzetközi Olívaolaj Tanács |
| --- | --- |

—

Nemzetközi Olívaolaj Tanács

×

B

B

B

=

| — | A jelenlegi pénzügyi év ügyletekre vonatkozóan nem fordítottak kellő figyelmet a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekre |
| --- | --- |

—

A jelenlegi pénzügyi év ügyletekre vonatkozóan nem fordítottak kellő figyelmet a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekre

×

C

C

B (25)

C (26)

+

| — | IIER Görögországban |
| --- | --- |

—

IIER Görögországban

×

×

×

| — | A Bizottságnak a 4045/89/EGK rendelet szerinti kifizetésekkel kapcsolatos ellenőrzési tevékenységének korlátozott hatóköre és a befejezésre váró ellenőrzések nagy száma |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak a 4045/89/EGK rendelet szerinti kifizetésekkel kapcsolatos ellenőrzési tevékenységének korlátozott hatóköre és a befejezésre váró ellenőrzések nagy száma

×

Strukturális intézkedések

| — | EMOGA-orientáció: irányítási és ellenőrzési rendszerek a tagállamokban (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EMOGA-orientáció: irányítási és ellenőrzési rendszerek a tagállamokban (2000/2006)

×

×

C

B

B

+

| — | Az 1994–1999-es programozási időszak lezárásával összefüggő kockázatok és/vagy jelentős hiányosságok a 2064/97/EK rendelet végrehajtásában (6.39. és 6.40. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Az 1994–1999-es programozási időszak lezárásával összefüggő kockázatok és/vagy jelentős hiányosságok a 2064/97/EK rendelet végrehajtásában (6.39. és 6.40. bekezdés)

×

×

×

C

C

C

=

| — | ESZA: irányítási és ellenőrzési rendszerek a tagállamokban (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESZA: irányítási és ellenőrzési rendszerek a tagállamokban (2000/2006)

×

×

×

(Egyesült Királyság)

| — | Számos program esetében tagállami irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006) (24) (6.39. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Számos program esetében tagállami irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006) (24) (6.39. bekezdés)

×

| — | HOPE: irányítási és ellenőrzési rendszerek a tagállamokban (2000/2006) |
| --- | --- |

—

HOPE: irányítási és ellenőrzési rendszerek a tagállamokban (2000/2006)

×

×

(Olaszország)

| — | ERFA: irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERFA: irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006)

×

(Görögország és Spanyolország)

×

(Görögország)

×

(Egyesült Királyság és Spanyolország)

| — | URBAN és INTERREG irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

URBAN és INTERREG irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006)

×

| — | Kohéziós Alapok: irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kohéziós Alapok: irányítási és ellenőrzési rendszerek (2000/2006)

×

(Görögország, Spanyolország és Portugália)

×

(Görögország)

×

(Spanyolország)

Belső politikák, ideértve a kutatást

| — | (Előzetes vizsgálat a közvetett központi irányítás keretén belül (KRVSZ, 35. cikk)) – a nemzeti ügynökségeken keresztül nem megfelelő bizonyosság az irányításról |
| --- | --- |

—

(Előzetes vizsgálat a közvetett központi irányítás keretén belül (KRVSZ, 35. cikk)) – a nemzeti ügynökségeken keresztül nem megfelelő bizonyosság az irányításról

×

×

B

B

B

=

| — | A kutatás területén a fizetési időszak rendszeres túllépéséhez kapcsolódó kockázatok (24) |
| --- | --- |

—

A kutatás területén a fizetési időszak rendszeres túllépéséhez kapcsolódó kockázatok (24)

×

B

B

B

=

| — | Helyszíni ellenőrzések |
| --- | --- |

—

Helyszíni ellenőrzések

×

×

×

| — | Előzetes vizsgálat a közvetett központi irányítás keretén belül (Költségvetési rendelet végrehajtási szabályai, 35. cikk) (24) |
| --- | --- |

—

Előzetes vizsgálat a közvetett központi irányítás keretén belül (Költségvetési rendelet végrehajtási szabályai, 35. cikk) (24)

×

| — | Hibák gyakorisága (támogathatóság) a kutatási szerződések költségnyilatkozataiban |
| --- | --- |

—

Hibák gyakorisága (támogathatóság) a kutatási szerződések költségnyilatkozataiban

×

×

×

(5. keretprogram)

| — | Gyakori hibák a közegészségügy területén |
| --- | --- |

—

Gyakori hibák a közegészségügy területén

×

| — | Hiányosságok az Európai Menekültügyi Alap irányítási rendszerében |
| --- | --- |

—

Hiányosságok az Európai Menekültügyi Alap irányítási rendszerében

×

(Egyesült Királyság és Luxemburg)

×

(Egyesült Királyság)

| — | Gyakori hibák a 6. kutatási keretprogram területén (24) (7.17. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Gyakori hibák a 6. kutatási keretprogram területén (24) (7.17. bekezdés)

×

Külső fellépések

| — | Partnerség egy nem kormányzati szervvel |
| --- | --- |

—

Partnerség egy nem kormányzati szervvel

×

B

A

A

+

| — | A végrehajtó szervezetek szintjén bonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és ellenőrzési rendszerek maradéktalan működéséhez még további javításokra van szükség |
| --- | --- |

—

A végrehajtó szervezetek szintjén bonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott felügyeleti és ellenőrzési rendszerek maradéktalan működéséhez még további javításokra van szükség

×

×

C

C

B

+

| — | Az egyik humanitárius szervezet nem tartotta be a közbeszerzési elárásokat |
| --- | --- |

—

Az egyik humanitárius szervezet nem tartotta be a közbeszerzési elárásokat

×

| — | A szerződő fél jogállása és felelőssége az Unió UNMIK (Az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója) koszovói IV. pillérjéhez való hozzájárulásának végrehajtása keretében |
| --- | --- |

—

A szerződő fél jogállása és felelőssége az Unió UNMIK (Az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója) koszovói IV. pillérjéhez való hozzájárulásának végrehajtása keretében

×

Előcsatlakozási stratégia

| — | ISPA: irányítási és ellenőrzési rendszerek |
| --- | --- |

—

ISPA: irányítási és ellenőrzési rendszerek

×

×

(Románia)

C

B

A

+

| — | Fennáll annak a kockázata, hogy egyes tagjelölt országok nem tudnak eleget tenni társfinanszírozási kötelezettségeiknek (24) |
| --- | --- |

—

Fennáll annak a kockázata, hogy egyes tagjelölt országok nem tudnak eleget tenni társfinanszírozási kötelezettségeiknek (24)

×

B

B

A

+

| — | PHARE: A decentralizált rendszerek eredendő kockázatai, mulasztások a rendszerek és ügyletek ellenőrzésében |
| --- | --- |

—

PHARE: A decentralizált rendszerek eredendő kockázatai, mulasztások a rendszerek és ügyletek ellenőrzésében

×

×

(Románia és Bulgária)

Működési kiadások

| — | Belső ellenőrzési standardok megvalósítása az EU-küldöttségeknél |
| --- | --- |

—

Belső ellenőrzési standardok megvalósítása az EU-küldöttségeknél

×

×

×

A

A

A

=

/

B

A

A

=

Forrás: Számvevőszék.

| 2.19. | A megerősített előkészítési eljárás (lásd 2.11–2.13. bekezdés) ellenére a Számvevőszék szerint egyes éves tevékenységi jelentések (27) még nem szolgáltatnak elegendő bizonyítékot a megbízhatósági nyilatkozathoz (lásd 2.15. és 2.18. bekezdés). |
| --- | --- |

2.19.

A megerősített előkészítési eljárás (lásd 2.11–2.13. bekezdés) ellenére a Számvevőszék szerint egyes éves tevékenységi jelentések (27) még nem szolgáltatnak elegendő bizonyítékot a megbízhatósági nyilatkozathoz (lásd 2.15. és 2.18. bekezdés).

| 2.19. | Az érintett főigazgatók és szolgálatvezetők alátámasztották a megbízhatósági nyilatkozat alapjait (az éves tevékenységi jelentés 2. része) és – világos érveléssel – a munkaerő alkalmazására, illetve a műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó ésszerű biztosítékokat illetően megfogalmazott fenntartások kihatásait. Mindannyian arra a következtetésre jutottak, hogy meg tudják adni biztosítékukat. |
| --- | --- |

2.19.

Az érintett főigazgatók és szolgálatvezetők alátámasztották a megbízhatósági nyilatkozat alapjait (az éves tevékenységi jelentés 2. része) és – világos érveléssel – a munkaerő alkalmazására, illetve a műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó ésszerű biztosítékokat illetően megfogalmazott fenntartások kihatásait. Mindannyian arra a következtetésre jutottak, hogy meg tudják adni biztosítékukat.

A Bizottság ennélfogva úgy találja, hogy előbbiek – többek között – segíthetnek abban, hogy a 2.1. táblázatban szereplő értékelésben tükrözöttnél nagyobb mértékű biztosítékokat adjanak a Számvevőszéknek. Ezen okokból a Számvevőszék által említett mindhárom főigazgatóság – amelyek a költségvetés nagy részét kezelik – úgy ítélte meg, hogy éves tevékenységi jelentéseik világosan szemléltetik azt az alapot, amelyre a főigazgató megbízhatósági nyilatkozatai épülnek.

Mutatók

| 2.20. | A Számvevőszék megállapította, hogy egyes főigazgatóságoknál (28) jog- és szabályszerűségi mutatókat is tartalmaznak a 2005-ös éves tevékenységi jelentések. A felügyeleti és kontrollrendszerek minőségének, illetve az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének folyamatos figyelemmel kíséréséhez a Bizottság szolgálatait tovább lehetne fejleszteni, csakúgy, mint a nyomon követési elemek kidolgozásához és felhasználásához. |
| --- | --- |

2.20.

A Számvevőszék megállapította, hogy egyes főigazgatóságoknál (28) jog- és szabályszerűségi mutatókat is tartalmaznak a 2005-ös éves tevékenységi jelentések. A felügyeleti és kontrollrendszerek minőségének, illetve az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének folyamatos figyelemmel kíséréséhez a Bizottság szolgálatait tovább lehetne fejleszteni, csakúgy, mint a nyomon követési elemek kidolgozásához és felhasználásához.

| 2.20. | A közösségi programokat kezelő szolgálatok többsége olyan mutatókat ismertetett, amelyek a jogszerűséget és a szabályszerűséget mérik. A szolgálatok éves tevékenységi jelentésük 2. részében ismertették bizonyosságuk alapjait. |
| --- | --- |

2.20.

A közösségi programokat kezelő szolgálatok többsége olyan mutatókat ismertetett, amelyek a jogszerűséget és a szabályszerűséget mérik. A szolgálatok éves tevékenységi jelentésük 2. részében ismertették bizonyosságuk alapjait.

A Bizottság erőfeszítéseket tesz a nyomon követési mutatók javítására. A 2004. évi összefoglalót követően jelenleg a jogszerűséget és szabályszerűséget illető mutatók harmonizációjának munkája folyik, aminek célja a családokra levetített koherens megközelítésmód biztosítása és az, hogy ezen mutatókat a tevékenységek jellegének megfelelő operatív irányítási eszközként használják fel.

A BELSŐKONTROLL-STANDARDOKRA VONATKOZÓ ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK

| 2.21. | A Számvevőszék 14 bizottsági szolgálatnál (29) ellenőrizte a belsőkontroll-standardok alkalmazását (30), azzal a céllal, hogy ne csak a minimális követelmények (alapkövetelmények) végrehajtási fokát vizsgálja, hanem azt is értékelje, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az ügyletek jog- és szabályszerűségének biztosításához. A belső ellenőrzési standardok azonnali közvetlen hatása változó a költségvetés végrehajtásának irányítási formájától függően. A mezőgazdaság és a strukturális alapok esetében például, amely területeken a nemzeti vagy regionális hatóságok végzik el a napi irányítási feladatokat, a Bizottság belső ellenőrzése kiterjed a tagállamok kontrollrendszerei irányításának felügyeletére. |
| --- | --- |

2.21.

A Számvevőszék 14 bizottsági szolgálatnál (29) ellenőrizte a belsőkontroll-standardok alkalmazását (30), azzal a céllal, hogy ne csak a minimális követelmények (alapkövetelmények) végrehajtási fokát vizsgálja, hanem azt is értékelje, hogy milyen mértékben járulnak hozzá az ügyletek jog- és szabályszerűségének biztosításához. A belső ellenőrzési standardok azonnali közvetlen hatása változó a költségvetés végrehajtásának irányítási formájától függően. A mezőgazdaság és a strukturális alapok esetében például, amely területeken a nemzeti vagy regionális hatóságok végzik el a napi irányítási feladatokat, a Bizottság belső ellenőrzése kiterjed a tagállamok kontrollrendszerei irányításának felügyeletére.

| 2.21. | Ez húzódik meg az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv mögött is. |
| --- | --- |

2.21.

Ez húzódik meg az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv mögött is.

| 2.22. | A Költségvetési főigazgatóság által benyújtott, a Bizottság főigazgatóságai és különböző szolgálatai belsőkontrolljának 2005-ös állapotáról adott áttekintés (31) szerint a főigazgatóságok a 2005-ös pénzügyi évben átlagban 95 %-ban eleget tettek az alapkövetelményeknek. Tekintve, hogy az alapkövetelmények tulajdonképpen nem változtak (32), a Számvevőszék a 2004-es adatokkal összevetve (93 %) némi javulást tapasztalt a belsőkontroll-standardoknak való megfelelés területén. A belsőkontroll-standardok végrehajtásának számvevőszéki elemzése általában megegyezik a Bizottság felmérésével, amint ezt a
  2.2. táblázat
  is szemlélteti. |
| --- | --- |

2.22.

A Költségvetési főigazgatóság által benyújtott, a Bizottság főigazgatóságai és különböző szolgálatai belsőkontrolljának 2005-ös állapotáról adott áttekintés (31) szerint a főigazgatóságok a 2005-ös pénzügyi évben átlagban 95 %-ban eleget tettek az alapkövetelményeknek. Tekintve, hogy az alapkövetelmények tulajdonképpen nem változtak (32), a Számvevőszék a 2004-es adatokkal összevetve (93 %) némi javulást tapasztalt a belsőkontroll-standardoknak való megfelelés területén. A belsőkontroll-standardok végrehajtásának számvevőszéki elemzése általában megegyezik a Bizottság felmérésével, amint ezt a
  2.2. táblázat
  is szemlélteti.

| 2.23. | Az alapkövetelményeknek való megfelelés magas szintje ellenére az éves tevékenységi jelentések számvevőszéki felülvizsgálata és az ellenőrzési megállapítások arról tanúskodnak, hogy az ellenőrzött főigazgatóságok többségénél (33) egyes belsőkontroll összetevők (34) eredményességét tovább lehetne javítani, hogy hozzájáruljanak az alapul szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségének fejlesztéséhez. Ez az elemzés összhangban van a belsőkontroll állapotáról szóló áttekintésben található bizottsági értékeléssel és a Bizottság belső ellenőrzési szolgálatának éves jelentésével (35). |
| --- | --- |

2.23.

Az alapkövetelményeknek való megfelelés magas szintje ellenére az éves tevékenységi jelentések számvevőszéki felülvizsgálata és az ellenőrzési megállapítások arról tanúskodnak, hogy az ellenőrzött főigazgatóságok többségénél (33) egyes belsőkontroll összetevők (34) eredményességét tovább lehetne javítani, hogy hozzájáruljanak az alapul szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségének fejlesztéséhez. Ez az elemzés összhangban van a belsőkontroll állapotáról szóló áttekintésben található bizottsági értékeléssel és a Bizottság belső ellenőrzési szolgálatának éves jelentésével (35).

| 2.23. | A Bizottság úgy véli, hogy szolgálatainak belső ellenőrzési struktúrája megfelelően fennáll, de a főigazgatóságoknak a hatékony, illetve eredményes irányítás és ellenőrzések érdekében folyamatosan finomítani kell rendszereiken. Jelenleg a következő meghatározott területekre összpontosítanak: célkitűzések és mutatók meghatározása, dinamikus belső ellenőrzési stratégia kidolgozása, folytonosság és személyzeti kompetenciák a humánerőforrás-kezelésben, jelentés az elszámoltathatóságról és az előzetes vizsgálat fokozása. |
| --- | --- |

2.23.

A Bizottság úgy véli, hogy szolgálatainak belső ellenőrzési struktúrája megfelelően fennáll, de a főigazgatóságoknak a hatékony, illetve eredményes irányítás és ellenőrzések érdekében folyamatosan finomítani kell rendszereiken. Jelenleg a következő meghatározott területekre összpontosítanak: célkitűzések és mutatók meghatározása, dinamikus belső ellenőrzési stratégia kidolgozása, folytonosság és személyzeti kompetenciák a humánerőforrás-kezelésben, jelentés az elszámoltathatóságról és az előzetes vizsgálat fokozása.

2.2. táblázat – A Számvevőszék elemzése az (elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére közvetlenül vonatkozó) belső ellenőrzési standardok megvalósításáról (a standardoknak való megfelelésről) a jelentősebb főigazgatóságokon (2005. december 31-i helyzet)

| Főigazgatóság vagy osztály | A kifizetési előirányzatok végrehajtása 2005-ben szakpolitikai területenként
  (millió EUR) | 11. standard
  „Kockázatelemzés és -kezelés” | 12. standard
  „Megfelelő irányítási információ” | 14. standard
  „Jelentési pontatlanságok” | 17. standard
  „Felügyelet” | 18. standard
  „Kivételek nyilvántartása” | 20. standard
  „Belső ellenőrzési hiányosságok nyilvántartása és javítása” | 21. standard
  „Ellenőrzési jelentések” | 22. standard
  „Belső ellenőrzési szolgálatok” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Mezőgazdasági és vidékfejlesztési | 52 737 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 165 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Költségvetési | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Versenypolitikai | 90 | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A |
| Oktatásügyi és Kulturális | 1 003 | B | A | A | B | A | B | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Gazdasági és Pénzügyi | 357 | B | B | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Bővítési | 1 903 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Foglalkoztatási, szociális ügyi és esélyegyenlőségi | 9 756 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Vállalkozás- és Iparpolitikai | 305 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 111 | B | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | A | B | A |
| Halászati és tengerügyi | 819 | A | B | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A |
| Információs társadalmi és médiaügyi | 1 227 | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Regionális politikai | 19 982 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kutatási | 3 015 | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Értékelés:
  A: Megfelel az alapvető követelményeknek
  B: Részben megfelel az alapvető követelményeknek

  Forrás: Számvevőszék. |

Főigazgatóság vagy osztály

A kifizetési előirányzatok végrehajtása 2005-ben szakpolitikai területenként

(millió EUR)

11. standard

„Kockázatelemzés és -kezelés”

12. standard

„Megfelelő irányítási információ”

14. standard

„Jelentési pontatlanságok”

17. standard

„Felügyelet”

18. standard

„Kivételek nyilvántartása”

20. standard

„Belső ellenőrzési hiányosságok nyilvántartása és javítása”

21. standard

„Ellenőrzési jelentések”

22. standard

„Belső ellenőrzési szolgálatok”

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Mezőgazdasági és vidékfejlesztési

52 737

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 165

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Költségvetési

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Versenypolitikai

90

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

Oktatásügyi és Kulturális

1 003

B

A

A

B

A

B

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Gazdasági és Pénzügyi

357

B

B

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Bővítési

1 903

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Foglalkoztatási, szociális ügyi és esélyegyenlőségi

9 756

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Vállalkozás- és Iparpolitikai

305

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

111

B

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

A

B

A

Halászati és tengerügyi

819

A

B

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

Információs társadalmi és médiaügyi

1 227

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Regionális politikai

19 982

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kutatási

3 015

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Értékelés:

A: Megfelel az alapvető követelményeknek

B: Részben megfelel az alapvető követelményeknek

Forrás: Számvevőszék.

ÁLTALÁNOS KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 2.24. | A 2005-ös pénzügyi évben a Számvevőszék folytatódó fejlődést észlelt a Bizottság belső kontrollrendszerében. Az ütemterv gyakorlat keretében előrelépést jelent az integrált belsőkontroll keretrendszer elérését célzó cselekvési terv (36). A Számvevőszék akkor fogja értékelni az eredményeket, amikor a vonatkozó intézkedéseket már megtették és mérhetővé vált a hatásuk. |
| --- | --- |

2.24.

A 2005-ös pénzügyi évben a Számvevőszék folytatódó fejlődést észlelt a Bizottság belső kontrollrendszerében. Az ütemterv gyakorlat keretében előrelépést jelent az integrált belsőkontroll keretrendszer elérését célzó cselekvési terv (36). A Számvevőszék akkor fogja értékelni az eredményeket, amikor a vonatkozó intézkedéseket már megtették és mérhetővé vált a hatásuk.

| 2.24. | Annak ellenére, hogy a Bizottság nagyra becsüli a Számvevőszék eredményorientált megközelítését, a cselekvési terv tükrözi a Bizottság belső ellenőrzési rendszerének megerősítése irányába tett erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy a Számvevőszék számára ellenőrzési bizonyítékot szolgáltasson a hibák kockázatának megfelelő módon történő kezeléséhez. Az intézkedések végrehajtása a tagállamokkal folytatott szoros együttműködésben a főigazgatóságok és a szolgálatok feladata. |
| --- | --- |

2.24.

Annak ellenére, hogy a Bizottság nagyra becsüli a Számvevőszék eredményorientált megközelítését, a cselekvési terv tükrözi a Bizottság belső ellenőrzési rendszerének megerősítése irányába tett erőfeszítéseit, amelyek arra irányulnak, hogy a Számvevőszék számára ellenőrzési bizonyítékot szolgáltasson a hibák kockázatának megfelelő módon történő kezeléséhez. Az intézkedések végrehajtása a tagállamokkal folytatott szoros együttműködésben a főigazgatóságok és a szolgálatok feladata.

A Bizottság szívesen fogadná a Számvevőszék mihamarabbi értékelését annak meghatározásához, hogy a tervezett intézkedésekkel javított belső ellenőrzési keretrendszer – helyes alkalmazás esetén – megfelelő bizonyosságot nyújt-e.

| 2.25. | Noha tapasztalható előrelépés a Bizottságnál az éves tevékenységi jelentések megerősítésére, hogy azok fejleszthessék az elszámoltathatóságot és a kommunikációt, a Számvevőszék ellenőrzései komoly hiányosságokat tártak fel a felügyeleti és kontrollrendszerekben a pénzügyi tervek több területén is (37). Ezeket a hiányosságokat nem vették figyelembe a főigazgatók nyilatkozataiban (és az éves tevékenységi jelentésekben). |
| --- | --- |

2.25.

Noha tapasztalható előrelépés a Bizottságnál az éves tevékenységi jelentések megerősítésére, hogy azok fejleszthessék az elszámoltathatóságot és a kommunikációt, a Számvevőszék ellenőrzései komoly hiányosságokat tártak fel a felügyeleti és kontrollrendszerekben a pénzügyi tervek több területén is (37). Ezeket a hiányosságokat nem vették figyelembe a főigazgatók nyilatkozataiban (és az éves tevékenységi jelentésekben).

| 2.25. | A strukturális intézkedésekért felelős főigazgatóságok a tagállamokbeli irányítási és ellenőrzési rendszerekből kapott biztosíték értékelését a saját és a tagállamok ellenőrzési munkájából származó információra alapozták, figyelembe véve a szabálytalan kifizetések kockázatának kezeléséhez rendelkezésükre álló többféle eszközt. |
| --- | --- |

2.25.

A strukturális intézkedésekért felelős főigazgatóságok a tagállamokbeli irányítási és ellenőrzési rendszerekből kapott biztosíték értékelését a saját és a tagállamok ellenőrzési munkájából származó információra alapozták, figyelembe véve a szabálytalan kifizetések kockázatának kezeléséhez rendelkezésükre álló többféle eszközt.

A felelős főigazgatóságok saját ellenőrzési tevékenységük révén a Számvevőszék által felderített hiányosságokhoz hasonló hiányosságokat azonosítottak egyes tagállamokban, és felügyeleti szerepük gyakorlásakor biztosítják, hogy a közösségi alapokkal kapcsolatos kockázatokat megfelelően kezelik, beleértve – szükség esetén – pénzügyi korrekciós mechanizmusok alkalmazását. A Bizottság úgy ítéli meg, mindez azt mutatja, hogy a Bizottság hatékony felügyeleti szerepet tölt be.

| 2.26. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság folytassa a felügyeleti és kontrollrendszerek megerősítésére irányuló erőfeszítéseit a következő területekre összpontosítva: |
| --- | --- |

2.26.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság folytassa a felügyeleti és kontrollrendszerek megerősítésére irányuló erőfeszítéseit a következő területekre összpontosítva:

| 2.26. | |
| --- | --- |

2.26.

| a) | biztosítsa a központi szolgálatok éves tevékenységi jelentései iránymutatásainak maximális betartását, különösen ami a fenntartások lényegességét és a nyilatkozatokra gyakorolt hatásukat illeti; |
| --- | --- |

a)

biztosítsa a központi szolgálatok éves tevékenységi jelentései iránymutatásainak maximális betartását, különösen ami a fenntartások lényegességét és a nyilatkozatokra gyakorolt hatásukat illeti;

| a) | Az érintett főigazgatóságok – amelyek a költségvetés nagy részét kezelik – úgy vélik, hogy a kiadások ellenőrzését szolgáló jelenlegi rendszerek működése szilárd alapot szolgáltat megbízhatósági nyilatkozatukhoz. A főigazgatóságok fenntartásokkal éltek nyilatkozataikban azon esetekben, ahol a saját vagy a tagállamok ellenőrzési munkájából származó, a rendszerek működését illető információ jelentős hiányosságokat mutatott, és ezzel olyan anyagi kockázatot jelent a közösségi költségvetés számára, amelyet az ellenőrzési rendszer normális korrekciós mechanizmusai nem tudnak megfelelően kezelni. Ahol megfelelően kezelték a kockázatot, a főigazgató úgy vélte, hogy elegendő a biztosíték és nem szükséges fenntartással élni. |
| --- | --- |

a)

Az érintett főigazgatóságok – amelyek a költségvetés nagy részét kezelik – úgy vélik, hogy a kiadások ellenőrzését szolgáló jelenlegi rendszerek működése szilárd alapot szolgáltat megbízhatósági nyilatkozatukhoz. A főigazgatóságok fenntartásokkal éltek nyilatkozataikban azon esetekben, ahol a saját vagy a tagállamok ellenőrzési munkájából származó, a rendszerek működését illető információ jelentős hiányosságokat mutatott, és ezzel olyan anyagi kockázatot jelent a közösségi költségvetés számára, amelyet az ellenőrzési rendszer normális korrekciós mechanizmusai nem tudnak megfelelően kezelni. Ahol megfelelően kezelték a kockázatot, a főigazgató úgy vélte, hogy elegendő a biztosíték és nem szükséges fenntartással élni.

| b) | az elért hatások rendszeres elemzésével javítsa a belsőkontroll-standardok végrehajtásának eredményességét; |
| --- | --- |

b)

az elért hatások rendszeres elemzésével javítsa a belsőkontroll-standardok végrehajtásának eredményességét;

| b) | A Bizottság elismeri, hogy folyamatosan lehet javítani a belső ellenőrzésen, és e területen folyamatosan további erőfeszítéseket tesznek. A belső ellenőrzések hatékonysága viszont nagy mértékben a minőségi értékelésekre épül, amit nem minden esetben lehet egyszerű mutatókra redukálni. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság elismeri, hogy folyamatosan lehet javítani a belső ellenőrzésen, és e területen folyamatosan további erőfeszítéseket tesznek. A belső ellenőrzések hatékonysága viszont nagy mértékben a minőségi értékelésekre épül, amit nem minden esetben lehet egyszerű mutatókra redukálni.

| c) | fejlesszen ki külön mutatókat a fő kontrollmechanizmusok eredményes működése és az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében, hogy időben elvégezhessék a felügyeleti és kontrollrendszer fejlődésének értékelését. |
| --- | --- |

c)

fejlesszen ki külön mutatókat a fő kontrollmechanizmusok eredményes működése és az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége tekintetében, hogy időben elvégezhessék a felügyeleti és kontrollrendszer fejlődésének értékelését.

| c) | A Bizottság jelenleg a célkitűzéseket és mutatókat illető 2004-es összefoglaló intézkedésen dolgozik, amely az ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége érdekében a vonatkozó célkitűzések és mutatók elemzésére és meghatározására irányul. Ezen túlmenően az „egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv” [COM(2006) 9] intézkedései a jövőben a megalapozott bizonyosság szolgáltatása érdekében használt főbb ellenőrzések jobb meghatározását kell, hogy biztosítsák. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság jelenleg a célkitűzéseket és mutatókat illető 2004-es összefoglaló intézkedésen dolgozik, amely az ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége érdekében a vonatkozó célkitűzések és mutatók elemzésére és meghatározására irányul. Ezen túlmenően az „egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv” [COM(2006) 9] intézkedései a jövőben a megalapozott bizonyosság szolgáltatása érdekében használt főbb ellenőrzések jobb meghatározását kell, hogy biztosítsák.

---

(1)  Az intézkedésről a 2004-es összefoglaló rendelkezett (3. többéves célkitűzés). Lásd a 2004-es összefoglaló jelentés 1. melléklete (COM(2005) 256 végleges, 2005.6.15.), Közlemény a Bizottságnak: „A bizottsági szolgálatoknál végzett eredményes és egységes kockázatkezelésről” (SEC(2005) 1327, 2005.10.20.) és a 2005.11.15-i dokumentum „A kockázatkezelésre vonatkozó végrehajtási útmutató”.

(2)  Lásd a Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Számvevőszéknek COM(2006) 9 végleges és Közlemény a Bizottságnak SEC(2006) 49, 2006.1.17.

(3)  Lásd a Költségvetési rendelet 53. cikke (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

(4)  Lásd a Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felé: Politikai eredmények 2005-ben (COM(2006) 124 végleges, 2006.3.14.).

(5)  Lásd a Bizottság közleménye az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Számvevőszék felé (COM(2006) 277 végleges, 2006.6.7.).

(6)  Az összefoglaló jelentés 1. melléklete 15 intézkedést tartalmaz, amelyek a következő kategóriákhoz kapcsolódnak: teljesítményirányítás és belsőkontroll, szabályozás, pénzügyi irányítás, jelentéstétel és humán erőforrások. A legtöbb intézkedés a 2004-es összefoglaló jelentésben említett többéves célkitűzések nyomon követése.

(7)  Lásd a Számvevőszék 2003. és 2004. évre vonatkozó éves jelentésének 1.67. bekezdését.

(8)  Főtitkárság, Költségvetési főigazgatóság, Személyzeti és igazgatási főigazgatóság.

(9)  Feljegyzés a főigazgatók és szolgálatok vezetői részére – Körlevél a 2005-ös tevékenységi jelentésekről (SEC(2005) 1533, 2005.11.15.).

(10)  Ezt az eljárást a főigazgatóságok csoportjai szervezik, hogy fejlesszék a fenntartások következetességét és megbízhatóságát.

(11)  Lásd a 2005-ös éves tevékenységi jelentésekről szóló körlevél 3.1. részét és 3. függelékét. Az iránymutatások értelmében a rendszer hiányossága akkor tekinthető lényegesnek, ha minőségileg és mennyiségileg is megfelel a kritériumoknak. A megosztott irányítás és kutatás „családjaiért” felelős főigazgatóságok továbbá külön végrehajtási szabályokat dolgoztak ki, hogy a 2004-es összefoglaló jelentésben rögzített 6. sz. többéves célkitűzésnek eleget téve közös lényegességi kritériumokkal és számszerűsítési módszerrel rendelkezzenek (COM(2005) 256 végleges, 2005.6.15.), 1. melléklet.

(12)  Külön említendő, hogy a jelenlegi iránymutatások ezt a küszöböt az érintett tevékenység költségvetésének függvényében, vagyis a kérdéses tevékenység értékének 2 %-ában állapítják meg (COM(2003) 28 végleges, 2003.1.21.).

(13)  A vonatkozó körlevél 1.2. szakaszának 1. része arról rendelkezik, hogy a szolgálatok 2005-ös teljesítménymutatói biztosítsanak egyensúlyt a hatás, a teljesítmény, a leterheltség, az irányítás és a jog- és szabályszerűség mutatói között.

(14)  A 2005-ös éves tevékenységi jelentésekről szóló körlevél 6. függeléke rendelkezett arról, hogy teljesítménymutatókra vonatkozó kiegészítő dokumentumot tegyenek közzé. Ezt az eljárást azonban felfüggesztették, amíg meg nem érkeznek a horizontális tevékenységek standard célkitűzéseivel és mutatóival foglalkozó munkacsoport eredményei.

(15)  Az éves tevékenységi jelentésekre vonatkozó iránymutatások értelmében a fenntartások nem tehetik a nyilatkozatot értelmetlenné, és szélsőséges esetben megtörténhet, hogy a főigazgató nem tudja megadni a kért bizonyosságot. A hiányosságok kiküszöbölésére cselekvési terveket kellene készíteni, megvalósítási határidőkkel.

(16)  Tájékoztatási, Oktatásügyi és Kulturális, a brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal.

(17)  Információs társadalmi és Média-, Igazságügyek, Szabadság és Biztonság, Külkapcsolati Főigazgatóság.

(18)  Lásd még a Számvevőszék 2003. és 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentései 1.67. bekezdését.

(19)  2005-ben az elemzés kiterjedt az éves tevékenységi jelentések (és nem csak a nyilatkozatok) információira is. A 2003-ban és 2004-ben végzett felméréseket használták fel, hogy a 2003-as, 2004-es és 2005-ös helyzetet összehasonlíthassák.

(20)  Bár egyes esetekben (a strukturális intézkedések 2000 és 2006 közötti számos programja esetében a tagállamok irányítási és kontrollrendszereivel és a 6. kutatási keretprogram esetében a hibák gyakoriságával) az éves tevékenységi jelentések foglalkoztak velük.

(21)  E fő fenntartások hatása a főigazgató által adott megbízhatósági nyilatkozatra a Számvevőszék szerint:

A: megalapozott bizonyosság arról, hogy a belső ellenőrzési rendszerek korlátozó záradék nélkül vagy elhanyagolható fenntartással biztosítják az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét

B: megalapozott bizonyosság korlátozó záradékkal arról, hogy a belső ellenőrzési rendszerek biztosítják az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét (< 2 % hibák vagy olyan rendszerhiányosságok, amelyek pénzügyi kihatása az érintett költségvetés < 10 %-a)

C: nem lehet bizonyosságot szerezni (> 2 % hibák vagy olyan rendszerhiányosságok, amelyek pénzügyi kihatása az érintett költségvetés > 10 %-a)

(22)  Az éves tevékenységi jelentés által adott bizonyíték a Számvevőszék ellenőrzési következtetései szempontjából:

2005-ben az elemzés kiterjedt az éves tevékenységi jelentésekben (és nem csak a nyilatkozatokban) található információkra is. A 2003-ban és 2004-ben végzett felméréseket használták fel, hogy a 2003-as, 2004-es és 2005-ös helyzetet összehasonlíthassák.

A: elégséges bizonyosságot nyújt a Számvevőszék DAS következtetéseihez (világos és egyértelmű)

B: korrekciók után elégséges bizonyosságot nyújt a Számvevőszék DAS következtetéseihez (kisebb pontatlanságok, vagy lényegtelen hiányzó adatok)

C: nem nyújt elégséges bizonyosságot a Számvevőszék DAS következtetéseihez (lényeges pontatlanságok vagy fontos hiányzó adatok, például: a megosztott irányítás problémáinak elhanyagolása, az előző pénzügyi év lefedése, mennyiségi meghatározás hiánya, használhatatlan adatok)

(23)  Változás:

- előrelépés

= változatlan

– visszalépés

(24)  Noha szerepelt az éves tevékenységi jelentésekben.

(25)  KAP kiadásra, amikor az IIER-t megfelelően alkalmazták.

(26)  KAP kiadásra, amelynél nem kell IIER-t alkalmazni, vagy nem alkalmazták megfelelően.

Forrás: Számvevőszék.

(27)  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, Foglalkoztatási, Szociálpolitikai és Esélyegyenlőségi, Regionális Politikai Főigazgatóság.

(28)  Pl.: Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, Tájékoztatáspolitikai, Oktatásügyi és Kulturális, Foglalkoztatási, Szociálpolitikai és Esélyegyenlőségi, Vállalkozás- és Iparpolitikai, Környezetvédelmi, az Információs társadalmi és Média-, Igazságügyi, Szabadság és Biztonság, Regionális Politikai, Kutatási, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi, Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, EuropeAid Együttműködési Hivatal, a brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal.

(29)  A következő standardok: 11. „Kockázatelemzés és -kezelés”, 12. „Megfelelő irányítási információ”, 14. „Szabálytalanságok jelentése”, 17. „Felügyelet”, 18. „Kivételek nyilvántartása”, 20. „Belsőkontroll hiányosságok nyilvántartása és javítása”, 21. „Ellenőrzési jelentések” és 22. „Belső ellenőrzési szolgálatok”.

(30)  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, a Költségvetési, Versenypolitikai, Oktatásügyi és Kulturális, Gazdasági és Pénzügyi, Bővítési, Foglalkoztatási, Szociálpolitikai és Esélyegyenlőségi, Vállalkozás- és Iparpolitikai, Halászati és Tengerügyi, Információs társadalmi és Média-, Regionális Politikai, Kutatási Főigazgatóság, EuropeAid Együttműködési Hivatal, Eurostat.

(31)  SEC(2006) 567, 2006.4.28.

(32)  Az alapkövetelmények száma 71-ről 75-re nőtt. A 2005-re kiválasztott alapkövetelmények közül kettőt megerősítettek 2004-hez képest.

(33)  Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési, a Költségvetési, Versenypolitikai, Oktatásügyi és Kulturális, Foglalkoztatási, Szociálpolitikai és Esélyegyenlőségi, Kutatási, Regionális Politikai főigazgatóság, EuropeAid Együttműködési Hivatal.

(34)  Különösen a belsőkontroll-standardok 11. „Kockázatelemzés- és kezelés” és/vagy 17. „Felügyelet”.

(35)  A költségvetési rendelet 86. cikkével összhangban

(36)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Számvevőszéknek az integrált belsőkontroll keretrendszer ütemtervéről (COM(2005) 252 végleges, 2005.6.15.) és a Számvevőszék 2004. pénzügyi évről szóló éves jelentésének 1.85. bekezdése.

(37)  Közös agrárpolitika, strukturális intézkedések és belső szakpolitikák, beleértve a kutatást is.

---

3. FEJEZET

Költségvetési gazdálkodás

TARTALOM

Bevezetés

Észrevételek

A bővítés első teljes évére növekedett a költségvetés

Majdnem a teljes költségvetés felhasználásra került

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tovább növekednek

A strukturális intézkedések esetében a következő három évben magasabb teljesítési arányra van szükség

Az n + 2 év szabály kevés költségvetési kötelezettségvállalás megszüntetését eredményezte

Következtetések és ajánlások

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 3.1. | Ez a fejezet az Unió 2005. évi általános költségvetésének végrehajtásából adódó ügyeket vizsgálja (1). A költségvetésen belül külön előirányzatok vannak a kötelezettségvállalásokra és a kifizetésekre. Az előirányzott kötelezettségvállalások azokat az összegeket jelentik, amelyekkel az Unió a folyó évben költségvetési kötelezettségvállalások keretében rendelkezik, és abból fizeti ki a hosszú távú jogi kötelezettségvállalásait (vagy megállapodásait). Az előirányzott kifizetések azokat az összegeket jelentik, amelyeket el lehet költeni a folyó év során. A „nem elkülönített” kiadások (mint a mezőgazdasági kiadások nagy része) esetében a költségvetésben szereplő kötelezettségvállalások és kifizetések egyenlőek, és kihasználásra kerülnek az év során. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

3.1.

Ez a fejezet az Unió 2005. évi általános költségvetésének végrehajtásából adódó ügyeket vizsgálja (1). A költségvetésen belül külön előirányzatok vannak a kötelezettségvállalásokra és a kifizetésekre. Az előirányzott kötelezettségvállalások azokat az összegeket jelentik, amelyekkel az Unió a folyó évben költségvetési kötelezettségvállalások keretében rendelkezik, és abból fizeti ki a hosszú távú jogi kötelezettségvállalásait (vagy megállapodásait). Az előirányzott kifizetések azokat az összegeket jelentik, amelyeket el lehet költeni a folyó év során. A „nem elkülönített” kiadások (mint a mezőgazdasági kiadások nagy része) esetében a költségvetésben szereplő kötelezettségvállalások és kifizetések egyenlőek, és kihasználásra kerülnek az év során.

| 3.2. | A strukturális intézkedések, valamint a belső és külső politikák esetében a legtöbb kiadás több éven át tartó programok keretében valósul meg (pl. 2000-től 2006-ig a strukturális alapok jelenlegi programozási időszakában). Az ilyen „elkülönített” kiadások esetében a jogi kötelezettségek évi részletekben jelentkeznek költségvetési kötelezettségvállalásként a programok időtartama során. Mivel a legtöbb költségvetési kötelezettségvállalást későbbi években használják fel, nem pedig amikor vállalták, megmarad a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak egy „készlete” vagy mérlege. A költségvetésre vonatkozó további adatokért lásd az
  I. mellékletet
  . |
| --- | --- |

3.2.

A strukturális intézkedések, valamint a belső és külső politikák esetében a legtöbb kiadás több éven át tartó programok keretében valósul meg (pl. 2000-től 2006-ig a strukturális alapok jelenlegi programozási időszakában). Az ilyen „elkülönített” kiadások esetében a jogi kötelezettségek évi részletekben jelentkeznek költségvetési kötelezettségvállalásként a programok időtartama során. Mivel a legtöbb költségvetési kötelezettségvállalást későbbi években használják fel, nem pedig amikor vállalták, megmarad a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásoknak egy „készlete” vagy mérlege. A költségvetésre vonatkozó további adatokért lásd az
  I. mellékletet
  .

ÉSZREVÉTELEK

A bővítés első teljes évére növekedett a költségvetés

| 3.3. | 2005 volt a kibővült Unió első teljes éve. A végleges 2004-es költségvetéshez képest az előirányzott kötelezettségvállalások (116,6 milliárd EUR) 6,2 %-kal, míg az előirányzott kifizetések (106,3 milliárd EUR) 4,4 %-kal nőttek. A kötelezettségvállalásokban bekövetkezett változás arányosan nagyobb, mivel több mint egy évre képes lefedni a kiadásokat (lásd a 3.2. bekezdést), míg a kifizetési előirányzatok a felvevőképességtől függenek. Összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 3,0 milliárd EUR-val, a kifizetési előirányzatok pedig 7,9 milliárd EUR-val maradnak a pénzügyi terv által megállapított maximális határértéktől. |
| --- | --- |

3.3.

2005 volt a kibővült Unió első teljes éve. A végleges 2004-es költségvetéshez képest az előirányzott kötelezettségvállalások (116,6 milliárd EUR) 6,2 %-kal, míg az előirányzott kifizetések (106,3 milliárd EUR) 4,4 %-kal nőttek. A kötelezettségvállalásokban bekövetkezett változás arányosan nagyobb, mivel több mint egy évre képes lefedni a kiadásokat (lásd a 3.2. bekezdést), míg a kifizetési előirányzatok a felvevőképességtől függenek. Összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 3,0 milliárd EUR-val, a kifizetési előirányzatok pedig 7,9 milliárd EUR-val maradnak a pénzügyi terv által megállapított maximális határértéktől.

| 3.4. | Az évközben megszavazott nyolc költségvetés-módosítás összességében 0,6 milliárd EUR csökkenést eredményezett az előirányzott kötelezettségvállalásokban és kifizetésekben, különösen a mezőgazdasági és strukturális intézkedések terén. |
| --- | --- |

3.4.

Az évközben megszavazott nyolc költségvetés-módosítás összességében 0,6 milliárd EUR csökkenést eredményezett az előirányzott kötelezettségvállalásokban és kifizetésekben, különösen a mezőgazdasági és strukturális intézkedések terén.

Majdnem a teljes költségvetés felhasználásra került

| 3.5. | A 2005-ös évre a kötelezettségvállalások, valamint a kifizetések költségvetési alakulásáról az
  I. melléklet III. és IV. ábrája
  ad áttekintést: |
| --- | --- |

3.5.

A 2005-ös évre a kötelezettségvállalások, valamint a kifizetések költségvetési alakulásáról az
  I. melléklet III. és IV. ábrája
  ad áttekintést:

| — | a kötelezettségvállalásokra (99 %) és a kifizetésekre (96 %) vonatkozó kihasználtsági ráta is a 2004. évi adatokhoz hasonlóan magas (98 % és 95 %) volt, |
| --- | --- |

—

a kötelezettségvállalásokra (99 %) és a kifizetésekre (96 %) vonatkozó kihasználtsági ráta is a 2004. évi adatokhoz hasonlóan magas (98 % és 95 %) volt,

| — | 2,7 milliárd EUR összegű nem felhasznált kifizetési előirányzatot nem töröltek, hanem átvittek 2006-ra, ami a 2004-ről 2005-re átvitt összeghez (2,8 milliárd EUR) hasonló mértékű (2), |
| --- | --- |

—

2,7 milliárd EUR összegű nem felhasznált kifizetési előirányzatot nem töröltek, hanem átvittek 2006-ra, ami a 2004-ről 2005-re átvitt összeghez (2,8 milliárd EUR) hasonló mértékű (2),

| — | az éves költségvetési többlet (3) összesen 2,4 milliárd EUR, ami kis csökkenés a 2004-es 2,7 milliárd EUR-hoz képest. |
| --- | --- |

—

az éves költségvetési többlet (3) összesen 2,4 milliárd EUR, ami kis csökkenés a 2004-es 2,7 milliárd EUR-hoz képest.

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások tovább növekednek

| 3.6. | A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (4) 9,1 milliárd EUR-val vagy 8 %-kal, 119 milliárd EUR-ra növekedtek (lásd a
  3.1. táblázatot
  ). A növekedés 94 %-a a strukturális intézkedésekhez kapcsolódott, amelyből 4 milliárd EUR összeget az Unió a 15 régi tagállamának programjaira és 3 milliárd EUR-t a tíz új tagállam programjaira fordított. A strukturális intézkedésekben bekövetkezett növekedésből majdnem 3 milliárd EUR a Kohéziós Alaphoz kapcsolódott. Az elkülönített kiadásokra szánt fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összességében 2,4 év kifizetéseit jelentik a jelenlegi teljesítési arány (2,2 év 2004-ben) mellett. |
| --- | --- |

3.6.

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (4) 9,1 milliárd EUR-val vagy 8 %-kal, 119 milliárd EUR-ra növekedtek (lásd a
  3.1. táblázatot
  ). A növekedés 94 %-a a strukturális intézkedésekhez kapcsolódott, amelyből 4 milliárd EUR összeget az Unió a 15 régi tagállamának programjaira és 3 milliárd EUR-t a tíz új tagállam programjaira fordított. A strukturális intézkedésekben bekövetkezett növekedésből majdnem 3 milliárd EUR a Kohéziós Alaphoz kapcsolódott. Az elkülönített kiadásokra szánt fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összességében 2,4 év kifizetéseit jelentik a jelenlegi teljesítési arány (2,2 év 2004-ben) mellett.

| 3.6. | Várható volt az EU-10 strukturális műveleteihez kapcsolódó fennálló költségvetési kötelezettségvállalások növekedése, mivel a programozás első éveiben a költségvetésbe beállított kötelezettségvállalások rendszerint valamivel magasabbak, mint a kifizetések. |
| --- | --- |

3.6.

Várható volt az EU-10 strukturális műveleteihez kapcsolódó fennálló költségvetési kötelezettségvállalások növekedése, mivel a programozás első éveiben a költségvetésbe beállított kötelezettségvállalások rendszerint valamivel magasabbak, mint a kifizetések.

3.1. táblázat – A 2005-ös kötelezettségvállalások mérlegének változása

| | Típus szerint | Összesen | Agrárpolitika | Strukturális intézkedések | Belső politikák | Külső fellépések | Működési kiadások | Tartalékok | Előcsatlakozási stratégia | Ellentételezés | Kiigazítások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nem elkülönített kiadások | Elkülönített kiadások |
| Előrehozott kötelezettségvállalások |
| Áthozatali egyenleg | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 808 | 0 | 8 840 | 0 | –1 |
| Kifizetések | –1 072 | –42 852 | –43 924 | –1 394 | –31 184 | –4 415 | –3 306 | – 673 | 0 | –2 953 | 0 | 1 |
| Visszavonások | –47 | –2 245 | –2 293 | –5 | –1 304 | – 410 | – 405 | –35 | 0 | – 133 | 0 | –1 |
| Törlések | – 191 | 0 | – 191 | –47 | –1 | –24 | –18 | –96 | 0 | –5 | 0 | 0 |
| 2005-ben tett kötelezettségvállalások |
| Kötelezettségvállalások | 55 589 | 60 689 | 116 278 | 48 928 | 42 490 | 9 548 | 5 516 | 6 355 | 140 | 1 994 | 1 305 | 2 |
| Kifizetések | –54 311 | –6 600 | –60 911 | –47 071 | –1 580 | –3 556 | –1 707 | –5 518 | – 140 | –32 | –1 305 | –2 |
| Törlések | –26 | 0 | –26 | 0 | –2 | –12 | –6 | –5 | 0 | –1 | 0 | 0 |
| Kerekítés | –1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2005 végén fennálló kötelezettségvállalások | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 581 | 12 387 | 836 | 0 | 7 710 | 0 | –1 |
| Forrás: 2005-es éves beszámoló. |

Típus szerint

Összesen

Agrárpolitika

Strukturális intézkedések

Belső politikák

Külső fellépések

Működési kiadások

Tartalékok

Előcsatlakozási stratégia

Ellentételezés

Kiigazítások

Nem elkülönített kiadások

Elkülönített kiadások

Előrehozott kötelezettségvállalások

Áthozatali egyenleg

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

808

0

8 840

0

–1

Kifizetések

–1 072

–42 852

–43 924

–1 394

–31 184

–4 415

–3 306

– 673

0

–2 953

0

1

Visszavonások

–47

–2 245

–2 293

–5

–1 304

– 410

– 405

–35

0

– 133

0

–1

Törlések

– 191

0

– 191

–47

–1

–24

–18

–96

0

–5

0

0

2005-ben tett kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások

55 589

60 689

116 278

48 928

42 490

9 548

5 516

6 355

140

1 994

1 305

2

Kifizetések

–54 311

–6 600

–60 911

–47 071

–1 580

–3 556

–1 707

–5 518

– 140

–32

–1 305

–2

Törlések

–26

0

–26

0

–2

–12

–6

–5

0

–1

0

0

Kerekítés

–1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

2005 végén fennálló kötelezettségvállalások

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 581

12 387

836

0

7 710

0

–1

Forrás: 2005-es éves beszámoló.

| 3.7. | A
  3.1. ábra
  mutatja 1994-től kezdődően az elkülönített kiadások tekintetében fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összegét, valamint az abszolút és relatív értelemben vett állandó növekedést. A növekedés a következőknek tudható be: |
| --- | --- |

3.7.

A
  3.1. ábra
  mutatja 1994-től kezdődően az elkülönített kiadások tekintetében fennálló költségvetési kötelezettségvállalások összegét, valamint az abszolút és relatív értelemben vett állandó növekedést. A növekedés a következőknek tudható be:

| — | az 1999 és 2003 közötti fel nem használt előirányzatok összesített hatása, ami 40 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzat törlését eredményezte (5), |
| --- | --- |

—

az 1999 és 2003 közötti fel nem használt előirányzatok összesített hatása, ami 40 milliárd EUR összegű kifizetési előirányzat törlését eredményezte (5),

| — | az egyre nagyobb költségvetés – részben a bővítésnek köszönhető –, amelyben az előirányzott kötelezettségvállalások általában magasabbak, mint az előirányzott kifizetések. |
| --- | --- |

—

az egyre nagyobb költségvetés – részben a bővítésnek köszönhető –, amelyben az előirányzott kötelezettségvállalások általában magasabbak, mint az előirányzott kifizetések.

| 3.7. | A strukturális alapok 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési szabályaiban bekövetkezett változások természetes következményeként várható volt a fennálló kötelezettségvállalások abszolút értékének jelentős növekedése. |
| --- | --- |

3.7.

A strukturális alapok 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó kötelezettségvállalási és kifizetési szabályaiban bekövetkezett változások természetes következményeként várható volt a fennálló kötelezettségvállalások abszolút értékének jelentős növekedése.

A strukturális intézkedések esetében a következő három évben magasabb teljesítési arányra van szükség

| 3.8. | A költségvetési eljárás természetéből adódóan a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyenlege nem fejezi ki az Európai Közösségek jogi kötelezettségvállalásainak teljes mértékét (lásd a 3.1. bekezdést). 2005 végén 48,4 milliárd EUR összegű jogi kötelezettségvállalást még nem kötöttek le költségvetési szinten. Az összes fennálló jogi kötelezettségvállalás így 3,4 év kifizetéseit jelentette. Ezt az egyes költségvetési területek különböző időkorlátainak fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

3.8.

A költségvetési eljárás természetéből adódóan a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyenlege nem fejezi ki az Európai Közösségek jogi kötelezettségvállalásainak teljes mértékét (lásd a 3.1. bekezdést). 2005 végén 48,4 milliárd EUR összegű jogi kötelezettségvállalást még nem kötöttek le költségvetési szinten. Az összes fennálló jogi kötelezettségvállalás így 3,4 év kifizetéseit jelentette. Ezt az egyes költségvetési területek különböző időkorlátainak fényében kell értékelni.

| 3.8. | A 3.8–3.11. bekezdésekben használt mutatószámokat körültekintően kell értelmezni. A „fennálló jogi kötelezettségvállalások” adott évi kifizetésekhez viszonyított aránya – a Számvevőszék által idézett okoknál fogva – önmagában nem hasznos mutatószám. |
| --- | --- |

3.8.

A 3.8–3.11. bekezdésekben használt mutatószámokat körültekintően kell értelmezni. A „fennálló jogi kötelezettségvállalások” adott évi kifizetésekhez viszonyított aránya – a Számvevőszék által idézett okoknál fogva – önmagában nem hasznos mutatószám.

Image

| 3.9. | A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyenlegének nagy része strukturális műveletekre vonatkozik. 2005 végén a strukturális alapok 2000–2006-os programozási időszakára fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 67 milliárd EUR összeget tettek ki, ami 2,3 évnyi kiadást jelent a 2005-ös teljesítési arány mellett – ez kis növekedést jelent 2004-hez képest. A költségvetési kötelezettségvállalásokká még át nem ültetett jogi kötelezettségvállalások 39 milliárd EUR-t tesznek ki. Ennek megfelelően a strukturális alapok 2000–2006-os programozási időszakára fennálló összes jogi kötelezettségvállalás összege 2005 végén 106 milliárd EUR volt. Ez 3,6 évnyi kiadást jelent a 2005-ös teljesítési arány mellett, szemben a majdnem ötévnyi 2004-es kiadással. A csökkenés egyrészt a kifizetések 2004-hez képest magasabb 2005-ös szintjének tudható be, de még inkább annak a természetes következménynek, hogy 2005 egy évvel közelebb esik a program kifizetési ciklusának a végéhez (lásd a 
  3.2. ábrát
  ). |
| --- | --- |

3.9.

A fennálló költségvetési kötelezettségvállalások egyenlegének nagy része strukturális műveletekre vonatkozik. 2005 végén a strukturális alapok 2000–2006-os programozási időszakára fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 67 milliárd EUR összeget tettek ki, ami 2,3 évnyi kiadást jelent a 2005-ös teljesítési arány mellett – ez kis növekedést jelent 2004-hez képest. A költségvetési kötelezettségvállalásokká még át nem ültetett jogi kötelezettségvállalások 39 milliárd EUR-t tesznek ki. Ennek megfelelően a strukturális alapok 2000–2006-os programozási időszakára fennálló összes jogi kötelezettségvállalás összege 2005 végén 106 milliárd EUR volt. Ez 3,6 évnyi kiadást jelent a 2005-ös teljesítési arány mellett, szemben a majdnem ötévnyi 2004-es kiadással. A csökkenés egyrészt a kifizetések 2004-hez képest magasabb 2005-ös szintjének tudható be, de még inkább annak a természetes következménynek, hogy 2005 egy évvel közelebb esik a program kifizetési ciklusának a végéhez (lásd a 
  3.2. ábrát
  ).

Image

| 3.10. | A strukturális alapokra fennálló jogi kötelezettségvállalások kihasználására szükséges kiadások összegét a 2008. végi határidő (6) összefüggésében kell vizsgálni, hogy a kedvezményezettek részesülhessenek a kifizetésekből. A határidő betartása érdekében a tagállamoknak tovább kell növelniük a jelenlegi magas felhasználási szintet. Ennek biztosítása igen nehéz lesz, tekintve, hogy a projektek véglegesítésével a programozási ciklus végére csökken a felhasználás. Ráadásul 2007-től meg kell kezdeni a 2007–2013-as programozási ciklus teljesítéseit, de a jelenlegi ciklus befejezésének szükségessége késlelteti az új programok megkezdését és azt követő végrehajtását (7). |
| --- | --- |

3.10.

A strukturális alapokra fennálló jogi kötelezettségvállalások kihasználására szükséges kiadások összegét a 2008. végi határidő (6) összefüggésében kell vizsgálni, hogy a kedvezményezettek részesülhessenek a kifizetésekből. A határidő betartása érdekében a tagállamoknak tovább kell növelniük a jelenlegi magas felhasználási szintet. Ennek biztosítása igen nehéz lesz, tekintve, hogy a projektek véglegesítésével a programozási ciklus végére csökken a felhasználás. Ráadásul 2007-től meg kell kezdeni a 2007–2013-as programozási ciklus teljesítéseit, de a jelenlegi ciklus befejezésének szükségessége késlelteti az új programok megkezdését és azt követő végrehajtását (7).

| 3.10. | Mind a tagállamok, mind a Bizottság tisztában vannak azzal, hogy a ciklusok közötti zökkenőmentes váltás biztosításához éberségre van szükség, a programvégrehajtás és az új programok létrehozásához kapcsolódó többletmunkateher kezelése tekintetében egyaránt. A Bizottság és a tagállamok már dolgoznak a 2000–2006 közötti programok lezárásán. |
| --- | --- |

3.10.

Mind a tagállamok, mind a Bizottság tisztában vannak azzal, hogy a ciklusok közötti zökkenőmentes váltás biztosításához éberségre van szükség, a programvégrehajtás és az új programok létrehozásához kapcsolódó többletmunkateher kezelése tekintetében egyaránt. A Bizottság és a tagállamok már dolgoznak a 2000–2006 közötti programok lezárásán.

A Bizottság olyan költségvetéseket fog javasolni, amelyek megfelelnek a támogatható kifizetési kérelmek várható szintjének, függetlenül attól, hogy e kérelmek a 2000–2006, vagy a 2007–2013 közötti időszakban merülnek fel. A kiadások nem csökkennek szükségszerűen a jelenlegi programozási időszak utolsó éveiben. A jelenlegi időszak programjai egy részének egyenlege a 2007–2011 közötti időszakban kerül kifizetésre, ezzel átnyúlik a következő időszakra (8).

A jelenlegi időszakban – eltérően az 1994–1999-estől – az n + 2 szabály erőteljes ösztönzőt jelent a tagállamoknak annak biztosítására, hogy a végrehajtás megfelelően gyors ütemben haladjon, mivel a kellő időben fel nem használt forrásokat visszavonják.

| 3.11. | A Kohéziós Alapra kevesebbet költöttek a vártnál, nagyrészt amiatt, hogy az új tagállamokban a tervezettnél kevesebb volt a felhasználás. A kifizetési előirányzatokat költségvetés-módosítással 0,9 milliárd EUR értékben, illetve 30 %-kal csökkentették, és a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások a 2004-es 9,7 milliárd EUR-ról 12,5 milliárd EUR-ra nőttek 2005 végén. Ennek eredményeképpen a Kohéziós Alapra fennálló jogi kötelezettségvállalások összesen 18,6 milliárd EUR összeget tettek ki, ami 8,5 évnyi kifizetést jelent a 2005-ös teljesítési arány mellett. A strukturális alapokkal ellentétben viszont nincs általános jogi határidő a kifizetések teljesítésére. |
| --- | --- |

3.11.

A Kohéziós Alapra kevesebbet költöttek a vártnál, nagyrészt amiatt, hogy az új tagállamokban a tervezettnél kevesebb volt a felhasználás. A kifizetési előirányzatokat költségvetés-módosítással 0,9 milliárd EUR értékben, illetve 30 %-kal csökkentették, és a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások a 2004-es 9,7 milliárd EUR-ról 12,5 milliárd EUR-ra nőttek 2005 végén. Ennek eredményeképpen a Kohéziós Alapra fennálló jogi kötelezettségvállalások összesen 18,6 milliárd EUR összeget tettek ki, ami 8,5 évnyi kifizetést jelent a 2005-ös teljesítési arány mellett. A strukturális alapokkal ellentétben viszont nincs általános jogi határidő a kifizetések teljesítésére.

| 3.11. | A 2004. májusi bővítés jelentős mértékben megnövelte a fennálló jogi kötelezettségvállalások teljes állományát, miközben az új programok hatása a kifizetésekre szükségszerűen korlátozott a programok elindításakor. |
| --- | --- |

3.11.

A 2004. májusi bővítés jelentős mértékben megnövelte a fennálló jogi kötelezettségvállalások teljes állományát, miközben az új programok hatása a kifizetésekre szükségszerűen korlátozott a programok elindításakor.

Az n + 2 év szabály kevés költségvetési kötelezettségvállalás megszüntetését eredményezte

| 3.12. | Az n + 2 év szabály a strukturális alapokra vonatkozik és előírja az előirányzatok törlését, amennyiben a kötelezettségvállalás évét követő évtől számított két éven belül nem igényelnek kifizetést. A szabály célja a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások túlzott felhalmozódásának megakadályozása (9). Az n + 2 év szabály alkalmazásának következtében csak 286 millió EUR összegű fennálló költségvetési kötelezettségvállalást töröltek. Ez alig magasabb összeg a 2004-esnél (245 millió EUR), de még így is csak 0,9 %-át jelentette a két évnél régebbi, és így feltehetően törlésre kerülő kötelezettségvállalási részleteknek (valamint 0,4 %-át a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások teljes egyenlegének). |
| --- | --- |

3.12.

Az n + 2 év szabály a strukturális alapokra vonatkozik és előírja az előirányzatok törlését, amennyiben a kötelezettségvállalás évét követő évtől számított két éven belül nem igényelnek kifizetést. A szabály célja a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások túlzott felhalmozódásának megakadályozása (9). Az n + 2 év szabály alkalmazásának következtében csak 286 millió EUR összegű fennálló költségvetési kötelezettségvállalást töröltek. Ez alig magasabb összeg a 2004-esnél (245 millió EUR), de még így is csak 0,9 %-át jelentette a két évnél régebbi, és így feltehetően törlésre kerülő kötelezettségvállalási részleteknek (valamint 0,4 %-át a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások teljes egyenlegének).

| 3.12. | A programozási időszak elején adott előlegek, amelyek minden egyes program EU-15-re vonatkozó teljes 2000–2006-os keretének 7 %-át teszik ki, viszonylag hosszú távú védelmet nyújtanak az n + 2 szabály szerinti visszavonások ellen, mivel az előlegfizetések csökkentik az automatikus visszavonások elkerüléséhez szükséges visszatérítések szintjét. |
| --- | --- |

3.12.

A programozási időszak elején adott előlegek, amelyek minden egyes program EU-15-re vonatkozó teljes 2000–2006-os keretének 7 %-át teszik ki, viszonylag hosszú távú védelmet nyújtanak az n + 2 szabály szerinti visszavonások ellen, mivel az előlegfizetések csökkentik az automatikus visszavonások elkerüléséhez szükséges visszatérítések szintjét.

Ez a védelem idővel csökken és az elkövetkező években az n + 2 szabály szerinti visszavonások növekedéséhez vezethet (lásd a Számvevőszék 2004-es éves jelentésének 2.24. bekezdésére adott bizottsági választ). Az EU-10-re első ízben 2006 végétől alkalmazandó az n + 2 szabály.

| 3.13. | A gyakorlatban az n + 2 év szabály arra bátorítja a tagállamokat, hogy miután kifizették az alapul szolgáló kifizetéseket a végső kedvezményezetteknek, rögtön nyújtsák be az igényeiket, és ne várják ki, amíg a kedvezményezetteknél ténylegesen felmerülnek a költségek. Ennek az a kockázata, hogy a tagállamok nem támogatható vagy csak várható (nem tényleges) kiadásokra vonatkozóan nyújtanak be igényeket, hogy megelőzzék a törléseket. Az ilyen gyakorlat csökkentheti az n + 2 év szabály eredményességét. |
| --- | --- |

3.13.

A gyakorlatban az n + 2 év szabály arra bátorítja a tagállamokat, hogy miután kifizették az alapul szolgáló kifizetéseket a végső kedvezményezetteknek, rögtön nyújtsák be az igényeiket, és ne várják ki, amíg a kedvezményezetteknél ténylegesen felmerülnek a költségek. Ennek az a kockázata, hogy a tagállamok nem támogatható vagy csak várható (nem tényleges) kiadásokra vonatkozóan nyújtanak be igényeket, hogy megelőzzék a törléseket. Az ilyen gyakorlat csökkentheti az n + 2 év szabály eredményességét.

| 3.13. | A Bizottság tisztában van a kockázatokkal és saját ellenőrzései során vizsgálja, történtek-e visszaélések. |
| --- | --- |

3.13.

A Bizottság tisztában van a kockázatokkal és saját ellenőrzései során vizsgálja, történtek-e visszaélések.

| 3.14. | Az n + 2 év szabály értelmében eszközölt törlések összes értékének nagy része az Európai Szociális Alaphoz kötődik. Ráadásul a gyakorlatban egyes esetekben – mint 2004-ben is – a teljesítéshez kötött tartalékból (10) új kötelezettségvállalásokat tettek azokra a programokra, amelyeknél kötelezettségvállalásokat töröltek, ezzel részben közömbösítve az eljárás hatását (11). |
| --- | --- |

3.14.

Az n + 2 év szabály értelmében eszközölt törlések összes értékének nagy része az Európai Szociális Alaphoz kötődik. Ráadásul a gyakorlatban egyes esetekben – mint 2004-ben is – a teljesítéshez kötött tartalékból (10) új kötelezettségvállalásokat tettek azokra a programokra, amelyeknél kötelezettségvállalásokat töröltek, ezzel részben közömbösítve az eljárás hatását (11).

| 3.14. | Mivel az előirányzatok nem csoportosíthatók át a célkitűzések között (az összegeket az Európai Tanács 1999-es berlini ülése, valamint a strukturális alapokról szóló rendelet rögzítette), a teljesítményhez kötött tartalékért folyó verseny egy tagállam egy célkitűzésen belüli programjaira korlátozódik. |
| --- | --- |

3.14.

Mivel az előirányzatok nem csoportosíthatók át a célkitűzések között (az összegeket az Európai Tanács 1999-es berlini ülése, valamint a strukturális alapokról szóló rendelet rögzítette), a teljesítményhez kötött tartalékért folyó verseny egy tagállam egy célkitűzésen belüli programjaira korlátozódik.

Mivel Hollandiában csupán egy, a harmadik célkitűzéshez tartozó egységes programozási dokumentum van, ez esetben nem volt más lehetőség, mint e programhoz rendelni a tartalékot. A forrásokat azonban a program jobban teljesítő prioritásaihoz csoportosították át (lásd a Számvevőszék 2004-es éves jelentésének 2.25. bekezdésére adott bizottsági választ).

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 3.15. | A 2005-ös magas kihasználtsági ráta és az aktív költségvetési gazdálkodás a 2004-es jobb költségvetési teljesítésnek köszönhető. A nagy kiadást igénylő programok a várt szinten folytatódtak, bár a tíz régi tagállam felvevőképességében nehézségek voltak tapasztalhatók, különösen a Kohéziós Alap esetében. A magas kihasználtsági ráta ellenére a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 8 %-kal, az eddigi legmagasabb 119 milliárd EUR összegre nőttek, ami 2,4 évnyi felhasználást jelent. |
| --- | --- |

3.15.

A 2005-ös magas kihasználtsági ráta és az aktív költségvetési gazdálkodás a 2004-es jobb költségvetési teljesítésnek köszönhető. A nagy kiadást igénylő programok a várt szinten folytatódtak, bár a tíz régi tagállam felvevőképességében nehézségek voltak tapasztalhatók, különösen a Kohéziós Alap esetében. A magas kihasználtsági ráta ellenére a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások 8 %-kal, az eddigi legmagasabb 119 milliárd EUR összegre nőttek, ami 2,4 évnyi felhasználást jelent.

| 3.15. | A többéves programok differenciált előirányzatainak – a bővítés tükrözése érdekében – megnövelt költségvetése következtében némi növekedés várható a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásokban. |
| --- | --- |

3.15.

A többéves programok differenciált előirányzatainak – a bővítés tükrözése érdekében – megnövelt költségvetése következtében némi növekedés várható a fennálló költségvetési kötelezettségvállalásokban.

| 3.16. | A strukturális alapok esetében (ami az elkülönített kiadások nagy részét és a fennálló kötelezettségvállalásokat jelenti) a magas szintű kihasználtságot tovább kell növelni annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezettek a 2000–2006-os programok kifizetési határideje (2008 vége) előtt megkapják a kifizetéseket. Ez különösen nehéznek ígérkezik, tekintve, hogy a programok befejezésének közeledtével a felhasználás általában csökken. Ennek megfelelően fennáll annak a veszélye, hogy a korábbiakhoz hasonlóan a jelenlegi programok lezárása most is késleltetni fogja a 2007–2013-as programok kezdetét és megvalósítását. |
| --- | --- |

3.16.

A strukturális alapok esetében (ami az elkülönített kiadások nagy részét és a fennálló kötelezettségvállalásokat jelenti) a magas szintű kihasználtságot tovább kell növelni annak biztosítása érdekében, hogy a kedvezményezettek a 2000–2006-os programok kifizetési határideje (2008 vége) előtt megkapják a kifizetéseket. Ez különösen nehéznek ígérkezik, tekintve, hogy a programok befejezésének közeledtével a felhasználás általában csökken. Ennek megfelelően fennáll annak a veszélye, hogy a korábbiakhoz hasonlóan a jelenlegi programok lezárása most is késleltetni fogja a 2007–2013-as programok kezdetét és megvalósítását.

| 3.16. | A kiadások nem csökkennek szükségszerűen a jelenlegi időszak utolsó éveiben. A jelenlegi programozási időszak programjai végrehajtásának alakulásáról rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak jelentős lassulásra. Mind a tagállamok, mind a Bizottság tisztában vannak azzal, hogy a ciklusok közötti zökkenőmentes váltás biztosításához éberségre van szükség, a programvégrehajtás és az új programok létrehozásához kapcsolódó többletmunkateher kezelése tekintetében egyaránt. A Bizottság és a tagállamok már dolgoznak a 2000–2006 közötti programok lezárásán. |
| --- | --- |

3.16.

A kiadások nem csökkennek szükségszerűen a jelenlegi időszak utolsó éveiben. A jelenlegi programozási időszak programjai végrehajtásának alakulásáról rendelkezésre álló bizonyítékok nem utalnak jelentős lassulásra. Mind a tagállamok, mind a Bizottság tisztában vannak azzal, hogy a ciklusok közötti zökkenőmentes váltás biztosításához éberségre van szükség, a programvégrehajtás és az új programok létrehozásához kapcsolódó többletmunkateher kezelése tekintetében egyaránt. A Bizottság és a tagállamok már dolgoznak a 2000–2006 közötti programok lezárásán.

| 3.17. | Az eredményes költségvetési irányításhoz realisztikus és pontos költségvetésre van szükség, amely figyelembe veszi a kifizetések várható profilját, különösen a tagállamok és a kedvezményezett államok felvevőképességét. A jelenlegi programozási időszak első három évére ez nem volt jellemző. A főbb kiadási programok kötelezettségvállalásait egyenlő részre osztott szakaszokra vállalják, amelyek nem tükrözik a kifizetések időbeli ütemezését vagy profilját. A programok kezdetén tapasztalható alacsony szintű felhasználás miatt a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások felhalmozódtak, és a kötelezettségvállalásokat csak sok évvel azután használják ki, hogy elvállalták őket. |
| --- | --- |

3.17.

Az eredményes költségvetési irányításhoz realisztikus és pontos költségvetésre van szükség, amely figyelembe veszi a kifizetések várható profilját, különösen a tagállamok és a kedvezményezett államok felvevőképességét. A jelenlegi programozási időszak első három évére ez nem volt jellemző. A főbb kiadási programok kötelezettségvállalásait egyenlő részre osztott szakaszokra vállalják, amelyek nem tükrözik a kifizetések időbeli ütemezését vagy profilját. A programok kezdetén tapasztalható alacsony szintű felhasználás miatt a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások felhalmozódtak, és a kötelezettségvállalásokat csak sok évvel azután használják ki, hogy elvállalták őket.

| 3.17. | A rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok végrehajtását tekintve 2005 nagyon jó év volt, ami részben a realisztikus és megfelelő költségvetés-készítésre vezethető vissza. |
| --- | --- |

3.17.

A rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok végrehajtását tekintve 2005 nagyon jó év volt, ami részben a realisztikus és megfelelő költségvetés-készítésre vezethető vissza.

A Bizottság a kötelezettségvállalásokat a tagállamokkal a pénzügyi tervről hozott megállapodással és a strukturális alapokról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban irányozza elő.

| 3.18. | Ezt a helyzetet a folyamatosan és egyenletesen növekvő éves kötelezettségvállalási és kifizetési költségvetések okozzák. Utóbbit arra az elvárásra alapozza a Bizottság, hogy a programozási ciklusok egybeesésekor az új időszak kezdeti alacsony kifizetési igényeit kompenzálják a régebbi időszak végének kifizetései (12). Amikor nem ez a helyzet (például a 2000–2003-as időszakban), jelentős a fel nem használás. Ennek következményeképpen fennáll a kockázata annak, hogy a felhasználás jelentős szintje jóval tovább tart majd, mint a 2000–2006-os pénzügyi terv időszaka. |
| --- | --- |

3.18.

Ezt a helyzetet a folyamatosan és egyenletesen növekvő éves kötelezettségvállalási és kifizetési költségvetések okozzák. Utóbbit arra az elvárásra alapozza a Bizottság, hogy a programozási ciklusok egybeesésekor az új időszak kezdeti alacsony kifizetési igényeit kompenzálják a régebbi időszak végének kifizetései (12). Amikor nem ez a helyzet (például a 2000–2003-as időszakban), jelentős a fel nem használás. Ennek következményeképpen fennáll a kockázata annak, hogy a felhasználás jelentős szintje jóval tovább tart majd, mint a 2000–2006-os pénzügyi terv időszaka.

| 3.18. | A Bizottság költségvetései minden egyes programozási időszak követelményeinek részletes elemzésén alapulnak. |
| --- | --- |

3.18.

A Bizottság költségvetései minden egyes programozási időszak követelményeinek részletes elemzésén alapulnak.

A jelenlegi szabályozási keretben (és abban, amelyről a jogalkotó hatóság a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan folytat tárgyalásokat) az egyik időszak programjaihoz kapcsolódó költések jelentős szintje néhány évre átnyúlik a következő időszakba. A Bizottság szigorúan felügyeli majd a helyzetet annak érdekében, hogy az új programozási időszak elején elkerülje a problémák megismétlődését.

| 3.19. | A strukturális alapok esetében eddig alig töröltek kötelezettségvállalásokat az n + 2 év szabály alapján. A szabály költségvetési eszközkénti eredményességét alááshatja, ha a tagállamok nem támogatható vagy várható kifizetésekre nyújtanak be igényeket, hogy megakadályozzák a kötelezettségvállalások törlését. |
| --- | --- |

3.19.

A strukturális alapok esetében eddig alig töröltek kötelezettségvállalásokat az n + 2 év szabály alapján. A szabály költségvetési eszközkénti eredményességét alááshatja, ha a tagállamok nem támogatható vagy várható kifizetésekre nyújtanak be igényeket, hogy megakadályozzák a kötelezettségvállalások törlését.

| 3.19. | A visszavonások szintje önmagában nem megfelelő mutató az n + 2 szabály hatékonyságának mérésére, pontosan azért, mert a szabály a költségvetés végrehajtásának ösztönzésére is hatással van. |
| --- | --- |

3.19.

A visszavonások szintje önmagában nem megfelelő mutató az n + 2 szabály hatékonyságának mérésére, pontosan azért, mert a szabály a költségvetés végrehajtásának ösztönzésére is hatással van.

A Bizottság teljes mértékben egyetért azzal, hogy az n + 2 szabályt szigorúan végre kell hajtani.

| 3.20. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság alaposan elemezze a jelenlegi strukturális műveletek kiadási programjainak előrelátható befejezését és azt, hogy ez milyen hatással lesz a következő programokra. A Bizottságnak biztosítania kell továbbá a strukturális alapokra az n + 2 év szabály eredményes alkalmazását, azzal, hogy jelentős értékű költségvetési kötelezettségvállalást kell majd törölnie, hacsak a tagállamoknak nem sikerül még tovább növelniük a támogatható felhasználások mértékét. |
| --- | --- |

3.20.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság alaposan elemezze a jelenlegi strukturális műveletek kiadási programjainak előrelátható befejezését és azt, hogy ez milyen hatással lesz a következő programokra. A Bizottságnak biztosítania kell továbbá a strukturális alapokra az n + 2 év szabály eredményes alkalmazását, azzal, hogy jelentős értékű költségvetési kötelezettségvállalást kell majd törölnie, hacsak a tagállamoknak nem sikerül még tovább növelniük a támogatható felhasználások mértékét.

| 3.20. | A Bizottság egyetért az ajánlással. |
| --- | --- |

3.20.

A Bizottság egyetért az ajánlással.

A Bizottság továbbra is biztosítja az n + 2 szabály hatékony alkalmazását.

| 3.21. | A 2007-től 2013-ig tartó programozási időszakra a Bizottságnak: |
| --- | --- |

3.21.

A 2007-től 2013-ig tartó programozási időszakra a Bizottságnak:

| — | biztosítani kellene, hogy a programokat gyorsan és ésszerű becslésekre alapozva fogadják el, |
| --- | --- |

—

biztosítani kellene, hogy a programokat gyorsan és ésszerű becslésekre alapozva fogadják el,

| — | kritikusan felül kellene vizsgálnia a tagállamok kifizetési előrejelzését, |
| --- | --- |

—

kritikusan felül kellene vizsgálnia a tagállamok kifizetési előrejelzését,

| — | biztosítani kellene, hogy az éves költségvetés összhangban álljon a felhasználás mértékére vonatkozó realisztikus becslésekkel a programidőszak alatt. |
| --- | --- |

—

biztosítani kellene, hogy az éves költségvetés összhangban álljon a felhasználás mértékére vonatkozó realisztikus becslésekkel a programidőszak alatt.

| 3.21. | A Bizottság egyetért az ajánlással. |
| --- | --- |

3.21.

A Bizottság egyetért az ajánlással.

---

(1)  A 2005-ös költségvetés végrehajtására vonatkozó részletes információkat a Bizottságnak a 2005-ös pénzügyi év költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról összeállított jelentése tartalmazza, lásd: http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  Az előirányzatok átvitelének bővebb kifejtéséről lásd az
  I. melléklet
  7.3. pontját.

(3)  A költségvetési többlet – ami különbözik a gazdasági eredménykimutatástól – azt tükrözi, hogy a költségvetés milyen mértékben nem került elköltésre. A többlet nem olyan tartalék, amelyet fel lehet halmozni és a következő évek kiadásainak finanszírozására felhasználni. A többletet jelentő, fel nem használt bevétel egy jóváírás a következő évre beszedendő saját forrásokkal szemben.

(4)  Lásd a 3.2. bekezdést.

(5)  Lásd a Számvevőszék 2003. évi éves jelentésének 2.12. bekezdését.

(6)  2009 eleje vagy közepe bizonyos esetekben.

(7)  Korábban a lezárás egy külön projektciklus volt: „Az 1994–99-es programok befejezésével kapcsolatos igazgatási és pénzügyi kényszer nagyban hozzájárult a 2000–2006-os időszak programjainak megkezdésében bekövetkezett késésekhez.” (COM(2002) 528 végleges, 4. o.)

(8)  A 2000–2006 közötti időszak programjai esetében a támogathatóság végső időpontja rendes esetben – az n + 2 szabállyal összhangban – 2008 vége. A programok egyenlegének utolsó 5 %-a azonban csak azután fizethető ki, hogy a tagállamok kielégítő záródokumentumokat nyújtottak be, amelyek határideje 2010 eleje. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy 2010-ben és 2011-ben is sor kerül néhány kifizetésre.

(9)  Lásd a Bizottság válaszát a Számvevőszék 2004-es éves jelentésének 2.23. bekezdésére. Lásd még a Bizottság válaszát a Számvevőszék 2003-as éves jelentésének 2.48. bekezdésére: „Az n + 2 szabálynak a fennálló kötelezettségvállalások stabilizált szintjét kellene eredményeznie az elkövetkezendő években...”.

(10)  Az egyes tagállamok számára megállapított előirányzatok 4 %-a tartalékba került, hogy a legjobban teljesítő programok között kerüljön elosztásra 2004-től 2006-ig három részletben.

(11)  Például az n + 2 év szabály következtében Hollandiában visszavontak 79 millió EUR-t egy programtól, majd ugyanaz a program 24 millió EUR-ban részesült a teljesítéshez kötött tartalékból.

(12)  A Bizottság a Számvevőszék 2003. évi éves jelentésének 2.16. bekezdésére a következő választ adta: „A többéves programok esetében a programozási ciklusok egybeesése idővel helyrehozza a kifizetéseket. A strukturális alap új programozási időszak kezdetén például a megelőző időszak programjainak kifizetései általában kompenzálták a jelenlegi programok egyelőre alacsony kifizetési arányát, mielőtt elérnék a megfelelő sebességet.”

---

4. FEJEZET

Bevételek

TARTALOM

Bevezetés

Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

Az ellenőrzés hatóköre

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

A felügyeleti és kontrollrendszerek működése

A Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei

Felügyeleti és kontrollrendszerek a tagállamokban

Következtetések és ajánlások

A korábbi észrevételek hasznosulásának nyomon követése

Hagyományos saját források: B-számlákkal történő kiigazítás

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 4.1. | Az Európai Unió költségvetési bevétele saját forrásokból és egyéb bevételekből áll. Ahogy azt a
  4.1. táblázat
  , a
  4.1. ábra
  és a
  4.2. ábra
  mutatja, a saját források messze a legjelentősebb forrásai a költségvetési kiadások finanszírozásának (94,3 %). |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

4.1.

Az Európai Unió költségvetési bevétele saját forrásokból és egyéb bevételekből áll. Ahogy azt a
  4.1. táblázat
  , a
  4.1. ábra
  és a
  4.2. ábra
  mutatja, a saját források messze a legjelentősebb forrásai a költségvetési kiadások finanszírozásának (94,3 %).

4.1. tábla – A 2004-es és 2005-ös pénzügyi évek bevétele

| (millió EUR) |
| --- |
| A bevétel típusa és a megfelelő költségvetési megnevezése | Tényleges bevétel 2004-ben | A 2005-ös költségvetés alakulása | Tényleges bevétel 2005-ben | %-os változás (2004 és 2005 között) |
| Eredeti költségvetés | Végleges költségvetés |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Hagyományos saját források (net of 25 % collection costs) | 12 307,1 | 12 363,0 | 13 944,0 | 14 063,1 | 14,3 |
| – Mezőgazdasági lefölözések (10. alcím) | 1 313,4 | 819,5 | 1 119,4 | 1 350,8 | 2,8 |
| – Cukor- és izoglükóz illetékek (11. alcím) | 401,6 | 793,6 | 793,8 | 695,1 | 73,1 |
| – Vámok (12. alcím) | 10 592,1 | 10 749,9 | 12 030,8 | 12 017,2 | 13,5 |
| 2 | HÉA-alapú források | 13 912,1 | 15 313,5 | 15 956,0 | 16 018,0 | 15,1 |
| – HÉA-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (13. alcím) | 13 679,3 | 15 313,5 | 15 556,0 | 15 618,9 | |
| – Előző évek egyenlegei (31. alcím) | 232,8 | 0,0 | 400,0 | 399,1 | |
| 3 | GNI-alapú forrás | 68 982,0 | 77 583,0 | 70 935,4 | 70 860,6 | 2,7 |
| – HÉA-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (14. alcím) | 69 214,2 | 77 583,0 | 68 884,1 | 68 811,6 | |
| – Előző évek egyenlegei (32. alcím) | – 232,2 | 0,0 | 2 051,3 | 2 049,0 | |
| 4 | Egyenlegek és kiigazítások | – 148,0 | 0,0 | 0,0 | – 130,6 | –11,8 |
| – UK-kiigazítás (15. alcím) | – 149,3 | 0,0 | 0,0 | – 120,3 | |
| – A UK-kiigazítás végleges kiszámítása (35. alcím) | 1,3 | 0,0 | 0,0 | –10,3 | |
| 5 | Egyéb bevételek | 8 458,7 | 1 040,5 | 4 848,6 | 6 279,5 | –25,8 |
| – Többlet az előző pénzügyi évből (30. alcím) | 5 693,0 | 0,0 | 3 262,7 | 3 262,7 | –42,7 |
| – Egyéb bevégelek (4–9. címek) | 2 765,7 | 1 040,5 | 1 585,9 | 3 016,8 | 9,1 |
| Mindösszesen | 103 511,9 | 106 300,0 | 105 684,0 | 107 090,6 | 3,5 |
| Forrás: A 2005-ös költségvetések és költségvetés-módosítások; az Európai Közösségek 2005-ös éves beszámolója. |

(millió EUR)

A bevétel típusa és a megfelelő költségvetési megnevezése

Tényleges bevétel 2004-ben

A 2005-ös költségvetés alakulása

Tényleges bevétel 2005-ben

%-os változás (2004 és 2005 között)

Eredeti költségvetés

Végleges költségvetés

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Hagyományos saját források (net of 25 % collection costs)

12 307,1

12 363,0

13 944,0

14 063,1

14,3

– Mezőgazdasági lefölözések (10. alcím)

1 313,4

819,5

1 119,4

1 350,8

2,8

– Cukor- és izoglükóz illetékek (11. alcím)

401,6

793,6

793,8

695,1

73,1

– Vámok (12. alcím)

10 592,1

10 749,9

12 030,8

12 017,2

13,5

2

HÉA-alapú források

13 912,1

15 313,5

15 956,0

16 018,0

15,1

– HÉA-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (13. alcím)

13 679,3

15 313,5

15 556,0

15 618,9

– Előző évek egyenlegei (31. alcím)

232,8

0,0

400,0

399,1

3

GNI-alapú forrás

68 982,0

77 583,0

70 935,4

70 860,6

2,7

– HÉA-alapú forrás a folyó pénzügyi évből (14. alcím)

69 214,2

77 583,0

68 884,1

68 811,6

– Előző évek egyenlegei (32. alcím)

– 232,2

0,0

2 051,3

2 049,0

4

Egyenlegek és kiigazítások

– 148,0

0,0

0,0

– 130,6

–11,8

– UK-kiigazítás (15. alcím)

– 149,3

0,0

0,0

– 120,3

– A UK-kiigazítás végleges kiszámítása (35. alcím)

1,3

0,0

0,0

–10,3

5

Egyéb bevételek

8 458,7

1 040,5

4 848,6

6 279,5

–25,8

– Többlet az előző pénzügyi évből (30. alcím)

5 693,0

0,0

3 262,7

3 262,7

–42,7

– Egyéb bevégelek (4–9. címek)

2 765,7

1 040,5

1 585,9

3 016,8

9,1

Mindösszesen

103 511,9

106 300,0

105 684,0

107 090,6

3,5

Forrás: A 2005-ös költségvetések és költségvetés-módosítások; az Európai Közösségek 2005-ös éves beszámolója.

Image

Image

| 4.2. | A saját forrásoknak három kategóriája van: a hagyományos saját források (vámok, mezőgazdasági lefölözések és cukorilletékek) (2) (13,3 %), a tagállamok által beszedett hozzáadottérték-adó alapján kiszámított saját források (14,9 %), illetve a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmén (66,1 %) alapuló saját források (3). |
| --- | --- |

4.2.

A saját forrásoknak három kategóriája van: a hagyományos saját források (vámok, mezőgazdasági lefölözések és cukorilletékek) (2) (13,3 %), a tagállamok által beszedett hozzáadottérték-adó alapján kiszámított saját források (14,9 %), illetve a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmén (66,1 %) alapuló saját források (3).

KÜLÖN ÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

Hagyományos saját források

| 4.3. | A hagyományos saját források beszedése a következő főbb kockázatoknak van kitéve: az illeték kijátszása helytelen adatok közlése vagy egyszerűen csempészet révén; az illeték összegének helytelen kiszámítása vagy megállapításának elmulasztása a rendszer fel nem tárt hibái vagy gyengeségei miatt; illetve a megállapított illeték tagállami elszámolásaiban előforduló tévedések és mulasztások. |
| --- | --- |

4.3.

A hagyományos saját források beszedése a következő főbb kockázatoknak van kitéve: az illeték kijátszása helytelen adatok közlése vagy egyszerűen csempészet révén; az illeték összegének helytelen kiszámítása vagy megállapításának elmulasztása a rendszer fel nem tárt hibái vagy gyengeségei miatt; illetve a megállapított illeték tagállami elszámolásaiban előforduló tévedések és mulasztások.

| 4.4. | Az elszámolások számvevőszéki ellenőrzése nem terjedhet ki azokra a behozatalokra, amelyeket nem jelentenek be és amelyek kikerülik a vámellenőrzéseket. Az ellenőrzés ugyanakkor mind a Bizottságnál, mind a tagállamokban értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket, hogy felmérje, azok teljessége ésszerű bizonyossággal állítható-e. Az értékelés a következőket vizsgálta: a vámfelügyelet szervezetét és a hagyományos saját források nemzeti számviteli rendszereit nyolc tagállamban (4) (lásd 4.22. bekezdés); a kölcsönös segítségnyújtási intézkedések eredményességét (4.10–4.12. bekezdés); a Bizottság hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos elszámolásait; és – hogy megfelelő bizonyosságot lehessen szerezni az elszámolt összegek teljességéről és pontosságáról – az illetékekhez kapcsolódó pénzmozgásokat. |
| --- | --- |

4.4.

Az elszámolások számvevőszéki ellenőrzése nem terjedhet ki azokra a behozatalokra, amelyeket nem jelentenek be és amelyek kikerülik a vámellenőrzéseket. Az ellenőrzés ugyanakkor mind a Bizottságnál, mind a tagállamokban értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket, hogy felmérje, azok teljessége ésszerű bizonyossággal állítható-e. Az értékelés a következőket vizsgálta: a vámfelügyelet szervezetét és a hagyományos saját források nemzeti számviteli rendszereit nyolc tagállamban (4) (lásd 4.22. bekezdés); a kölcsönös segítségnyújtási intézkedések eredményességét (4.10–4.12. bekezdés); a Bizottság hagyományos saját forrásokkal kapcsolatos elszámolásait; és – hogy megfelelő bizonyosságot lehessen szerezni az elszámolt összegek teljességéről és pontosságáról – az illetékekhez kapcsolódó pénzmozgásokat.

HÉA- és GNI-alapú saját források

| 4.5. | A HÉA (hozzáadottértékadó)-alapú és a GNI-alapú (bruttó nemzeti jövedelemből származó) saját források olyan makrogazdasági statisztikákra épülnek, amelyek alapjául közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak. A HÉA- és a GNI-alapú saját források ellenőrzése ezért a tagállamok által összeállított makrogazdasági aggregátumok (előrejelzések, illetve tényleges számadatok) Bizottsághoz történő beérkezését tekintette kiindulópontjának. Az ellenőrzés a Bizottság azon rendszerének értékelését célozta, amelyben az adatokat azok végleges beszámolóba történő illesztéséig kezelik. Az ellenőrzés tehát az éves költségvetés összeállítására és annak a tagállami havi befizetések tekintetében történő végrehajtására terjedt ki. A Számvevőszék ezenfelül folytatta a nemzeti számlák összeállítási eljárásához kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek felülvizsgálatát a tagállamok statisztikai hivatalainál. |
| --- | --- |

4.5.

A HÉA (hozzáadottértékadó)-alapú és a GNI-alapú (bruttó nemzeti jövedelemből származó) saját források olyan makrogazdasági statisztikákra épülnek, amelyek alapjául közvetlenül nem ellenőrizhető adatok szolgálnak. A HÉA- és a GNI-alapú saját források ellenőrzése ezért a tagállamok által összeállított makrogazdasági aggregátumok (előrejelzések, illetve tényleges számadatok) Bizottsághoz történő beérkezését tekintette kiindulópontjának. Az ellenőrzés a Bizottság azon rendszerének értékelését célozta, amelyben az adatokat azok végleges beszámolóba történő illesztéséig kezelik. Az ellenőrzés tehát az éves költségvetés összeállítására és annak a tagállami havi befizetések tekintetében történő végrehajtására terjedt ki. A Számvevőszék ezenfelül folytatta a nemzeti számlák összeállítási eljárásához kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek felülvizsgálatát a tagállamok statisztikai hivatalainál.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

Hagyományos saját források

| 4.6. | A vámáru-nyilatkozatok (a hagyományos saját források alapjául szolgáló ügyletek) tartalmaztak ugyan kisebb hibákat, ám ezek nem gyakoroltak lényegi hatást az elszámolásokra. Ugyanakkor több tagállam helytelenül visszatartotta és külön számlákra (B-számlák) könyvelte le a hagyományos saját források egyes olyan tételeit, amelyeket azonnal a Bizottság rendelkezésére kellett volna bocsátani. |
| --- | --- |

4.6.

A vámáru-nyilatkozatok (a hagyományos saját források alapjául szolgáló ügyletek) tartalmaztak ugyan kisebb hibákat, ám ezek nem gyakoroltak lényegi hatást az elszámolásokra. Ugyanakkor több tagállam helytelenül visszatartotta és külön számlákra (B-számlák) könyvelte le a hagyományos saját források egyes olyan tételeit, amelyeket azonnal a Bizottság rendelkezésére kellett volna bocsátani.

| 4.6. | A Bizottság kamatfizetésre kötelezi a tagállamokat a saját források rendelkezésre bocsátásában felfedezett valamennyi késés esetén. |
| --- | --- |

4.6.

A Bizottság kamatfizetésre kötelezi a tagállamokat a saját források rendelkezésre bocsátásában felfedezett valamennyi késés esetén.

| 4.7. | Akárcsak az elmúlt években, a számvevőszéki ellenőrzés és a bizottsági helyszíni vizsgálatok (lásd 4.9. bekezdés) egyes tagállamokban visszatérő hiányosságokat állapítottak meg a B-számlákkal kapcsolatban (5). Bizonyos hibák a számlákra való könyvelésre vonatkozó előírásokkal voltak kapcsolatosak. Egyes tagállamok, amelyek B-számlái az egyenleg 34 %-át teszik ki, a részben biztosított vámtartozások teljes összegét a B-számlákon szerepeltették, így a biztosított rész csak késve vált a Bizottság számára elérhetővé. Hibákat okozott az is, hogy a tagállamok nem alakították át számviteli rendszerüket a fellebbezések vagy behajtások pontos rögzítéséhez, illetve az, hogy nem megfelelő a jelentések elkészítésének belső ellenőrzése. Ezen gondok miatt 22,7 millió EUR összegű potenciális illeték vita tárgyát képezi a Bizottság és Németország között. |
| --- | --- |

4.7.

Akárcsak az elmúlt években, a számvevőszéki ellenőrzés és a bizottsági helyszíni vizsgálatok (lásd 4.9. bekezdés) egyes tagállamokban visszatérő hiányosságokat állapítottak meg a B-számlákkal kapcsolatban (5). Bizonyos hibák a számlákra való könyvelésre vonatkozó előírásokkal voltak kapcsolatosak. Egyes tagállamok, amelyek B-számlái az egyenleg 34 %-át teszik ki, a részben biztosított vámtartozások teljes összegét a B-számlákon szerepeltették, így a biztosított rész csak késve vált a Bizottság számára elérhetővé. Hibákat okozott az is, hogy a tagállamok nem alakították át számviteli rendszerüket a fellebbezések vagy behajtások pontos rögzítéséhez, illetve az, hogy nem megfelelő a jelentések elkészítésének belső ellenőrzése. Ezen gondok miatt 22,7 millió EUR összegű potenciális illeték vita tárgyát képezi a Bizottság és Németország között.

| 4.7. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék megállapításaival. Az a gyakorlat, hogy a B-számlákon nem vitatott összegeket tartanak nyilván, mert a rendelkezésre álló garancia elégtelen lehet, helytelen. Emellett ellentétes a Bizottság által a tagállamoknak adott tanáccsal. A Bizottság megtesz minden megfelelő intézkedést – a jogsértési eljárást is beleértve – e helytelen gyakorlat megszüntetésére. |
| --- | --- |

4.7.

A Bizottság egyetért a Számvevőszék megállapításaival. Az a gyakorlat, hogy a B-számlákon nem vitatott összegeket tartanak nyilván, mert a rendelkezésre álló garancia elégtelen lehet, helytelen. Emellett ellentétes a Bizottság által a tagállamoknak adott tanáccsal. A Bizottság megtesz minden megfelelő intézkedést – a jogsértési eljárást is beleértve – e helytelen gyakorlat megszüntetésére.

Németország eredetileg 40 millió eurót kitevő kiigazításokat hajtott végre B-számláinak egyenlegén. A Bizottság továbbra is megköveteli a kiigazítás pénzügyi következményeinek megbízható azonosítását. Ezidáig ez csupán a kiigazítások kevesebb mint fele, valamint 387 415 EUR rendelkezésre bocsátott összeg esetében történt meg. Németországot felkérték, hogy a fennmaradó összegre (mintegy 22,7 millió EUR) nyújtson be további bizonyítékokat, ezután a Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket.

HÉA- és GNI-alapú saját források

| 4.8. | A Számvevőszék ellenőrzése semmilyen lényegi hibát nem állapított meg a tagállamok HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetéseiben. |
| --- | --- |

4.8.

A Számvevőszék ellenőrzése semmilyen lényegi hibát nem állapított meg a tagállamok HÉA- és GNI-alapú sajátforrás-befizetéseiben.

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése

A Bizottság felügyeleti és kontrollrendszerei

Hagyományos saját források

| 4.9. | A Számvevőszék megvizsgálta a Bizottság (6) által végzett ellenőrzéseket, és figyelembe vette azok eredményeit. Akárcsak az előző években, a Bizottság munkamódszerét megalapozottnak, a dokumentációját pedig jónak találta. A vizsgálatok megállapították, hogy a saját források beszedésének rendszerei általában kielégítők, ugyanakkor megerősítették a B-számláknak bizonyos tagállamokban továbbra is fennálló kétséges megbízhatóságát (lásd 4.7. bekezdés). |
| --- | --- |

4.9.

A Számvevőszék megvizsgálta a Bizottság (6) által végzett ellenőrzéseket, és figyelembe vette azok eredményeit. Akárcsak az előző években, a Bizottság munkamódszerét megalapozottnak, a dokumentációját pedig jónak találta. A vizsgálatok megállapították, hogy a saját források beszedésének rendszerei általában kielégítők, ugyanakkor megerősítették a B-számláknak bizonyos tagállamokban továbbra is fennálló kétséges megbízhatóságát (lásd 4.7. bekezdés).

Vámügyekben való kölcsönös segítségnyújtás

| 4.10. | A felügyeleti és kontrollrendszerek esetében fontos szempont a tagállami és a bizottsági intézkedések összehangolása, hogy a Közösség pénzügyi érdekei védve legyenek a csalással és a szabálytalanságokkal szemben (7). Ha ezekben a rendszerekben hibák lennének, az veszélyeztetné az illetékek maradéktalan beszedését. Az 515/97/EK tanácsi rendelet (8) külön rendelkezéseket ír elő a vámügyekben és a mezőgazdasági szektorban való kölcsönös segítségnyújtásról. A Bizottság az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) működik együtt ennek a feladatnak az ellátásában. |
| --- | --- |

4.10.

A felügyeleti és kontrollrendszerek esetében fontos szempont a tagállami és a bizottsági intézkedések összehangolása, hogy a Közösség pénzügyi érdekei védve legyenek a csalással és a szabálytalanságokkal szemben (7). Ha ezekben a rendszerekben hibák lennének, az veszélyeztetné az illetékek maradéktalan beszedését. Az 515/97/EK tanácsi rendelet (8) külön rendelkezéseket ír elő a vámügyekben és a mezőgazdasági szektorban való kölcsönös segítségnyújtásról. A Bizottság az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) működik együtt ennek a feladatnak az ellátásában.

| 4.11. | A tagállamok kölcsönös segítségnyújtási ügyekről szóló jelentéseiben továbbra is előfordulnak következetlenségek, és a közigazgatási vizsgálat szakaszát nagyon hosszú, néha öt évet meghaladó késedelmek jellemzik. Ez bevételkiesést okozhat, mivel az általános elévülési idő három év. Ez a megállapítás egybevág az OLAF irányításáról nemrég készített számvevőszéki ellenőrzés (9) azon észrevételével, miszerint a tagállamok nem alakítottak ki szabályokat a kölcsönös segítségnyújtási ügyek fejleményeinek következetes nyomon követésére. |
| --- | --- |

4.11.

A tagállamok kölcsönös segítségnyújtási ügyekről szóló jelentéseiben továbbra is előfordulnak következetlenségek, és a közigazgatási vizsgálat szakaszát nagyon hosszú, néha öt évet meghaladó késedelmek jellemzik. Ez bevételkiesést okozhat, mivel az általános elévülési idő három év. Ez a megállapítás egybevág az OLAF irányításáról nemrég készített számvevőszéki ellenőrzés (9) azon észrevételével, miszerint a tagállamok nem alakítottak ki szabályokat a kölcsönös segítségnyújtási ügyek fejleményeinek következetes nyomon követésére.

| 4.11. | A vizsgálati szakasz egyaránt összetett és időigényes lehet. Azokban az esetekben, amikor a tagállamok hanyagnak bizonyultak a szabálytalanságok bizonyítékainak felkutatásában és ennek következménye bevételkiesés, a Bizottság az elmaradt vámok, valamint a késedelmes rendelkezésre bocsátásuk miatti kamatok megfizetésére kötelezte az érintett tagállamokat. |
| --- | --- |

4.11.

A vizsgálati szakasz egyaránt összetett és időigényes lehet. Azokban az esetekben, amikor a tagállamok hanyagnak bizonyultak a szabálytalanságok bizonyítékainak felkutatásában és ennek következménye bevételkiesés, a Bizottság az elmaradt vámok, valamint a késedelmes rendelkezésre bocsátásuk miatti kamatok megfizetésére kötelezte az érintett tagállamokat.

Mindazonáltal a Bizottság megvizsgálta a kölcsönös segítségnyújtás keretében a tagállamok által egymásnak küldött üzenetek kezelését. Ennek alapján megállapította, hogy korszerűbb eljárásra van szükség az információk tagállamok általi összegyűjtésének, továbbításának és elemzésének megkönnyítéséhez, valamint a reagáláshoz szükséges idő csökkentéséhez. Folyamatban van a jelenlegi AFIS (Anti-Fraud Information System, csalás elleni információs rendszer) valamennyi moduljának migrációja az új webes technológiára. Ezenfelül a Bizottság és a tagállamok megállapodtak, hogy az ezen eljárásban elért fejlesztéseket integrálják a kölcsönös segítségnyújtás elektronikus kommunikációs rendszerébe (e-MA).

| 4.12. | Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság (DG TAXUD) nemrég bevezette a kockázati tájékoztató adatlapok (RIF, Risk Information Form) rendszerét, hogy a tagállamok vámhatóságai kicserélhessék egymás között az ellenőrzésekkel és a kockázatokkal kapcsolatos információkat. A RIF adatmezőinek 90 %-a a kölcsönös segítségnyújtási szabványközleményen is szerepel, és az ebből a két rendszerből származó adatokat sok esetben a tagállamok azonos szolgálatai – többek között a nyomozati/hírszerzési és az ellenőrzési szolgálatok – használják fel. Vámjogszabályok megszegése esetén a rendelet értelmében az OLAF-ot kölcsönös segítségnyújtási eljárás keretében akkor is párhuzamosan értesíteni kell, ha a valószínűsíthető kockázatot egy RIF útján már jelentették. |
| --- | --- |

4.12.

Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság (DG TAXUD) nemrég bevezette a kockázati tájékoztató adatlapok (RIF, Risk Information Form) rendszerét, hogy a tagállamok vámhatóságai kicserélhessék egymás között az ellenőrzésekkel és a kockázatokkal kapcsolatos információkat. A RIF adatmezőinek 90 %-a a kölcsönös segítségnyújtási szabványközleményen is szerepel, és az ebből a két rendszerből származó adatokat sok esetben a tagállamok azonos szolgálatai – többek között a nyomozati/hírszerzési és az ellenőrzési szolgálatok – használják fel. Vámjogszabályok megszegése esetén a rendelet értelmében az OLAF-ot kölcsönös segítségnyújtási eljárás keretében akkor is párhuzamosan értesíteni kell, ha a valószínűsíthető kockázatot egy RIF útján már jelentették.

| 4.12. | A 648/2005/EK tanácsi rendelet értelmében közösségi szintű kockázatkezelési keretrendszerre van szükség. A RIF-csere e keretrendszer szerves részét képezi, és a Bizottság tapasztalatai alapján a RIF-adatok jelenleg teljesítik azon kulcsfontosságú célkitűzést, hogy a kulcsfontosságú szerepet betöltő ellenőrök minél szélesebb körét érjék el. |
| --- | --- |

4.12.

A 648/2005/EK tanácsi rendelet értelmében közösségi szintű kockázatkezelési keretrendszerre van szükség. A RIF-csere e keretrendszer szerves részét képezi, és a Bizottság tapasztalatai alapján a RIF-adatok jelenleg teljesítik azon kulcsfontosságú célkitűzést, hogy a kulcsfontosságú szerepet betöltő ellenőrök minél szélesebb körét érjék el.

Az OLAF és a DG TAXUD a jelenlegi gyakorlathoz hasonlóan továbbra is folytatja az együttműködést annak érdekében, hogy az AFIS és a RIS közötti szinergiahatásokat maximálisan kihasználják, figyelembe véve az első szakaszban történő ellenőrzés követelményei és a csalásellenes intézkedések közötti különbségeket.

HÉA-alapú saját forrás

| 4.13. | A Bizottság a 2005-ös pénzügyi év során ugyanolyan gyakran és a korábbival megegyező minőségben végzett helyszíni ellenőrzéseket a kibővített Európai Unióban. |
| --- | --- |

4.13.

A Bizottság a 2005-ös pénzügyi év során ugyanolyan gyakran és a korábbival megegyező minőségben végzett helyszíni ellenőrzéseket a kibővített Európai Unióban.

| 4.14. | A tagállamok HÉA-elszámolásaival szemben fennálló fenntartások (10) száma továbbra is magas. Miután 37 fenntartás megszűnt, 41 új fenntartás viszont megfogalmazódott, számuk a 2005-ös év végére összesen 111-re nőtt. A fenntartások egyes tagállamok közötti megoszlását a
  4.2. táblázat
  szemlélteti. A fenntartások pénzügyi kihatását a Bizottság nem becsülte fel. |
| --- | --- |

4.14.

A tagállamok HÉA-elszámolásaival szemben fennálló fenntartások (10) száma továbbra is magas. Miután 37 fenntartás megszűnt, 41 új fenntartás viszont megfogalmazódott, számuk a 2005-ös év végére összesen 111-re nőtt. A fenntartások egyes tagállamok közötti megoszlását a
  4.2. táblázat
  szemlélteti. A fenntartások pénzügyi kihatását a Bizottság nem becsülte fel.

| 4.14. | A Bizottság az esetben alkalmaz fenntartásokat, amikor nem ért egyet a tagállamok adataival vagy módszereivel, illetve amikor bizonyítékot kér az adatok vagy az alkalmazott módszer megindokolására, vagy amikor a tagállam nem szolgáltat adatot. Emiatt azok pénzügyi hatása ritkán becsülhető meg pontosan. Ezenfelül a Bizottság nem szeretné ilyen becslésekkel elriasztani a tagállamokat a pontos adatok és megfelelő számítási módszerek létrehozásának esetenként bonyolult feladatától. Mindazonáltal a Bizottság újból megvizsgálja a kérdést. |
| --- | --- |

4.14.

A Bizottság az esetben alkalmaz fenntartásokat, amikor nem ért egyet a tagállamok adataival vagy módszereivel, illetve amikor bizonyítékot kér az adatok vagy az alkalmazott módszer megindokolására, vagy amikor a tagállam nem szolgáltat adatot. Emiatt azok pénzügyi hatása ritkán becsülhető meg pontosan. Ezenfelül a Bizottság nem szeretné ilyen becslésekkel elriasztani a tagállamokat a pontos adatok és megfelelő számítási módszerek létrehozásának esetenként bonyolult feladatától. Mindazonáltal a Bizottság újból megvizsgálja a kérdést.

4.2. tábla – A HÉA-alapú forrásokkal kapcsolatban megfogalmazott fenntartások száma 2005. december 31-én

| Tagállamok (11) | 2004.12.31-én érvényes fenntartások | 2005-ben megfogalmazott fenntartások | 2005-ben megszüntetett fenntartások | 2005.12.31-én érvényes fenntartások | Azon legrégebbi év, amelyre még vonatkoznak fenntartások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 4 | 5 | 3 | 6 | 1989 |
| Dánia | 1 | 0 | 0 | 1 | 1991 |
| Németország | 17 | 8 | 8 | 17 | 1999 |
| Görögország | 13 | 0 | 0 | 13 | 1997 |
| Spanyolország | 3 | 6 | 3 | 6 | 1999 |
| Franciaország | 9 | 4 | 6 | 7 | 1993 |
| Írország | 1 | 9 | 0 | 10 | 1998 |
| Olaszország | 12 | 0 | 1 | 11 | 1995 |
| Luxemburg | 3 | 1 | 3 | 1 | 1997 |
| Hollandia | 2 | 1 | 2 | 1 | 2001 |
| Ausztria | 3 | 5 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugália | 5 | 0 | 0 | 5 | 1996 |
| Finnország | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Svédország | 21 | 1 | 11 | 11 | 1995 |
| Egyesült királyság | 7 | 0 | 0 | 7 | 1995 |
| Összesen | 107 | 41 | 37 | 111 | |

Tagállamok (11)

2004.12.31-én érvényes fenntartások

2005-ben megfogalmazott fenntartások

2005-ben megszüntetett fenntartások

2005.12.31-én érvényes fenntartások

Azon legrégebbi év, amelyre még vonatkoznak fenntartások

Belgium

4

5

3

6

1989

Dánia

1

0

0

1

1991

Németország

17

8

8

17

1999

Görögország

13

0

0

13

1997

Spanyolország

3

6

3

6

1999

Franciaország

9

4

6

7

1993

Írország

1

9

0

10

1998

Olaszország

12

0

1

11

1995

Luxemburg

3

1

3

1

1997

Hollandia

2

1

2

1

2001

Ausztria

3

5

0

8

1995

Portugália

5

0

0

5

1996

Finnország

6

1

0

7

1995

Svédország

21

1

11

11

1995

Egyesült királyság

7

0

0

7

1995

Összesen

107

41

37

111

| 4.15. | A Számvevőszék megjegyzi, hogy egy fenntartás megszüntetése nagyrészt attól függ, hogy az érintett tagállam hoz-e megfelelő intézkedéseket. Egyes fenntartások esetében jogsértési eljárás kezdeményezhető az Európai Bíróságnál. Ettől eltekintve azonban jelenleg nem áll rendelkezésre olyan eszköz, amellyel eredményesen biztosítható lenne, hogy a tagállamok egyértelműen meghatározott határidőn belül megfelelő tájékoztatást nyújtsanak a Bizottságnak, és ezáltal az elfogadható időtartamon belül dönthessen az érvényben levő fenntartások megszüntetéséről. |
| --- | --- |

4.15.

A Számvevőszék megjegyzi, hogy egy fenntartás megszüntetése nagyrészt attól függ, hogy az érintett tagállam hoz-e megfelelő intézkedéseket. Egyes fenntartások esetében jogsértési eljárás kezdeményezhető az Európai Bíróságnál. Ettől eltekintve azonban jelenleg nem áll rendelkezésre olyan eszköz, amellyel eredményesen biztosítható lenne, hogy a tagállamok egyértelműen meghatározott határidőn belül megfelelő tájékoztatást nyújtsanak a Bizottságnak, és ezáltal az elfogadható időtartamon belül dönthessen az érvényben levő fenntartások megszüntetéséről.

| 4.15. | A fenntartások arra szolgálnak, hogy a HÉA-bevallások gyenge pontjai esetében a kötelező négyéves időszakon túl is nyitva álljon a kiigazítás lehetősége. A Bizottság úgy véli, hogy azon esetekben, amikor a tagállamok nem helyesen alkalmazzák a HÉA- vagy saját forrásra vonatkozó jogszabályokat, a jogsértési eljárás jogorvoslatot biztosít. Egyéb esetekben a Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék által javasolthoz hasonló eszköz – például az 1553/89/EK tanácsi rendeletbe történő – bevezetésének lehetőségét és időszerűségét. |
| --- | --- |

4.15.

A fenntartások arra szolgálnak, hogy a HÉA-bevallások gyenge pontjai esetében a kötelező négyéves időszakon túl is nyitva álljon a kiigazítás lehetősége. A Bizottság úgy véli, hogy azon esetekben, amikor a tagállamok nem helyesen alkalmazzák a HÉA- vagy saját forrásra vonatkozó jogszabályokat, a jogsértési eljárás jogorvoslatot biztosít. Egyéb esetekben a Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék által javasolthoz hasonló eszköz – például az 1553/89/EK tanácsi rendeletbe történő – bevezetésének lehetőségét és időszerűségét.

GNI-alapú saját forrás

| 4.16. | Ami a GNI-alapú saját forrásokat illeti, a Bizottság továbbra sem ellenőrizte megfelelően a GNI-kérdőíveken (12) szerepeltetett számadatok alapjául szolgáló nemzeti számlákat. A 2005-ös év során a felügyeleti és kontrollrendszerek részeként végzett vizsgálatok a tagállamok által benyújtott éves GNI-kérdőívek adatainak minőségét és egységességét csak dokumentumalapú vizsgálatok (13) alapján ellenőrizték. |
| --- | --- |

4.16.

Ami a GNI-alapú saját forrásokat illeti, a Bizottság továbbra sem ellenőrizte megfelelően a GNI-kérdőíveken (12) szerepeltetett számadatok alapjául szolgáló nemzeti számlákat. A 2005-ös év során a felügyeleti és kontrollrendszerek részeként végzett vizsgálatok a tagállamok által benyújtott éves GNI-kérdőívek adatainak minőségét és egységességét csak dokumentumalapú vizsgálatok (13) alapján ellenőrizték.

| 4.16. | A Bizottság ősszel fogadja el az éves GNI-kérdőíveket, ugyanazon standardizált ellenőrzőlistát alkalmazva valamennyi tagállam esetében, és nagymértékben támaszkodva a bizottsági szakértők egyes országok gyakorlatával kapcsolatos tudására, valamint szükség esetén további információkat kérve a tagállamoktól. A GNI-kérdőíveket vizsgálatra a GNI-bizottsághoz továbbítják. Ez a megközelítés megfelelővé teszi az adatokat a költségvetési számításokban történő előzetes alkalmazásukra, figyelembe véve a tagállamokkal kapcsolatos meglévő fenntartásokat. |
| --- | --- |

4.16.

A Bizottság ősszel fogadja el az éves GNI-kérdőíveket, ugyanazon standardizált ellenőrzőlistát alkalmazva valamennyi tagállam esetében, és nagymértékben támaszkodva a bizottsági szakértők egyes országok gyakorlatával kapcsolatos tudására, valamint szükség esetén további információkat kérve a tagállamoktól. A GNI-kérdőíveket vizsgálatra a GNI-bizottsághoz továbbítják. Ez a megközelítés megfelelővé teszi az adatokat a költségvetési számításokban történő előzetes alkalmazásukra, figyelembe véve a tagállamokkal kapcsolatos meglévő fenntartásokat.

Ezen irodai ellenőrzések kiegészítése érdekében az új jegyzékek rendelkezésre állását és 2008-as elemzését követően a Bizottság újabb ellenőrző küldetéseket hajt végre a tagállamokban, melyek során nagyobb hangsúlyt fektetnek a forrásokra és az alkalmazott módszerekre, valamint a fenntartásokra. E feladat végrehajtása során figyelembe kell venni az erőforrások korlátozott voltát.

| 4.17. | A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében (14) a Számvevőszék felhívta a figyelmet a tagállamok által benyújtott minőségjelentésekben mutatkozó egyes hiányosságokra. A 2005-ben benyújtott minőségjelentések felülvizsgálatából az derült ki, hogy ezen hiányosságok legtöbbjét időközben kezelték. Továbbra sem tettek azonban jelentést a GNI és összetevői minőségéről készített tagállami vizsgálatok eredményeiről. |
| --- | --- |

4.17.

A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében (14) a Számvevőszék felhívta a figyelmet a tagállamok által benyújtott minőségjelentésekben mutatkozó egyes hiányosságokra. A 2005-ben benyújtott minőségjelentések felülvizsgálatából az derült ki, hogy ezen hiányosságok legtöbbjét időközben kezelték. Továbbra sem tettek azonban jelentést a GNI és összetevői minőségéről készített tagállami vizsgálatok eredményeiről.

| 4.17. | A Bizottság sürgette a tagállamokat, hogy fokozzák a GNI minőségére vonatkozó vizsgálataik eredményéről szóló jelentések tételére fordított erőfeszítéseiket (lásd a 4.30. bekezdés c) pontjára adott választ). |
| --- | --- |

4.17.

A Bizottság sürgette a tagállamokat, hogy fokozzák a GNI minőségére vonatkozó vizsgálataik eredményéről szóló jelentések tételére fordított erőfeszítéseiket (lásd a 4.30. bekezdés c) pontjára adott választ).

| 4.18. | A 2005-ös pénzügyi év végén összesen 63 külön fenntartás (15) volt érvényben (többségük az 1995 és 2001 közötti évekre vonatkozóan). Ezek a 15 tagú EU tagállamai között egyenlőtlenül oszlottak meg, mind a fenntartások száma, mind a megszüntetésük érdekében hozott intézkedések tekintetében, lásd
  4.3. táblázat
  . |
| --- | --- |

4.18.

A 2005-ös pénzügyi év végén összesen 63 külön fenntartás (15) volt érvényben (többségük az 1995 és 2001 közötti évekre vonatkozóan). Ezek a 15 tagú EU tagállamai között egyenlőtlenül oszlottak meg, mind a fenntartások száma, mind a megszüntetésük érdekében hozott intézkedések tekintetében, lásd
  4.3. táblázat
  .

4.3. tábla – A GNI-alapú forrásokkal kapcsolatban megfogalmazott fenntartások száma 2005. december 31-én

| Tagállamok (16) | 2004.12.31-én érvényes fenntartások | 2005-ben megfogalmazott fenntartások | 2005-ben megszüntetett fenntartások | 2005.12.31-én érvényes fenntartások (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 3 | — | — | 3 |
| Dánia | 5 | — | — | 5 |
| Németország | 1 | 3 | 1 | 3 |
| Görögország | 7 | — | — | 7 |
| Spanyolország | 5 | — | — | 5 |
| Franciaország | 8 | — | — | 8 |
| Írország | 4 | — | — | 4 |
| Olaszország | 4 | — | — | 4 |
| Luxemburg | 1 | 8 | 1 | 8 |
| Hollandia | 4 | — | 2 | 2 |
| Ausztria | 4 | — | 3 | 1 |
| Portugália | 4 | — | — | 4 |
| Finnország | 3 | — | — | 3 |
| Svédország | 0 | — | — | 0 |
| Egyesült királyság | 6 | — | — | 6 |
| Összesen | 59 | 11 | 7 | 63 |

Tagállamok (16)

2004.12.31-én érvényes fenntartások

2005-ben megfogalmazott fenntartások

2005-ben megszüntetett fenntartások

2005.12.31-én érvényes fenntartások (17)

Belgium

3

—

—

3

Dánia

5

—

—

5

Németország

1

3

1

3

Görögország

7

—

—

7

Spanyolország

5

—

—

5

Franciaország

8

—

—

8

Írország

4

—

—

4

Olaszország

4

—

—

4

Luxemburg

1

8

1

8

Hollandia

4

—

2

2

Ausztria

4

—

3

1

Portugália

4

—

—

4

Finnország

3

—

—

3

Svédország

0

—

—

0

Egyesült királyság

6

—

—

6

Összesen

59

11

7

63

| 4.19. | A Bizottságnak további fenntartást kell megfogalmaznia a 15 tagú EU valamennyi tagállamára vonatkozóan a szabályellenes tevékenységek GNI-számadatba történő belefoglalása miatt, hogy az érintett aggregátumokban a 2002. évig visszamenően kiigazításokat lehessen eszközölni (18). |
| --- | --- |

4.19.

A Bizottságnak további fenntartást kell megfogalmaznia a 15 tagú EU valamennyi tagállamára vonatkozóan a szabályellenes tevékenységek GNI-számadatba történő belefoglalása miatt, hogy az érintett aggregátumokban a 2002. évig visszamenően kiigazításokat lehessen eszközölni (18).

| 4.19. | A Bizottság 2006 júliusában bejelentett a tagállamoknak egy, illegális tevékenységekre vonatkozó fenntartást. |
| --- | --- |

4.19.

A Bizottság 2006 júliusában bejelentett a tagállamoknak egy, illegális tevékenységekre vonatkozó fenntartást.

Pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díja (FISIM)

| 4.20. | 2005 óta új szabályok vonatkoznak a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) a nemzeti és regionális számlák európai rendszerében (ESA 95) történő felosztására (19). Ezek célja az, hogy a Közösségen belül pontosabbá váljon a tagállamok GNI-szintjének összehasonlítása. Az Eurostat szerint (20) ezen új szabályok alkalmazása jelentősen, tagállamtól és évtől függően nagyjából 0,5 és 2 % közötti mértékben növelné a GNI-t. |
| --- | --- |

4.20.

2005 óta új szabályok vonatkoznak a pénzközvetítői szolgáltatások közvetett módon mért díjának (FISIM) a nemzeti és regionális számlák európai rendszerében (ESA 95) történő felosztására (19). Ezek célja az, hogy a Közösségen belül pontosabbá váljon a tagállamok GNI-szintjének összehasonlítása. Az Eurostat szerint (20) ezen új szabályok alkalmazása jelentősen, tagállamtól és évtől függően nagyjából 0,5 és 2 % közötti mértékben növelné a GNI-t.

| 4.21. | Amennyiben az ESA 95 módosításai jelentős változásokat eredményeznek a GNI-ben, a Tanács a Bizottság javaslata alapján határoz arról, hogy e módosításokat a saját források tekintetében alkalmazni kell-e (21). Noha a FISIM ESA 95-ön belüli felosztására vonatkozó szabályok megváltoztatásáról szóló döntés már 2002-ben megszületett, a Bizottság továbbra sem tett javaslatot arra nézve, hogyan történjen a FISIM felosztása a saját források alkalmazásában. Ez a fajta felosztás befolyásolná a tagállamokra nehezedő pénzügyi teher nagyságát. |
| --- | --- |

4.21.

Amennyiben az ESA 95 módosításai jelentős változásokat eredményeznek a GNI-ben, a Tanács a Bizottság javaslata alapján határoz arról, hogy e módosításokat a saját források tekintetében alkalmazni kell-e (21). Noha a FISIM ESA 95-ön belüli felosztására vonatkozó szabályok megváltoztatásáról szóló döntés már 2002-ben megszületett, a Bizottság továbbra sem tett javaslatot arra nézve, hogyan történjen a FISIM felosztása a saját források alkalmazásában. Ez a fajta felosztás befolyásolná a tagállamokra nehezedő pénzügyi teher nagyságát.

| 4.21. | Az EU által az ESA módszertanának javítása és a tagállamok gazdasági tevékenységének pontosabb összehasonlítása érdekében elfogadott statisztikai változtatások alkalmazandók a saját források kifizetésére is, amennyiben az elfogadott változtatásokat egységesen alkalmazzák a tagállamok mindegyikében. Ezért a Bizottság – amennyiben úgy ítéli meg, hogy minden tagállam képes egységesen végrehajtani e kiigazítást – javaslatot terjeszt elő a GNI-alapú saját forrásokhoz kapcsolódó felosztott FISIM feltüntetésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.21.

Az EU által az ESA módszertanának javítása és a tagállamok gazdasági tevékenységének pontosabb összehasonlítása érdekében elfogadott statisztikai változtatások alkalmazandók a saját források kifizetésére is, amennyiben az elfogadott változtatásokat egységesen alkalmazzák a tagállamok mindegyikében. Ezért a Bizottság – amennyiben úgy ítéli meg, hogy minden tagállam képes egységesen végrehajtani e kiigazítást – javaslatot terjeszt elő a GNI-alapú saját forrásokhoz kapcsolódó felosztott FISIM feltüntetésére vonatkozóan.

Felügyeleti és kontrollrendszerek a tagállamokban

Hagyományos saját források

| 4.22. | A vámfelügyeleti rendszerek és a saját források számviteli rendszerei általában helyesen működőnek bizonyultak. A közösségi árutovábbítás ellenőrzése azonban azt állapította meg, hogy sok tagállamban (22) nem létezett eredményes rendszer, amely segítségével megfelelő időben vizsgálatot lehetett volna kezdeményezni olyan esetekben, amikor kétségessé vált bizonyos szállítmányok megérkezése, és jelentős késedelmek voltak tapasztalhatók a vizsgálati és a behajtási eljárás későbbi szakaszaiban is. Az ilyen esetekben ezért gyakran későn került sor a vámok beszedésére. Több tagállamban (23) az átmeneti megőrzés alatt álló áruk (24) vámellenőrzése nem biztosította az időkorlátoknak és a Közösségi Vámkódex egyéb szabályainak a betartását. Egy tagállamban (25) a gazdasági szereplők egyes vámellenőrzései között rendszeresen több mint három év telt el, az elévülés miatt kockáztatva így a hagyományos saját források beszedését. |
| --- | --- |

4.22.

A vámfelügyeleti rendszerek és a saját források számviteli rendszerei általában helyesen működőnek bizonyultak. A közösségi árutovábbítás ellenőrzése azonban azt állapította meg, hogy sok tagállamban (22) nem létezett eredményes rendszer, amely segítségével megfelelő időben vizsgálatot lehetett volna kezdeményezni olyan esetekben, amikor kétségessé vált bizonyos szállítmányok megérkezése, és jelentős késedelmek voltak tapasztalhatók a vizsgálati és a behajtási eljárás későbbi szakaszaiban is. Az ilyen esetekben ezért gyakran későn került sor a vámok beszedésére. Több tagállamban (23) az átmeneti megőrzés alatt álló áruk (24) vámellenőrzése nem biztosította az időkorlátoknak és a Közösségi Vámkódex egyéb szabályainak a betartását. Egy tagállamban (25) a gazdasági szereplők egyes vámellenőrzései között rendszeresen több mint három év telt el, az elévülés miatt kockáztatva így a hagyományos saját források beszedését.

| 4.22. | A Számvevőszék minden megjegyzését nyomon követik az érintett tagállamokban. |
| --- | --- |

4.22.

A Számvevőszék minden megjegyzését nyomon követik az érintett tagállamokban.

A papíralapú adattovábbítási rendszer idején gyakoriak voltak az árumozgások megfelelő hivatalos feldolgozására vonatkozó lekérdezések – amelyek megválaszolása gyakran hosszú időt vett igénybe. Az új számítógépesített továbbítási rendszer (NCTS) 2005-ös teljes körű bevezetése óta sokkal tökéletesebben működik a keretrendszer. Kevesebb lekérdezés várható a mozgások teljes és időbeni hivatalos feldolgozásával kapcsolatban, és amelyek felmerülnek, valószínűleg gyorsabban megoldhatók. A Bizottság jelenleg vizsgálja a továbbításra vonatkozó rendelkezések alkalmazását a tagállamokban. Az eredeti megállapítások arra utalnak, hogy a hagyományos saját forrásokat érintő késedelmes elszámolások inkább a régi, semmint az új rendszer keretében kezelt mozgásokhoz kapcsolódnak, és a jelenlegi tendenciák bíztatóak. Ezenfelül folyamatban van a lekérdezési folyamat különálló felülvizsgálata.

A vámellenőrzésekre egyre inkább belföldön kerül sor a kereskedelmi adatok kockázatelemzés alapján ütemezett, auditalapú vizsgálata révén. Az érintett tagállam felül kívánja vizsgálni stratégiáját az elévülés kockázatának minimalizálása érdekében.

GNI-alapú saját forrás

| 4.23. | A Számvevőszék a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében észrevételezte, hogy jelentős eltérések léteznek a tagállamok statisztikai hivatalai között a nemzeti számlák összeállításával kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerek bizonyos összetevőinek a meglétében és végrehajtásában. 2005-ben további hat tagállamra (26) terjedt ki a vizsgálat, amely számos hiányosságot állapított meg a következő összetevőkkel kapcsolatban: |
| --- | --- |

4.23.

A Számvevőszék a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében észrevételezte, hogy jelentős eltérések léteznek a tagállamok statisztikai hivatalai között a nemzeti számlák összeállításával kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerek bizonyos összetevőinek a meglétében és végrehajtásában. 2005-ben további hat tagállamra (26) terjedt ki a vizsgálat, amely számos hiányosságot állapított meg a következő összetevőkkel kapcsolatban:

| a) | a nemzeti számlák összeállítási eljárására vonatkozó formális és strukturált kockázatelemzés elvégzése (27); |
| --- | --- |

a)

a nemzeti számlák összeállítási eljárására vonatkozó formális és strukturált kockázatelemzés elvégzése (27);

| b) | a nemzeti számlákat összeállító és a statisztikai adatokat kidolgozó részlegek közötti olyan megállapodások létezése, amelyek az adatszolgáltatás feltételeit, valamint az adatok minőségét részletezik (28); |
| --- | --- |

b)

a nemzeti számlákat összeállító és a statisztikai adatokat kidolgozó részlegek közötti olyan megállapodások létezése, amelyek az adatszolgáltatás feltételeit, valamint az adatok minőségét részletezik (28);

| c) | a statisztikai felméréseket kísérő „minőségjelentések” rendszeres elkészítése (29); |
| --- | --- |

c)

a statisztikai felméréseket kísérő „minőségjelentések” rendszeres elkészítése (29);

| d) | a statisztikai adatok gyűjtési és összeállítási folyamatára vonatkozó belső ellenőrzés eredményessége (30). |
| --- | --- |

d)

a statisztikai adatok gyűjtési és összeállítási folyamatára vonatkozó belső ellenőrzés eredményessége (30).

| 4.23. | Lásd a 4.25. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

4.23.

Lásd a 4.25. bekezdésre adott választ.

| 4.24. | 2005-ben elfogadták az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatot (31), mely alapelveket határozott meg a statisztikai termékek (köztük a nemzeti számlák) minőségének javításához. 2005 során a nemzeti statisztikai hivataloknak önértékelés keretében kellett felmérniük, hogy mennyire felelnek meg ezen szabályzat alapelveinek. Ezeket az önértékeléseket bizottsági összehangolással készülő szakértői értékelések fogják kiegészíteni és minősíteni 2006-ban és 2007-ben. |
| --- | --- |

4.24.

2005-ben elfogadták az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatot (31), mely alapelveket határozott meg a statisztikai termékek (köztük a nemzeti számlák) minőségének javításához. 2005 során a nemzeti statisztikai hivataloknak önértékelés keretében kellett felmérniük, hogy mennyire felelnek meg ezen szabályzat alapelveinek. Ezeket az önértékeléseket bizottsági összehangolással készülő szakértői értékelések fogják kiegészíteni és minősíteni 2006-ban és 2007-ben.

| 4.25. | A Számvevőszék továbbra is úgy találja, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek meglétében és végrehajtásában mutatkozó eltérések miatt változó lehet a nemzeti számlák megbízhatósága, összevethetősége és pontossága. |
| --- | --- |

4.25.

A Számvevőszék továbbra is úgy találja, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek meglétében és végrehajtásában mutatkozó eltérések miatt változó lehet a nemzeti számlák megbízhatósága, összevethetősége és pontossága.

| 4.25. | A Bizottság szabványosított eszközöket használ arra, hogy ellenőrizze a tagállamok saját forrásokra vonatkozó GNI-adatainak, a források és módszerek bennük található részletes leírásának (GNI számbavételi rendek), illetve azok – a minőségi jelentések segítségével évente – aktualizált változatainak megbízhatóságát, összevethetőségét és alaposságát. A Bizottság úgy véli, ez a megközelítés létfontosságú a GNI-adatok megbízhatóságának, összevethetőségének és alaposságának ellenőrzéséhez. |
| --- | --- |

4.25.

A Bizottság szabványosított eszközöket használ arra, hogy ellenőrizze a tagállamok saját forrásokra vonatkozó GNI-adatainak, a források és módszerek bennük található részletes leírásának (GNI számbavételi rendek), illetve azok – a minőségi jelentések segítségével évente – aktualizált változatainak megbízhatóságát, összevethetőségét és alaposságát. A Bizottság úgy véli, ez a megközelítés létfontosságú a GNI-adatok megbízhatóságának, összevethetőségének és alaposságának ellenőrzéséhez.

Ezt a biztosítékot tovább erősíthetné, ha a tagállamok a nemzeti számlák összeállítására vonatkozó felügyeleti és ellenőrző rendszereket alkalmaznának. Ezért a Bizottság tevékenyen támogatja a bevált szervezeti gyakorlatok tagállamok közötti megosztását.

Következtetések és ajánlások

| 4.26. | Az ellenőrzés hatókörét (lásd 4.3. bekezdés) figyelembe véve, és a B-számlákkal kapcsolatban a 4.6–4.7. bekezdésben leírt problémák kivételével a Számvevőszék a vámfelügyeleti rendszereket minden lényegi szempontból kielégítőnek, a hagyományos saját forrásokat tartalmazó számlákat megbízhatónak, az alapjukul szolgáló ügyleteket pedig jogszerűnek és szabályszerűnek találta. |
| --- | --- |

4.26.

Az ellenőrzés hatókörét (lásd 4.3. bekezdés) figyelembe véve, és a B-számlákkal kapcsolatban a 4.6–4.7. bekezdésben leírt problémák kivételével a Számvevőszék a vámfelügyeleti rendszereket minden lényegi szempontból kielégítőnek, a hagyományos saját forrásokat tartalmazó számlákat megbízhatónak, az alapjukul szolgáló ügyleteket pedig jogszerűnek és szabályszerűnek találta.

| 4.27. | A hagyományos saját forrásokat illetően a Számvevőszék a következőket javasolja: |
| --- | --- |

4.27.

A hagyományos saját forrásokat illetően a Számvevőszék a következőket javasolja:

| 4.27. | |
| --- | --- |

4.27.

| a) | a kölcsönös segítségnyújtás eredményességének javítása és az elévülő igénylések kockázatának csökkentése érdekében az OLAF-nak és a DG TAXUD-nak racionalizálnia kell mind a jelentéstételi, mind a felügyeleti rendszereket, és törekedniük kell egy egységesebb megközelítés kidolgozására, például egy főigazgatóságok közötti cselekvési terv elkészítésével (4.12. bekezdés); és |
| --- | --- |

a)

a kölcsönös segítségnyújtás eredményességének javítása és az elévülő igénylések kockázatának csökkentése érdekében az OLAF-nak és a DG TAXUD-nak racionalizálnia kell mind a jelentéstételi, mind a felügyeleti rendszereket, és törekedniük kell egy egységesebb megközelítés kidolgozására, például egy főigazgatóságok közötti cselekvési terv elkészítésével (4.12. bekezdés); és

| a) | Az OLAF és a DG TAXUD jelenleg is együttműködnek a jelentéstételi és monitoring rendszerek racionalizálásának integráltabb megközelítésén, lásd a 4.12. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

a)

Az OLAF és a DG TAXUD jelenleg is együttműködnek a jelentéstételi és monitoring rendszerek racionalizálásának integráltabb megközelítésén, lásd a 4.12. bekezdésre adott választ.

| b) | mivel a B-számlákkal folyamatosan gondok adódnak, a Bizottságnak időben mérlegelnie kell, hogy a jelenleg hatályos rendelet elég egyértelműen határozza-e meg a követelményeket, hogy van-e lehetőség arra, hogy útmutatást adjon a legjobb gyakorlatokról, és hogy a hibák számának csökkentése érdekében lehetséges-e az eljárások egyszerűsítése (4.7. bekezdés). |
| --- | --- |

b)

mivel a B-számlákkal folyamatosan gondok adódnak, a Bizottságnak időben mérlegelnie kell, hogy a jelenleg hatályos rendelet elég egyértelműen határozza-e meg a követelményeket, hogy van-e lehetőség arra, hogy útmutatást adjon a legjobb gyakorlatokról, és hogy a hibák számának csökkentése érdekében lehetséges-e az eljárások egyszerűsítése (4.7. bekezdés).

| b) | 2004-ben a Bizottság megkapta a Tanács hozzájárulását a B-számlák rendszere szabályozásának módosításához. A változtatásokra fenntartott átmeneti időszak 2009-ben ér véget. Bármely további módosítás végrehajtása előtt értékelni kell e változások hatását. Eközben a Bizottság továbbra is tájékoztatja a tagállamokat a B-számlák helyes használatáról, valamint a hagyományos saját források számviteli kezelését érintő bírósági ítéletek végrehajtásáról. |
| --- | --- |

b)

2004-ben a Bizottság megkapta a Tanács hozzájárulását a B-számlák rendszere szabályozásának módosításához. A változtatásokra fenntartott átmeneti időszak 2009-ben ér véget. Bármely további módosítás végrehajtása előtt értékelni kell e változások hatását. Eközben a Bizottság továbbra is tájékoztatja a tagállamokat a B-számlák helyes használatáról, valamint a hagyományos saját források számviteli kezelését érintő bírósági ítéletek végrehajtásáról.

| 4.28. | Az ellenőrzésnek a 4.5. bekezdésben ismertetett hatókörét figyelembe véve a Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság – a tagállamok által benyújtott adatok alapján – helyesen számította ki, szedte be és könyvelte le a közösségi számlákra a HÉA- és GNI-alapú saját forrásokat. |
| --- | --- |

4.28.

Az ellenőrzésnek a 4.5. bekezdésben ismertetett hatókörét figyelembe véve a Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság – a tagállamok által benyújtott adatok alapján – helyesen számította ki, szedte be és könyvelte le a közösségi számlákra a HÉA- és GNI-alapú saját forrásokat.

| 4.29. | A HÉA-alapú saját források kiszámításának alapját képező rendszerek bizottsági ellenőrzéseit illetően a Számvevőszék: |
| --- | --- |

4.29.

A HÉA-alapú saját források kiszámításának alapját képező rendszerek bizottsági ellenőrzéseit illetően a Számvevőszék:

| 4.29. | |
| --- | --- |

4.29.

| a) | úgy találja, hogy a fenntartások – különösen mivel a számuk nagy (111) – kihatással vannak a tagállami HÉA-kimutatások helyességére, és azt ajánlja, hogy a Bizottság lehetőleg a tagállamokkal konzultálva számszerűsítse ezen fenntartások hatását (lásd 4.14. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

úgy találja, hogy a fenntartások – különösen mivel a számuk nagy (111) – kihatással vannak a tagállami HÉA-kimutatások helyességére, és azt ajánlja, hogy a Bizottság lehetőleg a tagállamokkal konzultálva számszerűsítse ezen fenntartások hatását (lásd 4.14. bekezdés);

| a) | Minden egyes fenntartás esetében a Bizottság addig folytatja a tárgyalásokat az érintett tagállammal, amíg megoldást nem találnak, amelyet azután bemutatnak a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságnak. A Bizottság megvizsgálja, rangsorolhatók-e a fenntartások lehetséges pénzügyi fontosságuk szerint, miközben folytatja a nemzeti hatóságokkal a végleges megoldás megtalálása érdekében folytatott vitát. |
| --- | --- |

a)

Minden egyes fenntartás esetében a Bizottság addig folytatja a tárgyalásokat az érintett tagállammal, amíg megoldást nem találnak, amelyet azután bemutatnak a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottságnak. A Bizottság megvizsgálja, rangsorolhatók-e a fenntartások lehetséges pénzügyi fontosságuk szerint, miközben folytatja a nemzeti hatóságokkal a végleges megoldás megtalálása érdekében folytatott vitát.

| b) | javasolja, hogy a Bizottság új eszköz bevezetésével gondoskodjon a fenntartások elfogadható időtartamon belüli megszüntetéséről (lásd 4.15. bekezdés). |
| --- | --- |

b)

javasolja, hogy a Bizottság új eszköz bevezetésével gondoskodjon a fenntartások elfogadható időtartamon belüli megszüntetéséről (lásd 4.15. bekezdés).

| b) | A Bizottság megvizsgálja a fenntartásokra vonatkozó gyakorlat 1553/89/EK tanácsi rendeletbe történő bevezetésének, valamint a fenntartások végrehajtására vonatkozó eljárás rögzítésének lehetőségét és időszerűségét (lásd a 4.15. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

b)

A Bizottság megvizsgálja a fenntartásokra vonatkozó gyakorlat 1553/89/EK tanácsi rendeletbe történő bevezetésének, valamint a fenntartások végrehajtására vonatkozó eljárás rögzítésének lehetőségét és időszerűségét (lásd a 4.15. bekezdésre adott választ).

| 4.30. | A Számvevőszék GNI-alapú saját forrásokra vonatkozó ellenőrzése olyan hiányosságokat állapított meg, amelyek kihatással lehetnek a tagállami GNI-hozzájárulások kiszámításának alapját képező adatok minőségére. A Számvevőszék azt ajánlja a Bizottságnak, hogy: |
| --- | --- |

4.30.

A Számvevőszék GNI-alapú saját forrásokra vonatkozó ellenőrzése olyan hiányosságokat állapított meg, amelyek kihatással lehetnek a tagállami GNI-hozzájárulások kiszámításának alapját képező adatok minőségére. A Számvevőszék azt ajánlja a Bizottságnak, hogy:

| 4.30. | |
| --- | --- |

4.30.

| a) | gyakrabban végezzen felülvizsgálati ellenőrzéseket az erre kiválasztott nemzetiszámla-aggregátumokon (lásd 4.16. bekezdés); |
| --- | --- |

a)

gyakrabban végezzen felülvizsgálati ellenőrzéseket az erre kiválasztott nemzetiszámla-aggregátumokon (lásd 4.16. bekezdés);

| a) | A 4.16. bekezdésre adott válaszban körvonalazott megközelítés megfelelővé teszi az adatokat a költségvetési számításokban történő előzetes alkalmazásukra, figyelembe véve a tagállamokkal kapcsolatos meglévő fenntartásokat.
  A Bizottság jelenleg tárgyalásokat folytat a GNI-bizottságban a tagállamokkal arról, milyen módon lehetne a Számvevőszék által javasolt értelemben vett közvetlenebb ellenőrzéseket végrehajtani, mi legyen ezen ellenőrzések hatálya, és mely időzítés lenne megfelelő.
  Ezen ellenőrzési feladatok végrehajtása során figyelembe kell venni az erőforrások korlátozott voltát. |
| --- | --- |

a)

A 4.16. bekezdésre adott válaszban körvonalazott megközelítés megfelelővé teszi az adatokat a költségvetési számításokban történő előzetes alkalmazásukra, figyelembe véve a tagállamokkal kapcsolatos meglévő fenntartásokat.

A Bizottság jelenleg tárgyalásokat folytat a GNI-bizottságban a tagállamokkal arról, milyen módon lehetne a Számvevőszék által javasolt értelemben vett közvetlenebb ellenőrzéseket végrehajtani, mi legyen ezen ellenőrzések hatálya, és mely időzítés lenne megfelelő.

Ezen ellenőrzési feladatok végrehajtása során figyelembe kell venni az erőforrások korlátozott voltát.

| b) | továbbra is bátorítsa a tagállamokat a fenntartások megszüntetését lehetővé tevő intézkedések meghozatalára (lásd 4.18–4.19. bekezdés); |
| --- | --- |

b)

továbbra is bátorítsa a tagállamokat a fenntartások megszüntetését lehetővé tevő intézkedések meghozatalára (lásd 4.18–4.19. bekezdés);

| b) | A GNI-bizottság 2006. július 3–4-i ülésén a Bizottság továbbra is a velük kapcsolatos fenntartások megszüntetésére irányuló munka felgyorsítására ösztönözte a tagállamokat. |
| --- | --- |

b)

A GNI-bizottság 2006. július 3–4-i ülésén a Bizottság továbbra is a velük kapcsolatos fenntartások megszüntetésére irányuló munka felgyorsítására ösztönözte a tagállamokat.

| c) | dolgozzon ki pontosabb útmutatást a GNI-ről és összetevőiről készített vizsgálatok eredményeiről történő jelentéstételhez (lásd 4.17. bekezdés); |
| --- | --- |

c)

dolgozzon ki pontosabb útmutatást a GNI-ről és összetevőiről készített vizsgálatok eredményeiről történő jelentéstételhez (lásd 4.17. bekezdés);

| c) | A GNI-bizottság 2006. július 3–4-i ülésén foglalkozott a GNI minőségére vonatkozó nemzeti szintű vizsgálatok kérdésével. A Bizottság különösen sürgette a tagállamokat, hogy fokozzák a GNI minőségére vonatkozó vizsgálataik eredményéről szóló jelentések tételére fordított erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

c)

A GNI-bizottság 2006. július 3–4-i ülésén foglalkozott a GNI minőségére vonatkozó nemzeti szintű vizsgálatok kérdésével. A Bizottság különösen sürgette a tagállamokat, hogy fokozzák a GNI minőségére vonatkozó vizsgálataik eredményéről szóló jelentések tételére fordított erőfeszítéseiket.

| d) | vizsgálja felül a nemzeti számlák összeállítása felett gyakorolt tagállami felügyelet és az ezekkel kapcsolatos tagállami kontrollmechanizmusok végrehajtását, és bátorítsa a legjobb gyakorlatok megvalósítását (lásd 4.24–4.25. bekezdés); |
| --- | --- |

d)

vizsgálja felül a nemzeti számlák összeállítása felett gyakorolt tagállami felügyelet és az ezekkel kapcsolatos tagállami kontrollmechanizmusok végrehajtását, és bátorítsa a legjobb gyakorlatok megvalósítását (lásd 4.24–4.25. bekezdés);

| d) | A Bizottság tevékenyen támogatja a bevált szervezeti gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, habár a nemzeti statisztikai hivatalok szervezeti kérdései a tagállamok hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság tevékenyen támogatja a bevált szervezeti gyakorlatok tagállamok közötti megosztását, habár a nemzeti statisztikai hivatalok szervezeti kérdései a tagállamok hatáskörébe tartoznak.

| e) | nyújtson be javaslatot a FISIM-nek a saját források kiszámításához használt GNI-számadatba való beépítéséről (lásd 4.20–4.21. bekezdés). |
| --- | --- |

e)

nyújtson be javaslatot a FISIM-nek a saját források kiszámításához használt GNI-számadatba való beépítéséről (lásd 4.20–4.21. bekezdés).

| e) | A Bizottság – amennyiben úgy ítéli meg, hogy minden tagállam képes egységesen végrehajtani e kiigazítást, amire várhatóan 2008-ban kerül sor – javaslatot terjeszt elő a GNI-alapú saját forrásokhoz kapcsolódó felosztott FISIM feltűntetésére vonatkozóan (lásd a 4.21. bekezdésre adott választ). |
| --- | --- |

e)

A Bizottság – amennyiben úgy ítéli meg, hogy minden tagállam képes egységesen végrehajtani e kiigazítást, amire várhatóan 2008-ban kerül sor – javaslatot terjeszt elő a GNI-alapú saját forrásokhoz kapcsolódó felosztott FISIM feltűntetésére vonatkozóan (lásd a 4.21. bekezdésre adott választ).

A KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK HASZNOSULÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE

Hagyományos saját források: B-számlákkal történő kiigazítás

| 4.31. | A biztosíték nélküli jogosultságokat, valamint azokat, amelyek vitatottak, és ezért még módosítás tárgyát képezhetik, nem kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani abban az esetben, ha a tagállamok ezeket külön számlákon (az ún. B-számlákon) vezetik. Hogy számoljon a behajtás bizonytalanságával, a Bizottság a mérlegén leírást könyvel el, melynek alapját 2004 óta a tagállamok által megadott becslések képezik. |
| --- | --- |

4.31.

A biztosíték nélküli jogosultságokat, valamint azokat, amelyek vitatottak, és ezért még módosítás tárgyát képezhetik, nem kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani abban az esetben, ha a tagállamok ezeket külön számlákon (az ún. B-számlákon) vezetik. Hogy számoljon a behajtás bizonytalanságával, a Bizottság a mérlegén leírást könyvel el, melynek alapját 2004 óta a tagállamok által megadott becslések képezik.

| 4.32. | Mivel a legtöbb tagállam nem nyújtott tájékoztatást a becslések elkészítéséhez használt módszerekről, a Számvevőszék 2004-ben nem tudta jóváhagyni a leírás összegét (32). A Számvevőszék megvizsgálta a 2005-ös számítások egészét – a Bizottság által végzett ellenőrzésekkel együtt – és úgy találta, hogy noha néhány tagállam nem rendelkezett teljesen kidolgozott eljárásokkal a számítások egységességének biztosítására, a kiigazítás végösszege (33) elfogadható. |
| --- | --- |

4.32.

Mivel a legtöbb tagállam nem nyújtott tájékoztatást a becslések elkészítéséhez használt módszerekről, a Számvevőszék 2004-ben nem tudta jóváhagyni a leírás összegét (32). A Számvevőszék megvizsgálta a 2005-ös számítások egészét – a Bizottság által végzett ellenőrzésekkel együtt – és úgy találta, hogy noha néhány tagállam nem rendelkezett teljesen kidolgozott eljárásokkal a számítások egységességének biztosítására, a kiigazítás végösszege (33) elfogadható.

---

(1)  Tartalmazza az előző évi többletet és az egyéb bevételeket.

(2)  A hagyományos saját forrásokat az Európai Unió nevében a tagállamok szedik be, annak 25 %-át beszedési költség címén visszatartva.

(3)  A HÉA- és GNI-alapú saját források kiszámítása – a hagyományos saját forrásokkal ellentétben – egységkulcs alapján történik, amelyet a tagállamok harmonizált HÉA-alapjára, illetve közösségi szabályoknak megfelelően kiszámított GNI-jére vetítenek.

(4)  Belgium, Cseh Köztársaság, Németország, Írország, Luxemburg, Málta, Hollandia, és az Egyesült Királyság. Olaszországban, Lengyelországban és Svédországban a hagyományos saját források számviteli rendszereinek felülvizsgálatára került sor.

(5)  Belgium, a Cseh Köztársaság, Németország, Írország, Olaszország, Görögország, Spanyolország, Finnország és az Egyesült Királyság.

(6)  A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 18. cikke (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.).

(7)  Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikkének (5) bekezdése.

(8)  A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított, a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendelet (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.).

(9)  2005/1. sz. különjelentés (HL C 202., 2005.8.18.).

(10)  Fenntartások fogalmazódtak meg a következőkkel kapcsolatban: a tagállamok használjanak megbízható, mennyiségi adatokat, a HÉA-elszámolások összeállításához használt módszereik pedig legyenek elfogadhatóak, és az elszámolásokban a közösségi jogszabályok által meghatározott négyéves időtartam lejártával is lehessen javításokat eszközölni.

(11)  A tíz új tagállammmal szemben nem fogalmazódtak meg fenntartások, mivel ezek először 2005-ben nyújtottak be HÉA-elszámolást.

(12)  Közös mintán alapuló dokumentum, melynek segítségével a nemzeti statisztikai hivatalok évente tájékoztatják a GNI-számadatokról az Eurostatot. Ezek a számadatok szolgálnak a GNI-alapú saját forrás kiszámításának alapjául.

(13)  Egyetlen németországi helyszíni vizsgálat kivételével.

(14)  Lásd a 2004. pénzügyi évről szóló éves jelentés 3.36–3.37. bekezdését.

(15)  A GNI-alapú forrással kapcsolatban megfogalmazott fenntartások a tagállamok által a nemzetiszámla-aggregátumok összeállításához használt forrásokra és módszerekre vonatkoznak, valamint arra, hogy a GNI-aggregátumokat a közösségi jogszabályok által meghatározott négyéves időtartam lejártával is ki lehessen igazítani.

(16)  Az új tagállamokkal szemben egyelőre nem fogalmazódtak meg fenntartások, mivel az ESA 95 szerinti számbavételi rendjüket 2006 végéig nem kell benyújtaniuk.

(17)  Ausztria, Belgium, Dánia, Németország, Görögország, Franciaország, Írország, Olaszország, Hollandia, Spanyolország és Portugália néhány érvényben levő fenntartás esetében módosított számadatokat nyújtott be, hogy a Bizottság számára lehetővé váljon a döntéshozatal.

(18)  Lásd a 2004. pénzügyi évről szóló éves jelentés 3.43–3.44. bekezdéseit és a Bizottság azokhoz fűzött válaszait.

(19)  A 448/98/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. október 23-i 1889/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 286., 2002.10.24., 11. o).

(20)  „A nemzeti számlák változásai 2005-ben”, Eurostat tanulmány, 2006. február 14.

(21)  Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat 2. cikkének (7) bekezdése (HL L 253., 2000.10.7., 42. o.).

(22)  Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Lettország, Magyarország, Lengyelország, Szlovénia és Svédország.

(23)  Cseh Köztársaság, Németország, Málta és Egyesült Királyság.

(24)  Beérkezett áruk, amelyekről ki lett már állítva az összesített vámáru-nyilatkozat, azonban át kell még esniük azon formaeljárásokon, amelyek által a végleges vámjogi sorsukat meghatározzák (például szabad forgalomba bocsátás).

(25)  Az Egyesült Királyság. A Közösségi Vámkódex értelmében az eredeti vámtartozás felmerülése utáni három év leteltével további vám rendes körülmények közt nem vethető ki.

(26)  Ausztria, Belgium, Finnország, Cseh Köztársaság, Szlovák Köztársaság és Svédország.

(27)  Ez az összetevő a meglátogatott tagállamok egyikében sem valósult meg teljes egészében.

(28)  Ez az összetevő teljes egészében megvalósul Belgiumban, a Cseh Köztársaságban, Ausztriában, a Szlovák Köztársaságban és Svédországban.

(29)  Csak Ausztriában, a Szlovák Köztársaságban, Finnországban és Svédországban valósul meg.

(30)  Ez az összetevő teljes egészében megvalósul a Cseh Köztársaságban és Svédországban.

(31)  COM(2005) 217 végleges, 2005.5.25.

(32)  Lásd a 2004. pénzügyi évről szóló éves jelentés 3.21–3.22. bekezdését.

(33)  A mérlegben szereplő leírás összege 759,2 millió EUR.

---

5. FEJEZET

A közös agrárpolitika

TARTALOM

Bevezetés

Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

Az ellenőrzés hatóköre

Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER)

Területalapú támogatás

Az Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) az új tagállamokban

Állattartási támogatások

Olívaolaj

Vidékfejlesztés

Az Unió 15 régi tagállama

Ideiglenes vidékfejlesztési eszköz az új tagállamok számára

Export-visszatérítések

A kereskedőknek és feldolgozóknak kifizetett támogatások utólagos vizsgálata

A Bizottság számlaelszámolása

Igazoló szervek

Megfelelőségi elszámolás

A Bizottság számlaelszámolási egységeinek ellenőrzése

Következtetések és ajánlások

A korábban tett észrevételek hasznosulása

Vidékfejlesztés: hátrányos helyzetű térségek támogatása

A szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozása az Európai Unióban

Az utolsó éves jelentés óta kiadott különjelentések

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 5.1. | Ez a fejezet a 2000–2006. évi pénzügyi terv 1. címsorára (Mezőgazdaság) vonatkozó számvevőszéki ellenőrzést tárgyalja, és felöleli mind a mezőgazdasági piacok szabályozására és támogatására, mind a termelők közvetlen jövedelemtámogatására vonatkozó kiadást. A 2005. évben a közös agrárpolitika (KAP) kiadásai (1) összesen 48 466 millió EUR-t tettek ki (2004: 43 579 millió EUR) (a részleteket lásd 
  5.1
  . és
  5.2. ábra
  ). |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

5.1.

Ez a fejezet a 2000–2006. évi pénzügyi terv 1. címsorára (Mezőgazdaság) vonatkozó számvevőszéki ellenőrzést tárgyalja, és felöleli mind a mezőgazdasági piacok szabályozására és támogatására, mind a termelők közvetlen jövedelemtámogatására vonatkozó kiadást. A 2005. évben a közös agrárpolitika (KAP) kiadásai (1) összesen 48 466 millió EUR-t tettek ki (2004: 43 579 millió EUR) (a részleteket lásd 
  5.1
  . és
  5.2. ábra
  ).

Image

Image

| 5.2. | A Szerződés értelmében az Európai Bizottság általános felelősséggel tartozik az EU költségvetésének végrehajtásáért. Gyakorlatilag valamennyi mezőgazdasági kiadást megosztott irányítás keretében hajtanak végre (EMOGA-Garanciarészleg), vagyis a végső kedvezményezetteknek (termelők, magánvállalkozások, kereskedők, szövetségek vagy állami szervek) szóló kifizetéseket a tagállamok által jóváhagyott kifizető ügynökségek végzik. A kiadások kevesebb, mint 1 %-át irányítja közvetlenül a Bizottság. |
| --- | --- |

5.2.

A Szerződés értelmében az Európai Bizottság általános felelősséggel tartozik az EU költségvetésének végrehajtásáért. Gyakorlatilag valamennyi mezőgazdasági kiadást megosztott irányítás keretében hajtanak végre (EMOGA-Garanciarészleg), vagyis a végső kedvezményezetteknek (termelők, magánvállalkozások, kereskedők, szövetségek vagy állami szervek) szóló kifizetéseket a tagállamok által jóváhagyott kifizető ügynökségek végzik. A kiadások kevesebb, mint 1 %-át irányítja közvetlenül a Bizottság.

| 5.3. | A tagállamok által bejelentett kiadásokra különféle ellenőrzési rendszerek vonatkoznak: |
| --- | --- |

5.3.

A tagállamok által bejelentett kiadásokra különféle ellenőrzési rendszerek vonatkoznak:

| a) | a termelők által benyújtott kérelmek helyességének az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) szerinti ellenőrzése (4); |
| --- | --- |

a)

a termelők által benyújtott kérelmek helyességének az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) szerinti ellenőrzése (4);

| b) | ágazatspecifikus ellenőrzések, pl. az olívaolaj és a vidékfejlesztés területén; |
| --- | --- |

b)

ágazatspecifikus ellenőrzések, pl. az olívaolaj és a vidékfejlesztés területén;

| c) | mezőgazdasági termékek támogatott exportjára vonatkozó fizikai ellenőrzések (5); |
| --- | --- |

c)

mezőgazdasági termékek támogatott exportjára vonatkozó fizikai ellenőrzések (5);

| d) | kereskedelmi okmányok kifizetést követő vizsgálata a mezőgazdasági termékek kereskedőinek és feldolgozóinak telephelyén (6); |
| --- | --- |

d)

kereskedelmi okmányok kifizetést követő vizsgálata a mezőgazdasági termékek kereskedőinek és feldolgozóinak telephelyén (6);

| e) | a valamennyi bejelentett kiadást felölelő számlaelszámolási eljárás, amely egyrészt az éves elszámolások teljességét és pontosságát szavatolja (a pénzügyi elszámolási határozattal), többéves alapon pedig a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét garantálja (a megfelelőségi határozatokkal). |
| --- | --- |

e)

a valamennyi bejelentett kiadást felölelő számlaelszámolási eljárás, amely egyrészt az éves elszámolások teljességét és pontosságát szavatolja (a pénzügyi elszámolási határozattal), többéves alapon pedig a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét garantálja (a megfelelőségi határozatokkal).

KÜLÖN ÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

| 5.4. | Azzal a céllal, hogy bizonyosságot szerezzen a közösségi elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, a Számvevőszék ellenőrizte a fő felügyeleti és kontrollrendszereket (lásd 5.3. bekezdés); az Unió 15 régi tagállamában megvizsgált egy 25 (együttesen a KAP-kiadások 66 %-áért felelős) kifizető ügynökség kiadásaiból vett véletlenszerű mintát (lásd 
  5.1. táblázat
  ), az új tagállamokban pedig az egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS) (7) szerinti 20 kifizetést. |
| --- | --- |

5.4.

Azzal a céllal, hogy bizonyosságot szerezzen a közösségi elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, a Számvevőszék ellenőrizte a fő felügyeleti és kontrollrendszereket (lásd 5.3. bekezdés); az Unió 15 régi tagállamában megvizsgált egy 25 (együttesen a KAP-kiadások 66 %-áért felelős) kifizető ügynökség kiadásaiból vett véletlenszerű mintát (lásd 
  5.1. táblázat
  ), az új tagállamokban pedig az egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS) (7) szerinti 20 kifizetést.

5.1. táblázat – Kifizető hatóságok a 2005-ben bejelentett kiadás szerint

| Sz. | Tagállam | Kifizető hatóság | Bejelentett összeg millió EUR-ban (8) | Az összes %-a | Minősített igazolások | Elkülönített számlák (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Franciaország | ONIC | 4 535,37 | 9,36 | × | |
| 2 | Olaszország | AGEA | 3 832,32 | 7,91 | × | × |
| 3 | Egyesült Királyság | RPA | 2 952,11 | 6,09 | | |
| 4 | Görögország | OPEKEPE | 2 756,08 | 5,69 | | |
| 5 | Franciaország | OFIVAL | 2 401,35 | 4,95 | | |
| 6 | Spanyolország | Andalucía | 1 817,00 | 3,75 | | |
| 7 | Írország | DAF | 1 805,72 | 3,72 | | |
| 8 | Dánia | EU-direktoratet | 1 223,61 | 2,52 | | |
| 9 | Lengyelország | ARiMR | 1 193,04 | 2,46 | | |
| 10 | Ausztria | AMA | 1 192,37 | 2,46 | | |
| 11 | Franciaország | ONIOL | 967,48 | 2,00 | | |
| 12 | Spanyolország | Castilla-León | 956,40 | 1,97 | | |
| 13 | Svédország | SJV | 954,42 | 1,97 | | |
| 14 | Finnország | MMM | 901,48 | 1,86 | | |
| 15 | Spanyolország | Castilla-La Mancha | 882,45 | 1,82 | | |
| 16 | Németország | Niedersachsen | 881,09 | 1,82 | | |
| 17 | Portugália | INGA | 801,25 | 1,65 | | |
| 18 | Magyarország | ARDA | 553,72 | 1,14 | | × |
| 19 | Belgium | BIRB | 525,63 | 1,08 | | |
| 20 | Németország | Nordrhein-Westfalen LWK | 524,04 | 1,08 | | |
| 21 | Cseh Köztársaság | SAIF | 424,82 | 0,88 | | |
| 22 | Hollandia | Dienst Regelingen | 375,61 | 0,77 | | |
| 23 | Spanyolország | Cataluña | 368,39 | 0,76 | | |
| 24 | Németország | BLE | 307,41 | 0,63 | | |
| 25 | Egyesült Királyság | NAWAD | 297,38 | 0,61 | | |
| 26 | Franciaország | ONIFLHOR | 276,03 | 0,57 | × | |
| 27 | Belgium | Région Wallonne | 256,67 | 0,53 | × | |
| 28 | Litvánia | NMA | 235,90 | 0,49 | | |
| 29 | Szlovákia | APA | 205,56 | 0,42 | × | |
| 30 | Lengyelország | ARR | 166,46 | 0,34 | | |
| 31 | Hollandia | PT | 74,33 | 0,15 | | |
| A DAS szerinti PA-k, 2005 | Alösszeg
   (10) | 34 645,52 | 71,47 | | |
| 32 | Németország | Bayern Landwirtschaft | 1 176,61 | 2,43 | × | |
| 33 | Franciaország | CNASEA | 813,81 | 1,68 | × | |
| 34 | Egyesült Királyság | SERAD | 644,32 | 1,33 | | |
| 35 | Spanyolország | Extremadura | 633,95 | 1,31 | | |
| 36 | Olaszország | AVEPA | 560,02 | 1,16 | | |
| 37 | Spanyolország | Aragón | 535,47 | 1,10 | | |
| 38 | Németország | Baden-Württemberg | 474,29 | 0,98 | × | |
| 39 | Olaszország | AGREA | 444,56 | 0,92 | | |
| 40 | Olaszország | Region Lombardie | 436,96 | 0,90 | | |
| 41 | Németország | Mecklenburg-Vorpommern | 429,65 | 0,89 | | |
| 42 | Hollandia | PZ | 416,27 | 0,86 | | |
| 43 | Németország | Brandenburg | 412,50 | 0,85 | | |
| 44 | Németország | Sachsen-Anhalt | 404,81 | 0,84 | | |
| 45 | Spanyolország | FEGA | 389,87 | 0,80 | | |
| 46 | Németország | Schleswig-Holstein | 382,16 | 0,79 | | |
| 47 | Németország | Hamburg-Jonas | 374,01 | 0,77 | | |
| 48 | Franciaország | FIRS | 355,04 | 0,73 | | |
| 49 | Németország | Sachsen | 345,39 | 0,71 | | |
| 50 | Franciaország | ONILAIT | 329,50 | 0,68 | | |
| 51 | Egyesült Királyság | DARD | 323,06 | 0,67 | × | |
| 52 | Hollandia | HPA | 291,47 | 0,60 | | |
| 53 | Németország | Thüringen | 291,31 | 0,60 | | |
| 54 | Franciaország | ONIVINS | 270,71 | 0,56 | | |
| 55 | Belgium | ABKL | 252,20 | 0,52 | | |
| 56 | Olaszország | ENR | 248,50 | 0,51 | | |
| 57 | Németország | Hessen | 242,77 | 0,50 | | |
| 58 | Olaszország | ARTEA | 204,07 | 0,42 | | |
| 59 | Németország | Rheinland-Pfalz | 194,53 | 0,40 | | |
| 60 | Spanyolország | Valencia | 173,04 | 0,36 | | |
| 61 | Spanyolország | Galicia | 151,41 | 0,31 | | |
| 62 | Franciaország | ODEADOM | 129,73 | 0,27 | × | |
| 63 | Spanyolország | Navarra | 128,59 | 0,27 | | |
| 64 | Spanyolország | Canarias | 121,23 | 0,25 | | |
| 65 | Spanyolország | Murcia | 108,91 | 0,22 | × | |
| 66 | Szlovénia | AAMRD | 106,65 | 0,22 | | |
| 67 | Olaszország | SAISA | 99,10 | 0,20 | | |
| 68 | Lettország | RSS | 98,86 | 0,20 | | |
| 69 | Portugália | IFADAP | 91,52 | 0,19 | × | × |
| 70 | Spanyolország | Asturias | 81,25 | 0,17 | | |
| 71 | Észtország | PRIA | 67,32 | 0,14 | | |
| 72 | Spanyolország | País Vasco | 61,34 | 0,13 | | |
| 73 | Spanyolország | Madrid | 57,94 | 0,12 | | |
| 74 | Hollandia | PVE | 52,83 | 0,11 | | |
| 75 | Hollandia | DLG | 46,07 | 0,10 | | |
| 76 | Luxemburg | Ministère de l'Agriculture | 45,07 | 0,09 | × | × |
| 77 | Spanyolország | La Rioja | 43,77 | 0,09 | | |
| 78 | Ausztria | ZA Salzburg | 43,31 | 0,09 | | |
| 79 | Spanyolország | Cantabria | 39,45 | 0,08 | × | |
| 80 | Ciprus | CAPO | 38,61 | 0,08 | | |
| 81 | Spanyolország | Baleares | 32,51 | 0,07 | | |
| 82 | Németország | Bayern Umwelt | 26,60 | 0,05 | × | × |
| 83 | Olaszország | ARBEA | 25,78 | 0,05 | × | |
| 84 | Németország | Saarland | 21,57 | 0,04 | | |
| 85 | Egyesült Királyság | FC | 13,45 | 0,03 | | |
| 86 | Franciaország | OFIMER | 8,98 | 0,02 | | |
| 87 | Olaszország | FINPIEMONTE | 8,72 | 0,02 | | |
| 88 | Németország | Hamburg | 7,41 | 0,02 | | |
| 89 | Málta | MRAE | 7,33 | 0,02 | | × |
| 90 | Egyesült Királyság | CCW | 4,58 | 0,01 | | |
| 91 | Németország | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,35 | 0,01 | | |
| 92 | Németország | Bremen | 2,28 | 0,00 | | |
| 93 | Spanyolország | FROM | 1,91 | 0,00 | × | |
| 94 | Írország | DCMNR | 1,45 | 0,00 | | |
| 95 | Franciaország | SDE | 0,22 | 0,00 | | |
| | | Alösszeg | 13 830,96 | 28,53 | | |
| ÖSSZESEN | 48 476,48 | 100,00 | | |
| Forrás: A Bizottság jelentése az EMOGA Garanciarészlegének 2005. évi számláira vonatkozó pénzügyi elszámolásáról. |

Sz.

Tagállam

Kifizető hatóság

Bejelentett összeg millió EUR-ban (8)

Az összes %-a

Minősített igazolások

Elkülönített számlák (9)

1

Franciaország

ONIC

4 535,37

9,36

×

2

Olaszország

AGEA

3 832,32

7,91

×

×

3

Egyesült Királyság

RPA

2 952,11

6,09

4

Görögország

OPEKEPE

2 756,08

5,69

5

Franciaország

OFIVAL

2 401,35

4,95

6

Spanyolország

Andalucía

1 817,00

3,75

7

Írország

DAF

1 805,72

3,72

8

Dánia

EU-direktoratet

1 223,61

2,52

9

Lengyelország

ARiMR

1 193,04

2,46

10

Ausztria

AMA

1 192,37

2,46

11

Franciaország

ONIOL

967,48

2,00

12

Spanyolország

Castilla-León

956,40

1,97

13

Svédország

SJV

954,42

1,97

14

Finnország

MMM

901,48

1,86

15

Spanyolország

Castilla-La Mancha

882,45

1,82

16

Németország

Niedersachsen

881,09

1,82

17

Portugália

INGA

801,25

1,65

18

Magyarország

ARDA

553,72

1,14

×

19

Belgium

BIRB

525,63

1,08

20

Németország

Nordrhein-Westfalen LWK

524,04

1,08

21

Cseh Köztársaság

SAIF

424,82

0,88

22

Hollandia

Dienst Regelingen

375,61

0,77

23

Spanyolország

Cataluña

368,39

0,76

24

Németország

BLE

307,41

0,63

25

Egyesült Királyság

NAWAD

297,38

0,61

26

Franciaország

ONIFLHOR

276,03

0,57

×

27

Belgium

Région Wallonne

256,67

0,53

×

28

Litvánia

NMA

235,90

0,49

29

Szlovákia

APA

205,56

0,42

×

30

Lengyelország

ARR

166,46

0,34

31

Hollandia

PT

74,33

0,15

A DAS szerinti PA-k, 2005

Alösszeg
   (10)

34 645,52

71,47

32

Németország

Bayern Landwirtschaft

1 176,61

2,43

×

33

Franciaország

CNASEA

813,81

1,68

×

34

Egyesült Királyság

SERAD

644,32

1,33

35

Spanyolország

Extremadura

633,95

1,31

36

Olaszország

AVEPA

560,02

1,16

37

Spanyolország

Aragón

535,47

1,10

38

Németország

Baden-Württemberg

474,29

0,98

×

39

Olaszország

AGREA

444,56

0,92

40

Olaszország

Region Lombardie

436,96

0,90

41

Németország

Mecklenburg-Vorpommern

429,65

0,89

42

Hollandia

PZ

416,27

0,86

43

Németország

Brandenburg

412,50

0,85

44

Németország

Sachsen-Anhalt

404,81

0,84

45

Spanyolország

FEGA

389,87

0,80

46

Németország

Schleswig-Holstein

382,16

0,79

47

Németország

Hamburg-Jonas

374,01

0,77

48

Franciaország

FIRS

355,04

0,73

49

Németország

Sachsen

345,39

0,71

50

Franciaország

ONILAIT

329,50

0,68

51

Egyesült Királyság

DARD

323,06

0,67

×

52

Hollandia

HPA

291,47

0,60

53

Németország

Thüringen

291,31

0,60

54

Franciaország

ONIVINS

270,71

0,56

55

Belgium

ABKL

252,20

0,52

56

Olaszország

ENR

248,50

0,51

57

Németország

Hessen

242,77

0,50

58

Olaszország

ARTEA

204,07

0,42

59

Németország

Rheinland-Pfalz

194,53

0,40

60

Spanyolország

Valencia

173,04

0,36

61

Spanyolország

Galicia

151,41

0,31

62

Franciaország

ODEADOM

129,73

0,27

×

63

Spanyolország

Navarra

128,59

0,27

64

Spanyolország

Canarias

121,23

0,25

65

Spanyolország

Murcia

108,91

0,22

×

66

Szlovénia

AAMRD

106,65

0,22

67

Olaszország

SAISA

99,10

0,20

68

Lettország

RSS

98,86

0,20

69

Portugália

IFADAP

91,52

0,19

×

×

70

Spanyolország

Asturias

81,25

0,17

71

Észtország

PRIA

67,32

0,14

72

Spanyolország

País Vasco

61,34

0,13

73

Spanyolország

Madrid

57,94

0,12

74

Hollandia

PVE

52,83

0,11

75

Hollandia

DLG

46,07

0,10

76

Luxemburg

Ministère de l'Agriculture

45,07

0,09

×

×

77

Spanyolország

La Rioja

43,77

0,09

78

Ausztria

ZA Salzburg

43,31

0,09

79

Spanyolország

Cantabria

39,45

0,08

×

80

Ciprus

CAPO

38,61

0,08

81

Spanyolország

Baleares

32,51

0,07

82

Németország

Bayern Umwelt

26,60

0,05

×

×

83

Olaszország

ARBEA

25,78

0,05

×

84

Németország

Saarland

21,57

0,04

85

Egyesült Királyság

FC

13,45

0,03

86

Franciaország

OFIMER

8,98

0,02

87

Olaszország

FINPIEMONTE

8,72

0,02

88

Németország

Hamburg

7,41

0,02

89

Málta

MRAE

7,33

0,02

×

90

Egyesült Királyság

CCW

4,58

0,01

91

Németország

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,35

0,01

92

Németország

Bremen

2,28

0,00

93

Spanyolország

FROM

1,91

0,00

×

94

Írország

DCMNR

1,45

0,00

95

Franciaország

SDE

0,22

0,00

Alösszeg

13 830,96

28,53

ÖSSZESEN

48 476,48

100,00

Forrás: A Bizottság jelentése az EMOGA Garanciarészlegének 2005. évi számláira vonatkozó pénzügyi elszámolásáról.

Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER)

| 5.5. | Az IIER a területalapú támogatás, az állattartási támogatások és az új egységes területalapú támogatási rendszer fő irányítási és ellenőrzési eszköze. Az IIER-nek része a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek számítógépes adatbázisa, valamint a mezőgazdasági parcellák azonosítási, illetve az állatállomány azonosítási és nyilvántartási rendszere. |
| --- | --- |

5.5.

Az IIER a területalapú támogatás, az állattartási támogatások és az új egységes területalapú támogatási rendszer fő irányítási és ellenőrzési eszköze. Az IIER-nek része a mezőgazdasági üzemek és a támogatási kérelmek számítógépes adatbázisa, valamint a mezőgazdasági parcellák azonosítási, illetve az állatállomány azonosítási és nyilvántartási rendszere.

| 5.6. | A Számvevőszék valamennyi tagállam tekintetében elemezte az IIER vizsgálati statisztikáit, továbbá ellenőrizte ennek végrehajtását több régi tagállamban, illetve a SAPS-ot bevezető nyolc új tagállam közül ötben (11), és abban a két új tagállamban (12), melyek a hagyományos közvetlen támogatási rendszerek mellett döntöttek (lásd 
  5.2
  . és
  5.3. melléklet
  ). |
| --- | --- |

5.6.

A Számvevőszék valamennyi tagállam tekintetében elemezte az IIER vizsgálati statisztikáit, továbbá ellenőrizte ennek végrehajtását több régi tagállamban, illetve a SAPS-ot bevezető nyolc új tagállam közül ötben (11), és abban a két új tagállamban (12), melyek a hagyományos közvetlen támogatási rendszerek mellett döntöttek (lásd 
  5.2
  . és
  5.3. melléklet
  ).

Területalapú támogatás

| 5.7. | A Számvevőszék elemezte a tagállamok IIER-ellenőrzési eredményeit a 2004. évi terület-bejelentésekre (2005. évi kifizetések) vonatkozóan (lásd 
  5.2. táblázat
  ). Az összes tagállamot tekintve az ellenőrzött kérelmek 40 %-a volt hibás. Ezek a hibák a kifizető ügynökségek által ellenőrzött terület 2,1 %-át érintették. Az Unió 15 régi tagállamában ez az utóbbi arány a 2003. évi 1,8 %-ról 2004-ben 2,2 %-ra emelkedett, vagyis átlépte a Bizottság által szabott 2 %-os lényegességi küszöböt (13). Az új tagállamokban ez alacsonyabb volt: 2004-ben 2,0 %. A kifizető ügynökségek a beérkezett kérelmek legalább 5 %-ának ellenőrzése útján megállapított hibákat kiigazítják, mielőtt teljesítik a termelőknek szóló kifizetéseket. Az IIER-t kielégítő módon végrehajtó 14 tagállam esetében a véletlenszerű ellenőrzések 1,95 %-os hibaarányt mutattak ki. |
| --- | --- |

5.7.

A Számvevőszék elemezte a tagállamok IIER-ellenőrzési eredményeit a 2004. évi terület-bejelentésekre (2005. évi kifizetések) vonatkozóan (lásd 
  5.2. táblázat
  ). Az összes tagállamot tekintve az ellenőrzött kérelmek 40 %-a volt hibás. Ezek a hibák a kifizető ügynökségek által ellenőrzött terület 2,1 %-át érintették. Az Unió 15 régi tagállamában ez az utóbbi arány a 2003. évi 1,8 %-ról 2004-ben 2,2 %-ra emelkedett, vagyis átlépte a Bizottság által szabott 2 %-os lényegességi küszöböt (13). Az új tagállamokban ez alacsonyabb volt: 2004-ben 2,0 %. A kifizető ügynökségek a beérkezett kérelmek legalább 5 %-ának ellenőrzése útján megállapított hibákat kiigazítják, mielőtt teljesítik a termelőknek szóló kifizetéseket. Az IIER-t kielégítő módon végrehajtó 14 tagállam esetében a véletlenszerű ellenőrzések 1,95 %-os hibaarányt mutattak ki.

| 5.7. | A Bizottság nem állapított meg 2 %-os küszöböt a kiadások elfogadható hibaszázalékaként. A Számvevőszék által említett éves tevékenységi jelentés fenntartásainak kulcselemei az irányitási és ellenőrzési rendszerek súlyos hiányosságai. A 2 %-os küszöböt (amelyet ABB- (tevékenység alapú költségvetés-tervezés) tevékenységekként alkalmazott pénzügyi értelemben adnak meg, más küszöbök kizárása nélkül) csak a pénzügyi korrekciós eljárásokkal nem ellensúlyozott, jelentős hiányosságok esetén használják. A Bizottság véleménye szerint a véletlenszerű ellenőrzések eredményei alapján ésszerűen megbecsülhetők a kifizetett támogatások valószínűsíthető hibái, amint azt a Számvevőszék 2004. évi éves jelentése is kimondja. |
| --- | --- |

5.7.

A Bizottság nem állapított meg 2 %-os küszöböt a kiadások elfogadható hibaszázalékaként. A Számvevőszék által említett éves tevékenységi jelentés fenntartásainak kulcselemei az irányitási és ellenőrzési rendszerek súlyos hiányosságai. A 2 %-os küszöböt (amelyet ABB- (tevékenység alapú költségvetés-tervezés) tevékenységekként alkalmazott pénzügyi értelemben adnak meg, más küszöbök kizárása nélkül) csak a pénzügyi korrekciós eljárásokkal nem ellensúlyozott, jelentős hiányosságok esetén használják. A Bizottság véleménye szerint a véletlenszerű ellenőrzések eredményei alapján ésszerűen megbecsülhetők a kifizetett támogatások valószínűsíthető hibái, amint azt a Számvevőszék 2004. évi éves jelentése is kimondja.

5.2. táblázat – Területalapú támogatás, hüvelyesek és más termények – Az IIER területi vizsgálatainak és a távérzékelésnek az eredményei 2004-ben, a 2005-ben kifizetett kérelmekre vonatkozóan

| Tagállaok | Benyújtott kérelmek | Ellenőrzött kérelmek | Hibás kérelmek |
| --- | --- | --- | --- |
| Szám | Terület (ha) | Átlagos méret (ha) | Szám | % | Terület (ha) | % | Átlagos méret (ha) | Szám | % | Terület (ha) | % |
| Belgium | 39 821 | 1 000 289,72 | 25 | 3 815 | 9,6 | 133 656,40 | 13,4 | 35 | 1 584 | 41,5 | 1 273,33 | 1,0 |
| Dánia | 47 391 | 2 329 078,35 | 49 | 2 506 | 5,3 | 136 454,12 | 5,9 | 54 | 852 | 34,0 | 1 185,91 | 0,9 |
| Németország | 298 771 | 14 050 886,00 | 47 | 17 798 | 6,0 | 1 093 602,00 | 7,8 | 61 | 7 873 | 44,2 | 6 278,00 | 0,6 |
| Görögország | 318 947 | 3 995 969,16 | 13 | 39 169 | 12,3 | 1 018 459,45 | 25,5 | 26 | 9 379 | 23,9 | 25 872,12 | 2,5 |
| Spanyolország | 420 001 | 17 456 253,40 | 42 | 44 212 | 10,5 | 1 895 096,68 | 10,9 | 43 | 18 793 | 42,5 | 61 788,13 | 3,3 |
| Franciaország | 401 827 | 23 977 233,71 | 60 | 27 365 | 6,8 | 1 975 055,48 | 8,2 | 72 | 12 212 | 44,6 | 11 231,17 | 0,6 |
| Írország | 130 508 | 4 727 823,77 | 36 | 8 892 | 6,8 | 363 336,38 | 7,7 | 41 | 1 441 | 16,2 | 1 468,96 | 0,4 |
| Olaszország | 599 095 | 7 219 935,24 | 12 | 42 540 | 7,1 | 819 002,00 | 11,3 | 19 | 20 212 | 47,5 | 51 457,19 | 6,3 |
| Luxemburg | 1 935 | 121 623,00 | 63 | 113 | 5,8 | 7 200,00 | 5,9 | 64 | 118 | 104,4 | 251,66 | 3,5 |
| Hollandia | 44 996 | 657 563,25 | 15 | 3 154 | 7,0 | 50 283,43 | 7,6 | 16 | 1 160 | 36,8 | 2 450,47 | 4,9 |
| Ausztria | 137 677 | 2 538 918,68 | 18 | 8 649 | 6,3 | 184 400,41 | 7,3 | 21 | 5 115 | 59,1 | 4 169,18 | 2,3 |
| Portugália | 130 854 | 1 825 638,94 | 14 | 7 641 | 5,8 | 431 406,95 | 23,6 | 56 | 5 904 | 77,3 | 22 391,65 | 5,2 |
| Finnország | 67 090 | 2 086 152,39 | 31 | 4 290 | 6,4 | 160 238,86 | 7,7 | 37 | 2 088 | 48,7 | 1 105,08 | 0,7 |
| Svédország | 59 058 | 2 763 403,94 | 47 | 3 793 | 6,4 | 206 888,21 | 7,5 | 55 | 2 429 | 64,0 | 6 550,03 | 3,2 |
| Egyesült Királyság | 131 410 | 14 101 732,67 | 107 | 7 091 | 5,4 | 907 565,00 | 6,4 | 128 | 4 335 | 61,1 | 6 898,37 | 0,8 |
| Összesen 2004, EU-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 495 | 42,3 | 204 371,25 | 2,2 |
| Összesen 2003 (14) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 |
| Összesen 2002 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 |
| Összesen 2001 | 2 935 273 | 98 275 675,00 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423,00 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786,00 | 2,1 |
| Cseh Köztársaság | 18 759 | 3 529 134,84 | 188 | 1 344 | 7,2 | 454 565,96 | 12,9 | 338 | 831 | 61,8 | 3 765,64 | 0,8 |
| Észtország | 18 954 | 818 453,31 | 43 | 1 068 | 5,6 | 259 394,41 | 31,7 | 243 | 548 | 51,3 | 1 855,02 | 0,7 |
| Ciprus | 39 025 | 173 372,00 | 4 | 1 992 | 5,1 | 33 691,00 | 19,4 | 17 | 1 770 | 88,9 | 5 400,00 | 16,0 |
| Lettország | 69 847 | 1 338 352,28 | 19 | 5 220 | 7,5 | 366 043,87 | 27,4 | 70 | 2 667 | 51,1 | 11 539,71 | 3,2 |
| Litvánia | 238 068 | 2 550 554,55 | 11 | 17 413 | 7,3 | 352 572,07 | 13,8 | 20 | 7 418 | 42,6 | 6 603,17 | 1,9 |
| Magyarország | 208 809 | 5 002 586,57 | 24 | 11 205 | 5,4 | 549 871,90 | 11,0 | 49 | 1 763 | 15,7 | 9 442,44 | 1,7 |
| Málta | 4 981 | 5 152,14 | 1 | 1 011 | 20,3 | 1 940,72 | 37,7 | 2 | 481 | 47,6 | 201,36 | 10,4 |
| Lengyelország | 1 400 401 | 13 689 068,96 | 10 | 78 618 | 5,6 | 1 235 809,26 | 9,0 | 16 | 23 061 | 29,3 | 21 207,68 | 1,7 |
| Szlovénia | 77 049 | 166 113,00 | 2 | 5 093 | 6,6 | 16 725,25 | 10,1 | 3 | 5 232 | 102,7 | 8 944,87 | 53,5 |
| Szlovákia | 12 399 | 1 831 840,09 | 148 | 1 704 | 13,7 | 528 587,61 | 28,9 | 310 | 1 042 | 61,2 | 8 133,01 | 1,5 |
| Összesen 2004, EU-10 | 2 088 292 | 29 104 627,74 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 799 202 | 13,1 | 30 | 44 813 | 35,9 | 77 092,90 | 2,0 |
| ÖSSZESEN | 4 917 673 | 127 957 129,96 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 181 847,42 | 10,3 | 38 | 138 308 | 40,0 | 281 464,15 | 2,1 |
| NB 1: A távellenőrzés műholdas vagy légi felvételek használatával ellenőrzi az IIER-kérelmeket.

  NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

  Forrás: IIER-statisztika, a tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtva. |

Tagállaok

Benyújtott kérelmek

Ellenőrzött kérelmek

Hibás kérelmek

Szám

Terület (ha)

Átlagos méret (ha)

Szám

%

Terület (ha)

%

Átlagos méret (ha)

Szám

%

Terület (ha)

%

Belgium

39 821

1 000 289,72

25

3 815

9,6

133 656,40

13,4

35

1 584

41,5

1 273,33

1,0

Dánia

47 391

2 329 078,35

49

2 506

5,3

136 454,12

5,9

54

852

34,0

1 185,91

0,9

Németország

298 771

14 050 886,00

47

17 798

6,0

1 093 602,00

7,8

61

7 873

44,2

6 278,00

0,6

Görögország

318 947

3 995 969,16

13

39 169

12,3

1 018 459,45

25,5

26

9 379

23,9

25 872,12

2,5

Spanyolország

420 001

17 456 253,40

42

44 212

10,5

1 895 096,68

10,9

43

18 793

42,5

61 788,13

3,3

Franciaország

401 827

23 977 233,71

60

27 365

6,8

1 975 055,48

8,2

72

12 212

44,6

11 231,17

0,6

Írország

130 508

4 727 823,77

36

8 892

6,8

363 336,38

7,7

41

1 441

16,2

1 468,96

0,4

Olaszország

599 095

7 219 935,24

12

42 540

7,1

819 002,00

11,3

19

20 212

47,5

51 457,19

6,3

Luxemburg

1 935

121 623,00

63

113

5,8

7 200,00

5,9

64

118

104,4

251,66

3,5

Hollandia

44 996

657 563,25

15

3 154

7,0

50 283,43

7,6

16

1 160

36,8

2 450,47

4,9

Ausztria

137 677

2 538 918,68

18

8 649

6,3

184 400,41

7,3

21

5 115

59,1

4 169,18

2,3

Portugália

130 854

1 825 638,94

14

7 641

5,8

431 406,95

23,6

56

5 904

77,3

22 391,65

5,2

Finnország

67 090

2 086 152,39

31

4 290

6,4

160 238,86

7,7

37

2 088

48,7

1 105,08

0,7

Svédország

59 058

2 763 403,94

47

3 793

6,4

206 888,21

7,5

55

2 429

64,0

6 550,03

3,2

Egyesült Királyság

131 410

14 101 732,67

107

7 091

5,4

907 565,00

6,4

128

4 335

61,1

6 898,37

0,8

Összesen 2004, EU-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 495

42,3

204 371,25

2,2

Összesen 2003 (14)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

Összesen 2002

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

Összesen 2001

2 935 273

98 275 675,00

33

299 716

10,2

11 638 423,00

11,8

39

105 099

35,1

240 786,00

2,1

Cseh Köztársaság

18 759

3 529 134,84

188

1 344

7,2

454 565,96

12,9

338

831

61,8

3 765,64

0,8

Észtország

18 954

818 453,31

43

1 068

5,6

259 394,41

31,7

243

548

51,3

1 855,02

0,7

Ciprus

39 025

173 372,00

4

1 992

5,1

33 691,00

19,4

17

1 770

88,9

5 400,00

16,0

Lettország

69 847

1 338 352,28

19

5 220

7,5

366 043,87

27,4

70

2 667

51,1

11 539,71

3,2

Litvánia

238 068

2 550 554,55

11

17 413

7,3

352 572,07

13,8

20

7 418

42,6

6 603,17

1,9

Magyarország

208 809

5 002 586,57

24

11 205

5,4

549 871,90

11,0

49

1 763

15,7

9 442,44

1,7

Málta

4 981

5 152,14

1

1 011

20,3

1 940,72

37,7

2

481

47,6

201,36

10,4

Lengyelország

1 400 401

13 689 068,96

10

78 618

5,6

1 235 809,26

9,0

16

23 061

29,3

21 207,68

1,7

Szlovénia

77 049

166 113,00

2

5 093

6,6

16 725,25

10,1

3

5 232

102,7

8 944,87

53,5

Szlovákia

12 399

1 831 840,09

148

1 704

13,7

528 587,61

28,9

310

1 042

61,2

8 133,01

1,5

Összesen 2004, EU-10

2 088 292

29 104 627,74

14

124 668

6,0

3 799 202

13,1

30

44 813

35,9

77 092,90

2,0

ÖSSZESEN

4 917 673

127 957 129,96

26

345 696

7,0

13 181 847,42

10,3

38

138 308

40,0

281 464,15

2,1

NB 1: A távellenőrzés műholdas vagy légi felvételek használatával ellenőrzi az IIER-kérelmeket.

NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

Forrás: IIER-statisztika, a tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtva.

| 5.8. | A helyszíni vizsgálatok esetében a vizsgált kérelmekben nem található terület (15) (lásd 
  5.3. ábra
  ) a véletlenszerűen és a kockázatelemzés alapján kiválasztott kérelmek ellenőrzésének eredményeiből tevődik össze. Akárcsak az előző években, egyes tagállamokban a várható eredménnyel ellentétben a hibaarány ezúttal is kisebbnek bizonyult a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyleteknél, mint a véletlenszerűen kiválasztottaknál. A Bizottság ugyan elfogadta a 118/2004/EK rendeletet (16), ami a probléma kezelését szolgálja, ám ennek a hatásai csak 2006-ra mutatkozhatnak meg. |
| --- | --- |

5.8.

A helyszíni vizsgálatok esetében a vizsgált kérelmekben nem található terület (15) (lásd 
  5.3. ábra
  ) a véletlenszerűen és a kockázatelemzés alapján kiválasztott kérelmek ellenőrzésének eredményeiből tevődik össze. Akárcsak az előző években, egyes tagállamokban a várható eredménnyel ellentétben a hibaarány ezúttal is kisebbnek bizonyult a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyleteknél, mint a véletlenszerűen kiválasztottaknál. A Bizottság ugyan elfogadta a 118/2004/EK rendeletet (16), ami a probléma kezelését szolgálja, ám ennek a hatásai csak 2006-ra mutatkozhatnak meg.

| 5.8. | A Bizottság ellenőrzései kimutatták, hogy egyes tagállamok véletlenszerű ellenőrzésként rögzítették a távérzékeléses ellenőrzéseket, noha a termelőket kockázati alapon választották ki az övezeten belül. Ez torzítja a statisztikát. A kiválasztás két típusa közötti különbség tekintetében a nem megfelelő jelentéstételből eredő torzítás kiszűrésével a Bizottság elemzése megállapította, hogy a véletlenszerű kiválasztás eredményei csak Dániában és kisebb mértékben Írországban magasabbak, mint a kockázat alapú kiválasztás eredményei (Görögországot nem vették figyelembe). |
| --- | --- |

5.8.

A Bizottság ellenőrzései kimutatták, hogy egyes tagállamok véletlenszerű ellenőrzésként rögzítették a távérzékeléses ellenőrzéseket, noha a termelőket kockázati alapon választották ki az övezeten belül. Ez torzítja a statisztikát. A kiválasztás két típusa közötti különbség tekintetében a nem megfelelő jelentéstételből eredő torzítás kiszűrésével a Bizottság elemzése megállapította, hogy a véletlenszerű kiválasztás eredményei csak Dániában és kisebb mértékben Írországban magasabbak, mint a kockázat alapú kiválasztás eredményei (Görögországot nem vették figyelembe).

| 5.9. | Az elmúlt évhez hasonlóan a Számvevőszék a vizsgált kifizetések kb. 40 %-ának esetében állapította meg, hogy a kérelem alapjául szolgáló területeket a valósnál nagyobbként jelentették be. Körülbelül minden harmadik kifizetés esetében viszonylag kis mérési hibák fordultak elő, és néhány esetben nagyobb hibák is. |
| --- | --- |

5.9.

Az elmúlt évhez hasonlóan a Számvevőszék a vizsgált kifizetések kb. 40 %-ának esetében állapította meg, hogy a kérelem alapjául szolgáló területeket a valósnál nagyobbként jelentették be. Körülbelül minden harmadik kifizetés esetében viszonylag kis mérési hibák fordultak elő, és néhány esetben nagyobb hibák is.

| 5.9. | A Bizottság csak nemrégiben kapta meg az eseteket, ezért nem áll módjában észrevételeket megfogalmazni az eredményekről. |
| --- | --- |

5.9.

A Bizottság csak nemrégiben kapta meg az eseteket, ezért nem áll módjában észrevételeket megfogalmazni az eredményekről.

Image

| 5.10. | A Számvevőszék megállapításai szerint Görögországban tavaly óta nem történt jelentős javulás: |
| --- | --- |

5.10.

A Számvevőszék megállapításai szerint Görögországban tavaly óta nem történt jelentős javulás:

| 5.10. | |
| --- | --- |

5.10.

| a) | a vizsgálatok színvonala alacsony, megállapításaik alig vagy egyáltalán nincsenek dokumentálva, az eredményekről történő beszámolás megbízhatatlan, és nem mindig alapszik tényleges vizsgálatokon; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatok színvonala alacsony, megállapításaik alig vagy egyáltalán nincsenek dokumentálva, az eredményekről történő beszámolás megbízhatatlan, és nem mindig alapszik tényleges vizsgálatokon;

| b) | egyes görögországi helyi hatóságok a parcellák mérésénél olyan technikát alkalmaznak, amelynél a technikai tűréshatár túllépi az engedélyezett maximumot (5 %). E gyakorlat pénzügyi hatása nem számszerűsíthető; |
| --- | --- |

b)

egyes görögországi helyi hatóságok a parcellák mérésénél olyan technikát alkalmaznak, amelynél a technikai tűréshatár túllépi az engedélyezett maximumot (5 %). E gyakorlat pénzügyi hatása nem számszerűsíthető;

| a) és b) | 2005-ben a Bizottság folytatta a Görögországra vonatkozó megerősített ellenőrzési programot és az egyéb felügyeleti intézkedéseket. Összesen 13 ellenőrzésre került sor, ebből 8 az IACS-ra (integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer) és az azzal összefüggő intézkedésekre vonatkozott. A hiányosságok észlelését számlaelszámolási eljárások követik.
  A görög hatóságok a Bizottság kezdeményezésére cselekvési tervet dolgoztak ki a hiányosságok kezelésére, hogy biztosítsák a fő IACS-összetevők megerősítését és hatékony felhasználását. A cselekvési terv a Számvevőszék által említett hiányosságokra is kitér. A Bizottság folyamatosan felügyeli a terv megfelelő végrehajtását. |
| --- | --- |

a) és b)

2005-ben a Bizottság folytatta a Görögországra vonatkozó megerősített ellenőrzési programot és az egyéb felügyeleti intézkedéseket. Összesen 13 ellenőrzésre került sor, ebből 8 az IACS-ra (integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer) és az azzal összefüggő intézkedésekre vonatkozott. A hiányosságok észlelését számlaelszámolási eljárások követik.

A görög hatóságok a Bizottság kezdeményezésére cselekvési tervet dolgoztak ki a hiányosságok kezelésére, hogy biztosítsák a fő IACS-összetevők megerősítését és hatékony felhasználását. A cselekvési terv a Számvevőszék által említett hiányosságokra is kitér. A Bizottság folyamatosan felügyeli a terv megfelelő végrehajtását.

| c) | a termelők egyesületei ellenőrzik az adatok bevitelét a számítógépes rendszerbe. Nincs szavatolva a rendszer adatbiztonsága; a termelők egyesületei a kifizetés előtt bármikor módosíthatják és módosítják is az adatokat. A számítógépes rendszer nem tartja nyilván, hogy mikor és miért változtatnak az eredeti adatokon. Nem kevés változtatás szabályellenes, de pontosan nem számszerűsíthető; |
| --- | --- |

c)

a termelők egyesületei ellenőrzik az adatok bevitelét a számítógépes rendszerbe. Nincs szavatolva a rendszer adatbiztonsága; a termelők egyesületei a kifizetés előtt bármikor módosíthatják és módosítják is az adatokat. A számítógépes rendszer nem tartja nyilván, hogy mikor és miért változtatnak az eredeti adatokon. Nem kevés változtatás szabályellenes, de pontosan nem számszerűsíthető;

| c) | A Bizottság többször is bírálta a termelői egyesületek támogatási eljárásban játszott szerepét, és 2004 júniusában hivatalosan kérte a hatóságokat új eljárás végrehajtására. A görög hatóságok ezt is beépítették a 2006-ban végrehajtandó cselekvési tervbe.
  A Számvevőszék észrevétele csak a 2004-es támogatási év (2005-ös költségvetési év) végéig érvényes. A 2005-ös támogatási évre a görög hatóságok eseménynapló vezetését írták elő, amely lehetővé teszi az eredeti adatok minden változásának nyomon követését. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság többször is bírálta a termelői egyesületek támogatási eljárásban játszott szerepét, és 2004 júniusában hivatalosan kérte a hatóságokat új eljárás végrehajtására. A görög hatóságok ezt is beépítették a 2006-ban végrehajtandó cselekvési tervbe.

A Számvevőszék észrevétele csak a 2004-es támogatási év (2005-ös költségvetési év) végéig érvényes. A 2005-ös támogatási évre a görög hatóságok eseménynapló vezetését írták elő, amely lehetővé teszi az eredeti adatok minden változásának nyomon követését.

| d) | a Számvevőszék továbbra is talált olyan eseteket, amikor a termelők a valósnál nagyobb területet jelentettek be. |
| --- | --- |

d)

a Számvevőszék továbbra is talált olyan eseteket, amikor a termelők a valósnál nagyobb területet jelentettek be.

| 5.11. | Az a terület, amelyre a támogatást kérik, illetve a termelőnek kifizetik, egy bizonyos technikai tűréshatáron belül lehet nagyobb vagy kisebb a vizsgálat során mértnél. Szlovéniában azonban a valósnál nagyobb terület bejelentése esetén nem megfelelően alkalmazzák a 4 %-os tűréshatárt, ami túlzott mértékű kifizetéseket eredményez. |
| --- | --- |

5.11.

Az a terület, amelyre a támogatást kérik, illetve a termelőnek kifizetik, egy bizonyos technikai tűréshatáron belül lehet nagyobb vagy kisebb a vizsgálat során mértnél. Szlovéniában azonban a valósnál nagyobb terület bejelentése esetén nem megfelelően alkalmazzák a 4 %-os tűréshatárt, ami túlzott mértékű kifizetéseket eredményez.

| 5.11. | A Bizottság szolgálatai már a 2005. márciusi vizsgálat során is észlelték ezt, és 2005. szeptemberi levelükben tájékoztatták a tagállamot. Ez a pont és a többi eredmény számlaelszámolási eljárás tárgya. |
| --- | --- |

5.11.

A Bizottság szolgálatai már a 2005. márciusi vizsgálat során is észlelték ezt, és 2005. szeptemberi levelükben tájékoztatták a tagállamot. Ez a pont és a többi eredmény számlaelszámolási eljárás tárgya.

Az Integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) az új tagállamokban

| 5.12. | Az IIER kulcsfontosságú eleme a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePAR), amely minden mezőgazdasági területet nyilvántart. A Számvevőszék által felkeresett hét új tagállamból négyben a MePAR referenciaparcellájaként (17) termelési blokkokat használnak. A másik három a kataszteri parcellát tekinti referenciaparcellának. |
| --- | --- |

5.12.

Az IIER kulcsfontosságú eleme a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePAR), amely minden mezőgazdasági területet nyilvántart. A Számvevőszék által felkeresett hét új tagállamból négyben a MePAR referenciaparcellájaként (17) termelési blokkokat használnak. A másik három a kataszteri parcellát tekinti referenciaparcellának.

| 5.13. | A számvevőszéki ellenőrzés szerint azon ellenőrzött tagállamok közül, amelyek az egységes területalapú támogatási rendszert (SAPS) alkalmazzák, és úgy döntöttek, hogy referenciaparcellaként termelési blokkokat használnak, a MePAR csak Csehországban tartalmazza a mezőgazdasági parcellák szükséges támogathatósági adatait. A többi országban a MePAR csak a referenciaparcellák támogathatósági adatait tartalmazza. Ezekben a tagállamokban azonban nem előírás, hogy a kérelmet olyan részletes adatok és kísérő dokumentumok támasszák alá, amelyek alapján az egyes mezőgazdasági parcellák lokalizálhatók és lemérhetők lennének (18), így a hatóságok számára hozzáférhető információ nem biztosíthatta kellően, hogy minden mezőgazdasági parcella megbízható módon azonosítható legyen. Ez a hiányosság hátrányosan hatott arra, hogy az ellenőrzések képesek-e, illetve milyen eredményesen képesek kiszűrni és megelőzni a hibákat. |
| --- | --- |

5.13.

A számvevőszéki ellenőrzés szerint azon ellenőrzött tagállamok közül, amelyek az egységes területalapú támogatási rendszert (SAPS) alkalmazzák, és úgy döntöttek, hogy referenciaparcellaként termelési blokkokat használnak, a MePAR csak Csehországban tartalmazza a mezőgazdasági parcellák szükséges támogathatósági adatait. A többi országban a MePAR csak a referenciaparcellák támogathatósági adatait tartalmazza. Ezekben a tagállamokban azonban nem előírás, hogy a kérelmet olyan részletes adatok és kísérő dokumentumok támasszák alá, amelyek alapján az egyes mezőgazdasági parcellák lokalizálhatók és lemérhetők lennének (18), így a hatóságok számára hozzáférhető információ nem biztosíthatta kellően, hogy minden mezőgazdasági parcella megbízható módon azonosítható legyen. Ez a hiányosság hátrányosan hatott arra, hogy az ellenőrzések képesek-e, illetve milyen eredményesen képesek kiszűrni és megelőzni a hibákat.

| 5.13. | Amennyiben a mezőgazdasági parcella a referenciaparcellán vagy -blokkon belül található, és a referenciaparcella teljes támogatható területét nem haladja meg, a mezőgazdasági parcella elvileg támogatható. |
| --- | --- |

5.13.

Amennyiben a mezőgazdasági parcella a referenciaparcellán vagy -blokkon belül található, és a referenciaparcella teljes támogatható területét nem haladja meg, a mezőgazdasági parcella elvileg támogatható.

2004–2005-ben a Bizottság minden új tagállamban helyszíni vizsgálatokat végzett, és – noha feltárta a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerek (MePAR) néhány hiányosságát – nagyjából elégedett az első évek végrehajtási mértékével. A keresztellenőrzések működése azonban a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszerben rögzített adatoktól függ, ezért a vizsgálatok keretében a Bizottság hangsúlyozta a blokkok méretének csökkentését és ismertette ennek lehetséges módszereit. A legfrissebb információcserék alapján úgy tűnik, hogy az ajánlásoknak köszönhetően jelentős fejlesztések folynak.

| 5.14. | Ennek következtében egy-egy túlzott területbejelentés vagy egy mezőgazdasági parcella kettős bejelentése mindaddig észrevétlen maradhat, amíg az érintett referenciaparcella területét nem tüntetik fel a valósnál nagyobbnak. Mivel egy-egy túlzott területbejelentést vagy egy parcella kettős bejelentését kompenzálhatja, ha más termelők más parcellákat egyáltalán nem vagy csak részben jelentenek be, ezért egy referenciaparcellán belül nem lehet pontosan megállapítani, hogy milyen mértékben fordulnak elő túlzott területbejelentések és/vagy kettős bejelentések. Ebből következően támogatáscsökkentésre, illetve egyéb szankcióra vagy nem kerül sor, vagy a szankció szintje túl alacsony (19). Magyarországon és Szlovákiában például volt példa támogatáscsökkentés, illetve egyéb szankció önkényes alkalmazására, amikor a referenciaparcellákra vonatkozó kérelmek a valósnál nagyobb területet tüntetettek fel, de azt nem lehetett megállapítani, hogy mely termelőket terhel konkrétan felelősség. Egy felkeresett tagállamban sem volt előírva, hogy egy termelési blokkon belül valamennyi kérelem által érintett parcellát ellenőrizzenek. |
| --- | --- |

5.14.

Ennek következtében egy-egy túlzott területbejelentés vagy egy mezőgazdasági parcella kettős bejelentése mindaddig észrevétlen maradhat, amíg az érintett referenciaparcella területét nem tüntetik fel a valósnál nagyobbnak. Mivel egy-egy túlzott területbejelentést vagy egy parcella kettős bejelentését kompenzálhatja, ha más termelők más parcellákat egyáltalán nem vagy csak részben jelentenek be, ezért egy referenciaparcellán belül nem lehet pontosan megállapítani, hogy milyen mértékben fordulnak elő túlzott területbejelentések és/vagy kettős bejelentések. Ebből következően támogatáscsökkentésre, illetve egyéb szankcióra vagy nem kerül sor, vagy a szankció szintje túl alacsony (19). Magyarországon és Szlovákiában például volt példa támogatáscsökkentés, illetve egyéb szankció önkényes alkalmazására, amikor a referenciaparcellákra vonatkozó kérelmek a valósnál nagyobb területet tüntetettek fel, de azt nem lehetett megállapítani, hogy mely termelőket terhel konkrétan felelősség. Egy felkeresett tagállamban sem volt előírva, hogy egy termelési blokkon belül valamennyi kérelem által érintett parcellát ellenőrizzenek.

| 5.14. | A Számvevőszék által vázolt kockázatok abból erednek, hogy az új és a régi tagállamokban fizikai blokkokra épül a MePAR, és ezt a blokkméret korlátozásával kell ellensúlyozni. Térképvázlatokkal és egyéb grafikus anyagokkal tovább csökkentik a kockázatot, kétes esetekben azonban a blokk összes parcelláját ellenőrizni kell (ez az ajánlott gyakorlat is). |
| --- | --- |

5.14.

A Számvevőszék által vázolt kockázatok abból erednek, hogy az új és a régi tagállamokban fizikai blokkokra épül a MePAR, és ezt a blokkméret korlátozásával kell ellensúlyozni. Térképvázlatokkal és egyéb grafikus anyagokkal tovább csökkentik a kockázatot, kétes esetekben azonban a blokk összes parcelláját ellenőrizni kell (ez az ajánlott gyakorlat is).

A Bizottság megítélése szerint a fizikai blokkokra épülő, megfelelően alkalmazott MePAR a határok helyszíni azonosítása megkönnyítésének legmegfelelőbb eszköze (mert általában könnyebben azonosíthatók, mint kadaszter alapú MePAR-ral).

| 5.15. | A helyszíni vizsgálatok során a valósnál hol nagyobbként, hol kisebbként bejelentett parcellaterületek kompenzálhatják egymást, amennyiben együtt nem haladják meg a kataszteri területet. Lengyelországban egy parcella kataszteri területén felül mért területet használtak arra, hogy kompenzálják más parcellák területhiányait. E hiba pénzügyi hatása nem számszerűsíthető. |
| --- | --- |

5.15.

A helyszíni vizsgálatok során a valósnál hol nagyobbként, hol kisebbként bejelentett parcellaterületek kompenzálhatják egymást, amennyiben együtt nem haladják meg a kataszteri területet. Lengyelországban egy parcella kataszteri területén felül mért területet használtak arra, hogy kompenzálják más parcellák területhiányait. E hiba pénzügyi hatása nem számszerűsíthető.

| 5.15. | Ezt a problémát a Bizottság azonosította, és folyamatban van a nyomon követés. |
| --- | --- |

5.15.

Ezt a problémát a Bizottság azonosította, és folyamatban van a nyomon követés.

| a) | A Bizottság a tagállamokkal folytatott kétoldalú találkozón teszi meg a következő lépéseket. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság a tagállamokkal folytatott kétoldalú találkozón teszi meg a következő lépéseket.

| b) | A további nyomon követésre a bizottsági szolgálatok vizsgálata során kerül sor. |
| --- | --- |

b)

A további nyomon követésre a bizottsági szolgálatok vizsgálata során kerül sor.

| 5.16. | További problémákat találtak: |
| --- | --- |

5.16.

További problémákat találtak:

| a) | Magyarországon: a vizsgálati eredményeket nem vagy nem megfelelően vették figyelembe a SAPS-kifizetés kiszámításakor (20); |
| --- | --- |

a)

Magyarországon: a vizsgálati eredményeket nem vagy nem megfelelően vették figyelembe a SAPS-kifizetés kiszámításakor (20);

| b) | Lengyelországban: a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések (21) szigorúbb feltételekhez vannak kötve, mint a SAPS-kifizetések. Amennyiben a nemzeti feltételek nem teljesültek, a SAPS-kifizetéseket ugyanúgy csökkentették, mint a nemzetieket, a SAPS-feltételek teljesülése esetén is. Ez nem felel meg az uniós jogszabályoknak. Emellett az adminisztratív keresztellenőrzések során, ha különbség van a kérelem által érintett terület, illetve a MePAR-ban nyilvántartott támogatható terület között, ezt egy bizonyos tűréshatáron belül elnézik, pedig erre csak helyszíni vizsgálattal ellenőrzött parcellák esetében van lehetőség. |
| --- | --- |

b)

Lengyelországban: a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések (21) szigorúbb feltételekhez vannak kötve, mint a SAPS-kifizetések. Amennyiben a nemzeti feltételek nem teljesültek, a SAPS-kifizetéseket ugyanúgy csökkentették, mint a nemzetieket, a SAPS-feltételek teljesülése esetén is. Ez nem felel meg az uniós jogszabályoknak. Emellett az adminisztratív keresztellenőrzések során, ha különbség van a kérelem által érintett terület, illetve a MePAR-ban nyilvántartott támogatható terület között, ezt egy bizonyos tűréshatáron belül elnézik, pedig erre csak helyszíni vizsgálattal ellenőrzött parcellák esetében van lehetőség.

| 5.17. | Öt tagállamban (22) a 2004-es kérelmezési évre nem végezték el vagy nem dokumentálták az alkalmazott kockázati tényezők értékelését, a 2005-ös (vagyis a 2006-os pénzügyi évre kiható) kérelmezési évre pedig nem végezték ilyet. |
| --- | --- |

5.17.

Öt tagállamban (22) a 2004-es kérelmezési évre nem végezték el vagy nem dokumentálták az alkalmazott kockázati tényezők értékelését, a 2005-ös (vagyis a 2006-os pénzügyi évre kiható) kérelmezési évre pedig nem végezték ilyet.

| 5.17. | A statisztikák és használatuk fejlesztését célzó általános terv részeként a Bizottság szolgálatai a tagállamokkal folytatott találkozókon 2005 óta sürgetik, hogy a tagállamok értékeljék a kockázatelemzést. |
| --- | --- |

5.17.

A statisztikák és használatuk fejlesztését célzó általános terv részeként a Bizottság szolgálatai a tagállamokkal folytatott találkozókon 2005 óta sürgetik, hogy a tagállamok értékeljék a kockázatelemzést.

| 5.18. | Amennyiben egy tagállamban a kifizetendő teljes támogatás túllépi a nemzeti finanszírozási keretet, akkor a SAPS azt írja elő, hogy a hektáronkénti támogatást arányosan kell csökkenteni. A tagállamoknak 2004. november 30-ig kellett tájékoztatniuk a Bizottságot a csökkentés mértékéről. A cseh hatóságoknak nem sikerült kimutatniuk, hogyan számították ki a kérelmek által érintett teljes terület nagyságát, amely számadat alapján 1,63 %-kal csökkentették a támogatást. A határidőig Magyarország és Litvánia nem jelentette be a végleges csökkentési együtthatót. |
| --- | --- |

5.18.

Amennyiben egy tagállamban a kifizetendő teljes támogatás túllépi a nemzeti finanszírozási keretet, akkor a SAPS azt írja elő, hogy a hektáronkénti támogatást arányosan kell csökkenteni. A tagállamoknak 2004. november 30-ig kellett tájékoztatniuk a Bizottságot a csökkentés mértékéről. A cseh hatóságoknak nem sikerült kimutatniuk, hogyan számították ki a kérelmek által érintett teljes terület nagyságát, amely számadat alapján 1,63 %-kal csökkentették a támogatást. A határidőig Magyarország és Litvánia nem jelentette be a végleges csökkentési együtthatót.

| 5.18–5.19. | A Bizottság nyomon követi a Számvevőszék észrevételeit. |
| --- | --- |

5.18–5.19.

A Bizottság nyomon követi a Számvevőszék észrevételeit.

| 5.19. | A vonatkozó szabályozás szerint a SAPS-támogatást egy összegben kell folyósítani, 2004. október 16. és 2005. április 30. között. Magyarországon két kifizetés történt. E gyakorlatnak nincs jogalapja. |
| --- | --- |

5.19.

A vonatkozó szabályozás szerint a SAPS-támogatást egy összegben kell folyósítani, 2004. október 16. és 2005. április 30. között. Magyarországon két kifizetés történt. E gyakorlatnak nincs jogalapja.

| 5.20. | A 20 SAPS-ügyletből álló véletlen mintában a Számvevőszék öt esetben talált túlzott mértékű, jelentős hibaarányú kifizetést. Négy eset a valósnál nagyobb terület bejelentésével volt kapcsolatos, az ötödik pedig egy határidőn túl benyújtott kérelemmódosításból következett. |
| --- | --- |

5.20.

A 20 SAPS-ügyletből álló véletlen mintában a Számvevőszék öt esetben talált túlzott mértékű, jelentős hibaarányú kifizetést. Négy eset a valósnál nagyobb terület bejelentésével volt kapcsolatos, az ötödik pedig egy határidőn túl benyújtott kérelemmódosításból következett.

| 5.20. | A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék megállapításait. |
| --- | --- |

5.20.

A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék megállapításait.

Állattartási támogatások

| 5.21. | A Bizottság állattartási támogatásokra vonatkozó statisztikája kimutatja, hogy a tenyésztők hány olyan állatot jelentettek be támogatási kérelmeikben, amelyeket az ellenőrök nem létezőnek vagy nem támogathatónak találtak. A legnagyobb programot, az anyatehén-támogatást (lásd
  5.3. táblázat
  és
  5.4. ábra
  ) illetően a tagállamok a kérelmek által érintett állatállomány 14,9 %-át vizsgálták, és azt állapították meg, hogy ezek 1,8 %-a hiányzik vagy nem támogatható. Ezek a szarvasmarhákra vonatkozó százalékszámok tagállamonként általában kismértékben térnek el egymástól, ám Olaszország, Málta és Szlovénia esetében igen magasak (anyatehén-támogatás: Olaszországban 11,4 %, Szlovéniában 48,2 %; különleges szarvasmarha-támogatás: Máltán 11,8 %, Olaszországban 21,8 %, Szlovéniában 56,2 %). |
| --- | --- |

5.21.

A Bizottság állattartási támogatásokra vonatkozó statisztikája kimutatja, hogy a tenyésztők hány olyan állatot jelentettek be támogatási kérelmeikben, amelyeket az ellenőrök nem létezőnek vagy nem támogathatónak találtak. A legnagyobb programot, az anyatehén-támogatást (lásd
  5.3. táblázat
  és
  5.4. ábra
  ) illetően a tagállamok a kérelmek által érintett állatállomány 14,9 %-át vizsgálták, és azt állapították meg, hogy ezek 1,8 %-a hiányzik vagy nem támogatható. Ezek a szarvasmarhákra vonatkozó százalékszámok tagállamonként általában kismértékben térnek el egymástól, ám Olaszország, Málta és Szlovénia esetében igen magasak (anyatehén-támogatás: Olaszországban 11,4 %, Szlovéniában 48,2 %; különleges szarvasmarha-támogatás: Máltán 11,8 %, Olaszországban 21,8 %, Szlovéniában 56,2 %).

| 5.21. | Noha az olasz statisztikák kétségkívül a csökkentések viszonylag nagy százalékát jelzik, az érintett termelők aránya 2004-ben jelentősen csökkent, ami arra utal, hogy a problémák kevesebb termelőre vonatkoznak. A kérdést majd tisztázzák az olasz hatóságokkal, hogy jobban azonosítsák a magas arány okait. |
| --- | --- |

5.21.

Noha az olasz statisztikák kétségkívül a csökkentések viszonylag nagy százalékát jelzik, az érintett termelők aránya 2004-ben jelentősen csökkent, ami arra utal, hogy a problémák kevesebb termelőre vonatkoznak. A kérdést majd tisztázzák az olasz hatóságokkal, hogy jobban azonosítsák a magas arány okait.

A Máltára és Szlovéniára vonatkozó ellenőrzések már feltárták a statisztikák megbízhatatlanságát, ezért a Bizottság felülvizsgált statisztikákat kért.

5.3. táblázat – IIER-vizsgálatok anyatehén-támogatásra – A 2004. évi helyszíni ellenőrzések eredményei, a 2005-ben kifizetett kérelmek tekintetében

| Tagállam | Ellenőrzött kérelmek | Részben elutasított ellenőrzött kérelmek | Teljesen elutasított ellenőrzött kérelmek | Ellenőrzött állatok | Elutasított ellenőrzött állatok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A benyújtott kérelmek teljes száma | Szám | % | Szám | % | Szám | % | A kérelmezett állatok teljes száma | Szám | % | Szám | % |
| Belgium | 14 886 | 707 | 4,7 | 6 | 0,8 | 3 | 0,4 | 395 197 | 30 885 | 7,8 | 58 | 0,2 |
| Dánia | 8 650 | 1 047 | 12,1 | 5 | 0,5 | 3 | 0,3 | 109 355 | 25 066 | 22,9 | 18 | 0,1 |
| Németország | 32 899 | 3 508 | 10,7 | 227 | 6,5 | 81 | 2,3 | 641 781 | 87 995 | 13,7 | 1 125 | 1,3 |
| Görögország | 10 849 | 3 728 | 34,4 | 201 | 5,4 | 22 | 0,6 | 209 825 | 125 424 | 59,8 | 1 179 | 0,9 |
| Spanyolország | 59 800 | 5 195 | 8,7 | 293 | 5,6 | 44 | 0,8 | 1 758 858 | 311 213 | 17,7 | 4 188 | 1,3 |
| Franciaország | 117 249 | 13 958 | 11,9 | 1 024 | 7,3 | 217 | 1,6 | 4 214 721 | 548 148 | 13,0 | 2 181 | 0,4 |
| Írország | 61 840 | 4 698 | 7,6 | 421 | 9,0 | 19 | 0,4 | 1 104 521 | 132 916 | 12,0 | 603 | 0,5 |
| Olaszország | 55 850 | 8 443 | 15,1 | 212 | 2,5 | 288 | 3,4 | 763 119 | 122 665 | 16,1 | 13 954 | 11,4 |
| Luxemburg | 491 | 62 | 12,6 | 4 | 6,5 | 0 | 0,0 | 23 288 | 4 959 | 21,3 | 12 | 0,2 |
| Hollandia | 4 549 | 648 | 14,2 | 16 | 2,5 | 30 | 4,6 | 73 105 | 10 015 | 13,7 | 141 | 1,4 |
| Ausztria | 92 616 | 6 563 | 7,1 | 408 | 6,2 | 79 | 1,2 | 403 022 | 69 724 | 17,3 | 876 | 1,3 |
| Portugália | 24 849 | 2 792 | 11,2 | 91 | 3,3 | 41 | 1,5 | 364 386 | 59 322 | 16,3 | 345 | 0,6 |
| Finnország | 1 666 | 225 | 13,5 | 29 | 12,9 | 4 | 1,8 | 41 499 | 6 714 | 16,2 | 126 | 1,9 |
| Svédország | 9 809 | 590 | 6,0 | 2 | 0,3 | 1 | 0,2 | 152 363 | 10 661 | 7,0 | 8 | 0,1 |
| Egyesült Királyság | 43 778 | 5 457 | 12,5 | 410 | 7,5 | 33 | 0,6 | 1 709 788 | 235 665 | 13,8 | 1 499 | 0,6 |
| Összesen EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Málta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Szlovénia | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Összesen EU-2 | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Összesen 2004 – EU-17 | 567 594 | 60 453 | 10,7 | 4 174 | 6,9 | 910 | 1,5 | 12 063 365 | 1 794 928 | 14,9 | 32 847 | 1,8 |
| Összesen 2004 – EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Összesen 2003 – EU-15
   (23) | 522 146 | 66 340 | 12,7 | 4 596 | 6,9 | 1 683 | 2,5 | 11 998 677 | 2 060 855 | 17,2 | 25 052 | 1,2 |
| Összesen 2002 – EU-15 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| NB 1: Egy kérelem akkor teljesen visszautasított, ha a bejelentett állatok száma és a támogathatónak ítélt állatok száma közötti különbség nagyobb mint 20 %, vagy ha a különbség szándékosan elkövetett szabálytalanság eredménye.

  NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

  Forrás: IIER-statisztika, a tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtva. |

Tagállam

Ellenőrzött kérelmek

Részben elutasított ellenőrzött kérelmek

Teljesen elutasított ellenőrzött kérelmek

Ellenőrzött állatok

Elutasított ellenőrzött állatok

A benyújtott kérelmek teljes száma

Szám

%

Szám

%

Szám

%

A kérelmezett állatok teljes száma

Szám

%

Szám

%

Belgium

14 886

707

4,7

6

0,8

3

0,4

395 197

30 885

7,8

58

0,2

Dánia

8 650

1 047

12,1

5

0,5

3

0,3

109 355

25 066

22,9

18

0,1

Németország

32 899

3 508

10,7

227

6,5

81

2,3

641 781

87 995

13,7

1 125

1,3

Görögország

10 849

3 728

34,4

201

5,4

22

0,6

209 825

125 424

59,8

1 179

0,9

Spanyolország

59 800

5 195

8,7

293

5,6

44

0,8

1 758 858

311 213

17,7

4 188

1,3

Franciaország

117 249

13 958

11,9

1 024

7,3

217

1,6

4 214 721

548 148

13,0

2 181

0,4

Írország

61 840

4 698

7,6

421

9,0

19

0,4

1 104 521

132 916

12,0

603

0,5

Olaszország

55 850

8 443

15,1

212

2,5

288

3,4

763 119

122 665

16,1

13 954

11,4

Luxemburg

491

62

12,6

4

6,5

0

0,0

23 288

4 959

21,3

12

0,2

Hollandia

4 549

648

14,2

16

2,5

30

4,6

73 105

10 015

13,7

141

1,4

Ausztria

92 616

6 563

7,1

408

6,2

79

1,2

403 022

69 724

17,3

876

1,3

Portugália

24 849

2 792

11,2

91

3,3

41

1,5

364 386

59 322

16,3

345

0,6

Finnország

1 666

225

13,5

29

12,9

4

1,8

41 499

6 714

16,2

126

1,9

Svédország

9 809

590

6,0

2

0,3

1

0,2

152 363

10 661

7,0

8

0,1

Egyesült Királyság

43 778

5 457

12,5

410

7,5

33

0,6

1 709 788

235 665

13,8

1 499

0,6

Összesen EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Málta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0

0,0

0

0,0

Szlovénia

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Összesen EU-2

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Összesen 2004 – EU-17

567 594

60 453

10,7

4 174

6,9

910

1,5

12 063 365

1 794 928

14,9

32 847

1,8

Összesen 2004 – EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Összesen 2003 – EU-15
   (23)

522 146

66 340

12,7

4 596

6,9

1 683

2,5

11 998 677

2 060 855

17,2

25 052

1,2

Összesen 2002 – EU-15

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

NB 1: Egy kérelem akkor teljesen visszautasított, ha a bejelentett állatok száma és a támogathatónak ítélt állatok száma közötti különbség nagyobb mint 20 %, vagy ha a különbség szándékosan elkövetett szabálytalanság eredménye.

NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

Forrás: IIER-statisztika, a tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtva.

Image

| 5.22. | A juh- és kecsketámogatás esetében a tényleges létszám fölött bejelentett állatok aránya a 2003. évi 8,2 %-ról 6,3 %-ra csökkent. Olaszország és Görögország jelentősen magasabb hibaarányról számol be a juh- és kecsketámogatásnál (10 %, illetve 24,1 %), mint más tagállamok (1,2 %). A Számvevőszék problémákat talált Görögországban, Spanyolországban, Franciaországban, Hollandiában és az Egyesült Királyságban. Az állatállomány nyilvántartása elégtelen, és a nyilvántartás alapján sem a birtokon tartási időszakra vonatkozó követelmények teljesítését nem lehet megerősíteni, sem a juhoknak a kérelemben feltüntetett számát a vizsgálat során megállapított számmal egyeztetni. |
| --- | --- |

5.22.

A juh- és kecsketámogatás esetében a tényleges létszám fölött bejelentett állatok aránya a 2003. évi 8,2 %-ról 6,3 %-ra csökkent. Olaszország és Görögország jelentősen magasabb hibaarányról számol be a juh- és kecsketámogatásnál (10 %, illetve 24,1 %), mint más tagállamok (1,2 %). A Számvevőszék problémákat talált Görögországban, Spanyolországban, Franciaországban, Hollandiában és az Egyesült Királyságban. Az állatállomány nyilvántartása elégtelen, és a nyilvántartás alapján sem a birtokon tartási időszakra vonatkozó követelmények teljesítését nem lehet megerősíteni, sem a juhoknak a kérelemben feltüntetett számát a vizsgálat során megállapított számmal egyeztetni.

| 5.22. | Az olaszországi és szlovéniai eredmények tekintetében hivatkozni kell az 5.20. pontra adott válaszra. |
| --- | --- |

5.22.

Az olaszországi és szlovéniai eredmények tekintetében hivatkozni kell az 5.20. pontra adott válaszra.

A Bizottság Görögországban, Spanyolországban, Franciaországban, Hollandiában és más tagállamokban folytatott 2005-ös valamennyi ellenőrzése hiányosságokat azonosított a termelők állatállományának nyilvántartásában, és ezeket az eredményeket figyelembe veszik a számlaelszámolási eljárásokban.

| 5.23. | Máltán rendszeresen tévesen számították ki a szarvasmarha- és kecskefélékre vonatkozó támogatások csökkentéseit és az egyéb szankciókat. |
| --- | --- |

5.23.

Máltán rendszeresen tévesen számították ki a szarvasmarha- és kecskefélékre vonatkozó támogatások csökkentéseit és az egyéb szankciókat.

| 5.23. | A Számvevőszék megállapításainak kézhezvételét követően számlaelszámolási eljárással kerül sor a nyomon követésre. |
| --- | --- |

5.23.

A Számvevőszék megállapításainak kézhezvételét követően számlaelszámolási eljárással kerül sor a nyomon követésre.

| 5.24. | Az állattartási támogatásokra vonatkozó nemzeti statisztikák általában továbbra is kevésbé megbízhatóak, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó megfelelő statisztikák. A gyakori állatmozgás és az állattartási támogatási rendszerek bonyolult feltételei miatt a túlfizetés kockázata itt magas. A Számvevőszék saját vizsgálata alapjában nem szolgál az IIER-statisztikáktól jelentős mértékben eltérő bizonyítékokkal. |
| --- | --- |

5.24.

Az állattartási támogatásokra vonatkozó nemzeti statisztikák általában továbbra is kevésbé megbízhatóak, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó megfelelő statisztikák. A gyakori állatmozgás és az állattartási támogatási rendszerek bonyolult feltételei miatt a túlfizetés kockázata itt magas. A Számvevőszék saját vizsgálata alapjában nem szolgál az IIER-statisztikáktól jelentős mértékben eltérő bizonyítékokkal.

Olívaolaj

| 5.25. | A Számvevőszék kilenc olívaolaj-termelési támogatási kifizetést vizsgált meg Spanyolországban, Görögországban és Olaszországban (24) – e tagállamok kb. 2 000 millió EUR-t jelentettek be. Valamennyi ügyletben túlfizetés és/vagy egy vagy több alaki hiba történt, két olaszországi eset pedig szabálytalannak bizonyult. A vizsgálat eredményei szerint komoly hiányosságok mutatkoznak a termelési támogatási rendszerek ellenőrzésében, illetve általánosabban az olívatermesztésre vonatkozó térinformatikai rendszer (TIR) megbízhatóságát illetően is. Ezt a légifelvételekre alapuló rendszert olajfaparcellák meglétének igazolására alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.25.

A Számvevőszék kilenc olívaolaj-termelési támogatási kifizetést vizsgált meg Spanyolországban, Görögországban és Olaszországban (24) – e tagállamok kb. 2 000 millió EUR-t jelentettek be. Valamennyi ügyletben túlfizetés és/vagy egy vagy több alaki hiba történt, két olaszországi eset pedig szabálytalannak bizonyult. A vizsgálat eredményei szerint komoly hiányosságok mutatkoznak a termelési támogatási rendszerek ellenőrzésében, illetve általánosabban az olívatermesztésre vonatkozó térinformatikai rendszer (TIR) megbízhatóságát illetően is. Ezt a légifelvételekre alapuló rendszert olajfaparcellák meglétének igazolására alkalmazzák.

| 5.25. | A sajtolók ellenőrzése mellett az olívaolaj termelési támogatása ellenőrzési rendszerének másik eleme az olajfa földrajzi információs rendszere (FIR). Csak a 2003/2004-es gazdasági évtől kezdődően kötelező. A 2003 óta a számlaelszámolási eljárások keretében folytatott bizottsági vizsgálatok hasonló hiányosságokat tártak fel a Számvevőszék által ellenőrzött tagállamokban a következők tekintetében: az olajfa-FIR naprakésszé tétele, az olajsajtolókra vonatkozó szankciók kiszabása és az olajfa-FIR használata a hozam ellenőrzésére vagy a valósnál több olajfát bevalló termelőkre vonatkozó szankciók alkalmazására. A tagállamokat tájékoztatták, és folyamatban van a számlaelszámolási eljárás. Ha megerősítik az EMOGA-t érintő kockázat meglétét, pénzügyi korrekciókat alkalmaznak. |
| --- | --- |

5.25.

A sajtolók ellenőrzése mellett az olívaolaj termelési támogatása ellenőrzési rendszerének másik eleme az olajfa földrajzi információs rendszere (FIR). Csak a 2003/2004-es gazdasági évtől kezdődően kötelező. A 2003 óta a számlaelszámolási eljárások keretében folytatott bizottsági vizsgálatok hasonló hiányosságokat tártak fel a Számvevőszék által ellenőrzött tagállamokban a következők tekintetében: az olajfa-FIR naprakésszé tétele, az olajsajtolókra vonatkozó szankciók kiszabása és az olajfa-FIR használata a hozam ellenőrzésére vagy a valósnál több olajfát bevalló termelőkre vonatkozó szankciók alkalmazására. A tagállamokat tájékoztatták, és folyamatban van a számlaelszámolási eljárás. Ha megerősítik az EMOGA-t érintő kockázat meglétét, pénzügyi korrekciókat alkalmaznak.

| 5.26. | A TIR-nek már a 2003/2004 gazdasági évtől teljes mértékben működnie kellett volna. Kezdetben a Bizottság felelt a TIR teljes körű működésért, de később úgy módosította a rendeletet, hogy a tagállamoknak kell bejelenteniük a rendszer elkészültét. Annak ellenére, hogy a tagállamok erről megerősítést adtak, a Számvevőszék megállapította, hogy valamennyien elmulasztották frissíteni a TIR adatait (az alfanumerikus adatbázist, az olajfák tényleges számát, az új ültetéseket és a termelési potenciált), ami egyértelműen arra mutat, hogy a TIR továbbra sem tekinthető teljesen működőnek. Ennek jelentős következményei vannak, mert az olívaültetvényekre vonatkozó TIR-t az IIER részeként alapul fogják venni a kifizetési jogosultságok kiszámításához, továbbá az új egységes támogatási rendszer (SPS) (25) irányításához és ellenőrzéséhez (az olívatermesztők kifizetéseit területi alapon fogják meghatározni). |
| --- | --- |

5.26.

A TIR-nek már a 2003/2004 gazdasági évtől teljes mértékben működnie kellett volna. Kezdetben a Bizottság felelt a TIR teljes körű működésért, de később úgy módosította a rendeletet, hogy a tagállamoknak kell bejelenteniük a rendszer elkészültét. Annak ellenére, hogy a tagállamok erről megerősítést adtak, a Számvevőszék megállapította, hogy valamennyien elmulasztották frissíteni a TIR adatait (az alfanumerikus adatbázist, az olajfák tényleges számát, az új ültetéseket és a termelési potenciált), ami egyértelműen arra mutat, hogy a TIR továbbra sem tekinthető teljesen működőnek. Ennek jelentős következményei vannak, mert az olívaültetvényekre vonatkozó TIR-t az IIER részeként alapul fogják venni a kifizetési jogosultságok kiszámításához, továbbá az új egységes támogatási rendszer (SPS) (25) irányításához és ellenőrzéséhez (az olívatermesztők kifizetéseit területi alapon fogják meghatározni).

| 5.26. | Az olajfa-FIR hiányosságait a Bizottság is ismeri, és osztja a Számvevőszék aggályait a reform végrehajtásával kapcsolatban. A számlalszámolási eljárások során ajánlásokat fogalmaztak meg a tagállamok számára. Az új rendszerek kiadásainak elkészítésekor értékelni fogják az EMOGA-t érintő kockázatot, és szükség esetén sor kerül pénzügyi korrekciókra is. |
| --- | --- |

5.26.

Az olajfa-FIR hiányosságait a Bizottság is ismeri, és osztja a Számvevőszék aggályait a reform végrehajtásával kapcsolatban. A számlalszámolási eljárások során ajánlásokat fogalmaztak meg a tagállamok számára. Az új rendszerek kiadásainak elkészítésekor értékelni fogják az EMOGA-t érintő kockázatot, és szükség esetén sor kerül pénzügyi korrekciókra is.

| 5.27. | A termelési övezet átlagos hozamát a Bizottság minden évben rögzíti. A Bizottság számára nehéz ellenőrizni, hogy a tagállamok megfelelően alkalmazzák-e ezeket az átlagértékeket a kérelemben feltüntetett mennyiségű termés támogathatóságának megítélésénél, és hogy nem teljesítenek-e szabálytalan kifizetéseket (lásd pl. Olaszország, 5.25. bekezdés). |
| --- | --- |

5.27.

A termelési övezet átlagos hozamát a Bizottság minden évben rögzíti. A Bizottság számára nehéz ellenőrizni, hogy a tagállamok megfelelően alkalmazzák-e ezeket az átlagértékeket a kérelemben feltüntetett mennyiségű termés támogathatóságának megítélésénél, és hogy nem teljesítenek-e szabálytalan kifizetéseket (lásd pl. Olaszország, 5.25. bekezdés).

| 5.27. | Az átlagos hozamnak való megfelelés nem feltétele a támogatás jogosultságának, de lehetővé teszi az olívaolaj-termelés valódiságának ellenőrzését. Amennyiben az átlagos hozam fölötti termelés nem indokolt, a termelő kizárható a támogatás egy részéből. |
| --- | --- |

5.27.

Az átlagos hozamnak való megfelelés nem feltétele a támogatás jogosultságának, de lehetővé teszi az olívaolaj-termelés valódiságának ellenőrzését. Amennyiben az átlagos hozam fölötti termelés nem indokolt, a termelő kizárható a támogatás egy részéből.

Ellenőrzéseiben a Bizottság felkérte a tagállamokat hozamellenőrzéseik hatékonyságának bizonyítására, és többek között az ellenőrzés hiánya miatt pénzügyi korrekciókat alkalmazott Olaszországra. Spanyolországban és Görögországban a Bizottság az alábbiakat bírálta:

| — | a csak egy kritériumra épülő, alapos elemzést nélkülöző megközelítést, |
| --- | --- |

—

a csak egy kritériumra épülő, alapos elemzést nélkülöző megközelítést,

| — | e megközelítés hatékonyságának hiányát, hiszen az ellenőrzött termelés túlnyomó részét végül támogathatónak ítélték. |
| --- | --- |

—

e megközelítés hatékonyságának hiányát, hiszen az ellenőrzött termelés túlnyomó részét végül támogathatónak ítélték.

Vidékfejlesztés

Az Unió 15 régi tagállama

| 5.28. | Az EMOGA Garanciarészlegének vidékfejlesztési kiadásai 2005-ben 6 311 millió EUR-t tettek ki (a KAP-kiadások 13 %-a). Ez magában foglalja az agrár-környezetvédelmi programokkal kapcsolatos kiadásokat, a hátrányos helyzetű térségekben történő gazdálkodásra nyújtott kompenzációs összegeket, az erdőgazdálkodásra, a beruházásokra, és a fiatal, illetve a visszavonulni kívánó termelők támogatására fordított kiadásokat. |
| --- | --- |

5.28.

Az EMOGA Garanciarészlegének vidékfejlesztési kiadásai 2005-ben 6 311 millió EUR-t tettek ki (a KAP-kiadások 13 %-a). Ez magában foglalja az agrár-környezetvédelmi programokkal kapcsolatos kiadásokat, a hátrányos helyzetű térségekben történő gazdálkodásra nyújtott kompenzációs összegeket, az erdőgazdálkodásra, a beruházásokra, és a fiatal, illetve a visszavonulni kívánó termelők támogatására fordított kiadásokat.

| 5.29. | A vidékfejlesztési támogatásra való jogosultság a legtöbb esetben annak függvénye, hogy a kedvezményezettek betartják-e a (gyakran igen összetett) vállalt kötelezettségeket, például a helyes gazdálkodási gyakorlatot. Ennek a jogosultságnak a kiszámítása a megművelt hektárok száma alapján történik. A Számvevőszék ellenőrzése számos hibát talált, mivel a termelők nem tartották be kötelezettségvállalásaikat, illetve a hatóságok nem ellenőrizték a lényeges támogathatósági feltételeket. |
| --- | --- |

5.29.

A vidékfejlesztési támogatásra való jogosultság a legtöbb esetben annak függvénye, hogy a kedvezményezettek betartják-e a (gyakran igen összetett) vállalt kötelezettségeket, például a helyes gazdálkodási gyakorlatot. Ennek a jogosultságnak a kiszámítása a megművelt hektárok száma alapján történik. A Számvevőszék ellenőrzése számos hibát talált, mivel a termelők nem tartották be kötelezettségvállalásaikat, illetve a hatóságok nem ellenőrizték a lényeges támogathatósági feltételeket.

| 5.29. | A Bizottság a tagállamok válaszainak beérkezését követően vizsgálja meg részletesen a Számvevőszék által azonosított problémákat. |
| --- | --- |

5.29.

A Bizottság a tagállamok válaszainak beérkezését követően vizsgálja meg részletesen a Számvevőszék által azonosított problémákat.

Ideiglenes vidékfejlesztési eszköz az új tagállamok számára

| 5.30. | Az új tagállamokra külön vidékfejlesztési szabályozás vonatkozik (26). Ez támogatja a négy ún. „kísérő intézkedést” (27) és néhány külön vidékfejlesztési intézkedést (28) (a 2005. évi kifizetések 1 069 millió EUR-t tettek ki). |
| --- | --- |

5.30.

Az új tagállamokra külön vidékfejlesztési szabályozás vonatkozik (26). Ez támogatja a négy ún. „kísérő intézkedést” (27) és néhány külön vidékfejlesztési intézkedést (28) (a 2005. évi kifizetések 1 069 millió EUR-t tettek ki).

| 5.31. | Lengyelországban a pénzügyileg legjelentősebb intézkedés a hátrányos helyzetű térségekre vonatkozik: erre 225,8 millió EUR-t fizettek ki 2005-ben. Ennél az intézkedésnél az egyik támogathatósági feltétel az, hogy a termelők a szokásos értelemben vett bevált gazdálkodási gyakorlatot folytassanak. A lengyel vidékfejlesztési program ennek ellenőrizhető normákat szab, s ezek betartását a helyszínen az 5 %-os ellenőrzés keretében vizsgálják. Az ellenőrzések magas meg nem felelési arányt mutattak ki, mivel 3 281 mezőgazdasági üzemnél (az ellenőrzött üzemek 9,6 %-a) egy vagy több jogsértést állapítottak meg. |
| --- | --- |

5.31.

Lengyelországban a pénzügyileg legjelentősebb intézkedés a hátrányos helyzetű térségekre vonatkozik: erre 225,8 millió EUR-t fizettek ki 2005-ben. Ennél az intézkedésnél az egyik támogathatósági feltétel az, hogy a termelők a szokásos értelemben vett bevált gazdálkodási gyakorlatot folytassanak. A lengyel vidékfejlesztési program ennek ellenőrizhető normákat szab, s ezek betartását a helyszínen az 5 %-os ellenőrzés keretében vizsgálják. Az ellenőrzések magas meg nem felelési arányt mutattak ki, mivel 3 281 mezőgazdasági üzemnél (az ellenőrzött üzemek 9,6 %-a) egy vagy több jogsértést állapítottak meg.

| 5.32. | A lengyel jogszabályok szerint első jogsértés esetén a termelőt nem büntetik, csak figyelmeztetést kap. Mivel minden esetben első szabálysértésről volt szó, egyszer sem került sor visszatérítés kezdeményezésére vagy szankció alkalmazására. Ez ellentmond az uniós jognak: a tanácsi rendelet (29) szerinti támogathatósági feltételekkel kapcsolatos jogsértéseket a kifizetendő összegek csökkentésével kell szankcionálni. Az érintett kifizetések teljes összege 0,8 millió EUR volt. |
| --- | --- |

5.32.

A lengyel jogszabályok szerint első jogsértés esetén a termelőt nem büntetik, csak figyelmeztetést kap. Mivel minden esetben első szabálysértésről volt szó, egyszer sem került sor visszatérítés kezdeményezésére vagy szankció alkalmazására. Ez ellentmond az uniós jognak: a tanácsi rendelet (29) szerinti támogathatósági feltételekkel kapcsolatos jogsértéseket a kifizetendő összegek csökkentésével kell szankcionálni. Az érintett kifizetések teljes összege 0,8 millió EUR volt.

| 5.32. | A problémát a Bizottság már azonosította, és folyik a számlaelszámolási eljárás, amely pénzügyi korrekciókhoz vezethet. |
| --- | --- |

5.32.

A problémát a Bizottság már azonosította, és folyik a számlaelszámolási eljárás, amely pénzügyi korrekciókhoz vezethet.

Export-visszatérítések

| 5.33. | Az EU mezőgazdasági termékei exportőreinek kifizetett export-visszatérítések fedezik az uniós belső piaci árak és a világpiaci árak közötti különbséget, és lehetővé teszik az uniós túltermelés világpiacra kerülését (30). 2005-ben a visszatérítések 3 milliárd EUR-t, vagyis a KAP-kiadás 7,5 %-át tették ki. A tagállamoknak a kivitel 5 %-át fizikai ellenőrzésnek kell alávetniük annak biztosítására, hogy a leírásuk megfelelő, illetve hogy az igényelt export-visszatérítésre jogosultak. Ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk az Unióból való kilépési ponton is, amennyiben ez különbözik attól a vám elé állítási helytől, ahol az áruk fizikai ellenőrzését (kicserélési ellenőrzés) végezték. A Bizottság felügyeli ezen ellenőrzések minőségét és számát. |
| --- | --- |

5.33.

Az EU mezőgazdasági termékei exportőreinek kifizetett export-visszatérítések fedezik az uniós belső piaci árak és a világpiaci árak közötti különbséget, és lehetővé teszik az uniós túltermelés világpiacra kerülését (30). 2005-ben a visszatérítések 3 milliárd EUR-t, vagyis a KAP-kiadás 7,5 %-át tették ki. A tagállamoknak a kivitel 5 %-át fizikai ellenőrzésnek kell alávetniük annak biztosítására, hogy a leírásuk megfelelő, illetve hogy az igényelt export-visszatérítésre jogosultak. Ellenőrzéseket kell végrehajtaniuk az Unióból való kilépési ponton is, amennyiben ez különbözik attól a vám elé állítási helytől, ahol az áruk fizikai ellenőrzését (kicserélési ellenőrzés) végezték. A Bizottság felügyeli ezen ellenőrzések minőségét és számát.

| 5.34. | A Bizottság 2004-ben végzett tagállami ellenőrzései (31) során feltárt hiányosságok kapcsán – a számlaelszámolási eljárás időigényes volta miatt – még nem született végleges döntés arról, hogy kell-e pénzügyi korrekciót alkalmazni. 2005-ben Belgiumban az előzetes értesítésre vonatkozó problémákat találtak. |
| --- | --- |

5.34.

A Bizottság 2004-ben végzett tagállami ellenőrzései (31) során feltárt hiányosságok kapcsán – a számlaelszámolási eljárás időigényes volta miatt – még nem született végleges döntés arról, hogy kell-e pénzügyi korrekciót alkalmazni. 2005-ben Belgiumban az előzetes értesítésre vonatkozó problémákat találtak.

| 5.34. | Közben két vizsgálatot pénzügyi korrekció nélkül lezártak (Lengyelország, Litvánia). A többi vizsgálat esetében, ahol hiányosságokat tártak fel, folyamatban van a számlaelszámolási eljárás (Írország, Olaszország, Hollandia, Franciaország, Spanyolország, Németország, Egyesült Királyság), amely pénzügyi korrekciókhoz vezethet. |
| --- | --- |

5.34.

Közben két vizsgálatot pénzügyi korrekció nélkül lezártak (Lengyelország, Litvánia). A többi vizsgálat esetében, ahol hiányosságokat tártak fel, folyamatban van a számlaelszámolási eljárás (Írország, Olaszország, Hollandia, Franciaország, Spanyolország, Németország, Egyesült Királyság), amely pénzügyi korrekciókhoz vezethet.

| 5.35. | A 11 tagállamban 2004–2006 során végrehajtott fizikai és/vagy kicserélési ellenőrzések számvevőszéki vizsgálatának eredményei szerint: |
| --- | --- |

5.35.

A 11 tagállamban 2004–2006 során végrehajtott fizikai és/vagy kicserélési ellenőrzések számvevőszéki vizsgálatának eredményei szerint:

| 5.35. | |
| --- | --- |

5.35.

| a) | időnként sérült az az alapvető előírás, hogy az exportőrök hallgatólagosan sem értesülhetnek előre a felrakodás helyén végzendő ellenőrzésről (Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Olaszország, Hollandia, Egyesült Királyság); |
| --- | --- |

a)

időnként sérült az az alapvető előírás, hogy az exportőrök hallgatólagosan sem értesülhetnek előre a felrakodás helyén végzendő ellenőrzésről (Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Olaszország, Hollandia, Egyesült Királyság);

| a) | A helyszíni vizsgálatok során a Bizottság szolgálatai megállapították, hogy a fizikai ellenőrzések időzítése túlságosan kiszámíthatóvá válhat. Ezért a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2005. márciusi ülésén emlékeztették a tagállamokat, hogy az exportőrök székhelyén végzett fizikai ellenőrzések során ne mindig ugyanabban az időpontban érkezzenek, és erről a kereskedelmi mechanizmusok bizottsága 2005 júniusában dokumentumot vitatott meg (D(2005) 12998). Megfontolják, hogyan lehetne ezt kötelezővé tenni. |
| --- | --- |

a)

A helyszíni vizsgálatok során a Bizottság szolgálatai megállapították, hogy a fizikai ellenőrzések időzítése túlságosan kiszámíthatóvá válhat. Ezért a kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2005. márciusi ülésén emlékeztették a tagállamokat, hogy az exportőrök székhelyén végzett fizikai ellenőrzések során ne mindig ugyanabban az időpontban érkezzenek, és erről a kereskedelmi mechanizmusok bizottsága 2005 júniusában dokumentumot vitatott meg (D(2005) 12998). Megfontolják, hogyan lehetne ezt kötelezővé tenni.

| b) | jelentős hiányosságok voltak tapasztalhatók az „I. mellékletben nem szereplő” egyes visszatérítésre jogosító termékek – keksz, cukorka, whisky stb. – gyártásánál felhasznált összetevők ellenőrzése során (Belgium, Németország, Franciaország (32), Olaszország (32), Egyesült Királyság (32)); |
| --- | --- |

b)

jelentős hiányosságok voltak tapasztalhatók az „I. mellékletben nem szereplő” egyes visszatérítésre jogosító termékek – keksz, cukorka, whisky stb. – gyártásánál felhasznált összetevők ellenőrzése során (Belgium, Németország, Franciaország (32), Olaszország (32), Egyesült Királyság (32));

| b) | A Bizottság szolgálatai megvizsgálják a Számvevőszék megállapításait és a tagállamok válaszait, és megteszik a szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság szolgálatai megvizsgálják a Számvevőszék megállapításait és a tagállamok válaszait, és megteszik a szükséges lépéseket.

| c) | túl sok fizikai ellenőrzést végeztek el olyan szállítmányokon, amelyek tekintetében a igényelt visszatérítés 200 EUR-nál kevesebb volt (33). A szabályok szerint az ilyen ügyleteket ki kell zárni, kivéve ha az ellenőrzés célja a csalások és visszaélések megelőzése; |
| --- | --- |

c)

túl sok fizikai ellenőrzést végeztek el olyan szállítmányokon, amelyek tekintetében a igényelt visszatérítés 200 EUR-nál kevesebb volt (33). A szabályok szerint az ilyen ügyleteket ki kell zárni, kivéve ha az ellenőrzés célja a csalások és visszaélések megelőzése;

| c) | A Bizottság szolgálatai a fizikai ellenőrzések vizsgálatának rutin részeként ellenőrzik ezt a szempontot. Noha egyes tagállamok a minimális méretküszöb alatti kivitelt is ellenőrzik, a Bizottság szolgálatai nem találtak bizonyítékot arra nézve, hogy ezt a küszöb feletti kivitelre vonatkozó minimális ellenőrzési követelmény kárára teszik. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság szolgálatai a fizikai ellenőrzések vizsgálatának rutin részeként ellenőrzik ezt a szempontot. Noha egyes tagállamok a minimális méretküszöb alatti kivitelt is ellenőrzik, a Bizottság szolgálatai nem találtak bizonyítékot arra nézve, hogy ezt a küszöb feletti kivitelre vonatkozó minimális ellenőrzési követelmény kárára teszik.

| d) | az EU-ból való kilépési ponton számos olyan vámzárral ellátott szállítmányon nem végzik el a kicserélési ellenőrzéseket, amelyeket a felrakodás helyén nem vetettek alá fizikai ellenőrzésnek (34). Elsősorban Dánia (35) és Hollandia tette lehetővé, hogy felhatalmazott exportőrök maguk helyezzenek fel vámzárat; |
| --- | --- |

d)

az EU-ból való kilépési ponton számos olyan vámzárral ellátott szállítmányon nem végzik el a kicserélési ellenőrzéseket, amelyeket a felrakodás helyén nem vetettek alá fizikai ellenőrzésnek (34). Elsősorban Dánia (35) és Hollandia tette lehetővé, hogy felhatalmazott exportőrök maguk helyezzenek fel vámzárat;

| d) | A 2090/2002/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy nem kell kicserélési ellenőrzést lefolytatni, ha a kiviteli vámhivatal leplombálta a szállítóeszközt. A kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2002. márciusi ülésén azonban a Bizottság hangsúlyozta, hogy az engedéllyel rendelkező kereskedő plombája nem helyettesítheti a vámhivatal plombáját.
  A Bizottság szolgálatai vizsgálják a Számvevőszék azon javaslatát, hogy a kicserélési ellenőrzésekből csak a fizikai ellenőrzésnek alávetett szállítmányokat zárják ki. A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék Dániával és Hollandiával kapcsolatos megállapításait és e tagállamok válaszait, és szükség esetén tovább vizsgálódik. |
| --- | --- |

d)

A 2090/2002/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy nem kell kicserélési ellenőrzést lefolytatni, ha a kiviteli vámhivatal leplombálta a szállítóeszközt. A kereskedelmi mechanizmusok bizottságának 2002. márciusi ülésén azonban a Bizottság hangsúlyozta, hogy az engedéllyel rendelkező kereskedő plombája nem helyettesítheti a vámhivatal plombáját.

A Bizottság szolgálatai vizsgálják a Számvevőszék azon javaslatát, hogy a kicserélési ellenőrzésekből csak a fizikai ellenőrzésnek alávetett szállítmányokat zárják ki. A Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék Dániával és Hollandiával kapcsolatos megállapításait és e tagállamok válaszait, és szükség esetén tovább vizsgálódik.

| e) | mivel az Unióból kiléptető vámhivatalokban az Egyesült Királyságban és egyes francia kikötőkben az áruk vámfelügyelet alá vételénél a vámtisztviselők fizikai jelenlétét számítógépes nyilvántartási rendszerrel váltották ki, ezért itt nem kerül sor arra a szükséges ellenőrzésre, hogy a vámzárakat nem törték fel vagy nem távolították-e el. |
| --- | --- |

e)

mivel az Unióból kiléptető vámhivatalokban az Egyesült Királyságban és egyes francia kikötőkben az áruk vámfelügyelet alá vételénél a vámtisztviselők fizikai jelenlétét számítógépes nyilvántartási rendszerrel váltották ki, ezért itt nem kerül sor arra a szükséges ellenőrzésre, hogy a vámzárakat nem törték fel vagy nem távolították-e el.

| e) | A 2090/2002/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja nem írja elő a vámzár 100 %-os ellenőrzését. A Bizottság megítélése szerint hasznos, ha a vámhivatal szisztematikusan ellenőrzi a plombát a kikötők bejáratánál, ez azonban kiváltható, ha más forrásokból elegendő információ és biztosíték áll a vámszolgálatok rendelkezésére. |
| --- | --- |

e)

A 2090/2002/EK rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja nem írja elő a vámzár 100 %-os ellenőrzését. A Bizottság megítélése szerint hasznos, ha a vámhivatal szisztematikusan ellenőrzi a plombát a kikötők bejáratánál, ez azonban kiváltható, ha más forrásokból elegendő információ és biztosíték áll a vámszolgálatok rendelkezésére.

| 5.36. | A Számvevőszék megállapítja, hogy e területeken még jelentős javulás szükséges ahhoz, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen az export-visszatérítési kérelem tárgyát képező szállítmányok fizikai ellenőrzési rendszerének kielégítő működéséről. A Számvevőszék nem tudja megerősíteni, hogy a 2005. EMOGA-év tekintetében megfelelő számú ellenőrzést végeztek-e, hogy megtörtént-e ezek felülvizsgálata, illetve hogy került-e sor esetleges kiigazításokra, mivel a Bizottság csak 2006. április 30. után fog ilyen tájékoztatást kapni. |
| --- | --- |

5.36.

A Számvevőszék megállapítja, hogy e területeken még jelentős javulás szükséges ahhoz, hogy kellő bizonyosságot nyerhessen az export-visszatérítési kérelem tárgyát képező szállítmányok fizikai ellenőrzési rendszerének kielégítő működéséről. A Számvevőszék nem tudja megerősíteni, hogy a 2005. EMOGA-év tekintetében megfelelő számú ellenőrzést végeztek-e, hogy megtörtént-e ezek felülvizsgálata, illetve hogy került-e sor esetleges kiigazításokra, mivel a Bizottság csak 2006. április 30. után fog ilyen tájékoztatást kapni.

| 5.36. | A Bizottság álláspontja szerint a fizikai és kicserélési ellenőrzések rendszere már most is megfelelő mértékben jól működik ahhoz, hogy hozzájáruljon a háttérügyletek ésszerű biztosítékának meglétéhez. A rendszer továbbfejlesztése érdekében azonban a Bizottság módosítani kívánja a fizikai ellenőrzésekre vonatkozó jogszabályokat, hogy csökkenjen az ellenőrzések szabályszerűségének kiszámíthatósága és a kicserélés kockázata. |
| --- | --- |

5.36.

A Bizottság álláspontja szerint a fizikai és kicserélési ellenőrzések rendszere már most is megfelelő mértékben jól működik ahhoz, hogy hozzájáruljon a háttérügyletek ésszerű biztosítékának meglétéhez. A rendszer továbbfejlesztése érdekében azonban a Bizottság módosítani kívánja a fizikai ellenőrzésekre vonatkozó jogszabályokat, hogy csökkenjen az ellenőrzések szabályszerűségének kiszámíthatósága és a kicserélés kockázata.

A Számvevőszék által azonosított többi hiányosság tekintetében a Bizottság megvizsgálja a Számvevőszék megállapításait és a tagállamok válaszait, és megteszi a szükséges lépéseket.

A kereskedőknek és feldolgozóknak kifizetett támogatások utólagos vizsgálata

| 5.37. | A tagállamoknak a kifizetéseket követően minden évben programszerűen ellenőrizniük kell (36) az üzleti nyilvántartásokat számos KAP-támogatás tekintetében, beleértve az export-visszatérítéseket, a feldolgozási és átalakítási támogatásokat, a gyapot-, olívaolaj- és dohányfeldolgozási támogatásokat, illetve egyes vidékfejlesztési kiadásokat. A tagállamoknak meg kell győződniük arról, hogy az ügyletekre sor került, és azokat helyesen hajtották végre, valamint lépéseket kell tenniük a szabálytalanság vagy hanyagság miatt elveszett összegek beszedésére. |
| --- | --- |

5.37.

A tagállamoknak a kifizetéseket követően minden évben programszerűen ellenőrizniük kell (36) az üzleti nyilvántartásokat számos KAP-támogatás tekintetében, beleértve az export-visszatérítéseket, a feldolgozási és átalakítási támogatásokat, a gyapot-, olívaolaj- és dohányfeldolgozási támogatásokat, illetve egyes vidékfejlesztési kiadásokat. A tagállamoknak meg kell győződniük arról, hogy az ügyletekre sor került, és azokat helyesen hajtották végre, valamint lépéseket kell tenniük a szabálytalanság vagy hanyagság miatt elveszett összegek beszedésére.

| 5.38. | Az általa gyakorolt felügyelet részeként a Bizottság felülvizsgálati és koordinációs szerepe révén biztosítja, hogy a tagállamok kockázatelemzési és ellenőrzési programjai megfelelőek legyenek; elemzi a témába vágó jelentéseket és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott egyéb dokumentumokat, valamint adott esetben tagállami helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzi a rendelet végrehajtását. A Számvevőszék megállapította, hogy 2005 folyamán a Bizottság: |
| --- | --- |

5.38.

Az általa gyakorolt felügyelet részeként a Bizottság felülvizsgálati és koordinációs szerepe révén biztosítja, hogy a tagállamok kockázatelemzési és ellenőrzési programjai megfelelőek legyenek; elemzi a témába vágó jelentéseket és a tagállamok által rendelkezésére bocsátott egyéb dokumentumokat, valamint adott esetben tagállami helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzi a rendelet végrehajtását. A Számvevőszék megállapította, hogy 2005 folyamán a Bizottság:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| a) | előrehaladást tett a benyújtott dokumentumok nyomon követése és elemzése terén, de továbbra sem tud teljes körű és összehasonlítható információval szolgálni az ellenőrzött ügyletekről, sem arról, hogy milyen értéket képviselnek a kiszűrt szabálytalanságok, illetve az ezeket követő visszatérítések. A Bizottság szabályozási változtatásokat tett a kifizetést követő ellenőrzések eredményeiről készülő jelentések javítása érdekében, de ezen változtatások hatása még nem ismert; |
| --- | --- |

a)

előrehaladást tett a benyújtott dokumentumok nyomon követése és elemzése terén, de továbbra sem tud teljes körű és összehasonlítható információval szolgálni az ellenőrzött ügyletekről, sem arról, hogy milyen értéket képviselnek a kiszűrt szabálytalanságok, illetve az ezeket követő visszatérítések. A Bizottság szabályozási változtatásokat tett a kifizetést követő ellenőrzések eredményeiről készülő jelentések javítása érdekében, de ezen változtatások hatása még nem ismert;

| a) | A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri a tagállamok kifizetés utáni ellenőrzéssel kapcsolatos jelentéstételének javítása, illetve a benyújtott dokumentumok felügyeletének és elemzésének fejlesztése irányában tett erőfeszítéseket.
  A Bizottság úgy ítéli meg, hogy már most is elegendő információt kap az ellenőrzött ügyletekről és az észlelt szabálytalanságokról.
  A jelentéstételt tovább javítja a 40/2006 rendelet is, amely lehetővé teszi a szabálytalanságok potenciális szintjének becslését a kiadások minden kategóriájában. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri a tagállamok kifizetés utáni ellenőrzéssel kapcsolatos jelentéstételének javítása, illetve a benyújtott dokumentumok felügyeletének és elemzésének fejlesztése irányában tett erőfeszítéseket.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy már most is elegendő információt kap az ellenőrzött ügyletekről és az észlelt szabálytalanságokról.

A jelentéstételt tovább javítja a 40/2006 rendelet is, amely lehetővé teszi a szabálytalanságok potenciális szintjének becslését a kiadások minden kategóriájában.

| b) | három tagállamban ismét külön helyszíni vizsgálat révén ellenőrizte a rendelet végrehajtását. E vizsgálatok nem ölelték fel valamennyi kockázatot, és nem vonatkoztak olyan nagy számú tagállami ellenőrzésre, hogy annak alapján értékelni lehetett volna a rendeletnek való megfelelést és az elvégzett vizsgálatok minőségét. Három további ellenőrzés során értékelték az új tagállamoknak a rendelet alkalmazására való készségét, 19 megfelelőségi ellenőrzés során pedig az elvégzett munka részeként legalább egy kifizetés utáni ellenőrzést felülvizsgáltak. Ezek a megfelelőségi ellenőrzések az ellenőrzött vizsgálatokra vonatkozóan még nem igazodnak valamely közös módszertani szabványhoz vagy jelentéstételi formátumhoz, ami csökkenti az összehasonlíthatóságot és ezáltal az érdemi elemzés lehetőségét; |
| --- | --- |

b)

három tagállamban ismét külön helyszíni vizsgálat révén ellenőrizte a rendelet végrehajtását. E vizsgálatok nem ölelték fel valamennyi kockázatot, és nem vonatkoztak olyan nagy számú tagállami ellenőrzésre, hogy annak alapján értékelni lehetett volna a rendeletnek való megfelelést és az elvégzett vizsgálatok minőségét. Három további ellenőrzés során értékelték az új tagállamoknak a rendelet alkalmazására való készségét, 19 megfelelőségi ellenőrzés során pedig az elvégzett munka részeként legalább egy kifizetés utáni ellenőrzést felülvizsgáltak. Ezek a megfelelőségi ellenőrzések az ellenőrzött vizsgálatokra vonatkozóan még nem igazodnak valamely közös módszertani szabványhoz vagy jelentéstételi formátumhoz, ami csökkenti az összehasonlíthatóságot és ezáltal az érdemi elemzés lehetőségét;

| b) | A Bizottság megítélése szerint a 2005-ben felülvizsgált kifizetés utáni ellenőrzések száma elegendő volt és megfelelt az ellenőrzések célkitűzéseinek.
  2006-ban a Bizottság a 4045/89 rendeletnek megfelelően már 3, kifejezetten a kifizetés utáni ellenőrzésekre irányuló látogatást bonyolított le Olaszországban, Dániában és Hollandiában. 2006 őszén további kiküldetésekre kerül sor. A megfeleléssel foglalkozó egységek a speciális ágazati kérdésekkel kapcsolatos feladatuk részeként 2006-ban is folytatták a 4045/89 rendelet alkalmazásának ellenőrzését. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság megítélése szerint a 2005-ben felülvizsgált kifizetés utáni ellenőrzések száma elegendő volt és megfelelt az ellenőrzések célkitűzéseinek.

2006-ban a Bizottság a 4045/89 rendeletnek megfelelően már 3, kifejezetten a kifizetés utáni ellenőrzésekre irányuló látogatást bonyolított le Olaszországban, Dániában és Hollandiában. 2006 őszén további kiküldetésekre kerül sor. A megfeleléssel foglalkozó egységek a speciális ágazati kérdésekkel kapcsolatos feladatuk részeként 2006-ban is folytatták a 4045/89 rendelet alkalmazásának ellenőrzését.

| c) | egyes tagállamokban megkezdte annak felmérését, hogy milyen mértékű a tervezett ellenőrzések (a Számvevőszék korábbi jelentéseiben is hangsúlyozott) késedelme. Az első eredmények megerősítették, hogy négy tagállam nem végezte el a minimálisan előírt számú kifizetés utáni ellenőrzést, de eddig nem történt helyreigazító intézkedés; |
| --- | --- |

c)

egyes tagállamokban megkezdte annak felmérését, hogy milyen mértékű a tervezett ellenőrzések (a Számvevőszék korábbi jelentéseiben is hangsúlyozott) késedelme. Az első eredmények megerősítették, hogy négy tagállam nem végezte el a minimálisan előírt számú kifizetés utáni ellenőrzést, de eddig nem történt helyreigazító intézkedés;

| c) | A Bizottság már megvizsgálta a késedelem mértékét. A legsúlyosabb késedelemmel rendelkező két tagállamban a kiküldetéseken keresztül kezdeményezték a helyreállító intézkedéseket. A szóban forgó két tagállamot felkérték a késedelmet helyrehozó cselekvési tervek kidolgozására. A folyamatban lévő ellenőrzések és a rendelkezésre álló források arányát pontosan kiszámító és egyértelmű határidőket tartalmazó cselekvési terveket ismertetni kell a Bizottsággal, és végrehajtásukat szorosan nyomon kell követni. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság már megvizsgálta a késedelem mértékét. A legsúlyosabb késedelemmel rendelkező két tagállamban a kiküldetéseken keresztül kezdeményezték a helyreállító intézkedéseket. A szóban forgó két tagállamot felkérték a késedelmet helyrehozó cselekvési tervek kidolgozására. A folyamatban lévő ellenőrzések és a rendelkezésre álló források arányát pontosan kiszámító és egyértelmű határidőket tartalmazó cselekvési terveket ismertetni kell a Bizottsággal, és végrehajtásukat szorosan nyomon kell követni.

| d) | nem tudja teljes körűen felmérni, hogy sikeresnek tekinthető-e a rendelet a szabálytalan kifizetések kiszűrése és visszatérítése tekintetében (37)
   (38). |
| --- | --- |

d)

nem tudja teljes körűen felmérni, hogy sikeresnek tekinthető-e a rendelet a szabálytalan kifizetések kiszűrése és visszatérítése tekintetében (37)
   (38).

| d) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy lemérheti a rendelet sikerességét a pontenciálisan szabálytalan kifizetések felderítése terén. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy lemérheti a rendelet sikerességét a pontenciálisan szabálytalan kifizetések felderítése terén.

| 5.39. | 2003-as tevékenysége folytatásaként a Számvevőszék újból felkeresett hét tagállamot, hogy értékelje az időközben tett előrelépéseket. Az értékelés szerint a vizsgált ellenőrzések minősége általában véve javult, ám továbbra is hiányosságok mutatkoztak az ellenőrzések által kiszűrt szabálytalan kifizetések visszatérítésével kapcsolatban, és nem sikerült időben befejezni a tervezett kifizetés utáni ellenőrzéseket. Két tagállamban továbbra sem tudták teljesíteni a minimális számú ellenőrzést. |
| --- | --- |

5.39.

2003-as tevékenysége folytatásaként a Számvevőszék újból felkeresett hét tagállamot, hogy értékelje az időközben tett előrelépéseket. Az értékelés szerint a vizsgált ellenőrzések minősége általában véve javult, ám továbbra is hiányosságok mutatkoztak az ellenőrzések által kiszűrt szabálytalan kifizetések visszatérítésével kapcsolatban, és nem sikerült időben befejezni a tervezett kifizetés utáni ellenőrzéseket. Két tagállamban továbbra sem tudták teljesíteni a minimális számú ellenőrzést.

| 5.39. | A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri az előrelépéseket. |
| --- | --- |

5.39.

A Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri az előrelépéseket.

A szabálytalan kifizetések behajtása nem a kifizetés utáni ellenőrzéseket végzők, hanem a kifizető ügynökségek feladata.

A két tagállamban tapasztalt, az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos folyamatos késedelem tekintetében a Bizottság helyreállító intézkedéseket kezdeményezett, amint azt az 5.38. pont c) alpontjára adott válasz kifejti.

| 5.40. | A rendelet szerint a 2005. évi ügyletekre vonatkozó kifizetés utáni ellenőrzéseket – melyek a 2005. évieken túl más ügyletekre is kiterjedhetnek – 2006 júliusa és 2007 júliusa között kell elvégezni. Az eredményeket legkésőbb 2008. január 1-jéig kell jelenteni a Bizottságnak, amely azok felülvizsgálata után határoz a kiadásoknak a közösségi finanszírozásból történő esetleges kizárásáról. A Számvevőszék ezért az EMOGA 2005. évi ügyleteit illetően nem tudott bizonyosságot szerezni. |
| --- | --- |

5.40.

A rendelet szerint a 2005. évi ügyletekre vonatkozó kifizetés utáni ellenőrzéseket – melyek a 2005. évieken túl más ügyletekre is kiterjedhetnek – 2006 júliusa és 2007 júliusa között kell elvégezni. Az eredményeket legkésőbb 2008. január 1-jéig kell jelenteni a Bizottságnak, amely azok felülvizsgálata után határoz a kiadásoknak a közösségi finanszírozásból történő esetleges kizárásáról. A Számvevőszék ezért az EMOGA 2005. évi ügyleteit illetően nem tudott bizonyosságot szerezni.

| 5.40. | A Bizottság megítélése szerint a kifizetés utáni ellenőrzések biztosítékot nyújthatnak, mert az ellenőrzések rendszere működik. Ezenkívül a 4045/89 rendelet a mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és ellenőrzési rendszerén belül utólagos ellenőrzési rendszerről rendelkezik, amint azt az 5.59. pontra adott válasz részletesen kifejti. Ez a kifizetés előtti ellenőrzések (amelyek az intézkedések többsége esetében már most is elegendő biztosítékot nyújtanak) kiegészítő szintje. |
| --- | --- |

5.40.

A Bizottság megítélése szerint a kifizetés utáni ellenőrzések biztosítékot nyújthatnak, mert az ellenőrzések rendszere működik. Ezenkívül a 4045/89 rendelet a mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és ellenőrzési rendszerén belül utólagos ellenőrzési rendszerről rendelkezik, amint azt az 5.59. pontra adott válasz részletesen kifejti. Ez a kifizetés előtti ellenőrzések (amelyek az intézkedések többsége esetében már most is elegendő biztosítékot nyújtanak) kiegészítő szintje.

| 5.41. | A Bizottságnál és a tagállamokban végzett számvevőszéki vizsgálatok megállapításai szerint a kifizetés utáni ellenőrzések rendszere ugyan javul, ám egyes tagállamokban olyan magas a késedelmes ellenőrzések aránya, hogy emiatt csak korlátozottan lehetséges az ezekben a tagállamokban az előző években teljesített kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan bizonyosságot szerezni. |
| --- | --- |

5.41.

A Bizottságnál és a tagállamokban végzett számvevőszéki vizsgálatok megállapításai szerint a kifizetés utáni ellenőrzések rendszere ugyan javul, ám egyes tagállamokban olyan magas a késedelmes ellenőrzések aránya, hogy emiatt csak korlátozottan lehetséges az ezekben a tagállamokban az előző években teljesített kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan bizonyosságot szerezni.

| 5.41. | Noha a Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri az előrelépéseket, megítélése szerint a kifizetések jogszerűsége és szabályossága tekintetében biztosíték szerezhető. |
| --- | --- |

5.41.

Noha a Bizottság üdvözli, hogy a Számvevőszék elismeri az előrelépéseket, megítélése szerint a kifizetések jogszerűsége és szabályossága tekintetében biztosíték szerezhető.

A mezőgazdasági kiadásoknak az 5.59. pontra adott válaszban ismertetett átfogó irányítási és ellenőrzési rendszere ésszerű biztosítékot kínál az alapul szolgáló mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos hibák kockázatának hatékony kezelésére.

A 4045/89 rendelet kifizetés utáni ellenőrzési rendszerről rendelkezik, amely a kifizetés előtti ellenőrzések kiegészítő ellenőrzési szintje.

A Bizottság számlaelszámolása

| 5.42. | A mezőgazdasági területen végzett megosztott irányítás megfelelő ellenőrzését tekintve a Bizottság szempontjából különösen fontos elem a számlaelszámolási egységek ellenőrzési munkája, amely a Bizottság pénzügyi elszámolásról szóló határozataihoz, illetve megfelelőségi határozataihoz vezet. |
| --- | --- |

5.42.

A mezőgazdasági területen végzett megosztott irányítás megfelelő ellenőrzését tekintve a Bizottság szempontjából különösen fontos elem a számlaelszámolási egységek ellenőrzési munkája, amely a Bizottság pénzügyi elszámolásról szóló határozataihoz, illetve megfelelőségi határozataihoz vezet.

| 5.43. | A Bizottság éves pénzügyi határozata az igazoló szervek munkáján és tanúsítványain alapul. Ezek a tanúsítványok többek között kijelentik, hogy a számlák valódiak, teljesek és pontosak-e, illetve a kifizető ügynökségek képesek-e biztosítani, hogy a kifizetések megfelelnek a közösségi szabályozásnak. A Bizottság éves elszámolási határozata a számlákra korlátozódik, és az 1. fejezet tárgyalja. A közösségi szabályozásnak nem megfelelő kiadásoknak a közösségi finanszírozásból történő kizárásáról szóló határozatot később hozzák meg (lásd megfelelőségi határozatok). Addig a kiadások ideiglenes jellegűek (lásd ennek a jelentésnek az 1.57. és 1.64–1.66. bekezdését is). |
| --- | --- |

5.43.

A Bizottság éves pénzügyi határozata az igazoló szervek munkáján és tanúsítványain alapul. Ezek a tanúsítványok többek között kijelentik, hogy a számlák valódiak, teljesek és pontosak-e, illetve a kifizető ügynökségek képesek-e biztosítani, hogy a kifizetések megfelelnek a közösségi szabályozásnak. A Bizottság éves elszámolási határozata a számlákra korlátozódik, és az 1. fejezet tárgyalja. A közösségi szabályozásnak nem megfelelő kiadásoknak a közösségi finanszírozásból történő kizárásáról szóló határozatot később hozzák meg (lásd megfelelőségi határozatok). Addig a kiadások ideiglenes jellegűek (lásd ennek a jelentésnek az 1.57. és 1.64–1.66. bekezdését is).

| 5.43. | A számlaelszámolási folyamat ellenére a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kiadás nem átmeneti jellegű. |
| --- | --- |

5.43.

A számlaelszámolási folyamat ellenére a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kiadás nem átmeneti jellegű.

Igazoló szervek

| 5.44. | Az igazoló szervek jelentései felszínre hozhatják a kifizető ügynökségek irányítási és kontrollrendszereinek problémáit, de a termelőknek és kereskedőknek tett kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan nem nyerhető belőlük bizonyosság (39), mivel az igazoló szervek rendszerint nem ellenőrzik a helyszínen az uniós támogatási kérelmeket. Amint azt a Számvevőszék az egyszeres ellenőrzés modelljéről szóló véleményében jelezte, az ellenőrzés ilyen értelmű kiterjesztése megerősítené és egyértelműbbé tenné a KAP-kiadások elszámoltathatósági láncát, és nagyobb bizonyossággal szolgálna a Bizottság számára az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. |
| --- | --- |

5.44.

Az igazoló szervek jelentései felszínre hozhatják a kifizető ügynökségek irányítási és kontrollrendszereinek problémáit, de a termelőknek és kereskedőknek tett kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan nem nyerhető belőlük bizonyosság (39), mivel az igazoló szervek rendszerint nem ellenőrzik a helyszínen az uniós támogatási kérelmeket. Amint azt a Számvevőszék az egyszeres ellenőrzés modelljéről szóló véleményében jelezte, az ellenőrzés ilyen értelmű kiterjesztése megerősítené és egyértelműbbé tenné a KAP-kiadások elszámoltathatósági láncát, és nagyobb bizonyossággal szolgálna a Bizottság számára az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően.

| 5.44. | A Bizottság álláspontja szerint a mezőgazdasági kiadásoknak az 5.59. pontra adott válaszban részletesen ismertetett átfogó irányítási és ellenőrzési rendszere már most is ésszerű biztosítékot kínál az alapul szolgáló mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos hibák kockázatának hatékony kezelésére. Az ésszerű biztosíték általános rendszerének javítása és megerősítése érdekében a Bizottság kész végrehajtani a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek többet kellene tenniük az ellenőrzési statisztikák és a kifizetés utáni ellenőrzések ellenőrzéséért és hitelesítéséért. E célból az igazoló szerveknek az új jelentéstételi iránymutatások értelmében részletesebben felül kell vizsgálniuk a kifizető ügynökség helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos igazgatási kapacitását. Biztosítékot kell szerezniük arról, hogy a meglévő helyszíni ellenőrzési rendszer megfelelően működött-e: részletesen felül kell vizsgálniuk az ellenőrzési statisztikák pontosságát, az útmutatókat és kézikönyveket, a humán erőforrást, az ellenőrök képzését és hatáskörét, a megbízott szervekkel kötött megállapodásokat, a kifizető ügynökségnél működő ellenőrzési és felügyeleti rendszereket, a szankciók alkalmazását stb. |
| --- | --- |

5.44.

A Bizottság álláspontja szerint a mezőgazdasági kiadásoknak az 5.59. pontra adott válaszban részletesen ismertetett átfogó irányítási és ellenőrzési rendszere már most is ésszerű biztosítékot kínál az alapul szolgáló mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos hibák kockázatának hatékony kezelésére. Az ésszerű biztosíték általános rendszerének javítása és megerősítése érdekében a Bizottság kész végrehajtani a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek többet kellene tenniük az ellenőrzési statisztikák és a kifizetés utáni ellenőrzések ellenőrzéséért és hitelesítéséért. E célból az igazoló szerveknek az új jelentéstételi iránymutatások értelmében részletesebben felül kell vizsgálniuk a kifizető ügynökség helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos igazgatási kapacitását. Biztosítékot kell szerezniük arról, hogy a meglévő helyszíni ellenőrzési rendszer megfelelően működött-e: részletesen felül kell vizsgálniuk az ellenőrzési statisztikák pontosságát, az útmutatókat és kézikönyveket, a humán erőforrást, az ellenőrök képzését és hatáskörét, a megbízott szervekkel kötött megállapodásokat, a kifizető ügynökségnél működő ellenőrzési és felügyeleti rendszereket, a szankciók alkalmazását stb.

| 5.45. | A kifizető ügynökségek belső kontrollrendszereinek tekintetében a Számvevőszék 31 kifizető ügynökség jelentéseire vonatkozó elemzése (40) azt mutatta, hogy az igazoló szervek által feltárt jelentősebb hiányosságok főként a kifizetések ellenőrzéseivel és eljárásaival, valamint a számvitellel (többek közt a fennálló követelésekkel) és a hatáskörök delegálásával (41) kapcsolatosak; négy kifizető ügynökség esetében különféle akkreditációs feltételek vonatkozásában találtak négy vagy több komoly hiányosságot (42). A Bizottság támaszkodik az igazoló szervek munkájára, amennyiben felülvizsgálja jelentéseiket és igazolásaikat, de nem ad rendszeres helyszíni értékelést a munkájukról (43). |
| --- | --- |

5.45.

A kifizető ügynökségek belső kontrollrendszereinek tekintetében a Számvevőszék 31 kifizető ügynökség jelentéseire vonatkozó elemzése (40) azt mutatta, hogy az igazoló szervek által feltárt jelentősebb hiányosságok főként a kifizetések ellenőrzéseivel és eljárásaival, valamint a számvitellel (többek közt a fennálló követelésekkel) és a hatáskörök delegálásával (41) kapcsolatosak; négy kifizető ügynökség esetében különféle akkreditációs feltételek vonatkozásában találtak négy vagy több komoly hiányosságot (42). A Bizottság támaszkodik az igazoló szervek munkájára, amennyiben felülvizsgálja jelentéseiket és igazolásaikat, de nem ad rendszeres helyszíni értékelést a munkájukról (43).

| 5.45. | Az új, 885/2006/EK bizottsági rendeletben jelentősen megerősítették a kifizető ügynökségek ellenőrzésére vonatkozó követelményeket: a tagállamoknak folyamatosan felügyelet alatt kell tartaniuk a kifizető ügynökségeket, valamint létre kell hozniuk egy rendszert a kritériumok teljesítésének esetleges elmulasztásával kapcsolatos információ cseréjére. Eljárást kell kidolgozni az ilyen esetek kezelésére, beleértve a feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belüli megszüntetésére alkalmazandó terv kötelező kidolgozását. Az olyan kifizető ügynökségek által teljesített kiadásokat, amelyek akkreditációját a tagállam annak ellenére fenntartja, hogy a meghatározott határidőn belül nem hajtottak végre ilyen, a hiányosságok megszüntetését célzó tervet, az 1290/2005/EK rendelet 31. cikkében meghatározott megfelelőségi vizsgálat eljárásának kell alávetni. |
| --- | --- |

5.45.

Az új, 885/2006/EK bizottsági rendeletben jelentősen megerősítették a kifizető ügynökségek ellenőrzésére vonatkozó követelményeket: a tagállamoknak folyamatosan felügyelet alatt kell tartaniuk a kifizető ügynökségeket, valamint létre kell hozniuk egy rendszert a kritériumok teljesítésének esetleges elmulasztásával kapcsolatos információ cseréjére. Eljárást kell kidolgozni az ilyen esetek kezelésére, beleértve a feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belüli megszüntetésére alkalmazandó terv kötelező kidolgozását. Az olyan kifizető ügynökségek által teljesített kiadásokat, amelyek akkreditációját a tagállam annak ellenére fenntartja, hogy a meghatározott határidőn belül nem hajtottak végre ilyen, a hiányosságok megszüntetését célzó tervet, az 1290/2005/EK rendelet 31. cikkében meghatározott megfelelőségi vizsgálat eljárásának kell alávetni.

Noha 2005 végére bevezették az igazoló szervek munkájának szisztematikus felülvizsgálatát, a Bizottság 1996, azaz az új számlaelszámolási eljárás bevezetése óta tart helyszíni szemléket és felülvizsgálatokat az igazoló szervek munkájáról.

A részletes kockázatelemzésre épülő 2006-os kiküldetési program szerint 5 kiküldetésre kerül sor az igazoló szervekhez. A kiküldetések azokat a szerveket célozzák, ahol problémákat azonosítottak. Ezenkívül 7 kifizető ügynökséget is meglátogatnak.

Megfelelőségi elszámolás

| 5.46. | A megfelelőségi határozatok célja azon kiadások kizárása a közösségi finanszírozásból, amelyek a Bizottság megállapítása szerint nem felelnek meg a közösségi szabályozásnak. A jelenlegi eljárásokat nem úgy tervezték, hogy e cél elérése a végső kedvezményezettek (termelők és kereskedők) szintjén biztosítható lenne. A határozatok a legtöbb esetben csak átalánykorrekcióval igyekeznek kiküszöbölni az ellenőrzési rendszerek hiányosságait, és nem tudnak számot vetni az egyes szabálytalan kifizetések hatásával. Ezért nem valószínűsíthető, hogy a szabálytalan kifizetések visszatérítése a számlaelszámolási eljárás révén megtörténnék. Ahhoz, hogy a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről megbízható információhoz jusson, a főigazgatónak: |
| --- | --- |

5.46.

A megfelelőségi határozatok célja azon kiadások kizárása a közösségi finanszírozásból, amelyek a Bizottság megállapítása szerint nem felelnek meg a közösségi szabályozásnak. A jelenlegi eljárásokat nem úgy tervezték, hogy e cél elérése a végső kedvezményezettek (termelők és kereskedők) szintjén biztosítható lenne. A határozatok a legtöbb esetben csak átalánykorrekcióval igyekeznek kiküszöbölni az ellenőrzési rendszerek hiányosságait, és nem tudnak számot vetni az egyes szabálytalan kifizetések hatásával. Ezért nem valószínűsíthető, hogy a szabálytalan kifizetések visszatérítése a számlaelszámolási eljárás révén megtörténnék. Ahhoz, hogy a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről megbízható információhoz jusson, a főigazgatónak:

| a) | vagy arról kellene gondoskodnia, hogy az igazoló szervek a szúrópróbaszerű vizsgálatokat a termelőkre is kiterjesztve kiszélesítsék munkájuk hatókörét a végső kedvezményezettekre, vagy arról, hogy tevékenyebben ellenőrizzék és hitelesítsék az IIER vizsgálati statisztikáit és a kifizetés utáni ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

a)

vagy arról kellene gondoskodnia, hogy az igazoló szervek a szúrópróbaszerű vizsgálatokat a termelőkre is kiterjesztve kiszélesítsék munkájuk hatókörét a végső kedvezményezettekre, vagy arról, hogy tevékenyebben ellenőrizzék és hitelesítsék az IIER vizsgálati statisztikáit és a kifizetés utáni ellenőrzéseket;

| b) | vagy egy megfelelelő mintavételi módszer alapján saját beosztottaival ellenőriztesse az év ügyleteinek jogszerűségét és szabályszerűségét a végső kedvezményezettek szintjén. |
| --- | --- |

b)

vagy egy megfelelelő mintavételi módszer alapján saját beosztottaival ellenőriztesse az év ügyleteinek jogszerűségét és szabályszerűségét a végső kedvezményezettek szintjén.

Az egyszeres ellenőrzés modelljéről szóló számvevőszéki vélemény szellemében a Bizottság lehetőség szerint vegye figyelembe a már működő irányítási és kontrollrendszereket, például az IIER-t.

| 5.46. és 5.47. | Amint a Számvevőszék helyesen rámutat, a megfelelési igazolás célja, hogy kizárják a közösségi finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat, vagyis megvédjék a közösségi költségvetést a nem odatartozó kiadásoktól. Ez a mechanizmus ugyanakkor nem alkalmazható a kedvezményezetteknek nyújtott szabálytalan kifizetések behajtására, mert e feladat a megosztott irányítás elvének megfelelően és az 1290/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint egyértelműen a tagállamok kizárólagos felelőssége. |
| --- | --- |

5.46. és 5.47.

Amint a Számvevőszék helyesen rámutat, a megfelelési igazolás célja, hogy kizárják a közösségi finanszírozásból a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat, vagyis megvédjék a közösségi költségvetést a nem odatartozó kiadásoktól. Ez a mechanizmus ugyanakkor nem alkalmazható a kedvezményezetteknek nyújtott szabálytalan kifizetések behajtására, mert e feladat a megosztott irányítás elvének megfelelően és az 1290/2005/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint egyértelműen a tagállamok kizárólagos felelőssége.

A Bizottság megítélése szerint e meghatározás alapján a megfelelőségi vizsgálat célkitűzése a jelenlegi megközelítéssel valósítható meg, vagyis a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereinek ellenőrzésével és – hiányosságok esetén – pénzügyi korrekciók alkalmazásával, amelyek átalány formájában is eszközölhetők, ha az EMOGA vesztesége nem számszerűsíthető. E megközelítés hatásosságát és hatékonyságát a Számvevőszék is elismerte a jelentés 6.35. pontjában.

Továbbá, amint azt a 6.35. pontban a Számvevőszék maga is megállapítja, a pénzügyi korrekció fontos eszköz ahhoz, hogy a tagállamok fejlesszék irányítási és ellenőrzési rendszereiket, és ezzel megelőzzék, észleljék és behajtsák a végső kedvezményezetteknek nyújtott szabálytalan kifizetéseket. A megfelelőségi vizsgálat tehát a végső kedvezményezettek szintjén közvetve hozzájárul az ügyletek jogszerűségéhez és szabályosságához.

A szabálytalanságok szintjét bizonyos kiadási területeken már megbecsülték. A területi támogatások esetében például a tagállamok által végzett mintegy 47 000 véletlenszerű ellenőrzések alapján becsült hiba 1,95 %. Ez rendkívül nagy és reprezentatív minta. Az egységes ellenőrzés módszerének megfelelően nem lenne költséghatékony, ha a Bizottság külön mintával ellenőrizné a kiadások jogszerűségét és szabályosságát. Költséghatékonyabb, ha a Bizottság a kifizető ügynökségek munkájára támaszkodik, és pénzügyi ellenőrző munkáját a kiadások ellenőrzését végző tagállami rendszerek vizsgálatára összpontosítja.

Az ésszerű biztosíték általános rendszerének további javítása és megerősítése érdekében a Bizottság kész végrehajtani a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek többet kellene tenniük az ellenőrzési statisztikák és a kifizetés utáni ellenőrzések ellenőrzéséért és hitelesítéséért (lásd az 5.44. pontra adott választ).

A korrekció okán múlik, hogy a pénzügyi korrekció terhe a nemzeti költségvetésre vagy a végső kedvezményezettre hárul-e.

| 5.47. | A pénzügyi korrekciók nem a kedvezményezetteknek juttatott szabálytalan kifizetések visszatéríttetését szolgálják, mert ez utóbbi a tagállamokra tartozik. E korrekciók költségét a tagállamok fedezik, és ennek a legtöbb esetben nincs közvetlen hatása a támogatásban részesülőkre (termelőkre és kereskedőkre). |
| --- | --- |

5.47.

A pénzügyi korrekciók nem a kedvezményezetteknek juttatott szabálytalan kifizetések visszatéríttetését szolgálják, mert ez utóbbi a tagállamokra tartozik. E korrekciók költségét a tagállamok fedezik, és ennek a legtöbb esetben nincs közvetlen hatása a támogatásban részesülőkre (termelőkre és kereskedőkre).

| 5.48. | A megfelelőségi határozatok általában több év kiadásaira vonatkoznak, és meghozatalukra néhány évvel később kerül sor. A 2005-ben hozott megfelelőségi határozatokban tett korrekciók tehát olyan KAP-kifizetésekre vonatkoznak, amelyeket 2005 előtti években folyósítottak a végső kedvezményezetteknek. A 2005. év vonatkozásában kizárandó kiadásokról csak a következő években fognak határozni. 2005 végéig még egyetlen 1998 utáni év számlaelszámolása sem zárult le. |
| --- | --- |

5.48.

A megfelelőségi határozatok általában több év kiadásaira vonatkoznak, és meghozatalukra néhány évvel később kerül sor. A 2005-ben hozott megfelelőségi határozatokban tett korrekciók tehát olyan KAP-kifizetésekre vonatkoznak, amelyeket 2005 előtti években folyósítottak a végső kedvezményezetteknek. A 2005. év vonatkozásában kizárandó kiadásokról csak a következő években fognak határozni. 2005 végéig még egyetlen 1998 utáni év számlaelszámolása sem zárult le.

| 5.48. | A Bizottság szeretné lezárni a múltat, és a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó 2006-os ellenőrzési munkaprogram összeállításakor részletesen megvizsgálta a leghosszabb ideje függőben lévő ügyeket. A 2006. júniusi állapot szerint a 2001-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 1999-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 97 %-át és a 2002-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 2000-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 94 %-át lezárták. Az 1999-es és 2000-es év esetében legfeljebb 41, illetve 126 millió euróra becsülik a még mindig fennálló pénzügyi korrekciókat. A 2003-ban és 2004-ben végzett vizsgálatok esetében a lezárási arány 83, illetve 84 %-os. |
| --- | --- |

5.48.

A Bizottság szeretné lezárni a múltat, és a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó 2006-os ellenőrzési munkaprogram összeállításakor részletesen megvizsgálta a leghosszabb ideje függőben lévő ügyeket. A 2006. júniusi állapot szerint a 2001-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 1999-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 97 %-át és a 2002-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 2000-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 94 %-át lezárták. Az 1999-es és 2000-es év esetében legfeljebb 41, illetve 126 millió euróra becsülik a még mindig fennálló pénzügyi korrekciókat. A 2003-ban és 2004-ben végzett vizsgálatok esetében a lezárási arány 83, illetve 84 %-os.

A 2001–2005 közötti pénzügyi évekre vonatkozóan a jövőbeli megfelelési határozatokban megállapítandó korrekciókat egyértelműen ismerteti a 2005. évi éves tevékenységi jelentés. Ez az információ függő követelésként szerepel a Bizottság elszámolási rendszerében is.

A megfelelőségi vizsgálat folyamatának a Számvevőszék által említett többéves jellege azonban nem érinti a folyamatból a 2005. pénzügyi évre levonható biztosítékot. Mivel a Bizottság ellenőrzései kiterjednek a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereire, nemcsak az ellenőrzött kiadásokról nyújtanak információt, hanem közvetve az érintett rendszerekhez kapcsolódó jövőbeli kiadásokról is.

A Bizottság számlaelszámolási egységeinek ellenőrzése

| 5.49. | 2005-ben a Számvevőszék ellenőrzést végzett a Bizottság számlaelszámolási egységeinél, többek között a személyzet beosztására nézve, valamint értékelte a 2004-ben, illetve 2005-ben elvégzett megfelelőségi ellenőrzésekből kiválasztott mintát (44). |
| --- | --- |

5.49.

2005-ben a Számvevőszék ellenőrzést végzett a Bizottság számlaelszámolási egységeinél, többek között a személyzet beosztására nézve, valamint értékelte a 2004-ben, illetve 2005-ben elvégzett megfelelőségi ellenőrzésekből kiválasztott mintát (44).

| 5.50. | Az ellenőrzés az alábbi fő hiányosságokat tárta fel: |
| --- | --- |

5.50.

Az ellenőrzés az alábbi fő hiányosságokat tárta fel:

| 5.50. | |
| --- | --- |

5.50.

| a) | a Bizottság nem tudta igazolni, hogy munkatársainak a különböző ellenőrzendő intézkedésekhez történő beosztásakor rendszeresen figyelembe venné központi kockázatelemzésének következtetéseit; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság nem tudta igazolni, hogy munkatársainak a különböző ellenőrzendő intézkedésekhez történő beosztásakor rendszeresen figyelembe venné központi kockázatelemzésének következtetéseit;

| a) | A megfelelőségi ellenőrző munka tekintetében (a közvetlen kiadást kivéve) a három egységre osztás nagyjából tükrözi a KAP szerinti támogatási intézkedések fő kategóriáit: hagyományos piaci mechanizmusok, közvetlen jövedelemtámogatás az IACS alapján és vidékfejlesztési intézkedések. A különböző egységek személyzetének elosztásakor biztosították, hogy a KAP-hoz tartozó támogatási intézkedések három legfontosabb területén elegendő megfelelőségi vizsgálatot végezhessenek.
  Az igazgatóság központi kockázatelemzése az ellenőrizendő támogatási intézkedések kiválasztásának első fokú eszköze. Ezenkívül az elosztási folyamat során számos más, konkrét kockázatelemzés tárgyát képező tényezőt is figyelembe kell venni, mint például a 4045/89 rendelet szerinti ellenőrzések, a számlák igazolása, a SAPARD-akkreditáció, az igazgatási és felügyeleti tevékenységek, valamint a személyzet tapasztalata és rendelkezésre állása. Az évek során az eredmény a csoportok és egységek közötti forrásmozgatás volt, és a személyzet elosztásának értékelése folyamatosan zajlik. |
| --- | --- |

a)

A megfelelőségi ellenőrző munka tekintetében (a közvetlen kiadást kivéve) a három egységre osztás nagyjából tükrözi a KAP szerinti támogatási intézkedések fő kategóriáit: hagyományos piaci mechanizmusok, közvetlen jövedelemtámogatás az IACS alapján és vidékfejlesztési intézkedések. A különböző egységek személyzetének elosztásakor biztosították, hogy a KAP-hoz tartozó támogatási intézkedések három legfontosabb területén elegendő megfelelőségi vizsgálatot végezhessenek.

Az igazgatóság központi kockázatelemzése az ellenőrizendő támogatási intézkedések kiválasztásának első fokú eszköze. Ezenkívül az elosztási folyamat során számos más, konkrét kockázatelemzés tárgyát képező tényezőt is figyelembe kell venni, mint például a 4045/89 rendelet szerinti ellenőrzések, a számlák igazolása, a SAPARD-akkreditáció, az igazgatási és felügyeleti tevékenységek, valamint a személyzet tapasztalata és rendelkezésre állása. Az évek során az eredmény a csoportok és egységek közötti forrásmozgatás volt, és a személyzet elosztásának értékelése folyamatosan zajlik.

| b) | a megvizsgált megfelelőségi ellenőrzések közül hat esetben nem volt teljes körű a releváns kockázatok és a fő ellenőrzési mechanizmusok lefedettsége, megfelelő indoklás nélkül; |
| --- | --- |

b)

a megvizsgált megfelelőségi ellenőrzések közül hat esetben nem volt teljes körű a releváns kockázatok és a fő ellenőrzési mechanizmusok lefedettsége, megfelelő indoklás nélkül;

| b) | A Bizottság ellenőrzési munkája a mezőgazdasági kiadások területén – amely 2004-ben és 2005-ben 177, illetve 163 helyszíni kiküldetést jelentett – a rendelkezésre álló humán erőforrásokra és a kockázatelemzésre épül. A felelős igazgatóságok ennek alapján felülvizsgálatra kiválasztják azokat a bizonyos kockázatokat és alapvető fontosságú ellenőrzéseket, amelyek a szóban forgó vizsgálat esetén a legmegfelelőbbnek tűnnek. A hatály e korlátozása megszokott és elfogadott ellenőrzési gyakorlat. A Számvevőszék által említett hat eset közül háromban a kiküldetési terv kifejezetten rendelkezett a hatály korlátozásáról. A másik három esetben a hatály korlátozását az ellenőrző hatáskörén kívül eső körülmények indokolták. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság ellenőrzési munkája a mezőgazdasági kiadások területén – amely 2004-ben és 2005-ben 177, illetve 163 helyszíni kiküldetést jelentett – a rendelkezésre álló humán erőforrásokra és a kockázatelemzésre épül. A felelős igazgatóságok ennek alapján felülvizsgálatra kiválasztják azokat a bizonyos kockázatokat és alapvető fontosságú ellenőrzéseket, amelyek a szóban forgó vizsgálat esetén a legmegfelelőbbnek tűnnek. A hatály e korlátozása megszokott és elfogadott ellenőrzési gyakorlat. A Számvevőszék által említett hat eset közül háromban a kiküldetési terv kifejezetten rendelkezett a hatály korlátozásáról. A másik három esetben a hatály korlátozását az ellenőrző hatáskörén kívül eső körülmények indokolták.

| c) | a megvizsgált ellenőrzések közül öt esetben nem használtak ellenőrzési programot, illetve nem dokumentálták kellően ennek használatát. |
| --- | --- |

c)

a megvizsgált ellenőrzések közül öt esetben nem használtak ellenőrzési programot, illetve nem dokumentálták kellően ennek használatát.

| c) | A Bizottság véleménye szerint ellenőrző munkáját általában jól dokumentálják, és az megfelelő bizonyítékot nyújt az elvégzett ellenőrző munkáról és a levonandó következtetésekről.
  A Bizottság azonban elkötelezett az ellenőrző munkájára vonatkozó dokumentáció továbbfejlesztése iránt. E tekintetben meg kell említeni az IAC-ajánlások 2005-ben történt végrehajtását (lásd a következő pontot). |
| --- | --- |

c)

A Bizottság véleménye szerint ellenőrző munkáját általában jól dokumentálják, és az megfelelő bizonyítékot nyújt az elvégzett ellenőrző munkáról és a levonandó következtetésekről.

A Bizottság azonban elkötelezett az ellenőrző munkájára vonatkozó dokumentáció továbbfejlesztése iránt. E tekintetben meg kell említeni az IAC-ajánlások 2005-ben történt végrehajtását (lásd a következő pontot).

| 5.51. | Ezek a megállapítások korlátozzák a tagállamok ellenőrzési rendszereinek megfelelő működésére vonatkozó következtetések érvényét, illetve a megfelelőségi ellenőrzésekből szerezhető bizonyosságot. A Számvevőszék megerősíti a Bizottság mezőgazdasági belső ellenőrzési részlegének 2004-ben lezárt jelentésében foglalt következtetéseket (45). A mezőgazdasági főigazgatónak megküldött zárójelentésben e következtetésekkel kapcsolatban nem volt véleménykülönbség. |
| --- | --- |

5.51.

Ezek a megállapítások korlátozzák a tagállamok ellenőrzési rendszereinek megfelelő működésére vonatkozó következtetések érvényét, illetve a megfelelőségi ellenőrzésekből szerezhető bizonyosságot. A Számvevőszék megerősíti a Bizottság mezőgazdasági belső ellenőrzési részlegének 2004-ben lezárt jelentésében foglalt következtetéseket (45). A mezőgazdasági főigazgatónak megküldött zárójelentésben e következtetésekkel kapcsolatban nem volt véleménykülönbség.

| 5.51. | A Bizottság továbbra is meg van róla győződve, hogy megfelelőségi ellenőrzései kulcsfontosságúak a mezőgazdasági kiadások irányítását és ellenőrzését szolgáló általános rendszerben – amint azt az 5.59. pontra adott válasz részletesen kifejti –, és hogy ellenőrző munkája megfelelő minőségű ahhoz, hogy hozzájáruljon a rendszerből származó biztosítékhoz. Az eljárások fejlesztése azonban folyamatosan zajló folyamat, és az IAC zárójelentését nyomon követő jelentés – amelyet a Számvevőszék említ – megerősíti, hogy 2005-ben jelentős fejlesztések történtek. |
| --- | --- |

5.51.

A Bizottság továbbra is meg van róla győződve, hogy megfelelőségi ellenőrzései kulcsfontosságúak a mezőgazdasági kiadások irányítását és ellenőrzését szolgáló általános rendszerben – amint azt az 5.59. pontra adott válasz részletesen kifejti –, és hogy ellenőrző munkája megfelelő minőségű ahhoz, hogy hozzájáruljon a rendszerből származó biztosítékhoz. Az eljárások fejlesztése azonban folyamatosan zajló folyamat, és az IAC zárójelentését nyomon követő jelentés – amelyet a Számvevőszék említ – megerősíti, hogy 2005-ben jelentős fejlesztések történtek.

Következtetések és ajánlások

| 5.52. | A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék – valamennyi rendelkezésre álló információforrás figyelembevételével és a KAP-kiadások összességét tekintve – a KAP-kiadásokban továbbra is a felügyeleti és kontrollrendszerek által fel nem tárt és meg nem előzött, a lényegességi szintet meghaladó hibákat talált. A különböző fő kiadási területekre eltérő mértékű kockázatok és hiányosságok jellemzőek. |
| --- | --- |

5.52.

A korábbi évekhez hasonlóan a Számvevőszék – valamennyi rendelkezésre álló információforrás figyelembevételével és a KAP-kiadások összességét tekintve – a KAP-kiadásokban továbbra is a felügyeleti és kontrollrendszerek által fel nem tárt és meg nem előzött, a lényegességi szintet meghaladó hibákat talált. A különböző fő kiadási területekre eltérő mértékű kockázatok és hiányosságok jellemzőek.

| 5.52. | A Bizottság véleménye szerint az IACS által irányított és ellenőrzött mezőgazdasági kiadások esetében kielégítő a helyzet, mert a Számvevőszék által azonosított kockázatok a többi KAP-intézkedésre vonatkoznak. Az IACS jelenleg az EMOGA kiadásainak mintegy 67 %-át fedezi. A KAP 2003-as és 2004-es reformja tovább csökkenti az általános kockázatot, mert 2013-ra 89 %-ra növeli az IACS által fedezett kiadást. |
| --- | --- |

5.52.

A Bizottság véleménye szerint az IACS által irányított és ellenőrzött mezőgazdasági kiadások esetében kielégítő a helyzet, mert a Számvevőszék által azonosított kockázatok a többi KAP-intézkedésre vonatkoznak. Az IACS jelenleg az EMOGA kiadásainak mintegy 67 %-át fedezi. A KAP 2003-as és 2004-es reformja tovább csökkenti az általános kockázatot, mert 2013-ra 89 %-ra növeli az IACS által fedezett kiadást.

A Bizottság – szükség esetén a tagállamokkal együttműködve – elemzi a Számvevőszék által talált hibákat, amelyek egy része a számlaelszámolási eljárás keretein belül végzett pénzügyi korrekcióhoz vezethet.

A működő rendszer lehetővé teszi a háttérügyletek jogszerűségére és szabályosságára vonatkozó hibák kockázatának hatékony kezelését. Ha a rendszert helytelenül alkalmazzák, a Bizottság a számlaelszámolási eljárás keretében pénzügyi korrekciókat végez. Ezt bizonyítják a Számvevőszéknek az IACS alkalmazásával kapcsolatos megállapításai.

| 5.53. | Az IIER az Unió 15 régi tagállamában 25 500 millió EUR, az új tagállamokban pedig 1 400 millió EUR értékben irányít és ellenőriz KAP-kiadásokat. Megfelelő alkalmazása esetén az IIER mint ellenőrzési rendszer eredményesen korlátozza a hibák és szabálytalan kiadások kockázatát. Görögországban azonban nem ez a helyzet. A Számvevőszék által vizsgált új tagállamokban a rendszerek még nem megbízhatóak: külön említendő, hogy a MePAR-ban rögzített információ a támogatási kérelmekben megadott információval együtt sem mutatkozott minden esetben elégségesnek a mezőgazdasági parcellák pontos azonosíthatóságához. Ez a probléma kihat az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések hatékonyságára. Gyakran tévesen alkalmazzák a mérési tűréshatárokat. |
| --- | --- |

5.53.

Az IIER az Unió 15 régi tagállamában 25 500 millió EUR, az új tagállamokban pedig 1 400 millió EUR értékben irányít és ellenőriz KAP-kiadásokat. Megfelelő alkalmazása esetén az IIER mint ellenőrzési rendszer eredményesen korlátozza a hibák és szabálytalan kiadások kockázatát. Görögországban azonban nem ez a helyzet. A Számvevőszék által vizsgált új tagállamokban a rendszerek még nem megbízhatóak: külön említendő, hogy a MePAR-ban rögzített információ a támogatási kérelmekben megadott információval együtt sem mutatkozott minden esetben elégségesnek a mezőgazdasági parcellák pontos azonosíthatóságához. Ez a probléma kihat az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések hatékonyságára. Gyakran tévesen alkalmazzák a mérési tűréshatárokat.

| 5.53. | A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy az IACS hatékony ellenőrzési rendszer, amely csökkenti a szabálytalan kiadások kockázatát. |
| --- | --- |

5.53.

A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy az IACS hatékony ellenőrzési rendszer, amely csökkenti a szabálytalan kiadások kockázatát.

A Bizottság 2005-ben is folytatta Görögországban a megerősített ellenőrzési programot és a többi felügyeleti intézkedést, és a Bizottság kezdeményezésére a görög hatóságok cselekvési tervet dolgoztak ki a hiányosságok leküzdésére (lásd az 5.10. pontra adott választ). A Számvevőszéknek az új tagállamokban működő MePAR-ral kapcsolatos észrevételei egy részét a Bizottság is elfogadja, de az IACS végrehajtásának általános sikeréhez képest jelentéktelennek tartja a hiányosságokat. Ezenkívül a Számvevőszék által említett kezdeti nehézségekkel a mezőgazdasági kiadások rutinellenőrzései során foglalkoznak, hiszen a 2004–2005-ös időszakban valamennyi új tagállamot legalább egyszer helyszíni ellenőrzésnek vetették alá.

| 5.54. | Az IIER-vizsgálatok eredményei ugyan a termelőknek folyósított kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére is vonatkoznak, de e kifizetéseket független szerv nem igazolja és nem hagyja jóvá megfelelően. Az igazoló szervek munkájára abból a szempontból nem lehet hagyatkozni, hogy bizonyosságot nyújtson a termelők és kereskedők uniós támogatási kérelmeire vonatkozóan, mivel a kérelmeket rendszerint nem ellenőrzik a helyszínen. |
| --- | --- |

5.54.

Az IIER-vizsgálatok eredményei ugyan a termelőknek folyósított kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére is vonatkoznak, de e kifizetéseket független szerv nem igazolja és nem hagyja jóvá megfelelően. Az igazoló szervek munkájára abból a szempontból nem lehet hagyatkozni, hogy bizonyosságot nyújtson a termelők és kereskedők uniós támogatási kérelmeire vonatkozóan, mivel a kérelmeket rendszerint nem ellenőrzik a helyszínen.

| 5.54. | A Bizottság megítélése szerint a mezőgazdasági kiadásoknak az 5.59. pontra adott válaszban részletesen ismertetett – és az IACS-t is tartalmazó – átfogó irányítási és ellenőrzési rendszere már most is ésszerű biztosítékot kínál a mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos hibák kockázatának hatékony kezelésére. |
| --- | --- |

5.54.

A Bizottság megítélése szerint a mezőgazdasági kiadásoknak az 5.59. pontra adott válaszban részletesen ismertetett – és az IACS-t is tartalmazó – átfogó irányítási és ellenőrzési rendszere már most is ésszerű biztosítékot kínál a mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos hibák kockázatának hatékony kezelésére.

Az ésszerű biztosíték általános rendszerének javítása és megerősítése érdekében azonban a Bizottság kész végrehajtani a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek több munkát kellene végezniük (lásd az 5.44. pontra adott választ).

| 5.55. | Mivel az olívaolaj-ágazatot, a vidékfejlesztést és az export-visszatérítéseket érintő ellenőrzésekben továbbra is állnak fenn hiányosságok, az ezekkel kapcsolatos kifizetések jogszerűtlenek/szabálytalanok lehetnek. A Számvevőszék saját közvetlen vizsgálata szerint valós kockázatokról van szó. Ez különösen igaz az olívaolaj-ágazat esetében, ahol a térinformatikai rendszer megbízhatatlansága miatt alapjaiban kérdőjeleződik meg az olívatermesztők egységes kifizetésének jövője. |
| --- | --- |

5.55.

Mivel az olívaolaj-ágazatot, a vidékfejlesztést és az export-visszatérítéseket érintő ellenőrzésekben továbbra is állnak fenn hiányosságok, az ezekkel kapcsolatos kifizetések jogszerűtlenek/szabálytalanok lehetnek. A Számvevőszék saját közvetlen vizsgálata szerint valós kockázatokról van szó. Ez különösen igaz az olívaolaj-ágazat esetében, ahol a térinformatikai rendszer megbízhatatlansága miatt alapjaiban kérdőjeleződik meg az olívatermesztők egységes kifizetésének jövője.

| 5.55. | Az olajfa-FIR hiányosságait a Bizottság is ismeri, és osztja a Számvevőszék aggályait a reform végrehajtásával kapcsolatban. A számlaelszámolási eljárások során a Bizottság ajánlásokat fogalmazott meg a tagállamok számára. Az új rendszerek kiadásainak elkészítésekor értékelik az EMOGA-t érintő kockázatot, és szükség esetén pénzügyi korrekciókra is sor kerül. |
| --- | --- |

5.55.

Az olajfa-FIR hiányosságait a Bizottság is ismeri, és osztja a Számvevőszék aggályait a reform végrehajtásával kapcsolatban. A számlaelszámolási eljárások során a Bizottság ajánlásokat fogalmazott meg a tagállamok számára. Az új rendszerek kiadásainak elkészítésekor értékelik az EMOGA-t érintő kockázatot, és szükség esetén pénzügyi korrekciókra is sor kerül.

| 5.56. | A számlaelszámolási rendszerek és kifizetés utáni ellenőrzések azt célozzák, hogy a közösségi szabályoknak meg nem felelő kiadásokat ki lehessen zárni a közösségi finanszírozásból, ám jelenleg ezt a feladatukat a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések szintjén nem töltik be. A Bizottság nem tudja és nem is becsülte fel, hogy a KAP milyen mértékben finanszíroz szabálytalan kifizetéseket (46). Ezért nem világos, hogy ezek a rendszerek kielégítő arányban érik-e el a szabálytalan kifizetések visszatérítését. |
| --- | --- |

5.56.

A számlaelszámolási rendszerek és kifizetés utáni ellenőrzések azt célozzák, hogy a közösségi szabályoknak meg nem felelő kiadásokat ki lehessen zárni a közösségi finanszírozásból, ám jelenleg ezt a feladatukat a végső kedvezményezetteknek történő kifizetések szintjén nem töltik be. A Bizottság nem tudja és nem is becsülte fel, hogy a KAP milyen mértékben finanszíroz szabálytalan kifizetéseket (46). Ezért nem világos, hogy ezek a rendszerek kielégítő arányban érik-e el a szabálytalan kifizetések visszatérítését.

| 5.56. | A Bizottság megítélése szerint az elszámolási rendszer hatásos és hatékony eszköz arra, hogy a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat kizárják a közösségi finanszírozásból. Ezt a Számvevőszék is megerősíti mostani jelentése 6.35. pontjában. |
| --- | --- |

5.56.

A Bizottság megítélése szerint az elszámolási rendszer hatásos és hatékony eszköz arra, hogy a közösségi szabályoknak nem megfelelő kiadásokat kizárják a közösségi finanszírozásból. Ezt a Számvevőszék is megerősíti mostani jelentése 6.35. pontjában.

A Bizottság megítélése szerint az egy adott évre vonatkozó pénzügyi korrekciók és a végső kedvezményezettekre nemzeti szinten kiszabott szankciók közeli becslést adnak a szabálytalan kifizetések általános mértékéről.

| 5.57. | A Bizottság megfelelőségi határozatai még egyetlen 1998 utáni évre sem teljesek. Mivel a 2005. évi kiadásokra vonatkozó határozatokat a jövőben fogják meghozni, a kiadások ideiglenes jellegűek, a közösségi beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan pedig csak akkor lehet majd bizonyosságot szerezni, ha a számlaelszámolási eljárást teljes körűen bevezetik és alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.57.

A Bizottság megfelelőségi határozatai még egyetlen 1998 utáni évre sem teljesek. Mivel a 2005. évi kiadásokra vonatkozó határozatokat a jövőben fogják meghozni, a kiadások ideiglenes jellegűek, a közösségi beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan pedig csak akkor lehet majd bizonyosságot szerezni, ha a számlaelszámolási eljárást teljes körűen bevezetik és alkalmazzák.

| 5.57. | A Bizottság szeretné lezárni a múltat, és a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó 2006-os ellenőrzési munkaprogram összeállításakor részletesen megvizsgálta a leghosszabb ideje függőben lévő ügyeket. A 2006. júniusi állapot szerint a 2001-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 1999-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 97 %-át és a 2002-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 2000-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 94 %-át lezárták. Az 1999-es és 2000-es év esetében legfeljebb 41, illetve 126 millió euróra becsülik a még mindig fennálló pénzügyi korrekciókat. A 2003-ban és 2004-ben végzett vizsgálatok esetében a lezárási arány 83, illetve 84 %-os. |
| --- | --- |

5.57.

A Bizottság szeretné lezárni a múltat, és a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó 2006-os ellenőrzési munkaprogram összeállításakor részletesen megvizsgálta a leghosszabb ideje függőben lévő ügyeket. A 2006. júniusi állapot szerint a 2001-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 1999-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 97 %-át és a 2002-ben végzett ellenőrzések (amelyek visszamenőleg 2000-ig teszik lehetővé a pénzügyi korrekciókat) 94 %-át lezárták. Az 1999-es és 2000-es év esetében legfeljebb 41, illetve 126 millió euróra becsülik a még mindig fennálló pénzügyi korrekciókat. A 2003-ban és 2004-ben végzett vizsgálatok esetében a lezárási arány 83, illetve 84 %-os.

A 2001–2005 közötti pénzügyi évekre vonatkozóan a jövőbeli megfelelési határozatokban megállapítandó korrekciókat egyértelműen ismerteti a 2005. évi éves tevékenységi jelentés. Ez az információ függő követelésként szerepel a Bizottság elszámolási rendszerében is.

Annak ellenére, hogy a 2001. pénzügyi évre és a következőkre még folyamatban vannak a pénzügyi korrekciós eljárások, a Bizottság álláspontja szerint már most is elegendő információ áll rendelkezésre ahhoz, hogy ésszerű biztosítékot kapjanak a mezőgazdasági kiadások jogszerűségéről és szabályosságáról (részletekért lásd az 5.59. pontra adott választ).

Ezenkívül a megfelelőségi vizsgálat folyamatának többéves jellege nem érinti a folyamatból a 2005. pénzügyi évre levonható biztosítékot. Mivel a Bizottság ellenőrzései kiterjednek a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereire, nemcsak az ellenőrzött kiadásokról nyújtanak információt, hanem közvetve az érintett rendszerekhez kapcsolódó jövőbeli kiadásokról is.

| 5.58. | A Bizottság továbbra is támogassa az érintett tagállamok hatóságait annak érdekében, hogy Görögországban teljes körűen alkalmazzák az IIER-t, illetve hogy az új tagállamokban kiküszöböljék a feltárt hiányosságokat. |
| --- | --- |

5.58.

A Bizottság továbbra is támogassa az érintett tagállamok hatóságait annak érdekében, hogy Görögországban teljes körűen alkalmazzák az IIER-t, illetve hogy az új tagállamokban kiküszöböljék a feltárt hiányosságokat.

| 5.59. | A Bizottság biztosítsa, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek a végső kedvezményezett szintjén szolgáljanak bizonyossággal az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan, illetve igyekezzék biztosítani, hogy a szabálytalan kifizetéseket visszatérítik. A Bizottság becsülje meg a szabálytalan kifizetések értékét: |
| --- | --- |

5.59.

A Bizottság biztosítsa, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek a végső kedvezményezett szintjén szolgáljanak bizonyossággal az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan, illetve igyekezzék biztosítani, hogy a szabálytalan kifizetéseket visszatérítik. A Bizottság becsülje meg a szabálytalan kifizetések értékét:

| a) | vagy úgy, hogy gondoskodik arról, hogy az igazoló szervek a végső kedvezményezettekre is kiterjesszék tevékenységüket, akár a termelőknek a szúrópróbaszerű vizsgálatokba való bevonása által, akár úgy, hogy tevékenyebben ellenőrzik és hitelesítik az IIER vizsgálati statisztikáit és a kifizetés utáni ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

a)

vagy úgy, hogy gondoskodik arról, hogy az igazoló szervek a végső kedvezményezettekre is kiterjesszék tevékenységüket, akár a termelőknek a szúrópróbaszerű vizsgálatokba való bevonása által, akár úgy, hogy tevékenyebben ellenőrzik és hitelesítik az IIER vizsgálati statisztikáit és a kifizetés utáni ellenőrzéseket;

| b) | vagy úgy, hogy egy megfelelelő mintavételi módszer alapján saját beosztottaival ellenőrizteti az év ügyleteinek jogszerűségét és szabályszerűségét a végső kedvezményezettek szintjén. |
| --- | --- |

b)

vagy úgy, hogy egy megfelelelő mintavételi módszer alapján saját beosztottaival ellenőrizteti az év ügyleteinek jogszerűségét és szabályszerűségét a végső kedvezményezettek szintjén.

| 5.59. | A Bizottság megítélése szerint már most is elegendő információ áll rendelkezésre ahhoz, hogy ésszerű biztosítékot kapjon a mezőgazdasági kiadások jogszerűségéről és szabályosságáról, és hogy biztosítsa a szabálytalan kifizetések behajtását. |
| --- | --- |

5.59.

A Bizottság megítélése szerint már most is elegendő információ áll rendelkezésre ahhoz, hogy ésszerű biztosítékot kapjon a mezőgazdasági kiadások jogszerűségéről és szabályosságáról, és hogy biztosítsa a szabálytalan kifizetések behajtását.

Az átfogó irányítási és ellenőrzési rendszer négy szinten működik:

| a) | kötelező igazgatási struktúra a tagállamok szintjén, amely a kifizető ügynökségek létrehozása köré épül és az ügynökség akkreditációjának megadásáért és visszavonásáért felelős magas szintű hatóság. Az akkreditáció kiadására vonatkozó határozat egy külső ellenőrző szerv által végzett részletes felülvizsgálatra épül; |
| --- | --- |

a)

kötelező igazgatási struktúra a tagállamok szintjén, amely a kifizető ügynökségek létrehozása köré épül és az ügynökség akkreditációjának megadásáért és visszavonásáért felelős magas szintű hatóság. Az akkreditáció kiadására vonatkozó határozat egy külső ellenőrző szerv által végzett részletes felülvizsgálatra épül;

| b) | azon kifizető ügynökségek által alkalmazandó részletes ellenőrzési rendszerek és visszatartó szankciók, amelyek közös alaptulajdonságokra és a különböző támogatási rendszerek sajátosságaihoz igazított speciális szabályokra épülnek; |
| --- | --- |

b)

azon kifizető ügynökségek által alkalmazandó részletes ellenőrzési rendszerek és visszatartó szankciók, amelyek közös alaptulajdonságokra és a különböző támogatási rendszerek sajátosságaihoz igazított speciális szabályokra épülnek;

| c) | utólagos ellenőrzések felhatalmazott ellenőrző szerveken és a külön hivatalokon keresztül (4045/89 rendelet szerinti ellenőrzések); |
| --- | --- |

c)

utólagos ellenőrzések felhatalmazott ellenőrző szerveken és a külön hivatalokon keresztül (4045/89 rendelet szerinti ellenőrzések);

| d) | számlaelszámolás a Bizottságon keresztül (éves pénzügyi elszámolás és többéves megfelelőségi vizsgálat). |
| --- | --- |

d)

számlaelszámolás a Bizottságon keresztül (éves pénzügyi elszámolás és többéves megfelelőségi vizsgálat).

Ez a négy szint alkotja a mezőgazdasági kiadások átfogó irányítási és ellenőrzési rendszerét, és ésszerű biztosítékot kínál a Bizottságnak a mezőgazdasági ügyletek jogszerűségével és szabályosságával kapcsolatos hibák kockázatának hatékony kezelésére.

A szabálytalanság mértéke már most is kiszámítható a pénzügyileg legfontosabb intézkedések, különösen az IACS esetében. A Bizottság igyekszik fejleszteni a többi intézkedésre vonatkozó adatok minőségét is.

Az ésszerű biztosíték általános rendszerének további javítása és megerősítése érdekében a Bizottság kész végrehajtani a Számvevőszék ajánlását, amely szerint az igazoló szerveknek többet kellene tenniük az ellenőrzési statisztikák és a kifizetés utáni ellenőrzések ellenőrzéséért és hitelesítéséért (lásd az 5.44. pontra adott választ).

| 5.60. | Amint már tavaly is felmerült, a Bizottság tegye a kifizetés utáni ellenőrzéseket a szabálytalan KAP-kifizetések azonosításának hatékonyabb eszközévé azáltal, hogy a vizsgált ügyletek értékét megadva és a feltárt szabálytalanságokat költségvetési tételek szerint feltüntetve enyhíti a tagállamoktól bekért adatok hiányosságait. |
| --- | --- |

5.60.

Amint már tavaly is felmerült, a Bizottság tegye a kifizetés utáni ellenőrzéseket a szabálytalan KAP-kifizetések azonosításának hatékonyabb eszközévé azáltal, hogy a vizsgált ügyletek értékét megadva és a feltárt szabálytalanságokat költségvetési tételek szerint feltüntetve enyhíti a tagállamoktól bekért adatok hiányosságait.

| 5.60. | A Számvevőszéknek az új tagállamokban működő MePAR-ral kapcsolatos észrevételei egy részét a Bizottság is elfogadja, de az IACS végrehajtásának általános sikeréhez képest jelentéktelennek tartja a hiányosságokat. Az ellenőrzött ügyletek és a költségvetési tételenkénti szabálytalanságok értékével összefüggő javítások a 4/2004 rendelet módosításai között is szerepelnek, amelyeket a 2006. január 10-én közzétett 40/2006 rendelet tartalmaz. |
| --- | --- |

5.60.

A Számvevőszéknek az új tagállamokban működő MePAR-ral kapcsolatos észrevételei egy részét a Bizottság is elfogadja, de az IACS végrehajtásának általános sikeréhez képest jelentéktelennek tartja a hiányosságokat. Az ellenőrzött ügyletek és a költségvetési tételenkénti szabálytalanságok értékével összefüggő javítások a 4/2004 rendelet módosításai között is szerepelnek, amelyeket a 2006. január 10-én közzétett 40/2006 rendelet tartalmaz.

| 5.61. | A Bizottság kutassa annak az okát, hogy az IIER terület-ellenőrzései esetében a véletlenszerűen végzett vizsgálatok miért mutatnak továbbra is magasabb hibaarányt, mint a kockázatelemzés alapján elvégzett vizsgálatok. |
| --- | --- |

5.61.

A Bizottság kutassa annak az okát, hogy az IIER terület-ellenőrzései esetében a véletlenszerűen végzett vizsgálatok miért mutatnak továbbra is magasabb hibaarányt, mint a kockázatelemzés alapján elvégzett vizsgálatok.

| 5.61. | A Bizottság ellenőrzései kimutatták, hogy egyes tagállamok véletlenszerű ellenőrzésként rögzítették a távérzékeléses ellenőrzéseket, noha a termelőket kockázati alapon választották ki az övezeten belül. Ez torzítja a statisztikát. A kiválasztás két típusa közötti különbség tekintetében a nem megfelelő jelentéstételből eredő torzítás kiszűrésével a Bizottság elemzése megállapította, hogy a véletlenszerű kiválasztás eredményei csak Dániában magasabbak, mint a kockázat alapú kiválasztás eredményei (Görögországot nem vették figyelembe). Ezt még ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

5.61.

A Bizottság ellenőrzései kimutatták, hogy egyes tagállamok véletlenszerű ellenőrzésként rögzítették a távérzékeléses ellenőrzéseket, noha a termelőket kockázati alapon választották ki az övezeten belül. Ez torzítja a statisztikát. A kiválasztás két típusa közötti különbség tekintetében a nem megfelelő jelentéstételből eredő torzítás kiszűrésével a Bizottság elemzése megállapította, hogy a véletlenszerű kiválasztás eredményei csak Dániában magasabbak, mint a kockázat alapú kiválasztás eredményei (Görögországot nem vették figyelembe). Ezt még ellenőrizni kell.

A pontosabb jelentéstétel megerősítése érdekében a Bizottság további lépéseket tett (lásd az 5.8. pontot).

| 5.62. | Ajánlatos volna, hogy a Bizottság javítsa a KAP-kiadások ellenőrzését azokon a területeken, ahol továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn. |
| --- | --- |

5.62.

Ajánlatos volna, hogy a Bizottság javítsa a KAP-kiadások ellenőrzését azokon a területeken, ahol továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn.

| 5.62. | A Bizottság elkötelezett a továbbra is fennálló hiányosságok, például az IACS görögországi alkalmazásának kezelése iránt. A KAP 2003-as és – a mediterrán termékeket érintő – 2004-es reformja tovább csökkenti az általános kockázatot, mert 2013-ra 89 %-ra növeli az IACS által fedezett kiadást. |
| --- | --- |

5.62.

A Bizottság elkötelezett a továbbra is fennálló hiányosságok, például az IACS görögországi alkalmazásának kezelése iránt. A KAP 2003-as és – a mediterrán termékeket érintő – 2004-es reformja tovább csökkenti az általános kockázatot, mert 2013-ra 89 %-ra növeli az IACS által fedezett kiadást.

| 5.63. | A Tanács által kért módon (47) a Bizottság különböztesse meg egyrészt az ellenőrzött (és adott esetben korrekciónak alávetett vagy alávetendő) kiadásokat, amelyekre vonatkozóan elfogadható biztosítékkal tud (vagy nem tud) szolgálni, másrészt pedig azon kiadásokat, amelyek további ellenőrzés (és lehetséges korrekciók) tárgyát képezik (lásd ennek a jelentésnek 1.57. és 1.64–1.66. bekezdését is). |
| --- | --- |

5.63.

A Tanács által kért módon (47) a Bizottság különböztesse meg egyrészt az ellenőrzött (és adott esetben korrekciónak alávetett vagy alávetendő) kiadásokat, amelyekre vonatkozóan elfogadható biztosítékkal tud (vagy nem tud) szolgálni, másrészt pedig azon kiadásokat, amelyek további ellenőrzés (és lehetséges korrekciók) tárgyát képezik (lásd ennek a jelentésnek 1.57. és 1.64–1.66. bekezdését is).

| 5.63. | A Bizottság véleménye szerint nem helyes a Számvevőszék azon felvetése, hogy különbséget kell tenni a már ellenőrzött és a további ellenőrzésre szoruló kiadások között. A megfelelőségi vizsgálat folyamatának többéves jellegét figyelembe véve ez a megkülönböztetés meglehetősen önkényes lenne, és ellentmondana a tagállamok számlaelszámolási eljárással kapcsolatos, védekezéshez való jogának. |
| --- | --- |

5.63.

A Bizottság véleménye szerint nem helyes a Számvevőszék azon felvetése, hogy különbséget kell tenni a már ellenőrzött és a további ellenőrzésre szoruló kiadások között. A megfelelőségi vizsgálat folyamatának többéves jellegét figyelembe véve ez a megkülönböztetés meglehetősen önkényes lenne, és ellentmondana a tagállamok számlaelszámolási eljárással kapcsolatos, védekezéshez való jogának.

Ezenkívül éves számláiban a Bizottság szükséges mértékben ismerteti azokat az összegeket, amelyeket a számlaelszámolási eljárás során még be kíván hajtani.

A KORÁBBAN TETT ÉSZREVÉTELEK HASZNOSULÁSA

Vidékfejlesztés: hátrányos helyzetű térségek támogatása

| 5.64. | A Számvevőszék a vidékfejlesztésről szóló 2003/4. sz. különjelentésében tárgyalta a hátrányos helyzetű térségek támogatását. Az Európai Parlament a 2002. évi költségvetésre vonatkozó zárszámadási eljárása során figyelembe vette (48) e jelentés fő észrevételeit és ajánlásait, melyek közül a legfontosabbak: |
| --- | --- |

5.64.

A Számvevőszék a vidékfejlesztésről szóló 2003/4. sz. különjelentésében tárgyalta a hátrányos helyzetű térségek támogatását. Az Európai Parlament a 2002. évi költségvetésre vonatkozó zárszámadási eljárása során figyelembe vette (48) e jelentés fő észrevételeit és ajánlásait, melyek közül a legfontosabbak:

| a) | a Bizottság tegyen átfogó értékelő jelentést a Parlamentnek erről az intézkedésről; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság tegyen átfogó értékelő jelentést a Parlamentnek erről az intézkedésről;

| b) | a Bizottság határozza meg naprakészen a „helyes gazdálkodási gyakorlat” fogalmát, és biztosítsa, hogy a tagállamok ezt következetesen átültetik a gyakorlatba; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság határozza meg naprakészen a „helyes gazdálkodási gyakorlat” fogalmát, és biztosítsa, hogy a tagállamok ezt következetesen átültetik a gyakorlatba;

| c) | a Bizottság végezzen átfogó és alapos felülvizsgálatot valamennyi hátrányos helyzetű térség jelenlegi osztályozását illetően. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság végezzen átfogó és alapos felülvizsgálatot valamennyi hátrányos helyzetű térség jelenlegi osztályozását illetően.

| 5.65. | A 2002. évi költségvetésre vonatkozó zárszámadási eljárás nyomán született jelentésében (49) a Bizottság bejelentette, hogy ezen intézkedés tekintetében külön értékelő tanulmányt készít elő, amelynek az eredményei 2005 végén fognak rendelkezésre állni. A tanulmány elvégzésére vonatkozó szerződést végül 2005 decemberében írták alá, és az arról szóló jelentés a tervek szerint 2006 végére készül el, illetve 2007 elején jelenik meg. |
| --- | --- |

5.65.

A 2002. évi költségvetésre vonatkozó zárszámadási eljárás nyomán született jelentésében (49) a Bizottság bejelentette, hogy ezen intézkedés tekintetében külön értékelő tanulmányt készít elő, amelynek az eredményei 2005 végén fognak rendelkezésre állni. A tanulmány elvégzésére vonatkozó szerződést végül 2005 decemberében írták alá, és az arról szóló jelentés a tervek szerint 2006 végére készül el, illetve 2007 elején jelenik meg.

| 5.66. | A 2007–2013 közötti időszakban nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló új rendelet (50) tartalmazza a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos intézkedéseket, és e rendelet keretében eleget tesznek a költségvetési beszámoló elfogadásáért felelős hatóság két további kérésének is. |
| --- | --- |

5.66.

A 2007–2013 közötti időszakban nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló új rendelet (50) tartalmazza a hátrányos helyzetű térségekkel kapcsolatos intézkedéseket, és e rendelet keretében eleget tesznek a költségvetési beszámoló elfogadásáért felelős hatóság két további kérésének is.

| 5.67. | A hátrányos helyzetű térségekben már nem lesz a kompenzációs támogatás feltétele, hogy a termelők a szokásos értelemben vett bevált gazdálkodási gyakorlatot folytassanak. Ehelyett ezeknek a termelőknek – gazdaságuk egészére nézve – a KAP 2003. évi reformja óta „kölcsönös megfeleltetés” néven ismert kötelező környezeti és állatjóléti követelményeknek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

5.67.

A hátrányos helyzetű térségekben már nem lesz a kompenzációs támogatás feltétele, hogy a termelők a szokásos értelemben vett bevált gazdálkodási gyakorlatot folytassanak. Ehelyett ezeknek a termelőknek – gazdaságuk egészére nézve – a KAP 2003. évi reformja óta „kölcsönös megfeleltetés” néven ismert kötelező környezeti és állatjóléti követelményeknek kell megfelelniük.

| 5.68. | Azt, hogy mely területek támogathatók a „hegyvidéken kívüli hátrányos területeken gazdálkodók számára történő kifizetések” kategóriájában, a talaj termékenysége és az éghajlati viszonyok alapján fogják meghatározni, vagyis ezentúl nem kötik társadalmi-gazdasági feltételekhez. Továbbra is érvényben marad a hegyvidéki (valamint a 62. szélességi foknál északabbra élő) gazdálkodóknak természeti hátrány miatt történő kifizetések elve. |
| --- | --- |

5.68.

Azt, hogy mely területek támogathatók a „hegyvidéken kívüli hátrányos területeken gazdálkodók számára történő kifizetések” kategóriájában, a talaj termékenysége és az éghajlati viszonyok alapján fogják meghatározni, vagyis ezentúl nem kötik társadalmi-gazdasági feltételekhez. Továbbra is érvényben marad a hegyvidéki (valamint a 62. szélességi foknál északabbra élő) gazdálkodóknak természeti hátrány miatt történő kifizetések elve.

| 5.68. | A következő programozási időszakról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet alapján a termelőknek történő kifizetésre azon – hegyvidéki területeken kívüli – területek jogosultak, amelyek természeti adottságaikat tekintve meglehetősen kedvezőtlen helyzetben vannak (nevezetesen a talaj alacsony termelőképessége vagy a kedvezőtlen éghajlati körülmények miatt), vagy amelyek sajátosan hátrányos helyzetűek, és ahol a termőföld-hasznosítást folytatni kell a környezet védelme vagy javítása, a természeti környezet megőrzése és a térség idegenforgalmi potenciáljának fenntartása vagy a partvidék védelme érdekében. |
| --- | --- |

5.68.

A következő programozási időszakról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet alapján a termelőknek történő kifizetésre azon – hegyvidéki területeken kívüli – területek jogosultak, amelyek természeti adottságaikat tekintve meglehetősen kedvezőtlen helyzetben vannak (nevezetesen a talaj alacsony termelőképessége vagy a kedvezőtlen éghajlati körülmények miatt), vagy amelyek sajátosan hátrányos helyzetűek, és ahol a termőföld-hasznosítást folytatni kell a környezet védelme vagy javítása, a természeti környezet megőrzése és a térség idegenforgalmi potenciáljának fenntartása vagy a partvidék védelme érdekében.

| 5.69. | A hátrányos helyzetű térségekre vonatkozó intézkedés módosításainak hatálybalépését azonban a kölcsönös megfeleltetés követelményének kivételével 2010. január 1-jéig elhalasztották, és egy bizottsági javaslaton alapuló tanácsi rendelet elfogadásától tették függővé. Így a kedvezőtlen helyzetűként besorolható területek meghatározására szolgáló jelenlegi kritériumok legalább 2010-ig érvényesek maradnak. |
| --- | --- |

5.69.

A hátrányos helyzetű térségekre vonatkozó intézkedés módosításainak hatálybalépését azonban a kölcsönös megfeleltetés követelményének kivételével 2010. január 1-jéig elhalasztották, és egy bizottsági javaslaton alapuló tanácsi rendelet elfogadásától tették függővé. Így a kedvezőtlen helyzetűként besorolható területek meghatározására szolgáló jelenlegi kritériumok legalább 2010-ig érvényesek maradnak.

| 5.69. | A hátrányos helyzetű térségek meghatározása tekintetében a leendő vidékfejlesztési keretről szóló COM(2004) 490 végleges bizottsági javaslat a hátrányos helyzetű térségek „köztes kategóriájának” újracsoportosítását javasolta. A javaslat azonban heves ellenállást váltott ki, különösen a Tanács részéről. |
| --- | --- |

5.69.

A hátrányos helyzetű térségek meghatározása tekintetében a leendő vidékfejlesztési keretről szóló COM(2004) 490 végleges bizottsági javaslat a hátrányos helyzetű térségek „köztes kategóriájának” újracsoportosítását javasolta. A javaslat azonban heves ellenállást váltott ki, különösen a Tanács részéről.

A javaslatra vonatkozó, 1698/2005/EK rendeletként elfogadott végső kompromisszum részeként megállapodás született, hogy az átcsoportosításra vonatkozó végleges határozat előtt további alapos elemzést végeznek.

A szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozása az Európai Unióban

| 5.70. | A Számvevőszék 2004/6. sz. különjelentésében vizsgálta a szarvasmarha-azonosítási rendszert, amely célja szerint szavatolja a szarvasmarhahús nyomon követhetőségét, illetve ellenőrzi a különböző szarvasmarha-támogatásokra való jogosultságot. A Számvevőszék hiányosságokat talált a közösségi szabályozás alapján bevezetett rendszerben, és megállapította, hogy az állatok Közösségen belüli mozgásainak nyomon követhetőségét nem lehet szavatolni, mivel a szabályozás nem rendelkezett a tagállami adatbázisok összehangolásáról és a köztük történő információcseréről. |
| --- | --- |

5.70.

A Számvevőszék 2004/6. sz. különjelentésében vizsgálta a szarvasmarha-azonosítási rendszert, amely célja szerint szavatolja a szarvasmarhahús nyomon követhetőségét, illetve ellenőrzi a különböző szarvasmarha-támogatásokra való jogosultságot. A Számvevőszék hiányosságokat talált a közösségi szabályozás alapján bevezetett rendszerben, és megállapította, hogy az állatok Közösségen belüli mozgásainak nyomon követhetőségét nem lehet szavatolni, mivel a szabályozás nem rendelkezett a tagállami adatbázisok összehangolásáról és a köztük történő információcseréről.

| 5.70–5.72. | A Bizottság 2004-ben létrehozta a TRACES-rendszert, amely nyomon követi az állatok mozgását az EU-n belül és kívül. A TRACES egységesíti és egyszerűsíti az állatkereskedelem nyomon követésére szolgáló eddigi rendszereket. 2005. január 1. óta valamennyi tagállamra nézve kötelező, és megfelel a tagállamok kérései és a Számvevőszék klasszikus sertéspestisről szóló 1/2000 jelentésében szereplő ajánlások többségének. |
| --- | --- |

5.70–5.72.

A Bizottság 2004-ben létrehozta a TRACES-rendszert, amely nyomon követi az állatok mozgását az EU-n belül és kívül. A TRACES egységesíti és egyszerűsíti az állatkereskedelem nyomon követésére szolgáló eddigi rendszereket. 2005. január 1. óta valamennyi tagállamra nézve kötelező, és megfelel a tagállamok kérései és a Számvevőszék klasszikus sertéspestisről szóló 1/2000 jelentésében szereplő ajánlások többségének.

A Számvevőszék 6/2004 különjelentésére vonatkozó tanácsi következtetések nyomán a Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve további iránymutatásokat dolgozott ki. 2005. február 14-én a Bizottság véglegesítette a szarvasmarhafélék adatbázisainak értékeléséről szóló munkadokumentumot, amelyet a tagállamok üdvözöltek és amelyet a nemzeti adatbázisok továbbfejlesztésére használnak.

Ezenkívül 2005. január 26-án a Bizottság előterjesztette a Parlamentnek és a Tanácsnak a szarvasmarhafélék elektronikus azonosítási rendszere bevezetésének lehetőségéről szóló jelentést (COM(2005) 9). Ez a jelentés különböző jogalkotási lehetőségeket tartalmaz, amelyekről tanácsi szinten 2005. március 7-én, a Mezőgazdasági Különbizottságban tanácskoztak. Egy megfelelő jogalkotási javaslat előkészítésével a Bizottság a nemzeti adatbázisok közötti információcserével is foglalkozni kíván.

| 5.71. | A 2003. évi költségvetésre vonatkozó zárszámadási eljárás részeként a Tanács (51) a tagállami adatbázisok jobb összehangolására szólított fel. Az Európai Parlament (52) olyan jogalkotási javaslat benyújtására kérte fel a Bizottságot, amely biztosítja a nemzeti adatbázisok összeegyeztethetőségét és útmutatással szolgál az adatcserére vonatkozóan. |
| --- | --- |

5.71.

A 2003. évi költségvetésre vonatkozó zárszámadási eljárás részeként a Tanács (51) a tagállami adatbázisok jobb összehangolására szólított fel. Az Európai Parlament (52) olyan jogalkotási javaslat benyújtására kérte fel a Bizottságot, amely biztosítja a nemzeti adatbázisok összeegyeztethetőségét és útmutatással szolgál az adatcserére vonatkozóan.

| 5.72. | A Bizottság elfogadta a Számvevőszék 2004/6. sz. különjelentésének főbb megállapításait, illetve az információcsere megszervezésére irányuló javaslatot (53), és munkadokumentumot készített a nemzeti adatbázisok összehasonlításának alapjairól. A Bizottság figyelemmel kíséri a helyzet alakulását, de további szabályozásra nem tett javaslatot. |
| --- | --- |

5.72.

A Bizottság elfogadta a Számvevőszék 2004/6. sz. különjelentésének főbb megállapításait, illetve az információcsere megszervezésére irányuló javaslatot (53), és munkadokumentumot készített a nemzeti adatbázisok összehasonlításának alapjairól. A Bizottság figyelemmel kíséri a helyzet alakulását, de további szabályozásra nem tett javaslatot.

| 5.73. | A Számvevőszék – a 2004/6. sz. különjelentése nyomán – megvizsgálta a vágási támogatási rendszer működését. Ez az egyik olyan támogatási rendszer, ahol a működés alapja a szarvasmarha-azonosítási rendszer (54). A támogatást kifejlett szarvasmarhák és borjúk levágására vagy EU-ból való kivitelére fizetik. |
| --- | --- |

5.73.

A Számvevőszék – a 2004/6. sz. különjelentése nyomán – megvizsgálta a vágási támogatási rendszer működését. Ez az egyik olyan támogatási rendszer, ahol a működés alapja a szarvasmarha-azonosítási rendszer (54). A támogatást kifejlett szarvasmarhák és borjúk levágására vagy EU-ból való kivitelére fizetik.

| 5.74. | A rendszer úgy van megtervezve, hogy könnyű vele megfelelően ellenőrizni az olyan állatokra nyújtott kifizetéseket, amelyeket a kifizetés szerinti tagállamban vágtak le. Nem ugyanilyen szigorúak viszont az állatok azon kisebb részére (a vizsgált régiókban átlagosan 1,2 %) vonatkozó ellenőrzések, amelyeket egy tagállamban vágtak le, de a támogatást egy másikban fizették ki rájuk. Az ilyen esetekre vonatkozó tagállamközi információcsere hiányos, és nem biztosítja, hogy a kifizetést megelőzően valamennyi támogathatósági feltételt ellenőriznek. Németország és Hollandia néhány esetben úgy is kifizette a támogatást, hogy a kifizetést megelőzően más tagállam még nem erősítette meg a levágást. A felkeresett tagállamok közül csak Írország és az Egyesült Királyság között (az Észak-Írországban levágott állatok tekintetében) működött a vonatkozó adatbázisok közötti automatikus információcsere. |
| --- | --- |

5.74.

A rendszer úgy van megtervezve, hogy könnyű vele megfelelően ellenőrizni az olyan állatokra nyújtott kifizetéseket, amelyeket a kifizetés szerinti tagállamban vágtak le. Nem ugyanilyen szigorúak viszont az állatok azon kisebb részére (a vizsgált régiókban átlagosan 1,2 %) vonatkozó ellenőrzések, amelyeket egy tagállamban vágtak le, de a támogatást egy másikban fizették ki rájuk. Az ilyen esetekre vonatkozó tagállamközi információcsere hiányos, és nem biztosítja, hogy a kifizetést megelőzően valamennyi támogathatósági feltételt ellenőriznek. Németország és Hollandia néhány esetben úgy is kifizette a támogatást, hogy a kifizetést megelőzően más tagállam még nem erősítette meg a levágást. A felkeresett tagállamok közül csak Írország és az Egyesült Királyság között (az Észak-Írországban levágott állatok tekintetében) működött a vonatkozó adatbázisok közötti automatikus információcsere.

| 5.74. | A közösségi szabályozás megállapítja a vágási támogatás kezelésének általános elveit az olyan állatok esetében, amelyek a Közösségen belüli kereskedelemben birtokontartási időszakot követően vettek részt (2342/1999/EK rendelet 35. cikkének (3) bekezdése). Annak a tagállamnak a vágóhídja, ahol a vágás történt, bizonylatot állít ki, amely tartalmazza a támogatási kérelem alátámasztására szolgáló információkat. |
| --- | --- |

5.74.

A közösségi szabályozás megállapítja a vágási támogatás kezelésének általános elveit az olyan állatok esetében, amelyek a Közösségen belüli kereskedelemben birtokontartási időszakot követően vettek részt (2342/1999/EK rendelet 35. cikkének (3) bekezdése). Annak a tagállamnak a vágóhídja, ahol a vágás történt, bizonylatot állít ki, amely tartalmazza a támogatási kérelem alátámasztására szolgáló információkat.

A tagállamok segítenek egymásnak abban, hogy biztosítsák a benyújtott dokumentumok eredetiségének, illetve a kicserélt adatok pontosságának hatékony ellenőrzését. A kifizető tagállam rendszeresen átadja a vágást végző tagállamnak az ez utóbbitól kapott vágási bizonylatok összesítését. Ezen elvek végrehajtása a tagállamok felelőssége.

Az 1782/2003/EK tanácsi rendelettel bevezetett és 2005-től alkalmazandó, a közvetlen kifizetésekre vonatkozó reform végrehajtása módosította a támogatás alkalmazási feltételeit a Közösségen belüli kereskedelemben részt vevő állatok esetében.

17 tagállam határozott úgy, hogy bevezeti az egységes, elkülönített kifizetés rendszerét a vágási támogatás helyett, és ez is hozzájárult a vágásra szánt állatok Közösségen belüli kereskedelmével kapcsolatos információk fontosságának viszonylagossá tételéhez.

| 5.75. | A vágási támogatási rendszer számvevőszéki vizsgálata szerint továbbra is fennállnak a szarvasmarha-azonosítási rendszernek a különjelentésben már kimutatott hiányosságai, különösen a tagállamok közötti szarvasmarha-kereskedelem vonatkozásában. |
| --- | --- |

5.75.

A vágási támogatási rendszer számvevőszéki vizsgálata szerint továbbra is fennállnak a szarvasmarha-azonosítási rendszernek a különjelentésben már kimutatott hiányosságai, különösen a tagállamok közötti szarvasmarha-kereskedelem vonatkozásában.

| 5.75. | Amint rendeződik a reform végrehajtásának helyzete, meg kell vizsgálni a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó vágási támogatások alkalmazási feltételeit, mind a nem elkülönített vágási támogatást alkalmazó tagállamok közötti kereskedelem, mind az e tagállamok és a támogatást elkülönítő tagállamok közötti kereskedelem szempontjából. |
| --- | --- |

5.75.

Amint rendeződik a reform végrehajtásának helyzete, meg kell vizsgálni a Közösségen belüli kereskedelemre vonatkozó vágási támogatások alkalmazási feltételeit, mind a nem elkülönített vágási támogatást alkalmazó tagállamok közötti kereskedelem, mind az e tagállamok és a támogatást elkülönítő tagállamok közötti kereskedelem szempontjából.

AZ UTOLSÓ ÉVES JELENTÉS ÓTA KIADOTT KÜLÖNJELENTÉSEK

| 5.76. | A Számvevőszék két mezőgazdasági vonatkozású különjelentést tett közzé az elmúlt tizenkét hónapban: |
| --- | --- |

5.76.

A Számvevőszék két mezőgazdasági vonatkozású különjelentést tett közzé az elmúlt tizenkét hónapban:

| a) | A vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit? (2006/7. sz. különjelentés) |
| --- | --- |

a)

A vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit? (2006/7. sz. különjelentés)

| b) | A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott Európai Uniós támogatás eredményessége (2006/8. sz. különjelentés). |
| --- | --- |

b)

A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott Európai Uniós támogatás eredményessége (2006/8. sz. különjelentés).

Ezek megtalálhatók a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Csak EMOGA-Garanciarészleg. Az EMOGA Orientációs Részlegről lásd a 6. fejezetet.

(2)  Egyebek: termelőknek vagy termelői szervezeteknek vagy feldolgozóknak kifizetett termelési, feldolgozási vagy fogyasztási támogatások és igazgatási kiadások.

(3)  Intervenció: állami és magántárolás, zöldség- és gyümölcsbevonási megállapodások, kötelező és önkéntes lepárlás.

(4)  Az állattartási és a területalapú támogatásokra vonatkozó 3508/92/EGK (HL L 355., 1992.12.5., 1. o.), illetve 1782/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.).

(5)  A Tanács 386/90/EGK rendelete (HL L 42., 1990.2.16., 6. o.).

(6)  A Tanács 4045/89/EGK rendelete (HL L 388., 1989.12.30., 18. o.), amely az export-visszatérítésekkel, a feldolgozási és átalakítási támogatásokkal, a gyapot-, olívaolaj- és dohányfeldolgozási támogatásokkal, illetve egyes vidékfejlesztési intézkedésekkel kapcsolatos, egy bizonyos küszöb feletti kifizetésekre vonatkozik.

(7)  A SAPS valamennyi közvetlen támogatást egyetlen kifizetéssel vált fel, amennyiben mezőgazdasági földterületre a SAPS keretében hektáronként egységes összeget fizetnek ki. Ezt a rendszert tíz új tagállamból nyolc alkalmazza (Málta és Szlovénia nem).

(8)  Bejelentett megfelelőségi kiigazítások, melyek összege 174,4 millió EUR (Spanyolország) és 0,21 millió EUR (Hollandia), nem kerültek be, mert nem köthetők egyedi kifizető hatóságokhoz.

(9)  A pénzügyi határozatban elkülönített számlák.

(10)  A Számvevőszék az ügyleteikből vizsgálati mintát választva megvizsgálta ezen 31 kifizető hatóság jelentéseit és igazolásait.

Forrás: A Bizottság jelentése az EMOGA Garanciarészlegének 2005. évi számláira vonatkozó pénzügyi elszámolásáról.

(11)  A Cseh Köztársaság, Litvánia, Magyarország, Lengyelország és Szlovákia.

(12)  Málta és Szlovénia.

(13)  „A DG AGRI” (a fenntartásokra, illetve azoknak a nyilatkozatra gyakorolt együttes hatására vonatkozóan) „azokat a lényegességi kritériumokat alkalmazza, amelyeket a Bizottság a 2003. január 21-i COM(2003)28 közleményében, illetve a strukturális alapokkal foglalkozó főigazgatóságok 2005-ben közösen elfogadott »Útmutató a lényegesség kiértékeléséhez a megosztott irányítású tagállami irányítási és kontrollrendszerek hiányosságait illetően, az éves tevékenységi jelentés keretében« c. útmutatójában ajánlott. Minőségi értelemben a hiányosságok lényegességét... szerint ítélik meg. Mennyiségi értelemben az alkalmazott lényegességi küszöb a bizottsági szinten ajánlott 2 %.” A DG AGRI éves tevékenységi jelentése (2006. március), 3.1. bekezdés: Alkalmazott lényegességi kritériumok.

(14)  Ezeket az adatokat a Bizottság 2004-ben kiigazította.

NB 1: A távellenőrzés műholdas vagy légi felvételek használatával ellenőrzi az IIER-kérelmeket.

NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

Forrás: IIER-statisztika, a tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtva.

(15)  Az ellenőrzött termelő által bejelentett területek százalékában.

(16)  HL L 17., 2004.1.24., 7. o.

(17)  „Mezőgazdasági parcella: olyan összefüggő földterület, amelyen egyetlen mezőgazdasági termelő egyetlen terménycsoportot termeszt” (A legutóbb az 1187/2006/EK rendelettel (HL L 214., 2006.8.4., 14. o.) módosított 796/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 141., 2004.4.30., 18. o.), 2. cikk (1a) bekezdés);

„Referenciaparcella: földrajzi értelemben körülhatárolt terület, amely a tagállami azonosítási rendszer GIS rendszerében meghatározott egyedi azonosítóval szerepel” (A Bizottság 796/2004/EK rendelete, 2. cikk (26) bekezdés);

„A mezőgazdasági parcellák... azonosítási rendszerét a referenciaparcellák – mint például kataszteri parcella vagy termelési blokk – ... szintjén kell működtetni” (A Bizottság 796/2004/EK rendelete, 6. cikk (1) bekezdés).

A gyakorlatban egy termelési blokknak gyakran természetes határvonalai vannak, és számos kataszteri parcellából állhat.

(18)  Ezt a 2004. kérelmezési évre a 118/2004/EK rendelettel (HL L 17., 2004.1.24., 7. o.) módosított 2419/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 327., 2001.12.12., 11. o.) 4. cikke, és a 2004-et követő kérelmezési évekre pedig a 796/2004/EK rendelet 6. cikke írja elő.

(19)  E mulasztás pénzügyi hatása információ hiányában nem állapítható meg.

(20)  Az elemzésre kiválasztott 30 vizsgálati jelentésben – ezek összesen 23 800 EUR összegű, kérelemre történt kifizetésnek feleltek meg – összesen 3 122 EUR értékben fordult elő túlzott vagy elégtelen kifizetés, amit a vizsgálati jelentések nem megfelelő elemzése okozott. Az eltérések a kifizetések 13 %-át teszik ki.

(21)  Az 1782/2003/EK rendelet 143. cikkének c) pontja.

(22)  Csehország, Magyarország, Szlovákia, Szlovénia és Málta.

(23)  Ezeket az adatokat a Bizottság 2004-ben kiigazította.

NB 1: Egy kérelem akkor teljesen visszautasított, ha a bejelentett állatok száma és a támogathatónak ítélt állatok száma közötti különbség nagyobb mint 20 %, vagy ha a különbség szándékosan elkövetett szabálytalanság eredménye.

NB 2: Az N. évben végzett ellenőrzések az N + 1. évben teljesített kifizetéseknél jönnek számításba.

Forrás: IIER-statisztika, a tagállamoktól a DG AGRI részére benyújtva.

(24)  Egy ügyletet Portugáliában is ellenőriztek, ebben nem mutattak ki jelentős hibát.

(25)  A Tanács 864/2004/EK rendelete (HL L 161., 2004.4.30., 48. o.).

(26)  A Bizottság 27/2004/EK rendelete (HL L 5., 2004.1.9., 36. o.).

(27)  Agrár-környezetvédelem, korengedményes nyugdíjazás, erdőtelepítés, illetve a hátrányos helyzetű térségeknek és környezetvédelmi korlátozások által érintett térségeknek nyújtott kompenzációs kifizetések.

(28)  Szerkezetátalakítás alatt álló, részben önellátó mezőgazdasági üzemek, termelői csoportok, a közösségi normáknak való megfelelés, technikai segítségnyújtás, közvetlen támogatások kiegészítése.

(29)  A Tanács 1257/1999/EK rendelete (HL L 160., 1999.6.26., 80. o.).

(30)  A 386/90/EGK rendelet.

(31)  A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 4.12. bekezdés.

(32)  Az összetétel utólagos vizsgálata az 1520/2000/EK bizottsági rendelet (HL L 177., 2000.7.15., 1. o.) szerint.

(33)  A Bizottságnak a 2390/1999/EK bizottsági rendelet (HL L 295., 1999.11.16., 1. o.) értelmében bejelentett adatok elemzése szerint a 15 tagú EU valamennyi tagállama (kivéve Görögországot és Spanyolországot, melyek nem szolgáltattak adatokat, illetve Luxemburgot, ahol nem volt jelentős a ügyletek száma) különféle mértékben végzett ellenőrzéseket ilyen szállítmányokon.

(34)  Vámzárat fizikai ellenőrzésnek alá nem vetett szállítmányra felhelyezni nem ellentétes a hatályos jogszabályokkal.

(35)  Dánia 2006. február 1-jén beszüntette ezt az eljárást.

(36)  A 4045/89/EGK rendelet.

(37)  A 4045/89/EGK rendelet a preambulum első bekezdésében a rendeletet a tagállamok azon kötelezettségéhez köti, hogy „a szabálytalanságokat kezeljék, valamint a szabálytalanságok, illetve hanyagság következtében elveszett összegeket behajtsák”.

(38)  A jelenlegi rendszer szerint az 595/91/EK tanácsi rendelet (HL L 67., 1991.3.14., 11. o.) értelmében csak a 4 000 EUR feletti szabálytalanságokat jelentik az OLAF-nak.

(39)  Az ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzésében a kritikus pont a kedvezményezettek által bejelentett információk valós volta és pontossága, ami nagyrészt csak a végső kedvezményezett szintjén történő fizikai vizsgálattal igazolható.

(40)  A 31 azon igazoló szerv jelentése, amelyek tekintetében a ügyleteket vizsgálták (lásd
  5.1. táblázat
  ).

(41)  Ez utóbbi témakörrel kapcsolatban a Bizottság 2002-ben kezdett vizsgálatba. Bár az AGEA (Olaszország) által megbízott szervek irányításában továbbra is nagy számban talált hiányosságokat, a Bizottság nem szándékozik pénzügyi korrekciót alkalmazni. A 2003. évi franciaországi vizsgálat eredményeit illetően a Bizottság mindmostanáig nem küldött ki a tagállamnak külön értesítést, amint azt az 1663/95/EK bizottsági rendelet (HL L 158., 1995.7.8., 6. o.) 8. cikke értelmében tennie kell.

(42)  AGEA (kifizetési ellenőrzések és eljárások, fennálló követelések, számítógépes biztonság, belső ellenőrzés, megbízott szervek), OPEKEPE (kifizetési ellenőrzések és eljárások, fennálló követelések, belső ellenőrzés, megbízott szervek), ARDA (kifizetési ellenőrzések és eljárások, számvitel, számítógépes biztonság, megbízott szervek), ONIFLHOR (írásbeli eljárások, fennálló követelések, számítógépes biztonság, megbízott szervek). Az érintett kifizető szervek kb. 7 418 millió EUR-t jelentettek be, melyet a Bizottság további elemzésnek vet alá.

(43)  2005-ben csak az OPEKEPE igazoló szervét keresték fel. Ezenkívül a Bizottság akkreditációs felülvizsgálatának részeként tíz helyszíni vizsgálatra került sor az új tagállamokban.

(44)  A tíz megfelelőségi ellenőrzés kiválasztása véletlenszerűen történt, a lényegesség szempontjának figyelembevételével. Ezzel az eljárással a következő területek megfelelőségi ellenőrzései kerültek kiválasztásra: szántóföldi növények (3), állattartási támogatások (2), vidékfejlesztés (2), export-visszatérítések (1), olívaolaj (1), illetve zöldség és gyümölcs (1).

(45)  „Az ellenőrzés rámutatott, milyen kockázatok befolyásolhatják e csoportok azon feladatainak eredményes elvégzését, amelyek célja, hogy a főigazgató mint a megosztott irányítás keretében felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő kielégítő bizonyosságot nyerhessen arra nézve, hogy a tagállami irányítási és kontrollrendszerek biztosítják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét.”

(46)  A szabálytalanságok mértékének megbecsülése érdekében megfelelő mintavételi módszer egyértelmű meghatározására van szükség (a Számvevőszék 2004/2. sz. véleménye az egyszeres ellenőrzés modelljéről, 48. bekezdés), a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét pedig a végső kedvezményezett szintjén kell vizsgálni (a Számvevőszék 2005/1. sz. véleménye a KAP finanszírozásáról, 24. bekezdés).

(47)  Az 5971/06 ADD1 tanácsi dokumentum – A Bizottságnak a 2004. pénzügyi év költségvetése végrehajtásának felelőssége alóli felmentése.

(48)  Az Európai Uniónak a 2002. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése végrehajtásának tekintetében megadott mentességről szóló európai parlamenti határozathoz csatolt parlamenti állásfoglalása (Bizottság) (SEC(2003) 1104-C5–0564/2003–2003/2210(DEC)).

(49)  COM(2004) 648, 2004. szeptember 30., továbbá az ehhez csatolt munkadokumentum.

(50)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

(51)  Az 5665/05 ADD 2 tanácsi dokumentum, 2005. február 17. – „A Bizottságnak a 2004. pénzügyi év költségvetése végrehajtásának felelőssége alóli felmentése – A Tanács következtetései a Számvevőszék különjelentéseiről –9. melléklet”.

(52)  Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Unió 2003. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének végrehajtásáról szóló határozat szerves részét képező észrevételekkel, 2003, III. szakasz – Bizottság (SEC(2004) 1181 – C6–0012/2005–2004/2040(DEC) – SEC(2004) 1182 – C6–0013/2005–2004/2040(DEC)).

(53)  A Bizottság személyzeti munkadokumentuma SEC(2005) 1193, 2005. szeptember 26.

(54)  A Számvevőszék ennek a támogatási rendszernek a működését a Bizottságnál, illetve egyes kiválasztott tagállamokban (Németország [Észak-Rajna–Vesztfália], Spanyolország [Aragónia], Franciaország, Írország, Olaszország, Hollandia és az Egyesült Királyság [Anglia]) vizsgálta meg.

5.1. MELLÉKLET

A főbb megállapítások alakulása – Mezőgazdaság

| | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Megállapítások | A Bizottság válaszai | Megállapítások | Ajánlások |
| IIER | Területalapú támogatási rendszerek | | | |
| Egyes tagállamokban a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyletekben kevesebb hiba fordult elő, mint a véletlenszerűen kiválasztott ügyletekben (4.37). | Ennek oka főleg az, hogy több tagállam „véletlenszerűen kiválasztottként” jelenti be a távérzékeléses ellenőrzéseket, pedig legalább részben ezeket is kockázatelemzés alapján választják ki. | A korábbi évekhez hasonlóan egyes tagállamokban a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyleteknél alacsonyabb a hibaarány, mint a véletlenszerűen kiválasztott ügyleteknél (5.8). | A Bizottság vizsgálja ki, hogy a területi IIER-ellenőrzések tekintetében a véletlenszerűen kiválasztott ügyletek vizsgálata miért mutat nagyobb hibaarányt, mint a kockázatelemzés alapján kiválasztottaké. |
| Állattenyésztési támogatási rendszerek | | | |
| Az állattenyésztési támogatásokra vonatkozó statisztika továbbra is megbízhatatlanabb, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó hasonló statisztika (4.39). | A (hat) állattenyésztési támogatási rendszerre vonatkozó statisztikai adatok eltérőbbek, mint a szántóföldi növényekre vonatkozóak. | Az állattenyésztési támogatásokra vonatkozó nemzeti statisztikák általában továbbra is megbízhatatlanabbak, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó hasonló statisztikák (5.24). | |
| Több, mint hét évvel az IIER teljes körű bevezetésére kitűzött határidő után Görögországban továbbra sem biztosítható a területalapú és az állattenyésztési támogatások jogszerűségének és szabályszerűségének való megfelelés (4.8). | | A IIER-re vonatkozó görögországi DAS-megállapítások szerint az elmúlt év óta nem történt jelentős javulás (5.10). | A Bizottság biztosítsa, hogy Görögország teljeskörűen bevezeti az IIER-t. |
| A termelt mennyiség alapján fizetett támogatások | Az olívaolajra vonatkozó ügyletekben számos hiányosság mutatkozik: | | | |
| a) | Görögországban egyes követelések nem igazolhatók, mivel a bejelentett parcellák nem voltak a jelzett helyen találhatók; |

2004

2005

Megállapítások

A Bizottság válaszai

Megállapítások

Ajánlások

IIER

Területalapú támogatási rendszerek

Egyes tagállamokban a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyletekben kevesebb hiba fordult elő, mint a véletlenszerűen kiválasztott ügyletekben (4.37).

Ennek oka főleg az, hogy több tagállam „véletlenszerűen kiválasztottként” jelenti be a távérzékeléses ellenőrzéseket, pedig legalább részben ezeket is kockázatelemzés alapján választják ki.

A korábbi évekhez hasonlóan egyes tagállamokban a kockázatelemzés alapján kiválasztott ügyleteknél alacsonyabb a hibaarány, mint a véletlenszerűen kiválasztott ügyleteknél (5.8).

A Bizottság vizsgálja ki, hogy a területi IIER-ellenőrzések tekintetében a véletlenszerűen kiválasztott ügyletek vizsgálata miért mutat nagyobb hibaarányt, mint a kockázatelemzés alapján kiválasztottaké.

Állattenyésztési támogatási rendszerek

Az állattenyésztési támogatásokra vonatkozó statisztika továbbra is megbízhatatlanabb, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó hasonló statisztika (4.39).

A (hat) állattenyésztési támogatási rendszerre vonatkozó statisztikai adatok eltérőbbek, mint a szántóföldi növényekre vonatkozóak.

Az állattenyésztési támogatásokra vonatkozó nemzeti statisztikák általában továbbra is megbízhatatlanabbak, mint a területalapú támogatási kérelmekre vonatkozó hasonló statisztikák (5.24).

Több, mint hét évvel az IIER teljes körű bevezetésére kitűzött határidő után Görögországban továbbra sem biztosítható a területalapú és az állattenyésztési támogatások jogszerűségének és szabályszerűségének való megfelelés (4.8).

A IIER-re vonatkozó görögországi DAS-megállapítások szerint az elmúlt év óta nem történt jelentős javulás (5.10).

A Bizottság biztosítsa, hogy Görögország teljeskörűen bevezeti az IIER-t.

A termelt mennyiség alapján fizetett támogatások

Az olívaolajra vonatkozó ügyletekben számos hiányosság mutatkozik:

a)

Görögországban egyes követelések nem igazolhatók, mivel a bejelentett parcellák nem voltak a jelzett helyen találhatók;

| b) | a 2004-ben folyósított kifizetésekhez figyelembe vett időszakban Görögországban még mindig nem működött az olívaolajra vonatkozó TIR-rendszer; |
| --- | --- |

b)

a 2004-ben folyósított kifizetésekhez figyelembe vett időszakban Görögországban még mindig nem működött az olívaolajra vonatkozó TIR-rendszer;

| c) | Görögországban egyes esetekben a termelői csoportok nem végezték el a szükséges ellenőrzéseket, pl. az olívaolaj elhelyezésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

Görögországban egyes esetekben a termelői csoportok nem végezték el a szükséges ellenőrzéseket, pl. az olívaolaj elhelyezésével kapcsolatban;

| a)-c) | A Bizottság hasonló megállapításokat tett a számlaelszámolási ellenőrzések keretében. |
| --- | --- |

a)-c)

A Bizottság hasonló megállapításokat tett a számlaelszámolási ellenőrzések keretében.

A Számvevőszék szerint az a tény, hogy valamennyi tagállam elmulasztotta frissíteni a TIR adatait (az alfanumerikus adatbázist, az olajfák tényleges számát, az új ültetéseket és a termelési potenciált), egyértelműen arra mutat, hogy a TIR továbbra sem tekinthető teljesen működőnek (5.25–5.26).

Ajánlatos volna, hogy a Bizottság javítsa a KAP-kiadások ellenőrzését azokon a területeken, ahol továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn.

| d) | Andalúziában tévesen számították ki az alkalmazandó szankciókat azoknak az olívatermesztőknek az esetében, akik több olajfát jelentettek be, mint amennyit a TIR rögzített (4.44). |
| --- | --- |

d)

Andalúziában tévesen számították ki az alkalmazandó szankciókat azoknak az olívatermesztőknek az esetében, akik több olajfát jelentettek be, mint amennyit a TIR rögzített (4.44).

| d) | Spanyolország több autonóm közösségében a Bizottság korábbi helyszíni vizsgálatai is kimutatták, hogy a valósnál nagyobb számú fa bejelentésére alkalmazandó szankció kiszámításakor rendszeresen tévesen emelték meg a tűréshatárt. Az ilyen eseteket a Bizottság közelről nyomon követi. |
| --- | --- |

d)

Spanyolország több autonóm közösségében a Bizottság korábbi helyszíni vizsgálatai is kimutatták, hogy a valósnál nagyobb számú fa bejelentésére alkalmazandó szankció kiszámításakor rendszeresen tévesen emelték meg a tűréshatárt. Az ilyen eseteket a Bizottság közelről nyomon követi.

Egyéb kiadások

A Számvevőszék megvizsgálta a 4045/89/EGK rendelet értelmében történő bizottsági ellenőrzések nyomon követését:

| a) | a hatályos szabályozás nem írja elő, hogy a koordináló szervek érdemi elemzést lehetővé tevő formában nyújtsák be statisztikáikat; |
| --- | --- |

a)

a hatályos szabályozás nem írja elő, hogy a koordináló szervek érdemi elemzést lehetővé tevő formában nyújtsák be statisztikáikat;

| a) | A Bizottság szerint a tagállamok által benyújtott jelentések értékes információkat tartalmaznak, bár elfogadja, hogy a 4045/89/EGK rendelet értelmében történő jelentéstétel tökéletesítésre szorul. Ennek érdekében a Bizottság javaslatot fog tenni a 4/2004/EK bizottsági rendelet módosítására. |
| --- | --- |

a)

A Bizottság szerint a tagállamok által benyújtott jelentések értékes információkat tartalmaznak, bár elfogadja, hogy a 4045/89/EGK rendelet értelmében történő jelentéstétel tökéletesítésre szorul. Ennek érdekében a Bizottság javaslatot fog tenni a 4/2004/EK bizottsági rendelet módosítására.

A Bizottság továbbra sem tud teljes körű és összehasonlítható információval szolgálni az ellenőrzött ügyletekről, sem arról, hogy milyen értéket képviselnek a kiszűrt szabálytalanságok, illetve az ezeket követő visszatérítések. A Bizottság szabályozási változtatásokat tett a jelentések javítása érdekében, de ennek hatása még nem ismert (5.38).

A Bizottság valamennyi felügyeleti rendszer eredményeire vonatkozóan javítsa a jelentési formátumot.

| b) | 2003-ban a Számvevőszék megállapította, hogy tizenegy tagállamban a kifizetés utáni ellenőrzések kevesebb mint egyharmada tekinthető teljesen kielégítőnek. 2004-ben a Bizottság válasza az volt, hogy felkeresett három tagállamot – 2001 óta első ízben; |
| --- | --- |

b)

2003-ban a Számvevőszék megállapította, hogy tizenegy tagállamban a kifizetés utáni ellenőrzések kevesebb mint egyharmada tekinthető teljesen kielégítőnek. 2004-ben a Bizottság válasza az volt, hogy felkeresett három tagállamot – 2001 óta első ízben;

| b) | A Bizottság szerint a kifizetés utáni ellenőrzések összetett jellege miatt gyakran előfordulhat, hogy azok tökéletesítésre szorulnak, ám ez nem kérdőjelezi meg az elvégzett ellenőrzések értékét.
  2004-ben a DG AGRI három alkalommal vizsgálta a helyszínen a 4045/89/EGK rendelet alkalmazását általános kérdések, mégpedig az éves jelentés, a kockázatelemzés és az ellenőrzési program vonatkozásában. 2005-ben hat további helyszíni vizsgálat van folyamatban. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság szerint a kifizetés utáni ellenőrzések összetett jellege miatt gyakran előfordulhat, hogy azok tökéletesítésre szorulnak, ám ez nem kérdőjelezi meg az elvégzett ellenőrzések értékét.

2004-ben a DG AGRI három alkalommal vizsgálta a helyszínen a 4045/89/EGK rendelet alkalmazását általános kérdések, mégpedig az éves jelentés, a kockázatelemzés és az ellenőrzési program vonatkozásában. 2005-ben hat további helyszíni vizsgálat van folyamatban.

A 4045/89/EGK rendelet értelmében történő ellenőrzések bizottsági nyomon követésére vonatkozó 2003-as vizsgálata nyomán a Számvevőszék hét tagállamot újból felkeresett, hogy értékelje az időközben történt előrehaladást. E szerint az értékelés szerint a megvizsgált ellenőrzésekre ugyan általános minőségi javulás jellemző, viszont továbbra is hiányosságok állnak fenn az ellenőrzések révén kiszűrt szabálytalanságokkal kapcsolatos visszatérítésben, nem sikerült időben befejezni a tervezett kifizetés utáni ellenőrzéseket, két tagállamban pedig továbbra sem tudták teljesíteni a minimális számú ellenőrzést (5.39).

| c) | továbbra is késedelmesen valósulnak meg a kifizetés utáni ellenőrzéseket biztosító éves programok a tagállamokban. 2004 végén a tervezett ellenőrzések közel 40 %-át nem fejezték be.
  Mivel az adatok nem teszik lehetővé a kiadások összege vagy típusa szerinti elemzést, nem lehet következtetéseket levonni a szabálytalanságok jelentett arányai közötti eltérések jelentőségére és okaira vonatkozóan
  (lásd még a 4.51. bekezdést) |
| --- | --- |

c)

továbbra is késedelmesen valósulnak meg a kifizetés utáni ellenőrzéseket biztosító éves programok a tagállamokban. 2004 végén a tervezett ellenőrzések közel 40 %-át nem fejezték be.

Mivel az adatok nem teszik lehetővé a kiadások összege vagy típusa szerinti elemzést, nem lehet következtetéseket levonni a szabálytalanságok jelentett arányai közötti eltérések jelentőségére és okaira vonatkozóan

(lásd még a 4.51. bekezdést)

| c) | A Bizottság elismeri, hogy egyes tagállamokban késedelmes a kifizetés utáni ellenőrzések elvégzése. A legtöbb tagállamban tervezett vizsgálatok száma azonban jelentős mértékben meghaladja az előírt minimumot. Így tekintve az elmaradás kevesebb 40 %-nál. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság elismeri, hogy egyes tagállamokban késedelmes a kifizetés utáni ellenőrzések elvégzése. A legtöbb tagállamban tervezett vizsgálatok száma azonban jelentős mértékben meghaladja az előírt minimumot. Így tekintve az elmaradás kevesebb 40 %-nál.

A Bizottság egyes tagállamokban megkezdte annak felmérését, hogy mekkora az elmaradás a tervezett ellenőrzések terén (ezt az az elmaradást a Számvevőszék korábbi jelentéseiben is hangsúlyozta). Az első eredmények megerősítették, hogy négy tagállam nem végezte el a minimálisan előírt számú kifizetés utáni ellenőrzést, de eddig nem történt helyreigazító intézkedés (5.38).

Az export-visszatérítések ellenőrzése:

A Bizottság nem tudott tájékoztatást nyújtani a fizikailag ellenőrzött ügyletek értékére és a feltárt szabálytalanságok értékére vonatkozóan. 2004 során a Bizottság elfogadott egy olyan rendeletet, amely a 2005-ös jelentéssel kezdődően kötelezi a tagállamokat ezeknek az információknak a benyújtására. A Számvevőszék reméli, hogy ez a rendelet hatékonyan orvosolja a hiányosságokat. (4.13. és 4.52–4.53.)

A Számvevőszék ajánlása nyomán a Bizottság elfogadta az 1454/2004/EK rendeletet, mely kiköti, hogy 2005-től a tagállamoknak jelenteniük kell az ellenőrzött ügyletek értékét, illetve a minden 200 EUR-t meghaladó mértékű szabálytalanságot.

A Bizottság 2004 során végzett tagállami ellenőrzései során feltárt hiányosságok kapcsán még nem született végleges döntés arról, hogy kell-e pénzügyi korrekciót alkalmazni (5.34).

Vidékfejlesztés

A legtöbb vidékfejlesztési támogatásra való jogosultság annak függvénye, hogy a kedvezményezettek betartják-e a vállalt kötelezettségeket, például a helyes gazdálkodási gyakorlatot. A Számvevőszéknek az agrár-környezetvédelmi intézkedésekről szóló különjelentése megállapítja, hogy az ilyen jellegű kiadás ellenőrzése sajátos problémákat hordoz, és az ellenőrzés ritkán eredményez ésszerű költségek mellett ésszerű bizonyosságot (4.48).

Összetettsége miatt az agrár-környezetvédelmi intézkedések ellenőrzése mind technikai, mind pénzügyi értelemben igen forrásigényes. Ezért ezek kimerítőbb ellenőrzése aránytalanul nagyobb költségekkel járna, a kockázat minimalizálását illetően pedig csak korlátozott hasznot hozna. Lásd a 4.98 és 4.99 bekezdésre adott válaszokat is.

A Számvevőszék továbbra is számos hibát talál, mivel a termelők nem tartották be kötelezettségvállalásaikat, illetve a hatóságok nem ellenőrizték a lényeges támogathatósági feltételeket (5.29).

5.2. MELLÉKLET

IIER nyomonkövetési elemek – Klasszikus támogatási rendszerek

Forrás: Számvevőszék, kifizető hatóságok felülvizsgálata, IIER rendszer (kivonat).

| Tagállam | Területalapú támogatás | Állattenyésztési támogatás |
| --- | --- | --- |
| Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében | A vizsgálatok tekintetében kockázatelemzés és kiválasztási eljárások | Felügyeleti módszertan és az egyes eredmények jelentése | A felügyeletre és az eredményekre vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága | Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében | A vizsgálatok tekintetében kockázatelemzés és kiválasztási eljárások | Felügyeleti módszertan és az egyes eredmények jelentése | A felügyeletre és az eredményekre vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága |
| Málta | | 4 | 2 | 9 | 6 | | | 9 |
| Szlovénia | 1/3/7 | 4/5 | 2 | 10 | 8 | 5 | 11 | 10 |

Tagállam

Területalapú támogatás

Állattenyésztési támogatás

Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében

A vizsgálatok tekintetében kockázatelemzés és kiválasztási eljárások

Felügyeleti módszertan és az egyes eredmények jelentése

A felügyeletre és az eredményekre vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága

Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében

A vizsgálatok tekintetében kockázatelemzés és kiválasztási eljárások

Felügyeleti módszertan és az egyes eredmények jelentése

A felügyeletre és az eredményekre vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága

Málta

4

2

9

6

9

Szlovénia

1/3/7

4/5

2

10

8

5

11

10

| | A | Jól működik vagy apróbb javítások szükségesek |
| --- | --- | --- |
| | B | Működik, de szükség van javításra |
| | C | Nem működik a szándéknak megfelelően |

A

Jól működik vagy apróbb javítások szükségesek

B

Működik, de szükség van javításra

C

Nem működik a szándéknak megfelelően

| 1 | A MePAR-ban foglalt információ a tagállamok által a támogatási kérelmekben igényelt információval együtt sem mindig elégséges ahhoz, hogy a referenciaparcellákon belül a kérelmekben szereplő minden egyes mezőgazdasági parcella pontosan azonosítható és lokalizálható legyen. Ez kihat az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések, illetve a csökkentések és a szankciók alkalmazásának a minőségére (lásd az 5.3. melléklet 3. jegyzetét). |
| --- | --- |
| 2 | A vizsgálati eredményeket (pl. a visszatérő elemeket) nem rögzítették a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerben, pedig ez segítené a túligénylések jövőbeli elkerülését. |
| 3 | Az ellenőrzési szolgálat nem tudott eleget tenni kötelezettségeinek. |
| 4 | Az alkalmazott kockázati tényezők értékelésére nem került sor és/vagy azt nem dokumentálták. |
| 5 | A vizsgálatok során talált jelentős eltérések elemzését nem vagy nem megfelelően végezték el és/vagy jelentős szabálytalanságok esetén az ellenőrzési ráta nem emelkedett ugyanazon évben (a 2419/2001/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése). |
| 6 | A közösségi alapokból különleges támogatást és vágási támogatást nyújtottak azokra a szarvasmarhafélékre, amelyeket az Európai Unióhoz való csatlakozás előtt vágtak le. A támogatáscsökkentés és a szankciók a szarvasmarha- és kecsketámogatások esetében rendszeresen nem megfelelően kerültek kiszámításra. A kérelem szerinti szarvasmarhák esetében csak arányos támogatáscsökkentésre került sor, szankciókra nem, a kérelemben nem szereplő szarvasmarhákra pedig a szankciók mértéke túl magas volt. A kecsketámogatások esetén az igazgatás rendszeresen túl kis csökkentéssel számolt. |
| 7 | Ha a kérelmezett terület a tűréshatárnál jobban túllépi a mért területet, a kifizetésre elfogadott területnek a 4 %-os tűréshatárral megnövelt területet tekintik. |
| 8 | A közösségi alapokból különleges támogatást és vágási támogatást nyújtottak azokra a szarvasmarhafélékre, amelyeket az Európai Unióhoz való csatlakozás előtt vágtak le. Az igazgatási eljárások késedelmes közzététele miatt számos kérelem nem megfelelően került kitöltésre. Nem történt elektronikus adatcsere a vágóhidakkal a vágási támogatás és külön szarvasmarha-támogatással kapcsolatban. 2005. január 1.-jetől a támogatásokat természetes személyeknek közvetlenül nem teljes összegben, hanem 4 % jövedelemadó-előleg levonása után fizették ki. |
| 9 | Apróbb indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy kisebb késéssel történt a statisztika eljuttatása a Bizottsághoz. |
| 10 | Jelentős, indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy lényeges késéssel történt a statisztika eljuttatása a Bizottsághoz. |
| 11 | A beérkezett kérelmek 10 %-os minimális ellenőrzési arányát nem érték el a szarvasmarha-támogatási rendszer tekintetében. |

1

A MePAR-ban foglalt információ a tagállamok által a támogatási kérelmekben igényelt információval együtt sem mindig elégséges ahhoz, hogy a referenciaparcellákon belül a kérelmekben szereplő minden egyes mezőgazdasági parcella pontosan azonosítható és lokalizálható legyen. Ez kihat az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések, illetve a csökkentések és a szankciók alkalmazásának a minőségére (lásd az 5.3. melléklet 3. jegyzetét).

2

A vizsgálati eredményeket (pl. a visszatérő elemeket) nem rögzítették a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerben, pedig ez segítené a túligénylések jövőbeli elkerülését.

3

Az ellenőrzési szolgálat nem tudott eleget tenni kötelezettségeinek.

4

Az alkalmazott kockázati tényezők értékelésére nem került sor és/vagy azt nem dokumentálták.

5

A vizsgálatok során talált jelentős eltérések elemzését nem vagy nem megfelelően végezték el és/vagy jelentős szabálytalanságok esetén az ellenőrzési ráta nem emelkedett ugyanazon évben (a 2419/2001/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése).

6

A közösségi alapokból különleges támogatást és vágási támogatást nyújtottak azokra a szarvasmarhafélékre, amelyeket az Európai Unióhoz való csatlakozás előtt vágtak le. A támogatáscsökkentés és a szankciók a szarvasmarha- és kecsketámogatások esetében rendszeresen nem megfelelően kerültek kiszámításra. A kérelem szerinti szarvasmarhák esetében csak arányos támogatáscsökkentésre került sor, szankciókra nem, a kérelemben nem szereplő szarvasmarhákra pedig a szankciók mértéke túl magas volt. A kecsketámogatások esetén az igazgatás rendszeresen túl kis csökkentéssel számolt.

7

Ha a kérelmezett terület a tűréshatárnál jobban túllépi a mért területet, a kifizetésre elfogadott területnek a 4 %-os tűréshatárral megnövelt területet tekintik.

8

A közösségi alapokból különleges támogatást és vágási támogatást nyújtottak azokra a szarvasmarhafélékre, amelyeket az Európai Unióhoz való csatlakozás előtt vágtak le. Az igazgatási eljárások késedelmes közzététele miatt számos kérelem nem megfelelően került kitöltésre. Nem történt elektronikus adatcsere a vágóhidakkal a vágási támogatás és külön szarvasmarha-támogatással kapcsolatban. 2005. január 1.-jetől a támogatásokat természetes személyeknek közvetlenül nem teljes összegben, hanem 4 % jövedelemadó-előleg levonása után fizették ki.

9

Apróbb indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy kisebb késéssel történt a statisztika eljuttatása a Bizottsághoz.

10

Jelentős, indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy lényeges késéssel történt a statisztika eljuttatása a Bizottsághoz.

11

A beérkezett kérelmek 10 %-os minimális ellenőrzési arányát nem érték el a szarvasmarha-támogatási rendszer tekintetében.

5.3. MELLÉKLET

IIER nyomonkövetési elemek – Egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS)

Forrás: Számvevőszék, kifizető hatóságok felülvizsgálata, IIER rendszer (kivonat).

| Tagállam | Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében | A vizsgálatok tekintetében kockázatelemzés és kiválasztási eljárások | Felügyeleti módszertan és a egyes eredmények jelentése | A felügyeletre és az eredményekre vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cseh Köztársaság | 2 | 4/5 | 13 | 14 |
| Magyarország | 1/2/3/9/7 | 4 | 13 | 15 |
| Litvánia | 1/2/3 | 12 | 6 | 14 |
| Lengyelország | 1/2/3/8/10/11 | 5 | 13 | 15 |
| Szlovákia | 1/2/3 | 4 | 13 | |

Tagállam

Igazgatási eljárások és ellenőrzések a helyes kifizetés biztosítása érdekében

A vizsgálatok tekintetében kockázatelemzés és kiválasztási eljárások

Felügyeleti módszertan és a egyes eredmények jelentése

A felügyeletre és az eredményekre vonatkozó statisztikák elkészítése és megbízhatósága

Cseh Köztársaság

2

4/5

13

14

Magyarország

1/2/3/9/7

4

13

15

Litvánia

1/2/3

12

6

14

Lengyelország

1/2/3/8/10/11

5

13

15

Szlovákia

1/2/3

4

13

| | A | Jól működik vagy apróbb javítások szükségesek |
| --- | --- | --- |
| | B | Működik, de szükség van javításra |
| | C | Nem működik a szándéknak megfelelően |

A

Jól működik vagy apróbb javítások szükségesek

B

Működik, de szükség van javításra

C

Nem működik a szándéknak megfelelően

| 1 | A MePAR-ban foglalt információ a tagállamok által a támogatási kérelmekben igényelt információval együtt sem mindig elégséges ahhoz, hogy a referenciaparcellákon belül a kérelmekben szereplő minden egyes mezőgazdasági parcella pontosan azonosítható és lokalizálható legyen. Ez kihat az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések, illetve a csökkentések és a szankciók alkalmazásának a minőségére (lásd a 3. jegyzetet). |
| --- | --- |
| 2 | Helyszíni vizsgálók számára problémát jelentett a mérendő parcella határainak megállapítása. |
| 3 | Mivel egy-egy túlzott területbejelentést vagy egy parcella kettős bejelentését kompenzálhatja, ha más termelők más parcellákat egyáltalán nem vagy csak részben jelentenek be, ezért egy referenciaparcellán belül nem lehet pontosan megállapítani, hogy milyen mértékben fordulnak elő túlzott területbejelentések és/vagy kettős bejelentések. Ebből következően támogatáscsökkentésre, illetve egyéb szankcióra vagy nem kerül sor, vagy a szankció szintje nem elégséges. |
| 4 | Az alkalmazott kockázati tényezők értékelésére nem került sor és/vagy azt nem dokumentálták. |
| 5 | A vizsgálatok során talált jelentős eltérések elemzését nem vagy nem megfelelően végezték el és/vagy jelentős szabálytalanságok esetén az ellenőrzési ráta nem emelkedett ugyanazon évben (a 2419/2001/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése). |
| 6 | Az ellenőrök által végzett megismételt mérések a lemért parcellák 18 %-ánál nem erősítették meg az első mérés eredményét. |
| 7 | A vizsgálati eredményeket nem vagy nem megfelelően vették figyelembe a SAPS kiszámításakor. |
| 8 | Az igazgatási ellenőrzések lehetővé teszik, hogy a kérelmezett terület 5 %-kal túllépje az MePAR-ben nyilvántartott támogatható területet. |
| 9 | Az egyes termények tekintetében távérzékeléssel megállapított összterület egy referenciaparcellán belül az adott gazdálkodókhoz az általuk bejelentett területtel arányosan lett rendelve. |
| 10 | Nehézségek merültek fel a kérelmezett parcella határainak megállapításában, továbbá akkor, amikor a mérési eredmények túllépték a mért parcella teljes kataszteri területét, a mért területet tekintették a megállapított területnek. |
| 11 | A kiegészítő nemzeti kifizetésekre vonatkozó feltételeknek való meg nem felelés miatt kiszabott csökkentéseket kiterjesztették a SAPS-kifizetésekre is, pedig a SAPS-ban alkalmazandó feltételek teljesültek. |
| 12 | A véletlenszerűen kiválasztott vizsgálatok nagyobb területi eltéréseket és több, a valóstól felfelé eltérő bejelentést mutattak, mint a kockázatelemzés alapján kiválasztott vizsgálatok. Ez arra utal, hogy a kockázati paraméterek nem voltak eredményesek. |
| 13 | A vizsgálati eredményeket (pl. a visszatérő elemeket) nem rögzítették a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerben, pedig ez segítené a túligénylések jövőbeli elkerülését. |
| 14 | Apróbb indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy kisebb késéssel történt a statisztika megküldése. |
| 15 | Jelentős, indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy lényeges késéssel történt a statisztika eljuttatása a Bizottsághoz. |

1

A MePAR-ban foglalt információ a tagállamok által a támogatási kérelmekben igényelt információval együtt sem mindig elégséges ahhoz, hogy a referenciaparcellákon belül a kérelmekben szereplő minden egyes mezőgazdasági parcella pontosan azonosítható és lokalizálható legyen. Ez kihat az adminisztratív és helyszíni ellenőrzések, illetve a csökkentések és a szankciók alkalmazásának a minőségére (lásd a 3. jegyzetet).

2

Helyszíni vizsgálók számára problémát jelentett a mérendő parcella határainak megállapítása.

3

Mivel egy-egy túlzott területbejelentést vagy egy parcella kettős bejelentését kompenzálhatja, ha más termelők más parcellákat egyáltalán nem vagy csak részben jelentenek be, ezért egy referenciaparcellán belül nem lehet pontosan megállapítani, hogy milyen mértékben fordulnak elő túlzott területbejelentések és/vagy kettős bejelentések. Ebből következően támogatáscsökkentésre, illetve egyéb szankcióra vagy nem kerül sor, vagy a szankció szintje nem elégséges.

4

Az alkalmazott kockázati tényezők értékelésére nem került sor és/vagy azt nem dokumentálták.

5

A vizsgálatok során talált jelentős eltérések elemzését nem vagy nem megfelelően végezték el és/vagy jelentős szabálytalanságok esetén az ellenőrzési ráta nem emelkedett ugyanazon évben (a 2419/2001/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése).

6

Az ellenőrök által végzett megismételt mérések a lemért parcellák 18 %-ánál nem erősítették meg az első mérés eredményét.

7

A vizsgálati eredményeket nem vagy nem megfelelően vették figyelembe a SAPS kiszámításakor.

8

Az igazgatási ellenőrzések lehetővé teszik, hogy a kérelmezett terület 5 %-kal túllépje az MePAR-ben nyilvántartott támogatható területet.

9

Az egyes termények tekintetében távérzékeléssel megállapított összterület egy referenciaparcellán belül az adott gazdálkodókhoz az általuk bejelentett területtel arányosan lett rendelve.

10

Nehézségek merültek fel a kérelmezett parcella határainak megállapításában, továbbá akkor, amikor a mérési eredmények túllépték a mért parcella teljes kataszteri területét, a mért területet tekintették a megállapított területnek.

11

A kiegészítő nemzeti kifizetésekre vonatkozó feltételeknek való meg nem felelés miatt kiszabott csökkentéseket kiterjesztették a SAPS-kifizetésekre is, pedig a SAPS-ban alkalmazandó feltételek teljesültek.

12

A véletlenszerűen kiválasztott vizsgálatok nagyobb területi eltéréseket és több, a valóstól felfelé eltérő bejelentést mutattak, mint a kockázatelemzés alapján kiválasztott vizsgálatok. Ez arra utal, hogy a kockázati paraméterek nem voltak eredményesek.

13

A vizsgálati eredményeket (pl. a visszatérő elemeket) nem rögzítették a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerben, pedig ez segítené a túligénylések jövőbeli elkerülését.

14

Apróbb indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy kisebb késéssel történt a statisztika megküldése.

15

Jelentős, indokolatlan eltérések vannak a Bizottságnak jelentett vizsgálatok és/vagy vizsgálati eredmények száma, illetve az ellenőröknek átadott háttéradatok között, és/vagy lényeges késéssel történt a statisztika eljuttatása a Bizottsághoz.

---

6. FEJEZET

Strukturális intézkedések: regionális politika, foglalkoztatási és szociális politika, vidékfejlesztés és halászat

TARTALOM

Bevezetés

Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

A strukturális intézkedések sajátos jellemzői

A számvevőszéki ellenőrzés

A strukturális alapok jelenlegi programjai

A hibák kihatnak a projektköltségekre

A tagállamok kontrollmechanizmusai nem felelnek meg a legfontosabb szabályozási követelményeknek

A strukturális alapok korábbi programjai

Nem került sor korrekciókra és sokat késett a programok lezárása

A hibák kihatnak a projektköltségekre

Az ellenőrzések során kulcsfontosságú szabályozási követelményeket nem tartanak be

A Kohéziós Alap

Pénzügyi korrekciók és a strukturális alapok programjainál a behajtások jelentése

A pénzügyi korrekciókra csak korlátozottan került sor

Nem megfelelő a tagállamok behajtási intézkedésekkel kapcsolatos jelentéstétele

Következtetések és ajánlások

Következtetések

Ajánlások

A korábbi észrevételek nyomon követése

A legutóbbi éves jelentés óta közzétett különjelentések

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 6.1. | Strukturális intézkedések alatt az Európai Unió (EU) politikájának négy, összekapcsolódó célokat kitűző területe értendő: a regionális politika, a foglalkoztatási és szociális politika, a vidékfejlesztés és a halászat. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

6.1.

Strukturális intézkedések alatt az Európai Unió (EU) politikájának négy, összekapcsolódó célokat kitűző területe értendő: a regionális politika, a foglalkoztatási és szociális politika, a vidékfejlesztés és a halászat.

| 6.2. | Az intézkedéseket a négy strukturális alap – az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Orientációs Részlege (EMOGA-Orientáció) és a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) –, illetve a Kohéziós Alap finanszírozza. |
| --- | --- |

6.2.

Az intézkedéseket a négy strukturális alap – az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA), az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Orientációs Részlege (EMOGA-Orientáció) és a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) –, illetve a Kohéziós Alap finanszírozza.

| 6.3. | A strukturális alapok társadalmi-gazdasági fejlesztési programokat társfinanszíroznak. Az alapok ezenkívül a közösségi kezdeményezéseket, azaz az INTERREG, URBAN, LEADER és EQUAL programokat is társfinanszírozzák. A Kohéziós Alap a környezetvédelem javításával és a közlekedés infrastruktúrájának fejlesztésével összefüggő projekteket társfinanszírozza azokban a tagállamokban, amelyeknek az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme alacsonyabb, mint az uniós átlag 90 %-a. |
| --- | --- |

6.3.

A strukturális alapok társadalmi-gazdasági fejlesztési programokat társfinanszíroznak. Az alapok ezenkívül a közösségi kezdeményezéseket, azaz az INTERREG, URBAN, LEADER és EQUAL programokat is társfinanszírozzák. A Kohéziós Alap a környezetvédelem javításával és a közlekedés infrastruktúrájának fejlesztésével összefüggő projekteket társfinanszírozza azokban a tagállamokban, amelyeknek az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme alacsonyabb, mint az uniós átlag 90 %-a.

| 6.4. | A strukturális műveletek kiadásainak 92 %-át fedező strukturális alapok támogatásait az Unión belül főként három célkitűzés alapján osztják el: |
| --- | --- |

6.4.

A strukturális műveletek kiadásainak 92 %-át fedező strukturális alapok támogatásait az Unión belül főként három célkitűzés alapján osztják el:

| — | 1. célkitűzés: az elmaradt régiók fejlesztésének és szerkezetátalakításának előmozdítása, |
| --- | --- |

—

1. célkitűzés: az elmaradt régiók fejlesztésének és szerkezetátalakításának előmozdítása,

| — | 2. célkitűzés: a strukturális nehézségekkel küzdő területek gazdasági és társadalmi átalakulásának támogatása, |
| --- | --- |

—

2. célkitűzés: a strukturális nehézségekkel küzdő területek gazdasági és társadalmi átalakulásának támogatása,

| — | 3. célkitűzés: az oktatási, képzési és foglalkoztatási politikák és rendszerek átvételének és korszerűsítésének támogatása. |
| --- | --- |

—

3. célkitűzés: az oktatási, képzési és foglalkoztatási politikák és rendszerek átvételének és korszerűsítésének támogatása.

| 6.5. | 2005-ben az összes kiadás 32 763 millió EUR-t tett ki (
  6.1a. és b. ábra
  ). A támogatásokat a pénzügyi tervvel megegyező többéves időszakok keretén belül nyújtják. A jelenlegi finanszírozási időszak 2000-től 2006-ig tart; az ezt megelőző 1994-től 1999-ig tartott. A jelenlegi időszakban a strukturális alapokból 545 programot, a Kohéziós Alapból pedig 1 200 projektet finanszíroznak. Az előző időszakban a Bizottság a strukturális alapok keretében 1 104 programot, a Kohéziós Alap keretében pedig 920 projektet hagyott jóvá. A strukturális alapokból finanszírozott programok értéke 500 000 EUR alatti és 8 milliárd EUR fölötti összegek között változik. A programok keretén belül az egyes projektekre fordított kiadások jelentősen eltérhetnek, az egyéni kedvezményezettnek juttatott csupán néhány száz EUR összegű támogatástól a nagyszabású infrastruktúra-projektek finanszírozására fordított akár több száz millió EUR összegű támogatásokig. A Kohéziós Alapból finanszírozott projektekre szánt támogatások 50 000 EUR és valamivel több mint 1 milliárd EUR között változnak. |
| --- | --- |

6.5.

2005-ben az összes kiadás 32 763 millió EUR-t tett ki (
  6.1a. és b. ábra
  ). A támogatásokat a pénzügyi tervvel megegyező többéves időszakok keretén belül nyújtják. A jelenlegi finanszírozási időszak 2000-től 2006-ig tart; az ezt megelőző 1994-től 1999-ig tartott. A jelenlegi időszakban a strukturális alapokból 545 programot, a Kohéziós Alapból pedig 1 200 projektet finanszíroznak. Az előző időszakban a Bizottság a strukturális alapok keretében 1 104 programot, a Kohéziós Alap keretében pedig 920 projektet hagyott jóvá. A strukturális alapokból finanszírozott programok értéke 500 000 EUR alatti és 8 milliárd EUR fölötti összegek között változik. A programok keretén belül az egyes projektekre fordított kiadások jelentősen eltérhetnek, az egyéni kedvezményezettnek juttatott csupán néhány száz EUR összegű támogatástól a nagyszabású infrastruktúra-projektek finanszírozására fordított akár több száz millió EUR összegű támogatásokig. A Kohéziós Alapból finanszírozott projektekre szánt támogatások 50 000 EUR és valamivel több mint 1 milliárd EUR között változnak.

Image

Image

KÜLÖN ÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

A strukturális intézkedések sajátos jellemzői

| 6.6. | A strukturális intézkedések programjainak vagy projektjeinek közösségi finanszírozása előleg formájában valósul meg, majd ezt a projektfelelős (1) által bejelentett költségek tagállamoknak történő visszatérítése követi. A projektköltségek visszatérítésére vonatkozó támogathatósági feltételeket részletesen kidolgozott rendeletek határozzák meg. |
| --- | --- |

6.6.

A strukturális intézkedések programjainak vagy projektjeinek közösségi finanszírozása előleg formájában valósul meg, majd ezt a projektfelelős (1) által bejelentett költségek tagállamoknak történő visszatérítése követi. A projektköltségek visszatérítésére vonatkozó támogathatósági feltételeket részletesen kidolgozott rendeletek határozzák meg.

| 6.7. | A tagállamok kötelesek ellenőrizni, hogy a projektköltségeket helyesen számolták-e el, és azok megfelelnek-e a támogathatósági feltételeknek. A Bizottság felügyeli, hogy a kiadások igazolására vonatkozó tagállami intézkedések összhangban legyenek a közösségi jog előírásaival. Ezt nevezzük megosztott irányításnak. Az elszámoltathatósági lánc a végső kedvezményezettől indul és a tagállamok nemzeti kormányzati szervein és egyéb kiegészítő szervezetein át a Bizottság főigazgatóságaiig terjed. Így a végső felelősség a strukturális intézkedések kiadásainak szabályszerűségéért a Bizottságot terheli. |
| --- | --- |

6.7.

A tagállamok kötelesek ellenőrizni, hogy a projektköltségeket helyesen számolták-e el, és azok megfelelnek-e a támogathatósági feltételeknek. A Bizottság felügyeli, hogy a kiadások igazolására vonatkozó tagállami intézkedések összhangban legyenek a közösségi jog előírásaival. Ezt nevezzük megosztott irányításnak. Az elszámoltathatósági lánc a végső kedvezményezettől indul és a tagállamok nemzeti kormányzati szervein és egyéb kiegészítő szervezetein át a Bizottság főigazgatóságaiig terjed. Így a végső felelősség a strukturális intézkedések kiadásainak szabályszerűségéért a Bizottságot terheli.

| 6.8. | Összességében megállapítható, hogy nagy számban vannak olyan programok és projektek, amelyek végrehajtása több éven keresztül tart; sok támogathatósági feltételnek kell megfelelni, amelyek olykor különbözőképpen értelmezhetők; az irányítási folyamatba pedig többféle szervezet is beleavatkozik. Ezek a tényezők növelik azt az eredendő kockázatot, hogy a projektköltségeket helytelenül számolják el, illetve hogy nem támogatható költségeket igényelnek vissza. Ahhoz, hogy ez a kockázat csökkenjen, a tagállamokban szigorú irányítási és szabályozási rendszerre, a Bizottságnál pedig hatékony felügyeletre van szükség. |
| --- | --- |

6.8.

Összességében megállapítható, hogy nagy számban vannak olyan programok és projektek, amelyek végrehajtása több éven keresztül tart; sok támogathatósági feltételnek kell megfelelni, amelyek olykor különbözőképpen értelmezhetők; az irányítási folyamatba pedig többféle szervezet is beleavatkozik. Ezek a tényezők növelik azt az eredendő kockázatot, hogy a projektköltségeket helytelenül számolják el, illetve hogy nem támogatható költségeket igényelnek vissza. Ahhoz, hogy ez a kockázat csökkenjen, a tagállamokban szigorú irányítási és szabályozási rendszerre, a Bizottságnál pedig hatékony felügyeletre van szükség.

| 6.8. | A Bizottság szabályai bizonyos fontos területeken közös rendelkezéseket írnak elő, és a Bizottság iránymutatást nyújt a támogathatóságot illető kérdések tekintetében. |
| --- | --- |

6.8.

A Bizottság szabályai bizonyos fontos területeken közös rendelkezéseket írnak elő, és a Bizottság iránymutatást nyújt a támogathatóságot illető kérdések tekintetében.

A hivatkozott inherens kockázatokkal foglalkoznak a strukturális alapokról szóló rendeletek, azáltal, hogy megkövetelik, hogy a tagállamok hatékony irányítási és ellenőrzési rendszereket hozzanak létre és alkalmazzanak, továbbá azáltal, hogy a Bizottság hatáskörének gyakorlása során ellenőrzi azok működését és szükség esetén felfüggeszti a kifizetéseket és pénzügyi kiigazítást alkalmaz. Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv (COM(2006) 9) további intézkedéseket tartalmaz a megosztott irányítás erősítését illetően.

A számvevőszéki ellenőrzés

| 6.9. | A Számvevőszék a strukturális alapok 16 programját ellenőrizte: hatot az előző, 10-et pedig a jelenlegi támogatási időszakból. Ezenfelül ellenőrizte az előző támogatási időszak programjainak 65, illetve a jelenlegi támogatási időszak programjainak 95 projektjét. |
| --- | --- |

6.9.

A Számvevőszék a strukturális alapok 16 programját ellenőrizte: hatot az előző, 10-et pedig a jelenlegi támogatási időszakból. Ezenfelül ellenőrizte az előző támogatási időszak programjainak 65, illetve a jelenlegi támogatási időszak programjainak 95 projektjét.

| 6.10. | A Számvevőszék egy másik, az előző támogatási időszak strukturális alapjainak 30 programjából álló minta segítségével ellenőrizte, hogy a Bizottság hogyan zárta le ezeket a programokat. |
| --- | --- |

6.10.

A Számvevőszék egy másik, az előző támogatási időszak strukturális alapjainak 30 programjából álló minta segítségével ellenőrizte, hogy a Bizottság hogyan zárta le ezeket a programokat.

| 6.11. | A Számvevőszék ezenkívül a Kohéziós Alap kilenc lezárt projektjét vizsgálta meg (az előző támogatási időszakból hét projektet, a jelenlegi időszakból pedig kettőt): nyolcat a Bizottságnál, egyet pedig mind a Bizottságnál, mind a tagállamban. |
| --- | --- |

6.11.

A Számvevőszék ezenkívül a Kohéziós Alap kilenc lezárt projektjét vizsgálta meg (az előző támogatási időszakból hét projektet, a jelenlegi időszakból pedig kettőt): nyolcat a Bizottságnál, egyet pedig mind a Bizottságnál, mind a tagállamban.

| 6.12. | A Számvevőszék azt is ellenőrizte, hogy helyesen alkalmazzák-e a behajtások jelentésére és pénzügyi korrekciókra szolgáló eljárásokat a strukturális alapok programjainál és a Kohéziós Alap projektjeinél a jelenlegi támogatási időszakban. |
| --- | --- |

6.12.

A Számvevőszék azt is ellenőrizte, hogy helyesen alkalmazzák-e a behajtások jelentésére és pénzügyi korrekciókra szolgáló eljárásokat a strukturális alapok programjainál és a Kohéziós Alap projektjeinél a jelenlegi támogatási időszakban.

A strukturális alapok jelenlegi programjai

A hibák kihatnak a projektköltségekre

| 6.13. | A Számvevőszék a jelenlegi támogatási időszak minden ellenőrzött programja esetében lényeges hibákat állapított meg az elszámolt projektköltségekben; és a 95 ellenőrzött projektből 60 esetében szintén lényeges hibákat talált. |
| --- | --- |

6.13.

A Számvevőszék a jelenlegi támogatási időszak minden ellenőrzött programja esetében lényeges hibákat állapított meg az elszámolt projektköltségekben; és a 95 ellenőrzött projektből 60 esetében szintén lényeges hibákat talált.

| 6.13. | A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait és biztosítja a szükséges korrekciók alkalmazását. |
| --- | --- |

6.13.

A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait és biztosítja a szükséges korrekciók alkalmazását.

| 6.14. | A leggyakrabban előforduló hibák a következők voltak: |
| --- | --- |

6.14.

A leggyakrabban előforduló hibák a következők voltak:

| — | az elszámolt kiadási tételeket nem támasztották alá bizonyítékokkal (35 projekt esetében), |
| --- | --- |

—

az elszámolt kiadási tételeket nem támasztották alá bizonyítékokkal (35 projekt esetében),

| — | figyelmen kívül hagyták a közbeszerzésre vagy az állami támogatásra vonatkozó szabályokat (16 projekt esetében), |
| --- | --- |

—

figyelmen kívül hagyták a közbeszerzésre vagy az állami támogatásra vonatkozó szabályokat (16 projekt esetében),

| — | ténylegesen ki nem fizetett előlegeket és költségeket számoltak el (21 projekt esetében), |
| --- | --- |

—

ténylegesen ki nem fizetett előlegeket és költségeket számoltak el (21 projekt esetében),

| — | tisztázatlan volt az általános költségek társfinanszírozott és nem társfinanszírozott projektek közötti megoszlása (13 projekt esetében), |
| --- | --- |

—

tisztázatlan volt az általános költségek társfinanszírozott és nem társfinanszírozott projektek közötti megoszlása (13 projekt esetében),

| — | olyan költségeket számoltak el, amelyek nem kapcsolódtak az Unió által társfinanszírozott intézkedéshez (13 projekt esetében), |
| --- | --- |

—

olyan költségeket számoltak el, amelyek nem kapcsolódtak az Unió által társfinanszírozott intézkedéshez (13 projekt esetében),

| — | az elszámolás tényleges költségek helyett átalányösszegen alapult (10 projekt esetében). |
| --- | --- |

—

az elszámolás tényleges költségek helyett átalányösszegen alapult (10 projekt esetében).

| 6.15. | A Számvevőszék megállapította, hogy egyes programok projektjeinél rendszeresen fordultak elő bizonyos hibák. Például: |
| --- | --- |

6.15.

A Számvevőszék megállapította, hogy egyes programok projektjeinél rendszeresen fordultak elő bizonyos hibák. Például:

| 6.15. | |
| --- | --- |

6.15.

| — | az ERFA 1. célkitűzése estében az Egyesült Királyságban (Dél-Yorkshire-ben): az uniós társfinanszírozási arányt meghaladó támogatásokat számoltak el megfelelő indoklás nélkül, |
| --- | --- |

—

az ERFA 1. célkitűzése estében az Egyesült Királyságban (Dél-Yorkshire-ben): az uniós társfinanszírozási arányt meghaladó támogatásokat számoltak el megfelelő indoklás nélkül,

| — | A Bizottság a Számvevőszék előtt végrehajtotta a Dél-Yorkshire program ellenőrzését és szintén ilyen jellegű hibákat fedezett fel. Az ellenőrzés nyomon követése folyamatban van, és fel fogják vázolni a megfelelő pénzügyi következményeket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság a Számvevőszék előtt végrehajtotta a Dél-Yorkshire program ellenőrzését és szintén ilyen jellegű hibákat fedezett fel. Az ellenőrzés nyomon követése folyamatban van, és fel fogják vázolni a megfelelő pénzügyi következményeket.

| — | az ESZA EQUAL közösségi kezdeményezése esetében Spanyolországban az elszámolt kiadásokat nem támasztották alá megfelelő bizonyítékokkal, ugyanis a támogatásban részesülő képzési szervezetek számviteli rendszereikben nem határozták meg pontosan, hogy az ESZA melyik tevékenységét végezték, |
| --- | --- |

—

az ESZA EQUAL közösségi kezdeményezése esetében Spanyolországban az elszámolt kiadásokat nem támasztották alá megfelelő bizonyítékokkal, ugyanis a támogatásban részesülő képzési szervezetek számviteli rendszereikben nem határozták meg pontosan, hogy az ESZA melyik tevékenységét végezték,

| — | A Bizottság tudatában van e Spanyolországot illető rendszerproblémának, a Bizottság 2004-ben – az összes program vonatkozásában – intézkedést indított a spanyol irányító és kifizető hatóság ellen, annak érdekében, hogy megerősítsék az eljárásoknál az ellenőrzési nyomvonalat, valamint hogy világosan meghatározzák a társfinanszírozott műveletek és a számviteli rendszerek közötti kapcsolatot. Ennek jogcímén az 1260/1999/EK rendelet 39. cikkének (1) bekezdése alapján a tagállam 173 millió EUR összegű pénzügyi korrekcióról hozott határozatot, miután a Bizottság eljárást indított, és bizottsági, illetve tagállami képviselőkből álló csoportot hozott létre a korrekció nyomon követéséhez. |
| --- | --- |

—

A Bizottság tudatában van e Spanyolországot illető rendszerproblémának, a Bizottság 2004-ben – az összes program vonatkozásában – intézkedést indított a spanyol irányító és kifizető hatóság ellen, annak érdekében, hogy megerősítsék az eljárásoknál az ellenőrzési nyomvonalat, valamint hogy világosan meghatározzák a társfinanszírozott műveletek és a számviteli rendszerek közötti kapcsolatot. Ennek jogcímén az 1260/1999/EK rendelet 39. cikkének (1) bekezdése alapján a tagállam 173 millió EUR összegű pénzügyi korrekcióról hozott határozatot, miután a Bizottság eljárást indított, és bizottsági, illetve tagállami képviselőkből álló csoportot hozott létre a korrekció nyomon követéséhez.

| — | a HOPE esetében Franciaországban a Direction Départementale des Affaires Maritimes a számlák kifizetése előtt végzett igazolási és ellenőrzési tevékenységeit nem alapozta megfelelő alátámasztó dokumentációra. |
| --- | --- |

—

a HOPE esetében Franciaországban a Direction Départementale des Affaires Maritimes a számlák kifizetése előtt végzett igazolási és ellenőrzési tevékenységeit nem alapozta megfelelő alátámasztó dokumentációra.

A tagállamok kontrollmechanizmusai nem felelnek meg a legfontosabb szabályozási követelményeknek

| 6.16. | A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a tagállamok a közösségi előírásoknak megfelelően ellenőrzik-e a kiadásokat. A felmérést az alább található
  6.1. táblázat
  foglalja össze. Ebből kiderül, hogy a Számvevőszék minden ellenőrzött programnál irányítási és szabályozási hibákat tárt fel. |
| --- | --- |

6.16.

A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a tagállamok a közösségi előírásoknak megfelelően ellenőrzik-e a kiadásokat. A felmérést az alább található
  6.1. táblázat
  foglalja össze. Ebből kiderül, hogy a Számvevőszék minden ellenőrzött programnál irányítási és szabályozási hibákat tárt fel.

| 6.17. | A rendeletek értelmében a tagállamoknak gondoskodniuk kell olyan nyilvántartások vezetéséről, amelyek által a Bizottságnak készített költségnyilatkozatok és az egyes projektek számviteli nyilvántartásai és alátámasztó dokumentumai összevethetők. Ezt nevezzük ellenőrzésinyomvonal-követelménynek. Ahogyan azt a
  6.1. táblázat
  is szemlélteti, az ellenőrzési nyomvonal tíz vizsgált programból csak három esetében volt megfelelő. A többi programnál az elszámolt kiadások egy részéről csak kevés vagy egyáltalán semmilyen alátámasztó bizonyíték nem állt rendelkezésre. Az alátámasztó dokumentáció gyűjtésének vagy megőrzésének elmulasztása megnehezíti annak ellenőrzését, hogy a kiadás szabályszerű volt-e vagy sem. |
| --- | --- |

6.17.

A rendeletek értelmében a tagállamoknak gondoskodniuk kell olyan nyilvántartások vezetéséről, amelyek által a Bizottságnak készített költségnyilatkozatok és az egyes projektek számviteli nyilvántartásai és alátámasztó dokumentumai összevethetők. Ezt nevezzük ellenőrzésinyomvonal-követelménynek. Ahogyan azt a
  6.1. táblázat
  is szemlélteti, az ellenőrzési nyomvonal tíz vizsgált programból csak három esetében volt megfelelő. A többi programnál az elszámolt kiadások egy részéről csak kevés vagy egyáltalán semmilyen alátámasztó bizonyíték nem állt rendelkezésre. Az alátámasztó dokumentáció gyűjtésének vagy megőrzésének elmulasztása megnehezíti annak ellenőrzését, hogy a kiadás szabályszerű volt-e vagy sem.

| 6.17. | A fennmaradó 7 programból 3 esetében a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek. |
| --- | --- |

6.17.

A fennmaradó 7 programból 3 esetében a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek.

6.1. tábla – A főbb szabályozási követelmények betartása az ellenőrzések során

| Ellenőrzött programok | Szabályozási követelmények |
| --- | --- |
| A feladatok elkülönítése | Ellenőrzési nyomvonal | Napi irányítási ellenőrzések | Behajtási eljárások | Időközi hitelesítés | Független, mintavétel alapján történő ellenőrzés | Előrehaladás a független, mintavétel alapján történő ellenőrzésben | Programokat lezáró szerv létrehozása | A végső jóváhagyás előkészítése |
| ERFA Interreg IIIA, Franciaország-Belgium | | | | | | | | | |
| ERFA 1. célkitűzés, Egyesült Királyság (D. Yorkshire) | | | | | | | | | |
| ERFA 2. célkitűzés, Olaszország (Lazio) | | | | N/F | | | | | |
| ERFA 2. célkitűzés, Németország (Északrajna-Vesztfália) | | | | | | | | | |
| ERFA 1. célkitűzés, Görögország (versenyképesség) | | | | | | | | | |
| ESZA EQUAL közösségi kezdeményezés, Olaszország | | | | | | | | | |
| ESZA 1. célkitűzés, Németország (SPALAR) | | | | | | | | | |
| ESZA 3. célkitűzés, Egyesült Királyság | | | | | | | | | |
| ESZA EQUAL közösségi kezdeményezés, Spanyolország | | | | | | | | | |
| HOPE 1. célkitűzés, Franciaország | | | | | | | | N/F | N/F |

Ellenőrzött programok

Szabályozási követelmények

A feladatok elkülönítése

Ellenőrzési nyomvonal

Napi irányítási ellenőrzések

Behajtási eljárások

Időközi hitelesítés

Független, mintavétel alapján történő ellenőrzés

Előrehaladás a független, mintavétel alapján történő ellenőrzésben

Programokat lezáró szerv létrehozása

A végső jóváhagyás előkészítése

ERFA Interreg IIIA, Franciaország-Belgium

ERFA 1. célkitűzés, Egyesült Királyság (D. Yorkshire)

ERFA 2. célkitűzés, Olaszország (Lazio)

N/F

ERFA 2. célkitűzés, Németország (Északrajna-Vesztfália)

ERFA 1. célkitűzés, Görögország (versenyképesség)

ESZA EQUAL közösségi kezdeményezés, Olaszország

ESZA 1. célkitűzés, Németország (SPALAR)

ESZA 3. célkitűzés, Egyesült Királyság

ESZA EQUAL közösségi kezdeményezés, Spanyolország

HOPE 1. célkitűzés, Franciaország

N/F

N/F

Jelmagyarázat

| | Az ellenőrzés megfelelt a szabályozási követelményeknek |
| --- | --- |
| | Az ellenőrzés részben megfelelt a szabályozási követelményeknek |
| | Az ellenőrzés nem felelt meg a szabályozási követelményeknek |
| N/F = Nem felmért. |

Az ellenőrzés megfelelt a szabályozási követelményeknek

Az ellenőrzés részben megfelelt a szabályozási követelményeknek

Az ellenőrzés nem felelt meg a szabályozási követelményeknek

N/F = Nem felmért.

| 6.18. | Az ellenőrzési nyomvonal mellett egyéb ellenőrzésekre, például napi irányítási ellenőrzésekre is szükség van. A tagállamnak rendelkeznie kell olyan irányítási rendszerrel, amellyel ellenőrizni tudja, hogy a projekteket az uniós előírásoknak megfelelően valósítják-e meg. A napi irányítási ellenőrzés a legeredményesebb módszer arra, hogy az esetleges gondokat még a kiadások Bizottság felé történő elszámolását megelőzően feltárják vagy kezeljék. A
  6.1. táblázatból
  kitűnik, hogy a napi irányítási ellenőrzéseket nem minden ellenőrzött program esetében hajtották végre az előírásoknak megfelelően. Egyes esetekben nem végeztek elegendő ellenőrzést. Amikor pedig ellenőrzéseket végeztek, azok nem mindig terjedtek ki elég részletesen a kiadások támogathatóságának szempontjaira. Bizonyos esetekben az ellenőrzések csupán a dokumentáció áttekintésére korlátozódtak, ami nem tette lehetővé annak ellenőrzését, hogy az elszámolt kiadás valóban felmerült-e, és hogy az a közösségi költségvetésből támogatható-e. |
| --- | --- |

6.18.

Az ellenőrzési nyomvonal mellett egyéb ellenőrzésekre, például napi irányítási ellenőrzésekre is szükség van. A tagállamnak rendelkeznie kell olyan irányítási rendszerrel, amellyel ellenőrizni tudja, hogy a projekteket az uniós előírásoknak megfelelően valósítják-e meg. A napi irányítási ellenőrzés a legeredményesebb módszer arra, hogy az esetleges gondokat még a kiadások Bizottság felé történő elszámolását megelőzően feltárják vagy kezeljék. A
  6.1. táblázatból
  kitűnik, hogy a napi irányítási ellenőrzéseket nem minden ellenőrzött program esetében hajtották végre az előírásoknak megfelelően. Egyes esetekben nem végeztek elegendő ellenőrzést. Amikor pedig ellenőrzéseket végeztek, azok nem mindig terjedtek ki elég részletesen a kiadások támogathatóságának szempontjaira. Bizonyos esetekben az ellenőrzések csupán a dokumentáció áttekintésére korlátozódtak, ami nem tette lehetővé annak ellenőrzését, hogy az elszámolt kiadás valóban felmerült-e, és hogy az a közösségi költségvetésből támogatható-e.

| 6.18. | Az érintett 10 programból 4 esetében a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek. A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel ezen ellenőrzések kiemelt fontosságát illetően, és nemrégiben egy dokumentumot bocsátott ki a tagállamok számára, amelyben kifejti a saját ellenőrzéseinek eredményeire épülő helyes gyakorlatokat. |
| --- | --- |

6.18.

Az érintett 10 programból 4 esetében a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek. A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel ezen ellenőrzések kiemelt fontosságát illetően, és nemrégiben egy dokumentumot bocsátott ki a tagállamok számára, amelyben kifejti a saját ellenőrzéseinek eredményeire épülő helyes gyakorlatokat.

| 6.19. | Az illetékes kifizető hatóságnak igazolnia kell, hogy a Bizottság felé elszámolt kiadások (a projektek költségnyilatkozatainak gyűjteménye) minden szükséges feltételnek megfelelnek. A
  6.1. táblázatból
  azonban kitűnik, hogy hét esetben a kiadások időközi igazolására szolgáló napi irányítási ellenőrzések nem az előírásoknak megfelelően történtek. Ezek a hiányosságok arra utalnak, hogy a kiadásokat anélkül térítették vissza, hogy az irányító vagy kifizető hatóságok eredményesen elvégezték volna a szükséges ellenőrzéseket. |
| --- | --- |

6.19.

Az illetékes kifizető hatóságnak igazolnia kell, hogy a Bizottság felé elszámolt kiadások (a projektek költségnyilatkozatainak gyűjteménye) minden szükséges feltételnek megfelelnek. A
  6.1. táblázatból
  azonban kitűnik, hogy hét esetben a kiadások időközi igazolására szolgáló napi irányítási ellenőrzések nem az előírásoknak megfelelően történtek. Ezek a hiányosságok arra utalnak, hogy a kiadásokat anélkül térítették vissza, hogy az irányító vagy kifizető hatóságok eredményesen elvégezték volna a szükséges ellenőrzéseket.

| 6.19. | Az érintett 7 programból 2 esetében a Számvevőszék úgy találta, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek. A Bizottság nemrégiben egy dokumentumot bocsátott ki a tagállamok számára, amelyben kifejti a helyes gyakorlatokat a tagállamokban való bizottsági ellenőrzések megállapításaira épülő igazolási funkcióval kapcsolatban. |
| --- | --- |

6.19.

Az érintett 7 programból 2 esetében a Számvevőszék úgy találta, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek. A Bizottság nemrégiben egy dokumentumot bocsátott ki a tagállamok számára, amelyben kifejti a helyes gyakorlatokat a tagállamokban való bizottsági ellenőrzések megállapításaira épülő igazolási funkcióval kapcsolatban.

| 6.20. | Egy független tagállami szervnek ezenkívül kiegészítő ellenőrzéseket kell végrehajtania, hogy ellenőrizze a kiépített rendszerek működésének eredményességét, és megerősítse a napi irányítási és kifizetési ellenőrzések által már felülvizsgált költségnyilatkozatokból vett minta pontosságát. Röviden összefoglalva a szabályok független, mintavétel alapján történő ellenőrzéseket írnak elő. A
  6.1. táblázatból
  kitűnik, hogy négy vizsgált programnál nem történt meg a szükséges előrelépés a független, mintavétel alapján történő ellenőrzések végzésében. |
| --- | --- |

6.20.

Egy független tagállami szervnek ezenkívül kiegészítő ellenőrzéseket kell végrehajtania, hogy ellenőrizze a kiépített rendszerek működésének eredményességét, és megerősítse a napi irányítási és kifizetési ellenőrzések által már felülvizsgált költségnyilatkozatokból vett minta pontosságát. Röviden összefoglalva a szabályok független, mintavétel alapján történő ellenőrzéseket írnak elő. A
  6.1. táblázatból
  kitűnik, hogy négy vizsgált programnál nem történt meg a szükséges előrelépés a független, mintavétel alapján történő ellenőrzések végzésében.

| 6.20. | Az érintett 4 programból 4 esetében a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek. A Bizottság 2003-ban útmutató dokumentumot adott ki a mintavétel alapján történő független ellenőrzések végrehajtásáról, azért, hogy e munkához előmozdítsa a kielégítő és következetes szabványokat. A Bizottság a késések azonosítása céljából az éves kétoldalú találkozók alkalmával a tagállamokkal szisztematikus módon felülvizsgálja a mintavétel alapján történő ellenőrzések területén tett előrelépéseket. |
| --- | --- |

6.20.

Az érintett 4 programból 4 esetében a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a rendszerek részben felelnek meg a követelményeknek. A Bizottság 2003-ban útmutató dokumentumot adott ki a mintavétel alapján történő független ellenőrzések végrehajtásáról, azért, hogy e munkához előmozdítsa a kielégítő és következetes szabványokat. A Bizottság a késések azonosítása céljából az éves kétoldalú találkozók alkalmával a tagállamokkal szisztematikus módon felülvizsgálja a mintavétel alapján történő ellenőrzések területén tett előrelépéseket.

| 6.21. | A tagállamoknak végül az egyes programok lezárásakor a Bizottságnak leadott zárónyilatkozattal kell igazolniuk a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Ezt a nyilatkozatot olyan szervnek kell kiállítania, amely független mind a kijelölt irányító hatóságtól, mind a kifizető hatóságnál az időközi és lezáró nyilatkozatok elkészítéséért felelős személytől vagy osztálytól, mind pedig a közbenső szervektől. A
  6.1. táblázatból
  kitűnik, hogy hat vizsgált program esetében a végső kifizetés elfogadására való felkészülés kielégítő. |
| --- | --- |

6.21.

A tagállamoknak végül az egyes programok lezárásakor a Bizottságnak leadott zárónyilatkozattal kell igazolniuk a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Ezt a nyilatkozatot olyan szervnek kell kiállítania, amely független mind a kijelölt irányító hatóságtól, mind a kifizető hatóságnál az időközi és lezáró nyilatkozatok elkészítéséért felelős személytől vagy osztálytól, mind pedig a közbenső szervektől. A
  6.1. táblázatból
  kitűnik, hogy hat vizsgált program esetében a végső kifizetés elfogadására való felkészülés kielégítő.

A strukturális alapok korábbi programjai

Nem került sor korrekciókra és sokat késett a programok lezárása

| 6.22. | A Bizottság 2005-ben továbbra is folyósított lezáró kifizetéseket az előző támogatási időszak strukturális alapjaiból finanszírozott programok számára. Akárcsak a jelenlegi programoknál, az 1994 és 1999 közötti programok lezárásakor a tagállamok igazolják a programok során elszámolt összes kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság háromféle módon ellenőrzi ezen igazolások megbízhatóságát; egyrészt a tagállamokban lezárás előtt ellenőriz bizonyos programokat, másrészt áttekinti valamennyi program tagállamok által benyújtott záró dokumentációját, és végül utólagosan ellenőriz bizonyos lezárt, vagy a lezárás folyamatában lévő programokat. |
| --- | --- |

6.22.

A Bizottság 2005-ben továbbra is folyósított lezáró kifizetéseket az előző támogatási időszak strukturális alapjaiból finanszírozott programok számára. Akárcsak a jelenlegi programoknál, az 1994 és 1999 közötti programok lezárásakor a tagállamok igazolják a programok során elszámolt összes kiadás jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság háromféle módon ellenőrzi ezen igazolások megbízhatóságát; egyrészt a tagállamokban lezárás előtt ellenőriz bizonyos programokat, másrészt áttekinti valamennyi program tagállamok által benyújtott záró dokumentációját, és végül utólagosan ellenőriz bizonyos lezárt, vagy a lezárás folyamatában lévő programokat.

| 6.23. | A
  6.2. táblázatból
  kitűnik, hogy 2006 márciusa végén jelentős számú program továbbra is lezáratlan maradt. |
| --- | --- |

6.23.

A
  6.2. táblázatból
  kitűnik, hogy 2006 márciusa végén jelentős számú program továbbra is lezáratlan maradt.

| 6.23. | A programok csak akkor számítanak lezártnak a táblázatban, amennyiben mind a végső kifizetés – és ha az fennáll – mind a kötelezettségvállalás megtörtént. Az 1994–1999 közötti programokat illető, ki nem fizetett kötelezettségvállalásokat 2005. végén összesen 1,4 milliárd EUR-ban (az elhatározott közösségi hozzájárulás 0,89 %-a) határozták meg, ami jelzi a kifizetések és végrehajtott kötelezettségvállalás-visszavonások összegét. |
| --- | --- |

6.23.

A programok csak akkor számítanak lezártnak a táblázatban, amennyiben mind a végső kifizetés – és ha az fennáll – mind a kötelezettségvállalás megtörtént. Az 1994–1999 közötti programokat illető, ki nem fizetett kötelezettségvállalásokat 2005. végén összesen 1,4 milliárd EUR-ban (az elhatározott közösségi hozzájárulás 0,89 %-a) határozták meg, ami jelzi a kifizetések és végrehajtott kötelezettségvállalás-visszavonások összegét.

A továbbra is lezáratlan programok közé elsősorban azok tartoznak, amelyek esetében a tagállam vitatja a pénzügyi korrekciókat, és a hivatalos határozat meghozása még hátra van, valamint azok a programok, amelyekben néhány projekt bírósági eljárás tárgyát képezi a fennálló összeg kifizetését vagy az arra vonatkozó kötelezettségvállalás visszavonását akadályozó tagállamban.

| 6.24. | A Számvevőszék a lezárási folyamat ellenőrzésekor három esetben megállapította, hogy a Bizottság pénzügyi korrekció nélkül zárt le programokat annak ellenére, hogy jelentős fenntartásokat fogalmazott meg az igazolt kiadások tekintetében. |
| --- | --- |

6.24.

A Számvevőszék a lezárási folyamat ellenőrzésekor három esetben megállapította, hogy a Bizottság pénzügyi korrekció nélkül zárt le programokat annak ellenére, hogy jelentős fenntartásokat fogalmazott meg az igazolt kiadások tekintetében.

| 6.24. | A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait, és adott esetben végrehajtja a szükséges korrekciókat. |
| --- | --- |

6.24.

A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait, és adott esetben végrehajtja a szükséges korrekciókat.

| 6.25. | A Számvevőszék számos olyan esetet is feltárt, ahol a programokat későn zárták le, mivel a Bizottságnál nagyon elhúzódott a lezárási folyamat. Noha előfordulhatnak összetett problémák, ezek nem magyarázzák meg teljes mértékben, hogy a Bizottság miért késik (esetenként több mint egy évet) a tagállam megkeresésével. |
| --- | --- |

6.25.

A Számvevőszék számos olyan esetet is feltárt, ahol a programokat későn zárták le, mivel a Bizottságnál nagyon elhúzódott a lezárási folyamat. Noha előfordulhatnak összetett problémák, ezek nem magyarázzák meg teljes mértékben, hogy a Bizottság miért késik (esetenként több mint egy évet) a tagállam megkeresésével.

| 6.25. | Néhány esetben a kívánatosnál hosszabb késések álltak be, ami bizonyos esetekben jogi és pénzügyi kérdésekben való konzultációt követelt meg. |
| --- | --- |

6.25.

Néhány esetben a kívánatosnál hosszabb késések álltak be, ami bizonyos esetekben jogi és pénzügyi kérdésekben való konzultációt követelt meg.

6.2. táblázat – 2005. december 31-ével és 2006. március 31-ével lezárt 1994–1999 között a strukturális alapokból finanszírozott programok

| Költségvetési terület (2) | Összesen | 2005 előtt lezárt | 2005. december 31-ével lezárt | 2006. március 31-ével lezárt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Programok száma (3) | Jóváhagyott közösségi hozzájárulás (EUR) | Programok száma | Kifizetett közösségi hozzájárulás összesen (EUR) | Programok száma | Kifizetett közösségi hozzájárulás összesen (EUR) | Programok száma | Kifizetett közösségi hozzájárulás összesen (EUR) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap |
| 1. célkitűzés | 181 | 57 571 255 951 | 94 | 37 550 653 114 | 112 | 42 887 087 630 | 112 | 42 887 087 630 |
| 2. célkitűzés 1994–1996 | 84 | 5 165 903 927 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 | 82 | 4 581 143 406 |
| 2. célkitűzés 1997–1999 | 73 | 7 157 716 211 | 48 | 3 132 569 307 | 62 | 4 760 119 585 | 64 | 4 803 858 386 |
| 5b. célkitűzés | 84 | 3 302 548 791 | 62 | 2 458 401 459 | 80 | 3 099 127 079 | 80 | 3 099 127 079 |
| 6. célkitűzés | 2 | 355 453 472 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Közösségi kezdeményezések | 520 | 9 223 064 769 | 326 | 3 916 629 881 | 425 | 5 660 960 735 | 431 | 6 189 811 196 |
| Összesen | 944 | 82 775 943 121 | 611 | 51 586 884 014 | 763 | 61 322 292 754 | 771 | 61 894 882 016 |
| Európai Szociális Alap |
| 1. célkitűzés | 102 | 22 806 888 948 | 59 | 9 800 246 487 | 76 | 16 659 397 467 | 89 | 18 121 641 456 |
| 2. célkitűzés 1994–1996 | 82 | 1 597 251 132 | 79 | 1 341 684 839 | 79 | 1 358 409 253 | 81 | 1 362 443 873 |
| 2. célkitűzés 1997–1999 | 72 | 2 112 708 834 | 43 | 732 343 850 | 55 | 1 180 807 704 | 62 | 1 481 524 409 |
| 3. célkitűzés | 56 | 13 221 222 835 | 30 | 6 568 750 561 | 37 | 7 498 226 022 | 44 | 8 564 234 926 |
| 4. célkitűzés | 16 | 2 614 128 525 | 11 | 1 324 982 251 | 12 | 1 691 290 757 | 12 | 1 691 290 757 |
| 5b. célkitűzés | 83 | 1 057 483 760 | 54 | 489 410 848 | 67 | 632 292 214 | 77 | 719 766 953 |
| 6. célkitűzés | 2 | 177 902 801 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Közösségi kezdeményezések | 373 | 4 664 895 421 | 244 | 1 497 206 934 | 303 | 1 887 130 714 | 334 | 2 000 499 278 |
| Összesen | 786 | 48 252 482 256 | 522 | 21 915 926 019 | 631 | 31 068 854 380 | 701 | 34 102 701 900 |
| Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap – Orientációs Részleg |
| 1. célkitűzés | 69 | 14 301 716 000 | 34 | 4 721 652 121 | 45 | 8 217 740 619 | 46 | 8 220 980 619 |
| 5a. célkitűzés | 66 | 5 544 906 000 | 43 | 1 728 707 188 | 52 | 3 641 981 610 | 53 | 3 661 092 924 |
| 5b. célkitűzés | 84 | 3 163 701 000 | 46 | 1 772 582 355 | 68 | 2 529 075 438 | 70 | 2 574 734 130 |
| 6. célkitűzés | 2 | 288 794 000 | 1 | 211 137 456 | 2 | 280 353 550 | 2 | 280 353 550 |
| Közösségi kezdeményezések | 167 | 1 156 618 000 | 106 | 534 783 853 | 143 | 814 595 982 | 144 | 814 903 270 |
| Összesen | 388 | 24 455 735 000 | 230 | 8 968 862 973 | 310 | 15 483 747 199 | 315 | 15 552 064 493 |
| Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz |
| 1. célkitűzés | 18 | 1 797 039 031 | 2 | 127 659 610 | 8 | 288 574 118 | 8 | 288 574 118 |
| 5a. célkitűzés | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 5 | 116 682 777 | 6 | 154 373 993 |
| 6. célkitűzés | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 2 | 6 761 577 | 2 | 6 761 577 |
| Közösségi kezdeményezések | 20 | 127 103 242 | 6 | 14 058 058 | 12 | 22 225 543 | 12 | 22 225 543 |
| Összesen | 52 | 2 782 833 273 | 11 | 168 956 952 | 27 | 434 244 015 | 28 | 471 935 231 |
| ÖSSZESEN | 2 170 | 158 266 993 650 | 1 374 | 82 640 629 958 | 1 731 | 108 309 138 348 | 1 815 | 112 021 583 640 |
| Forrás: A táblázatot a Bizottság adatai alapján a Számvevőszék készítette. |

Költségvetési terület (2)

Összesen

2005 előtt lezárt

2005. december 31-ével lezárt

2006. március 31-ével lezárt

Programok száma (3)

Jóváhagyott közösségi hozzájárulás (EUR)

Programok száma

Kifizetett közösségi hozzájárulás összesen (EUR)

Programok száma

Kifizetett közösségi hozzájárulás összesen (EUR)

Programok száma

Kifizetett közösségi hozzájárulás összesen (EUR)

Európai Regionális Fejlesztési Alap

1. célkitűzés

181

57 571 255 951

94

37 550 653 114

112

42 887 087 630

112

42 887 087 630

2. célkitűzés 1994–1996

84

5 165 903 927

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

82

4 581 143 406

2. célkitűzés 1997–1999

73

7 157 716 211

48

3 132 569 307

62

4 760 119 585

64

4 803 858 386

5b. célkitűzés

84

3 302 548 791

62

2 458 401 459

80

3 099 127 079

80

3 099 127 079

6. célkitűzés

2

355 453 472

2

333 854 319

2

333 854 319

2

333 854 319

Közösségi kezdeményezések

520

9 223 064 769

326

3 916 629 881

425

5 660 960 735

431

6 189 811 196

Összesen

944

82 775 943 121

611

51 586 884 014

763

61 322 292 754

771

61 894 882 016

Európai Szociális Alap

1. célkitűzés

102

22 806 888 948

59

9 800 246 487

76

16 659 397 467

89

18 121 641 456

2. célkitűzés 1994–1996

82

1 597 251 132

79

1 341 684 839

79

1 358 409 253

81

1 362 443 873

2. célkitűzés 1997–1999

72

2 112 708 834

43

732 343 850

55

1 180 807 704

62

1 481 524 409

3. célkitűzés

56

13 221 222 835

30

6 568 750 561

37

7 498 226 022

44

8 564 234 926

4. célkitűzés

16

2 614 128 525

11

1 324 982 251

12

1 691 290 757

12

1 691 290 757

5b. célkitűzés

83

1 057 483 760

54

489 410 848

67

632 292 214

77

719 766 953

6. célkitűzés

2

177 902 801

2

161 300 249

2

161 300 249

2

161 300 249

Közösségi kezdeményezések

373

4 664 895 421

244

1 497 206 934

303

1 887 130 714

334

2 000 499 278

Összesen

786

48 252 482 256

522

21 915 926 019

631

31 068 854 380

701

34 102 701 900

Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap – Orientációs Részleg

1. célkitűzés

69

14 301 716 000

34

4 721 652 121

45

8 217 740 619

46

8 220 980 619

5a. célkitűzés

66

5 544 906 000

43

1 728 707 188

52

3 641 981 610

53

3 661 092 924

5b. célkitűzés

84

3 163 701 000

46

1 772 582 355

68

2 529 075 438

70

2 574 734 130

6. célkitűzés

2

288 794 000

1

211 137 456

2

280 353 550

2

280 353 550

Közösségi kezdeményezések

167

1 156 618 000

106

534 783 853

143

814 595 982

144

814 903 270

Összesen

388

24 455 735 000

230

8 968 862 973

310

15 483 747 199

315

15 552 064 493

Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz

1. célkitűzés

18

1 797 039 031

2

127 659 610

8

288 574 118

8

288 574 118

5a. célkitűzés

12

850 431 000

2

23 715 837

5

116 682 777

6

154 373 993

6. célkitűzés

2

8 260 000

1

3 523 447

2

6 761 577

2

6 761 577

Közösségi kezdeményezések

20

127 103 242

6

14 058 058

12

22 225 543

12

22 225 543

Összesen

52

2 782 833 273

11

168 956 952

27

434 244 015

28

471 935 231

ÖSSZESEN

2 170

158 266 993 650

1 374

82 640 629 958

1 731

108 309 138 348

1 815

112 021 583 640

Forrás: A táblázatot a Bizottság adatai alapján a Számvevőszék készítette.

A hibák kihatnak a projektköltségekre

| 6.26. | A Számvevőszék jelentős hibákat állapított meg a projektek költségnyilatkozataiban az 1994 és 1999 közötti időszak programjaiból (4) vett valamennyi mintában; 65 vizsgált projektből 33-at jelentős hibák jellemeztek. A leggyakrabban előforduló hibák hasonlóak voltak a jelenlegi programok mintájában találtakkal (lásd 6.14. bekezdés). |
| --- | --- |

6.26.

A Számvevőszék jelentős hibákat állapított meg a projektek költségnyilatkozataiban az 1994 és 1999 közötti időszak programjaiból (4) vett valamennyi mintában; 65 vizsgált projektből 33-at jelentős hibák jellemeztek. A leggyakrabban előforduló hibák hasonlóak voltak a jelenlegi programok mintájában találtakkal (lásd 6.14. bekezdés).

| 6.26. | A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait és biztosítja a szükséges korrekciók alkalmazását. |
| --- | --- |

6.26.

A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait és biztosítja a szükséges korrekciók alkalmazását.

| 6.27. | Az ellenőrzött minta három programjának esetében (ERFA 1. célkitűzés Írország [Ipari fejlesztés], ESZA 1. célkitűzés Németország [Sachsen] és ESZA 3. célkitűzés Svédország) az ellenőrzésre kiválasztott kedvezményezettek nem őrizték meg az elszámolt költségeket alátámasztó bizonyítékokat (5). |
| --- | --- |

6.27.

Az ellenőrzött minta három programjának esetében (ERFA 1. célkitűzés Írország [Ipari fejlesztés], ESZA 1. célkitűzés Németország [Sachsen] és ESZA 3. célkitűzés Svédország) az ellenőrzésre kiválasztott kedvezményezettek nem őrizték meg az elszámolt költségeket alátámasztó bizonyítékokat (5).

| 6.27. | A 3. lábjegyzet vonatkozásában: a következő programozási időszakra nézve a dokumentumok megőrzésének időtartama csak a részleges lezárásban szereplő műveletek esetében csökkentendő. Ezen megállapodás keretében a tagállamok meghatározott kiadáskimutatást és zárónyilatkozatot mutatnak fel az adott év végén lezárt projektek esetében, valamint az érintett műveletek tekintetében a dokumentumok megőrzésének hároméves időtartama a részleges lezárást követő év elejétől számítandó. Ez a lehetőség a tagállamok azon kérésének tesz eleget, amely szerint egyszerűsíteni kell a lezáráskor az igazgatási munkát és csökkenteni a kedvezményezettekre nehezedő terheket. |
| --- | --- |

6.27.

A 3. lábjegyzet vonatkozásában: a következő programozási időszakra nézve a dokumentumok megőrzésének időtartama csak a részleges lezárásban szereplő műveletek esetében csökkentendő. Ezen megállapodás keretében a tagállamok meghatározott kiadáskimutatást és zárónyilatkozatot mutatnak fel az adott év végén lezárt projektek esetében, valamint az érintett műveletek tekintetében a dokumentumok megőrzésének hároméves időtartama a részleges lezárást követő év elejétől számítandó. Ez a lehetőség a tagállamok azon kérésének tesz eleget, amely szerint egyszerűsíteni kell a lezáráskor az igazgatási munkát és csökkenteni a kedvezményezettekre nehezedő terheket.

| 6.28. | Egyes hibák a 2000 és 2006 közötti programokhoz hasonlóan bizonyos 1994 és 1999 közötti egyéni programok projektjeinél is rendszeresen előfordultak. Például: |
| --- | --- |

6.28.

Egyes hibák a 2000 és 2006 közötti programokhoz hasonlóan bizonyos 1994 és 1999 közötti egyéni programok projektjeinél is rendszeresen előfordultak. Például:

| — | az írországi ERFA 1. célkitűzés (ipari fejlesztés) esetében nem volt tisztázott az általános költségek társfinanszírozott és nem társfinanszírozott projektek közötti megoszlása, |
| --- | --- |

—

az írországi ERFA 1. célkitűzés (ipari fejlesztés) esetében nem volt tisztázott az általános költségek társfinanszírozott és nem társfinanszírozott projektek közötti megoszlása,

| — | a svédországi ESZA 3. célkitűzés esetében költségeket számoltak el a projekttámogatókhoz kapcsolódó vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokra, ám ezeket a költségeket semmilyen igazolás nem támasztotta alá, |
| --- | --- |

—

a svédországi ESZA 3. célkitűzés esetében költségeket számoltak el a projekttámogatókhoz kapcsolódó vállalkozások által nyújtott szolgáltatásokra, ám ezeket a költségeket semmilyen igazolás nem támasztotta alá,

| — | a dániai EMOGA Orientációs Részlege esetében nem tájékoztatták a termelőket arról, hogy a támogatást az EU társfinanszírozza, és ezért arra külön jogosultsági szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

a dániai EMOGA Orientációs Részlege esetében nem tájékoztatták a termelőket arról, hogy a támogatást az EU társfinanszírozza, és ezért arra külön jogosultsági szabályok vonatkoznak.

Az ellenőrzések során kulcsfontosságú szabályozási követelményeket nem tartanak be

| 6.29. | A Számvevőszék hat lezárt programból vett minta alapján ellenőrizte a tagállamok kontrollrendszereit, és az utóbbi évekéhez hasonló észrevételeket fogalmazott meg, többek között azt, hogy elmaradt a megfelelő ellenőrzési nyomvonal biztosítása, és hiányosságok merülnek fel a független ellenőrző szerv kontrollmechanizmusában. Ezek a kontrollbeli hiányosságok csorbítják a tagállamok záró költségnyilatkozatainak megbízhatóságát. |
| --- | --- |

6.29.

A Számvevőszék hat lezárt programból vett minta alapján ellenőrizte a tagállamok kontrollrendszereit, és az utóbbi évekéhez hasonló észrevételeket fogalmazott meg, többek között azt, hogy elmaradt a megfelelő ellenőrzési nyomvonal biztosítása, és hiányosságok merülnek fel a független ellenőrző szerv kontrollmechanizmusában. Ezek a kontrollbeli hiányosságok csorbítják a tagállamok záró költségnyilatkozatainak megbízhatóságát.

| 6.29. | A Bizottság a tagállamokban a lezárást megelőzően végrehajtott saját ellenőrzései révén tudatában volt a rendszerek hiányosságainak. A Bizottság éppen a kockázat csökkentése céljából végrehajtotta a záródokumentumok szigorú vizsgálatát, a lezárási folyamatban pénzügyi korrekciókat alkalmazott, ezenkívül lezárási ellenőrzést végzett szúrópróbaszerűen kiválasztott programokon. A Bizottság nyomon követi e vizsgálatokat a szabálytalan kiadások pénzügyi korrekcióival. A korrekciók akkor extrapolálják, ha a hiba anyagi szintű vagy szisztematikus problémák állnak fenn. |
| --- | --- |

6.29.

A Bizottság a tagállamokban a lezárást megelőzően végrehajtott saját ellenőrzései révén tudatában volt a rendszerek hiányosságainak. A Bizottság éppen a kockázat csökkentése céljából végrehajtotta a záródokumentumok szigorú vizsgálatát, a lezárási folyamatban pénzügyi korrekciókat alkalmazott, ezenkívül lezárási ellenőrzést végzett szúrópróbaszerűen kiválasztott programokon. A Bizottság nyomon követi e vizsgálatokat a szabálytalan kiadások pénzügyi korrekcióival. A korrekciók akkor extrapolálják, ha a hiba anyagi szintű vagy szisztematikus problémák állnak fenn.

A Kohéziós Alap

| 6.30. | A Kohéziós Alapból finanszírozott kilenc projekt korlátozott vizsgálata során a Számvevőszék nem tett lényegi észrevételeket. A Számvevőszék ugyanakkor megjegyzi, hogy a Regionális Politikai Főigazgatóság 2005. évi éves nyilatkozata fenntartást fogalmaz meg a spanyol Kohéziós Alap (azaz a Kohéziós Alap fő kedvezményezettjének) felügyeleti és kontrollrendszereivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

6.30.

A Kohéziós Alapból finanszírozott kilenc projekt korlátozott vizsgálata során a Számvevőszék nem tett lényegi észrevételeket. A Számvevőszék ugyanakkor megjegyzi, hogy a Regionális Politikai Főigazgatóság 2005. évi éves nyilatkozata fenntartást fogalmaz meg a spanyol Kohéziós Alap (azaz a Kohéziós Alap fő kedvezményezettjének) felügyeleti és kontrollrendszereivel kapcsolatban.

Pénzügyi korrekciók és a strukturális alapok programjainál a behajtások jelentése

| 6.31. | A strukturális alapokra alkalmazandó szabályok értelmében a pénzügyi korrekciókért elsődlegesen a tagállamok felelnek, azaz amennyiben egyedi vagy rendszeresen visszatérő szabálytalanságok merülnek fel, akkor a tagállam vonja meg a közösségi támogatást a kedvezményezettektől. Amikor a tagállamok ilyen jellegű korrekciókat hajtanak végre, lehetőségük van arra, hogy a nettó veszteség elkerülése érdekében a szabálytalan összegek behajtása helyett más, támogatható kiadásokat vonjanak meg. |
| --- | --- |

6.31.

A strukturális alapokra alkalmazandó szabályok értelmében a pénzügyi korrekciókért elsődlegesen a tagállamok felelnek, azaz amennyiben egyedi vagy rendszeresen visszatérő szabálytalanságok merülnek fel, akkor a tagállam vonja meg a közösségi támogatást a kedvezményezettektől. Amikor a tagállamok ilyen jellegű korrekciókat hajtanak végre, lehetőségük van arra, hogy a nettó veszteség elkerülése érdekében a szabálytalan összegek behajtása helyett más, támogatható kiadásokat vonjanak meg.

| 6.31. | Az 1260/1999/EK rendelet 39. cikkének (1) bekezdése meghatározza a tagállamok azon jogát, hogy egyéb projektekhez újra felhasználhatják a szabálytalanságok miatt megszüntetett, strukturális alapokból származó hozzájárulásokat. Ez összhangban áll azzal a célkitűzéssel, amely szerint a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a legnagyobb hasznuk származhasson a strukturális alapokból. |
| --- | --- |

6.31.

Az 1260/1999/EK rendelet 39. cikkének (1) bekezdése meghatározza a tagállamok azon jogát, hogy egyéb projektekhez újra felhasználhatják a szabálytalanságok miatt megszüntetett, strukturális alapokból származó hozzájárulásokat. Ez összhangban áll azzal a célkitűzéssel, amely szerint a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a legnagyobb hasznuk származhasson a strukturális alapokból.

A tagállamok ilyen esetekben vállalják a kedvezményezetteknek már kifizetett kiadások behajtását, és ezért pénzügyi veszteséget szenvedhetnek. Ahol nincs további, helyettesíthető kiadás – különösen a program végrehajtásának határidejét követően –, a korrekció a közösségi alapok nettó veszteségét eredményezi.

| 6.32. | Amennyiben a tagállamok ezt elmulasztják, a Bizottság is eszközölhet pénzügyi korrekciókat. Ilyen esetekben azonban a helyesbített kiadásokat nem lehet más, támogatható kiadásokkal helyettesíteni, és ez csökkenti a strukturális alapok nettó pénzügyi hozzájárulását (nettó pénzügyi korrekció). |
| --- | --- |

6.32.

Amennyiben a tagállamok ezt elmulasztják, a Bizottság is eszközölhet pénzügyi korrekciókat. Ilyen esetekben azonban a helyesbített kiadásokat nem lehet más, támogatható kiadásokkal helyettesíteni, és ez csökkenti a strukturális alapok nettó pénzügyi hozzájárulását (nettó pénzügyi korrekció).

A pénzügyi korrekciókra csak korlátozottan került sor

| 6.33. | A strukturális alapok és a Kohéziós Alap 2000 és 2006 közötti programjai és projektjei esetében 2005 végéig összesen 1,4 milliárd EUR értékben került sor pénzügyi korrekciókra. A korrekciókat szinte kizárólag a strukturális alapokért felelős főigazgatóságok tagállami ellenőrzései eredményezték, bár a pénzügyi korrekciók kivitelezésére csak 2004-től került sor. Az ilyen korrekciók végrehajtása hosszadalmas folyamat és akár két évet is igénybe vehet. |
| --- | --- |

6.33.

A strukturális alapok és a Kohéziós Alap 2000 és 2006 közötti programjai és projektjei esetében 2005 végéig összesen 1,4 milliárd EUR értékben került sor pénzügyi korrekciókra. A korrekciókat szinte kizárólag a strukturális alapokért felelős főigazgatóságok tagállami ellenőrzései eredményezték, bár a pénzügyi korrekciók kivitelezésére csak 2004-től került sor. Az ilyen korrekciók végrehajtása hosszadalmas folyamat és akár két évet is igénybe vehet.

| 6.33. | Tekintettel a tagállamok azon jogára, hogy ellenőrzött félként reagálhatnak az ellenőrzés eredményeire, valamint az alkalmazandó rendeletekben meghatározott pénzügyi korrekciós eljárásra, elkerülhetetlen az ellenőrzési eredmények és a pénzügyi korrekciók közötti időbeli késés. |
| --- | --- |

6.33.

Tekintettel a tagállamok azon jogára, hogy ellenőrzött félként reagálhatnak az ellenőrzés eredményeire, valamint az alkalmazandó rendeletekben meghatározott pénzügyi korrekciós eljárásra, elkerülhetetlen az ellenőrzési eredmények és a pénzügyi korrekciók közötti időbeli késés.

| 6.34. | Noha a legtöbb szabálytalanságot a Bizottság saját ellenőrzései állapították meg, a Bizottság – a szabályokkal összhangban – a tagállamokat kérte fel a szükséges kiigazító intézkedések meghozatalára. A tagállamoknak tehát volt lehetőségük ezeket az összegeket támogatható kiadásokkal helyettesíteni. |
| --- | --- |

6.34.

Noha a legtöbb szabálytalanságot a Bizottság saját ellenőrzései állapították meg, a Bizottság – a szabályokkal összhangban – a tagállamokat kérte fel a szükséges kiigazító intézkedések meghozatalára. A tagállamoknak tehát volt lehetőségük ezeket az összegeket támogatható kiadásokkal helyettesíteni.

| 6.34. | A 6.31. pontban adott válasznak megfelelően a tagállamok nem mindig képesek helyettesíteni a szabálytalan összegeket. A lezáráskor a pénzügyi korrekciók általában nem járnak az EU-finanszírozás nettó csökkentésével. |
| --- | --- |

6.34.

A 6.31. pontban adott válasznak megfelelően a tagállamok nem mindig képesek helyettesíteni a szabálytalan összegeket. A lezáráskor a pénzügyi korrekciók általában nem járnak az EU-finanszírozás nettó csökkentésével.

| 6.35. | Mivel a nettó pénzügyi korrekciók (0,5 milliárd EUR) korlátozottak, a tagállamokat semmi sem ösztönzi arra, hogy intézkedéseket tegyenek a szabálytalanságok megelőzésére, és javítsák irányítási és kontrollrendszereiket. |
| --- | --- |

6.35.

Mivel a nettó pénzügyi korrekciók (0,5 milliárd EUR) korlátozottak, a tagállamokat semmi sem ösztönzi arra, hogy intézkedéseket tegyenek a szabálytalanságok megelőzésére, és javítsák irányítási és kontrollrendszereiket.

| 6.35. | A Bizottság ellenőrzési munkája eléri hatását anélkül, hogy szükségszerűen nettó pénzügyi korrekciókhoz vezetne, ami az 1260/1999/EK tanácsi rendelet 39. cikkének (1) bekezdésében lévő rendelkezések tekintetében csak akkor alkalmazható, ha a tagállam nem hoz intézkedést. |
| --- | --- |

6.35.

A Bizottság ellenőrzési munkája eléri hatását anélkül, hogy szükségszerűen nettó pénzügyi korrekciókhoz vezetne, ami az 1260/1999/EK tanácsi rendelet 39. cikkének (1) bekezdésében lévő rendelkezések tekintetében csak akkor alkalmazható, ha a tagállam nem hoz intézkedést.

Nem megfelelő a tagállamok behajtási intézkedésekkel kapcsolatos jelentéstétele

| 6.36. | A tagállamok kötelesek rendszeresen beszámolni a Bizottságnak a közösségi hozzájárulás törléséről, az irányítási és kontrollrendszerek kiigazításairól és a behajtandó összegekről. A Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok ezekről nem nyújtottak rendszeres tájékoztatást, és ezáltal az irányítási és kontrollrendszerek működésének egyik fontos mutatójától fosztották meg a Bizottságot. |
| --- | --- |

6.36.

A tagállamok kötelesek rendszeresen beszámolni a Bizottságnak a közösségi hozzájárulás törléséről, az irányítási és kontrollrendszerek kiigazításairól és a behajtandó összegekről. A Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok ezekről nem nyújtottak rendszeres tájékoztatást, és ezáltal az irányítási és kontrollrendszerek működésének egyik fontos mutatójától fosztották meg a Bizottságot.

| 6.36. | A Bizottság lépéseket tesz azért, hogy emlékeztesse a tagállamokat kötelezettségeikre, és felügyeli az azoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

6.36.

A Bizottság lépéseket tesz azért, hogy emlékeztesse a tagállamokat kötelezettségeikre, és felügyeli az azoknak való megfelelést.

A Bizottság azonban számos forrásból bizonyos információkhoz jut azt illetően, hogy a tagállamok hogyan kezelik a szabálytalanságokat és az azokhoz kapcsolódó pénzügyi korrekciókat, illetve behajtásokat: szabálytalanságbejelentő rendszer, éves ellenőrzési jelentések, éves koordinációs ülések és saját ellenőrzési munkája. A Bizottság ezen információt kockázatértékeléséhez és ellenőrzésének tervezéséhez használja fel.

| 6.37. | A Bizottság számára visszatérítés céljából benyújtott tagállami költségnyilatkozatoknak a fent említett rendszeres jelentéseken kívül az előző nyilatkozat óta eszközölt behajtások adatait is tartalmazniuk kell. A rendszeres tagállami tájékoztatás hiánya ellenére azonban a Bizottság nem utasította vissza ezeket a kifizetéseket, és csak 2005-ben tett közzé útmutatást a tagállamok számára a kért tájékoztatás jellegéről. |
| --- | --- |

6.37.

A Bizottság számára visszatérítés céljából benyújtott tagállami költségnyilatkozatoknak a fent említett rendszeres jelentéseken kívül az előző nyilatkozat óta eszközölt behajtások adatait is tartalmazniuk kell. A rendszeres tagállami tájékoztatás hiánya ellenére azonban a Bizottság nem utasította vissza ezeket a kifizetéseket, és csak 2005-ben tett közzé útmutatást a tagállamok számára a kért tájékoztatás jellegéről.

| 6.37. | Az útmutató dokumentumot már 2003 decemberében a tagállamok elé terjesztették. A tapasztalat azonban azt mutatta, hogy ezen útmutató nem adott választ az összes kérdésre, ezért szükségessé vált egy újabb dokumentum. Még ezt megelőzően 2003 júniusában figyelmeztetőt küldtek a tagállamoknak, amelyben emlékeztették őket azon kötelezettségükre, hogy információt kell szolgáltatniuk a behajtásokról minden egyes kiadási nyilatkozatban. |
| --- | --- |

6.37.

Az útmutató dokumentumot már 2003 decemberében a tagállamok elé terjesztették. A tapasztalat azonban azt mutatta, hogy ezen útmutató nem adott választ az összes kérdésre, ezért szükségessé vált egy újabb dokumentum. Még ezt megelőzően 2003 júniusában figyelmeztetőt küldtek a tagállamoknak, amelyben emlékeztették őket azon kötelezettségükre, hogy információt kell szolgáltatniuk a behajtásokról minden egyes kiadási nyilatkozatban.

Mostantól rendszeres jelleggel ellenőrzik, hogy a kifizetésére irányuló kérelem tartalmazza-e a behajtásról szóló információkat, és annak hiányában megszakítják a kifizetési eljárásokat.

Következtetések és ajánlások

Következtetések

| 6.38. | A Számvevőszék rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékból kiderül, hogy a 2005-ös költségvetési év strukturális alapokból folyósított kifizetései nem mentesek a lényeges hibáktól (6.13–6.15. és 6.26–6.28. bekezdés). |
| --- | --- |

6.38.

A Számvevőszék rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékból kiderül, hogy a 2005-ös költségvetési év strukturális alapokból folyósított kifizetései nem mentesek a lényeges hibáktól (6.13–6.15. és 6.26–6.28. bekezdés).

| 6.39. | A számvevőszéki ellenőrzésből kitűnik, hogy a bizottsági felügyelet nem elég eredményes annak a kockázatnak a mérsékléséhez, hogy a tagállamokra bízott ellenőrzések nem tudják megelőzni az eltúlzott vagy nem támogatható költségek visszatérítését (6.16–6.21. és 6.29. bekezdés). |
| --- | --- |

6.39.

A számvevőszéki ellenőrzésből kitűnik, hogy a bizottsági felügyelet nem elég eredményes annak a kockázatnak a mérsékléséhez, hogy a tagállamokra bízott ellenőrzések nem tudják megelőzni az eltúlzott vagy nem támogatható költségek visszatérítését (6.16–6.21. és 6.29. bekezdés).

| 6.39. | A Bizottság a megosztott irányítás keretében az alábbi úton tett lépéseket a kockázat csökkentése érdekében, illetve folytatta hatékony módon a tagállamok irányítási és ellenőrzési feladatait illető teljesítmény felügyeletét: az ellenőrzési rendszerek 2005 végéig történő végrehajtása, a régi 15 tagállamban 274 programon végeztek ellenőrzéseket, ami a strukturális alapok teljes hozzájárulásának 62 %-át teszi ki; cselekvési tervek alkalmazása a tagállamokban a felderített rendszerhiányosságok kijavítása céljából; a kiadás igazolásának leállítása a kifizetésére irányuló kérelmekben jelentős kockázattal járó súlyos hiányosságok kiigazításáig; pénzügyi korrekciók végrehajtása az ellenőrzési munkában talált egyedi hibák vagy rendszerhiányosságok esetében; iránymutatás biztosítása a fő ellenőrzéseket illetően a nemzeti ellenőrök ellenőrzési eredményeiről szóló jelentés javításának segítéséhez – 2005-ben mind a 25 tagállammal tartott kétoldalú ülések. |
| --- | --- |

6.39.

A Bizottság a megosztott irányítás keretében az alábbi úton tett lépéseket a kockázat csökkentése érdekében, illetve folytatta hatékony módon a tagállamok irányítási és ellenőrzési feladatait illető teljesítmény felügyeletét: az ellenőrzési rendszerek 2005 végéig történő végrehajtása, a régi 15 tagállamban 274 programon végeztek ellenőrzéseket, ami a strukturális alapok teljes hozzájárulásának 62 %-át teszi ki; cselekvési tervek alkalmazása a tagállamokban a felderített rendszerhiányosságok kijavítása céljából; a kiadás igazolásának leállítása a kifizetésére irányuló kérelmekben jelentős kockázattal járó súlyos hiányosságok kiigazításáig; pénzügyi korrekciók végrehajtása az ellenőrzési munkában talált egyedi hibák vagy rendszerhiányosságok esetében; iránymutatás biztosítása a fő ellenőrzéseket illetően a nemzeti ellenőrök ellenőrzési eredményeiről szóló jelentés javításának segítéséhez – 2005-ben mind a 25 tagállammal tartott kétoldalú ülések.

A strukturális alapokért felelős főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései beszámolnak ezen intézkedésekről és rámutatnak a tagállami rendszereken végzett javulásokról. A megosztott irányítási rendszer velejárója, hogy bizonyos hibákat és hiányosságokat csak az érintett kiadás visszatérítését követően fedez fel a Bizottság. A pénzügyi korrekciós mechanizmus, valamint a programlezárási eljárás eszközt biztosít a szabálytalan kifizetések helyesbítéséhez.

| 6.40. | A Bizottság megalapozatlanul zárta le az 1994 és 1999 közötti időszak három programját. Egyes programok a Bizottságnál felmerült indokolatlan késedelmek miatt maradtak lezáratlanul (6.22–6.25. bekezdés). |
| --- | --- |

6.40.

A Bizottság megalapozatlanul zárta le az 1994 és 1999 közötti időszak három programját. Egyes programok a Bizottságnál felmerült indokolatlan késedelmek miatt maradtak lezáratlanul (6.22–6.25. bekezdés).

| 6.40. | A lezárási folyamat ezen szakaszában túlsúlyban vannak a komplex és peres ügyek, ami növeli a késés kockázatát. Míg néhány esetben a kívánatosnál hosszabb késés állt be, általánosságban elmondható, hogy a Bizottságnak sikerült lezárni a programok nagy részét. |
| --- | --- |

6.40.

A lezárási folyamat ezen szakaszában túlsúlyban vannak a komplex és peres ügyek, ami növeli a késés kockázatát. Míg néhány esetben a kívánatosnál hosszabb késés állt be, általánosságban elmondható, hogy a Bizottságnak sikerült lezárni a programok nagy részét.

A Bizottság úgy ítélni meg, hogy a 2064/97/EK rendelet végrehajtását illető előzetes ellenőrzéseket magában foglaló lezárási stratégia, a záródokumentumok alapos elemzése és a lezárási ellenőrzés eredményei csökkentik a szabálytalan utolsó részletek kockázatát.

| 6.41. | Nem működnek hatékonyan a strukturális alapok programjainak a behajtások és pénzügyi korrekciók jelentésére szolgáló eljárásai. Ez negatívan hat a felügyeleti és kontrollrendszerek legalapvetőbb céljára, azaz a jogszerűség és szabályszerűség biztosítására (6.31–6.37. bekezdés). |
| --- | --- |

6.41.

Nem működnek hatékonyan a strukturális alapok programjainak a behajtások és pénzügyi korrekciók jelentésére szolgáló eljárásai. Ez negatívan hat a felügyeleti és kontrollrendszerek legalapvetőbb céljára, azaz a jogszerűség és szabályszerűség biztosítására (6.31–6.37. bekezdés).

| 6.41. | A behajtásokról szóló jelentés gyenge pontjait helyesbítették. A Bizottság felügyeleti szerepet illető teljesítményére való hatás korlátozott, tekintettel a rendelkezésére álló egyéb információforrásokra. |
| --- | --- |

6.41.

A behajtásokról szóló jelentés gyenge pontjait helyesbítették. A Bizottság felügyeleti szerepet illető teljesítményére való hatás korlátozott, tekintettel a rendelkezésére álló egyéb információforrásokra.

A pénzügyi korrekciók eljárásait illetően a Bizottság megállapítja, hogy a tagállamok a pénzügyi korrekciókat a bizottsági és saját ellenőrzési munkájuk eredményeként végzik. Még az EU-hozzájárulás nettó csökkentésével nem járó korrekciók is hatással lehetnek a nemzeti költségvetésekre.

Ajánlások

| 6.42. | A Bizottságnak és a tagállamoknak az 1994 és 1999 közötti programokénál jobban kell előkészíteniük a 2000 és 2006 közötti programok lezárását. Az 1994 és 1999 közötti időszak elhúzódó lezárási folyamatai olyan forrásokat vontak el, amelyekkel biztosítható lett volna, hogy a jelenlegi időszak felügyeleti és kontrollrendszerei hatékonyan működjenek. |
| --- | --- |

6.42.

A Bizottságnak és a tagállamoknak az 1994 és 1999 közötti programokénál jobban kell előkészíteniük a 2000 és 2006 közötti programok lezárását. Az 1994 és 1999 közötti időszak elhúzódó lezárási folyamatai olyan forrásokat vontak el, amelyekkel biztosítható lett volna, hogy a jelenlegi időszak felügyeleti és kontrollrendszerei hatékonyan működjenek.

| 6.42. | A 2000–2006 időszak lezárását illetően a Bizottság az előkészítés tekintetében már tárgyalt a tagállamokkal, és részletes útmutató dokumentum kiadására készül. A zárási követelmények is egyre jobban ismertté válnak. Az új időszakban az új szabályozási követelmények (előzetes megfelelés értékelése, éves ellenőrzési vélemény) biztosítani fogják a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek kezdettől fogva történő hatékony működését, még a 2000–2006-os programok egyidejű lezárási munkái ellenére is. A részleges lezárást illető rendelkezések is a lezárási megállapodások még jelentősebb javításához vezethetnek. |
| --- | --- |

6.42.

A 2000–2006 időszak lezárását illetően a Bizottság az előkészítés tekintetében már tárgyalt a tagállamokkal, és részletes útmutató dokumentum kiadására készül. A zárási követelmények is egyre jobban ismertté válnak. Az új időszakban az új szabályozási követelmények (előzetes megfelelés értékelése, éves ellenőrzési vélemény) biztosítani fogják a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek kezdettől fogva történő hatékony működését, még a 2000–2006-os programok egyidejű lezárási munkái ellenére is. A részleges lezárást illető rendelkezések is a lezárási megállapodások még jelentősebb javításához vezethetnek.

| 6.43. | A Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy megfelelően betartották-e a közösségi hozzájárulások törlésére, az irányítási és kontrollrendszerek kiigazításaira, illetve a behajtandó összegekre vonatkozó jelentéstételi intézkedéseket. A Bizottságnak az egyes programozási időszakok során egyenletesebben kell elosztania ellenőrzési tevékenységeit, és gondoskodnia kell arról, hogy a pénzügyi korrekciók eljárásai ösztönzőként szolgáljanak a felügyeleti és kontrollrendszerek javítására. |
| --- | --- |

6.43.

A Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy megfelelően betartották-e a közösségi hozzájárulások törlésére, az irányítási és kontrollrendszerek kiigazításaira, illetve a behajtandó összegekre vonatkozó jelentéstételi intézkedéseket. A Bizottságnak az egyes programozási időszakok során egyenletesebben kell elosztania ellenőrzési tevékenységeit, és gondoskodnia kell arról, hogy a pénzügyi korrekciók eljárásai ösztönzőként szolgáljanak a felügyeleti és kontrollrendszerek javítására.

| 6.43. | A Bizottság iránymutatást adott ki a tagállamoknak a behajtások jelentését illetően és lépéseket tesz annak biztosítására, hogy a többi igényelt információ is benyújtásra kerüljön. A Bizottság ellenőrzési munkájára többéves stratégiát alkalmaz, azért, hogy a program-végrehajtási ciklus alatt számításba vegye a különböző prioritásokat, valamint azt a tényt, hogy egyidejűleg három különböző programra nézve rendelkezik kötelezettségekkel. A Bizottság úgy véli, hogy a rendszerek javításának legfőbb ösztönzését a hatékony ellenőrzési munka és a kellő időben történő nyomon követés szolgálja, annak biztosításához, hogy az ajánlások végrehajtásra kerülnek. A pénzügyi korrekciókról szóló határozatok fontos intézkedést jelentenek abban, hogy lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az eleget tegyen felelősségeinek, azonban rendszerint csak végső megoldásként kellene azokat alkalmazni. |
| --- | --- |

6.43.

A Bizottság iránymutatást adott ki a tagállamoknak a behajtások jelentését illetően és lépéseket tesz annak biztosítására, hogy a többi igényelt információ is benyújtásra kerüljön. A Bizottság ellenőrzési munkájára többéves stratégiát alkalmaz, azért, hogy a program-végrehajtási ciklus alatt számításba vegye a különböző prioritásokat, valamint azt a tényt, hogy egyidejűleg három különböző programra nézve rendelkezik kötelezettségekkel. A Bizottság úgy véli, hogy a rendszerek javításának legfőbb ösztönzését a hatékony ellenőrzési munka és a kellő időben történő nyomon követés szolgálja, annak biztosításához, hogy az ajánlások végrehajtásra kerülnek. A pénzügyi korrekciókról szóló határozatok fontos intézkedést jelentenek abban, hogy lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy az eleget tegyen felelősségeinek, azonban rendszerint csak végső megoldásként kellene azokat alkalmazni.

| 6.44. | A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervben a strukturális intézkedések az uniós költségvetésnek majdnem a felét teszik ki. A következő finanszírozási időszak strukturális intézkedéseire vonatkozóan elfogadott tanácsi rendelkezések a jelenlegi szabályozás által meghatározott pénzügyi ellenőrzési elveken alapulnak. |
| --- | --- |

6.44.

A 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervben a strukturális intézkedések az uniós költségvetésnek majdnem a felét teszik ki. A következő finanszírozási időszak strukturális intézkedéseire vonatkozóan elfogadott tanácsi rendelkezések a jelenlegi szabályozás által meghatározott pénzügyi ellenőrzési elveken alapulnak.

| 6.45. | A Számvevőszék 2005/2. sz. véleményében felhívta a figyelmet a bizottsági javaslatok egyes olyan területeire, amelyek további pontosításra szorulnak. Ettől eltekintve a jogi keret összességében megerősítené a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító mechanizmusokat. A Bizottság és a tagállamok számára a legnagyobb kihívást – amint azt a számvevőszéki ellenőrzések eredményei többszörösen bizonyítják – annak biztosítása jelenti, hogy ezen mechanizmusokat eredményesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

6.45.

A Számvevőszék 2005/2. sz. véleményében felhívta a figyelmet a bizottsági javaslatok egyes olyan területeire, amelyek további pontosításra szorulnak. Ettől eltekintve a jogi keret összességében megerősítené a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító mechanizmusokat. A Bizottság és a tagállamok számára a legnagyobb kihívást – amint azt a számvevőszéki ellenőrzések eredményei többszörösen bizonyítják – annak biztosítása jelenti, hogy ezen mechanizmusokat eredményesen alkalmazzák.

| 6.45. | A Bizottság egyetért, hogy az ellenőrzési mechanizmus hatékony alkalmazásának biztosítása kihívást jelent. Úgy véli, hogy a javított keretrendszer, az egységes ellenőrzési megközelítés értelmében a tagállamokkal való megerősített együttműködés és a beléjük vetett bizalom, valamint az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv segíteni fog a magasabb szintű megfelelés és a hatékony ellenőrzés elérésében. |
| --- | --- |

6.45.

A Bizottság egyetért, hogy az ellenőrzési mechanizmus hatékony alkalmazásának biztosítása kihívást jelent. Úgy véli, hogy a javított keretrendszer, az egységes ellenőrzési megközelítés értelmében a tagállamokkal való megerősített együttműködés és a beléjük vetett bizalom, valamint az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló bizottsági cselekvési terv segíteni fog a magasabb szintű megfelelés és a hatékony ellenőrzés elérésében.

A KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK NYOMON KÖVETÉSE

| 6.46. | A legutóbbi éves jelentések főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követését a
  6.1. melléklet
  mutatja. |
| --- | --- |

6.46.

A legutóbbi éves jelentések főbb észrevételeinek számvevőszéki nyomon követését a
  6.1. melléklet
  mutatja.

| 6.47. | A legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatokban a projektek számvevőszéki ellenőrzése alapján megállapított egyes hibákat a Bizottság néhány esetben nem megfelelően követte nyomon. Ezek az esetek többnyire a 2003-as megbízhatósági nyilatkozat elkészítése céljából ellenőrzött programokhoz kapcsolódnak, és közöttük komoly rendszerhiányosságok is előfordulnak, amelyek kezelésére a Bizottság nem hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

6.47.

A legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatokban a projektek számvevőszéki ellenőrzése alapján megállapított egyes hibákat a Bizottság néhány esetben nem megfelelően követte nyomon. Ezek az esetek többnyire a 2003-as megbízhatósági nyilatkozat elkészítése céljából ellenőrzött programokhoz kapcsolódnak, és közöttük komoly rendszerhiányosságok is előfordulnak, amelyek kezelésére a Bizottság nem hozott intézkedéseket.

| 6.47. | A Számvevőszék által említett esetek az ERFA-ra és az ESZA-ra vonatkoznak. Kérésre minden esetben meghozták a nyomon követési intézkedést, amire a belső konzultációk miatt némi késéssel kerülhetett sor. |
| --- | --- |

6.47.

A Számvevőszék által említett esetek az ERFA-ra és az ESZA-ra vonatkoznak. Kérésre minden esetben meghozták a nyomon követési intézkedést, amire a belső konzultációk miatt némi késéssel kerülhetett sor.

A LEGUTÓBBI ÉVES JELENTÉS ÓTA KÖZZÉTETT KÜLÖNJELENTÉSEK

| 6.48. | A Számvevőszék a legutóbbi éves jelentése óta két különjelentést tett közzé a strukturális intézkedésekről: |
| --- | --- |

6.48.

A Számvevőszék a legutóbbi éves jelentése óta két különjelentést tett közzé a strukturális intézkedésekről:

| — | 2006/1. sz. különjelentés az Európai Szociális Alap hozzájárulásáról a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez, és |
| --- | --- |

—

2006/1. sz. különjelentés az Európai Szociális Alap hozzájárulásáról a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez, és

| — | 2006/10. sz. különjelentés az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak utólagos értékeléséről (strukturális alapok). |
| --- | --- |

—

2006/10. sz. különjelentés az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak utólagos értékeléséről (strukturális alapok).

---

(1)  A projektfelelős lehet magánszemély, társaság, magán- vagy állami vállalkozás, illetve helyi, regionális vagy országos szerv.

(2)  A strukturális alapok célkitűzéseit átcsoportosították a 2000 és 2006 közötti programozási időszakra.

(3)  A több alapból finanszírozott programoknál minden alap külön programként lett beszámítva.

Forrás: A táblázatot a Bizottság adatai alapján a Számvevőszék készítette.

(4)  Az ellenőrzött programok a következők voltak: az ERFA 1. célkitűzésének programjai Spanyolországban, Írországban (ipari fejlesztés) és Portugáliában (regionális fejlesztés); az ESZA 1. célkitűzése Németországban (Sachsen), az ESZA 3. célkitűzése Svédországban és az EMOGA Garanciaalap 5a. célkitűzése (az agrárstruktúra hatékonyságának javítása) Dániában.

(5)  A Bizottság javasolta, hogy a következő programozási időszakban (2007–2013) enyhítsék az alátámasztó dokumentumok megőrzésének időtartamára vonatkozó rendelkezéseket. A Számvevőszék 2005/2. sz. véleményében rámutatott azokra a komoly akadályokra, amelyek az ellenőrzési előjogai és a periódusvégi programellenőrzési hatóköre tekintetében ezáltal felmerülnének.

6.1. MELLÉKLET

A legutóbbi megbízhatósági nyilatkozatok főbb észrevételeinek nyomon követése

| A Számvevőszék főbb észrevételei | A bizottsági intézkedések számvevőszéki összefoglalása | A Számvevőszék megjegyzései | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Irányítási és ellenőrzési hiányosságok, visszatérő szabálytalanságok |
| Az alapul szolgáló ügyletek tételes ellenőrzése során (projektköltségek) a jogszerűségre és szabályszerűségre kiható jelentős hibákra derült fény (6.13–6.15. és 6.26–6.28. bekezdés). A Számvevőszék továbbra is az ellenőrzési rendszerek lényeges hiányosságainak feltárását tűzte ki célul (6.16–6.21. és 6.29–6.30. bekezdés).
  (Lásd még a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 3.56–3.64. bekezdését; a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.22–5.32. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.12–5.27. és 5.41–5.56. bekezdéseit; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.19–5.27. és 5.35–5.36. bekezdéseit). | Az 1994 és 1999 közötti időszak lezárásánál alkalmazott bizottsági stratégia többek között lezárás előtti megfelelőségi ellenőrzéseket, a végső kifizetési kérelmekhez csatolt nyilatkozatok független szerv általi ellenőrzését és a lezárt programok utólagos ellenőrzését foglalta magában.
  A Bizottság a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozóan felülvizsgálja a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereinek végrehajtását, és ennek részeként a programok ellenőrzéseit. A Bizottság ezekhez adott némi útmutatást, és 2005-ben példákat mutatott be az irányítási ellenőrzések helyes gyakorlatára vonatkozóan. | A Bizottságnak fokoznia kell a 2000–2006-os időszak projektjeinek ellenőrzését, és erősítenie kell a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok közötti együttműködést az irányítás és ellenőrzés területén.
  A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfeleljenek a szükséges standardoknak, különösen a kiadások ellenőrzési módszerével kapcsolatosaknak. | A Bizottság egyrészt saját maga ellenőrzi a tagállamok rendszereit, másrészt figyelemmel kíséri a tagállamok ellenőrzési munkáját. A saját ellenőrzés keretében projektellenőrzéseket hajt végre a rendszerek működőképességének vizsgálatára. A strukturális intézkedésekért felelős főigazgatóságok közös ellenőrzési stratégia keretében szorosan összehangolják ellenőrzéseiket. A tagállamok rendszerellenőrzéseket hajtanak végre, majd reagálnak a megállapított ajánlásokra. A Bizottság eljuttatta a tagállamoknak a rendszeres irányítási ellenőrzések bevált gyakorlatairól szóló megjegyzéseit, valamint a kifizető hatóságok kiadási igazolásait. |
| Késedelmek és hiányosságok az 1994 és 1999 közötti programok lezárásában |
| A tagállamok által a Bizottságnak benyújtott dokumentáció változó minőségű volt és további kérdések megtárgyalását tette szükségessé. A Bizottság egyes programokat a zárónyilatkozatokban felmerülő problémák ellenére lezárt. Indokolatlan késedelmek merültek fel (6.22–6.25. bekezdés).
  (Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.36–5.38. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.28–5.39. bekezdését; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.28–5.34. bekezdését). | A Bizottság végrehajtotta az időszak lezárására szolgáló stratégiát, és egyes esetekben pénzügyi korrekciókat eszközölt.
  A Bizottság útmutató feljegyzést dolgozott ki a 2000 és 2006 közötti programok lezárására. | Az 1994 és 1999 közötti programok lezárásában megállapított hiányosságokat a jelenlegi időszak programjainak lezárása előtt kell kezelni. | A Bizottságnak sikerült lezárnia a programok túlnyomó többségét. Az 1994 és 1999-es időszak zárási stratégiájának köszönhetően csökkent a szabálytalan végső kifizetések kockázata.


  A 2000 és 2006-os időszak lezárását illetően a Bizottság az előkészítés tekintetében már tárgyalt a tagállamokkal, és részletes útmutató dokumentum kiadására készül. |
| Javításra szorul a Bizottság belső ellenőrzési környezete |
| A belső ellenőrzési standardoknak való megfelelés érdekében a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok részéről további intézkedések szükségesek (2.21–2.23. bekezdés).
  (Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.7–5.8. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.9–5.10. bekezdését; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.14–5.18. bekezdését). | A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok a belső ellenőrzési standardok végrehajtásában feltárt hiányosságok kezelésére cselekvési tervet vezettek be. | A Számvevőszék továbbra is ellenőrizni fogja a belső ellenőrzési standardok végrehajtását. | A Bizottság folyamatosan dolgozik a belső ellenőrzési szabványok alkalmazásának javításán. |
| Korlátozott a Bizottság által a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek működéséről adott bizonyosság |
| A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatók megerősítették, hogy a Bizottság belső ellenőrzési rendszerei ésszerű bizonyossággal szolgálnak az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, de a tagállamok felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek működésével kapcsolatban fenntartások állapíthatók meg (2.14–2.19. bekezdés).
  (Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.10–5.14. és 5.21. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.40. és 5.57–5.62. bekezdését; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.39–5.45. bekezdését). | A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok a szabályozási követelményeknek való megfelelőség szempontból továbbra is vizsgálták az irányítási és ellenőrzési rendszereket, hogy meggyőződjenek arról, hogy a rendszerek megfelelnek az előírt standardoknak. | A Bizottság csak akkor tud jobban megbizonyosodni a rendszerek működéséről, ha felszámolják a Számvevőszék által a bizottsági felügyeleti ellenőrzések alkalmazásával kapcsolatban megállapított hiányosságokat. | A főigazgatóságok tovább növelik a tagállami rendszerekre vonatkozó bizonyossági szintet, amit saját ellenőrzési munkájuk, a nemzeti ellenőrző szervekkel való jobb koordináció, valamint iránymutatások és bevált gyakorlatok terjesztése révén valósítanak meg.


  Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv (COM(2006) 9) végrehajtásának célja az integrált belső ellenőrzési rendszer további előmozdítása. |
| A Bizottság késve követi nyomon a Számvevőszék ellenőrzési megállapításait |
| Általánosságban elmondható, hogy a Bizottság javított a Számvevőszék ellenőrzési megállapításainak nyomon követésén, azonban továbbra is előfordulnak késedelmek (6.46–6.47. bekezdés).
  (Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.44–5.52. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.63–5.65. bekezdését; és a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.46. bekezdését). | A Bizottság adatbázist hozott létre a nyomon követés támogatására. | A Bizottságnak törekednie kell a teljes körű nyomon követés biztosítására és az indokolatlan késedelmek elkerülésére. | A Bizottság kifejezi szándékát a Számvevőszék ellenőrzési megállapításainak lehető leggyorsabb nyomon követésére. |

A Számvevőszék főbb észrevételei

A bizottsági intézkedések számvevőszéki összefoglalása

A Számvevőszék megjegyzései

A Bizottság válasza

Irányítási és ellenőrzési hiányosságok, visszatérő szabálytalanságok

Az alapul szolgáló ügyletek tételes ellenőrzése során (projektköltségek) a jogszerűségre és szabályszerűségre kiható jelentős hibákra derült fény (6.13–6.15. és 6.26–6.28. bekezdés). A Számvevőszék továbbra is az ellenőrzési rendszerek lényeges hiányosságainak feltárását tűzte ki célul (6.16–6.21. és 6.29–6.30. bekezdés).

(Lásd még a 2001-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 3.56–3.64. bekezdését; a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.22–5.32. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.12–5.27. és 5.41–5.56. bekezdéseit; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.19–5.27. és 5.35–5.36. bekezdéseit).

Az 1994 és 1999 közötti időszak lezárásánál alkalmazott bizottsági stratégia többek között lezárás előtti megfelelőségi ellenőrzéseket, a végső kifizetési kérelmekhez csatolt nyilatkozatok független szerv általi ellenőrzését és a lezárt programok utólagos ellenőrzését foglalta magában.

A Bizottság a 2000 és 2006 közötti időszakra vonatkozóan felülvizsgálja a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereinek végrehajtását, és ennek részeként a programok ellenőrzéseit. A Bizottság ezekhez adott némi útmutatást, és 2005-ben példákat mutatott be az irányítási ellenőrzések helyes gyakorlatára vonatkozóan.

A Bizottságnak fokoznia kell a 2000–2006-os időszak projektjeinek ellenőrzését, és erősítenie kell a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok közötti együttműködést az irányítás és ellenőrzés területén.

A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfeleljenek a szükséges standardoknak, különösen a kiadások ellenőrzési módszerével kapcsolatosaknak.

A Bizottság egyrészt saját maga ellenőrzi a tagállamok rendszereit, másrészt figyelemmel kíséri a tagállamok ellenőrzési munkáját. A saját ellenőrzés keretében projektellenőrzéseket hajt végre a rendszerek működőképességének vizsgálatára. A strukturális intézkedésekért felelős főigazgatóságok közös ellenőrzési stratégia keretében szorosan összehangolják ellenőrzéseiket. A tagállamok rendszerellenőrzéseket hajtanak végre, majd reagálnak a megállapított ajánlásokra. A Bizottság eljuttatta a tagállamoknak a rendszeres irányítási ellenőrzések bevált gyakorlatairól szóló megjegyzéseit, valamint a kifizető hatóságok kiadási igazolásait.

Késedelmek és hiányosságok az 1994 és 1999 közötti programok lezárásában

A tagállamok által a Bizottságnak benyújtott dokumentáció változó minőségű volt és további kérdések megtárgyalását tette szükségessé. A Bizottság egyes programokat a zárónyilatkozatokban felmerülő problémák ellenére lezárt. Indokolatlan késedelmek merültek fel (6.22–6.25. bekezdés).

(Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.36–5.38. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.28–5.39. bekezdését; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.28–5.34. bekezdését).

A Bizottság végrehajtotta az időszak lezárására szolgáló stratégiát, és egyes esetekben pénzügyi korrekciókat eszközölt.

A Bizottság útmutató feljegyzést dolgozott ki a 2000 és 2006 közötti programok lezárására.

Az 1994 és 1999 közötti programok lezárásában megállapított hiányosságokat a jelenlegi időszak programjainak lezárása előtt kell kezelni.

A Bizottságnak sikerült lezárnia a programok túlnyomó többségét. Az 1994 és 1999-es időszak zárási stratégiájának köszönhetően csökkent a szabálytalan végső kifizetések kockázata.

A 2000 és 2006-os időszak lezárását illetően a Bizottság az előkészítés tekintetében már tárgyalt a tagállamokkal, és részletes útmutató dokumentum kiadására készül.

Javításra szorul a Bizottság belső ellenőrzési környezete

A belső ellenőrzési standardoknak való megfelelés érdekében a strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok részéről további intézkedések szükségesek (2.21–2.23. bekezdés).

(Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.7–5.8. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.9–5.10. bekezdését; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.14–5.18. bekezdését).

A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok a belső ellenőrzési standardok végrehajtásában feltárt hiányosságok kezelésére cselekvési tervet vezettek be.

A Számvevőszék továbbra is ellenőrizni fogja a belső ellenőrzési standardok végrehajtását.

A Bizottság folyamatosan dolgozik a belső ellenőrzési szabványok alkalmazásának javításán.

Korlátozott a Bizottság által a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek működéséről adott bizonyosság

A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatók megerősítették, hogy a Bizottság belső ellenőrzési rendszerei ésszerű bizonyossággal szolgálnak az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről, de a tagállamok felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek működésével kapcsolatban fenntartások állapíthatók meg (2.14–2.19. bekezdés).

(Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.10–5.14. és 5.21. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.40. és 5.57–5.62. bekezdését; és a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.39–5.45. bekezdését).

A strukturális intézkedésekkel foglalkozó főigazgatóságok a szabályozási követelményeknek való megfelelőség szempontból továbbra is vizsgálták az irányítási és ellenőrzési rendszereket, hogy meggyőződjenek arról, hogy a rendszerek megfelelnek az előírt standardoknak.

A Bizottság csak akkor tud jobban megbizonyosodni a rendszerek működéséről, ha felszámolják a Számvevőszék által a bizottsági felügyeleti ellenőrzések alkalmazásával kapcsolatban megállapított hiányosságokat.

A főigazgatóságok tovább növelik a tagállami rendszerekre vonatkozó bizonyossági szintet, amit saját ellenőrzési munkájuk, a nemzeti ellenőrző szervekkel való jobb koordináció, valamint iránymutatások és bevált gyakorlatok terjesztése révén valósítanak meg.

Az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv (COM(2006) 9) végrehajtásának célja az integrált belső ellenőrzési rendszer további előmozdítása.

A Bizottság késve követi nyomon a Számvevőszék ellenőrzési megállapításait

Általánosságban elmondható, hogy a Bizottság javított a Számvevőszék ellenőrzési megállapításainak nyomon követésén, azonban továbbra is előfordulnak késedelmek (6.46–6.47. bekezdés).

(Lásd még a 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.44–5.52. bekezdését; a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.63–5.65. bekezdését; és a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 5.46. bekezdését).

A Bizottság adatbázist hozott létre a nyomon követés támogatására.

A Bizottságnak törekednie kell a teljes körű nyomon követés biztosítására és az indokolatlan késedelmek elkerülésére.

A Bizottság kifejezi szándékát a Számvevőszék ellenőrzési megállapításainak lehető leggyorsabb nyomon követésére.

---

7. FEJEZET

Belső politikák, a kutatási területtel egyetemben

TARTALOM

Bevezetés

Különértékelés a megbízhatósági nyilatkozat (DAS) keretében

Az ellenőrzés hatóköre

Az ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

Költségek túlzott mértékű elszámolása

Felügyeleti és kontrollrendszerek

A könyvvizsgálói záradékok rendszere a 6. keretprogramban

A Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései

A nemzeti ügynökségek felügyelete az oktatás és kultúra területén

Következtetések és ajánlások

A legutóbbi éves jelentés óta közzétett különjelentések

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 7.1. | A belső politikákat (IP) magában foglaló költségvetési terület az egységes piac fejlődését elősegítő tevékenységek széles körét öleli fel. A terület kötelezettségvállalásai (lásd a
  7.1. ábrát
  ) 2005-ben 9 549 millió EUR-t, a kifizetései (lásd a
  7.2. ábrát
  ) 7 972 millió EUR-t tettek ki. A kifizetések több mint felét kutatásra és technológiai fejlesztésre (a továbbiakban: K + F) fordították. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

7.1.

A belső politikákat (IP) magában foglaló költségvetési terület az egységes piac fejlődését elősegítő tevékenységek széles körét öleli fel. A terület kötelezettségvállalásai (lásd a
  7.1. ábrát
  ) 2005-ben 9 549 millió EUR-t, a kifizetései (lásd a
  7.2. ábrát
  ) 7 972 millió EUR-t tettek ki. A kifizetések több mint felét kutatásra és technológiai fejlesztésre (a továbbiakban: K + F) fordították.

| 7.2. | A Bizottság az IP-intézkedések többségét közvetlenül irányítja (1). Az IP-intézkedések általában többéves programok keretében valósulnak meg, magán- és állami kedvezményezetteknek nyújtva támogatásokat. A támogatásokat rendszerint előlegek formájában folyósítják, majd ezeket – elsősorban a kedvezményezett által bejelentett költségek visszatérítésén alapuló – közbenső és végső kifizetések követik. Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából a legfontosabb eredendő kockázat az, hogy részben a félreérthető jogszabályi és szerződéses rendelkezések, például a támogatható költségek nem egyértelmű meghatározása miatt a kedvezményezettek eltúlozzák költségelszámolásaikat. A megfelelő szankcionáló mechanizmusok hiánya tovább növeli a kockázatot. |
| --- | --- |

7.2.

A Bizottság az IP-intézkedések többségét közvetlenül irányítja (1). Az IP-intézkedések általában többéves programok keretében valósulnak meg, magán- és állami kedvezményezetteknek nyújtva támogatásokat. A támogatásokat rendszerint előlegek formájában folyósítják, majd ezeket – elsősorban a kedvezményezett által bejelentett költségek visszatérítésén alapuló – közbenső és végső kifizetések követik. Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából a legfontosabb eredendő kockázat az, hogy részben a félreérthető jogszabályi és szerződéses rendelkezések, például a támogatható költségek nem egyértelmű meghatározása miatt a kedvezményezettek eltúlozzák költségelszámolásaikat. A megfelelő szankcionáló mechanizmusok hiánya tovább növeli a kockázatot.

| 7.2. | A Bizottság már tett intézkedéseket az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából fennálló eredendő kockázatok csökkentése érdekében, például a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban szereplő javaslatokkal, a tényleges költségek visszatérítésére épülő rendszer azonban továbbra is összetett. Jelentős mennyiségű útmutatás áll rendelkezésre az érintettek lehetőség szerinti legjobb tájékoztatására és támogatására. |
| --- | --- |

7.2.

A Bizottság már tett intézkedéseket az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából fennálló eredendő kockázatok csökkentése érdekében, például a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramban szereplő javaslatokkal, a tényleges költségek visszatérítésére épülő rendszer azonban továbbra is összetett. Jelentős mennyiségű útmutatás áll rendelkezésre az érintettek lehetőség szerinti legjobb tájékoztatására és támogatására.

További visszatartó erejű szankciókat vezettünk be. Javaslatok születtek a költségvetési rendelet és annak végrehajtási szabályainak egyszerűsítését célzó módosításokra is, amelyek révén csökkenthető a rendszer összetettsége.

| 7.3. | Ilyen körülmények között eredményes bizottsági kontrollrendszerre van szükség. A Bizottság által alkalmazott eljárások többnyire a költségelszámolásoknak azok kifizetése előtti ellenőrzésében és a végső kedvezményezettek kifizetés utáni pénzügyi ellenőrzésében merülnek ki. Sok program esetében (2) követelmény, hogy a kedvezményezett által benyújtott költségelszámolást független könyvvizsgáló hitelesítse. A Bizottság 2003 óta cselekvési terveket vezetett be a túlzott költségelszámolások kockázatának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

7.3.

Ilyen körülmények között eredményes bizottsági kontrollrendszerre van szükség. A Bizottság által alkalmazott eljárások többnyire a költségelszámolásoknak azok kifizetése előtti ellenőrzésében és a végső kedvezményezettek kifizetés utáni pénzügyi ellenőrzésében merülnek ki. Sok program esetében (2) követelmény, hogy a kedvezményezett által benyújtott költségelszámolást független könyvvizsgáló hitelesítse. A Bizottság 2003 óta cselekvési terveket vezetett be a túlzott költségelszámolások kockázatának csökkentése érdekében.

Image

Image

KÜLÖNÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT (DAS) KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

| 7.4. | Az ellenőrzés elsősorban a következőket vizsgálta: |
| --- | --- |

7.4.

Az ellenőrzés elsősorban a következőket vizsgálta:

| a) | egy mintát a 2005-ben engedélyezett kötelezettségvállalásokból és kifizetésekből; |
| --- | --- |

a)

egy mintát a 2005-ben engedélyezett kötelezettségvállalásokból és kifizetésekből;

| b) | a Bizottság azirányú lépéseit, hogy mérsékelje a költségek túlzott elszámolását; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság azirányú lépéseit, hogy mérsékelje a költségek túlzott elszámolását;

| c) | egyes kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek működését, azaz:






  — | a könyvvizsgálói záradékoknak a hatodik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (6. KP) által bevezetett rendszerét, |
| --- | --- | --- |

c)

egyes kiválasztott felügyeleti és kontrollrendszerek működését, azaz:

—

a könyvvizsgálói záradékoknak a hatodik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (6. KP) által bevezetett rendszerét,

| — | a Bizottság belső politikák területén végzett utólagos pénzügyi ellenőrzéseinek alakulását és az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (a továbbiakban: DG EAC), valamint a Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság (a továbbiakban: DG ENTR) utólagos ellenőrzési egységét, |
| --- | --- |

—

a Bizottság belső politikák területén végzett utólagos pénzügyi ellenőrzéseinek alakulását és az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (a továbbiakban: DG EAC), valamint a Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság (a továbbiakban: DG ENTR) utólagos ellenőrzési egységét,

| — | a DG EAC azon rendszereit, amelyek célja a nemzeti ügynökségek (NA) által megvalósított intézkedések felügyelete és kontrollja. |
| --- | --- |

—

a DG EAC azon rendszereit, amelyek célja a nemzeti ügynökségek (NA) által megvalósított intézkedések felügyelete és kontrollja.

Az ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

| 7.5. | A Számvevőszék által megvizsgált minta a Bizottság 2005-ben vállalt kötelezettségeiből 11-et, az év során folyósított kifizetéseiből pedig 69-et tartalmazott. Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálata 22 kifizetés esetében a végső kedvezményezett ellenőrzésére is kiterjedt. A Számvevőszék ezen kifizetések közül 13-at a célból is vizsgált, hogy a könyvvizsgálói záradékok rendszerét értékelje. |
| --- | --- |

7.5.

A Számvevőszék által megvizsgált minta a Bizottság 2005-ben vállalt kötelezettségeiből 11-et, az év során folyósított kifizetéseiből pedig 69-et tartalmazott. Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének vizsgálata 22 kifizetés esetében a végső kedvezményezett ellenőrzésére is kiterjedt. A Számvevőszék ezen kifizetések közül 13-at a célból is vizsgált, hogy a könyvvizsgálói záradékok rendszerét értékelje.

Lényeges a kedvezményezettek által elszámolt költségek hibaszintje

| 7.6. | A Számvevőszék a végső kedvezményezetteknél ellenőrzött ügyletek háromnegyedénél összességében lényegesnek találta a hibaszintet. A leggyakoribb hibatípusok a következők voltak: |
| --- | --- |

7.6.

A Számvevőszék a végső kedvezményezetteknél ellenőrzött ügyletek háromnegyedénél összességében lényegesnek találta a hibaszintet. A leggyakoribb hibatípusok a következők voltak:

| 7.6. | A Bizottság most vizsgálja a Számvevőszék megállapításait a kedvezményezettekkel, és szükség esetén meghozza a megfelelő intézkedéseket mind az egyes kedvezményezettek, mind a rendszer egésze tekintetében. |
| --- | --- |

7.6.

A Bizottság most vizsgálja a Számvevőszék megállapításait a kedvezményezettekkel, és szükség esetén meghozza a megfelelő intézkedéseket mind az egyes kedvezményezettek, mind a rendszer egésze tekintetében.

| a) | alátámasztó bizonyítékok hiánya, különösen munkaidő elszámolása esetén, vagy kétszeres költségelszámolás; |
| --- | --- |

a)

alátámasztó bizonyítékok hiánya, különösen munkaidő elszámolása esetén, vagy kétszeres költségelszámolás;

| a) | A szerződéses rendelkezések előírják, hogy a vállalkozóknak megfelelő módon igazolniuk kell minden olyan költséget, amelyek visszatérítését igénylik a Bizottságtól. A Bizottság a felszámolt munkaidőre vonatkozó összes igazolás figyelembevételével kivizsgálja majd a megállapításokat. |
| --- | --- |

a)

A szerződéses rendelkezések előírják, hogy a vállalkozóknak megfelelő módon igazolniuk kell minden olyan költséget, amelyek visszatérítését igénylik a Bizottságtól. A Bizottság a felszámolt munkaidőre vonatkozó összes igazolás figyelembevételével kivizsgálja majd a megállapításokat.

| b) | a tényleges költségektől jelentősen eltérő átalánydíjak használata a személyzeti költségek elszámolásakor; |
| --- | --- |

b)

a tényleges költségektől jelentősen eltérő átalánydíjak használata a személyzeti költségek elszámolásakor;

| b) | A Bizottság hasonló ügyleteknél végzett saját ellenőrzései során szintén ilyen megállapításra jutott: lefelé és felfelé egyaránt mutatkoznak eltérések az átalánydíjak tekintetében. Átalánydíjak abban az esetben elfogadhatók, ha számításukhoz olyan következetes módszert alkalmaznak, amely nem eredményez szisztematikusan a tényleges költségeknél magasabb összegeket. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság hasonló ügyleteknél végzett saját ellenőrzései során szintén ilyen megállapításra jutott: lefelé és felfelé egyaránt mutatkoznak eltérések az átalánydíjak tekintetében. Átalánydíjak abban az esetben elfogadhatók, ha számításukhoz olyan következetes módszert alkalmaznak, amely nem eredményez szisztematikusan a tényleges költségeknél magasabb összegeket.

| c) | jogosulatlan közvetett költségek terhelése az intézkedésre; |
| --- | --- |

c)

jogosulatlan közvetett költségek terhelése az intézkedésre;

| c) | Az érintett kedvezményezettek által nyújtott magyarázat szerint a Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket. |
| --- | --- |

c)

Az érintett kedvezményezettek által nyújtott magyarázat szerint a Bizottság megteszi a megfelelő lépéseket.

| d) | a támogatási feltételeknek meg nem felelő költségek visszaigénylése. |
| --- | --- |

d)

a támogatási feltételeknek meg nem felelő költségek visszaigénylése.

| d) | A Bizottság megvizsgálja majd a Számvevőszék megállapításait, és meghozza a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság megvizsgálja majd a Számvevőszék megállapításait, és meghozza a megfelelő intézkedéseket.

Gyakran nem létezett megbízható rendszer a munkaidő nyilvántartására

| 7.7. | A kedvezményezetteknél ellenőrzött 22 kifizetésből 5 esetben a Számvevőszéknek fenntartásai voltak a munkaidő-nyilvántartások minőségével szemben. Ezekben az esetekben a személyzetre elszámolt költségek egy része vagy egésze nem volt elfogadható. A szabályozási keretrendszer előírja, hogy a felmerült és elszámolt költségeknek megalapozottaknak kell lenniük (3). A támogatási megállapodás rendelkezései azonban nem egyértelműek a tekintetben, hogy ezt az előírást miként kell teljesíteni. Amint azt a Számvevőszék a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramról szóló 1/2006. sz. véleményében (4) javasolja, alapvető fontosságú, hogy a támogatási megállapodások egyértelműen előírják az akcióban részt vevő személyzet munkaidejének alátámasztását. |
| --- | --- |

7.7.

A kedvezményezetteknél ellenőrzött 22 kifizetésből 5 esetben a Számvevőszéknek fenntartásai voltak a munkaidő-nyilvántartások minőségével szemben. Ezekben az esetekben a személyzetre elszámolt költségek egy része vagy egésze nem volt elfogadható. A szabályozási keretrendszer előírja, hogy a felmerült és elszámolt költségeknek megalapozottaknak kell lenniük (3). A támogatási megállapodás rendelkezései azonban nem egyértelműek a tekintetben, hogy ezt az előírást miként kell teljesíteni. Amint azt a Számvevőszék a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramról szóló 1/2006. sz. véleményében (4) javasolja, alapvető fontosságú, hogy a támogatási megállapodások egyértelműen előírják az akcióban részt vevő személyzet munkaidejének alátámasztását.

| 7.7. | A Bizottság úgy véli, hogy egyértelműek és kielégítőek a személyzetre elszámolt költségek indoklására vonatkozó jogi és szerződéses követelmények, és a munkaidő-nyilvántartás megbízhatóságának kérdése független a szerződéses rendelkezések részletezésének mértékétől. |
| --- | --- |

7.7.

A Bizottság úgy véli, hogy egyértelműek és kielégítőek a személyzetre elszámolt költségek indoklására vonatkozó jogi és szerződéses követelmények, és a munkaidő-nyilvántartás megbízhatóságának kérdése független a szerződéses rendelkezések részletezésének mértékétől.

A Bizottság véleménye szerint a kedvezményezettek költségelszámolásának kialakítását illetően rugalmasság szükséges, ami lehetővé teszi egyenértékű alternatívák alkalmazását. A Bizottság mindemellett vállalja, hogy egyértelműbbé teszi a munkaidő-nyilvántartásra vonatkozó iránymutatásokat.

| 7.8. | A Bizottság a belső politikákkal és a kutatással kapcsolatban szerzett többéves tapasztalata és az ezen a területen megvalósított különböző programok ellenére sem tudta biztosítani, hogy a kedvezményezettek megbízható rendszert alakítsanak ki a személyzeti költségek nyilvántartására. 1/2006. sz. véleményében a Számvevőszék kifejtette, hogy a kutatási területen milyen feltételek és körülmények között lehetne a költségtérítést átalányfinanszírozással felváltani. Tekintve, hogy egy eredményalapú finanszírozási rendszer előnyösebben biztosítaná a kutatóprogramok tudományos elszámoltathatóságát, a Számvevőszék azt is javasolta a Bizottságnak, hogy az továbbra is vegye fontolóra az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazását. |
| --- | --- |

7.8.

A Bizottság a belső politikákkal és a kutatással kapcsolatban szerzett többéves tapasztalata és az ezen a területen megvalósított különböző programok ellenére sem tudta biztosítani, hogy a kedvezményezettek megbízható rendszert alakítsanak ki a személyzeti költségek nyilvántartására. 1/2006. sz. véleményében a Számvevőszék kifejtette, hogy a kutatási területen milyen feltételek és körülmények között lehetne a költségtérítést átalányfinanszírozással felváltani. Tekintve, hogy egy eredményalapú finanszírozási rendszer előnyösebben biztosítaná a kutatóprogramok tudományos elszámoltathatóságát, a Számvevőszék azt is javasolta a Bizottságnak, hogy az továbbra is vegye fontolóra az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazását.

| 7.8. | A Bizottság előírhatja, hogy a kedvezményezetteknek milyen célt kell elérniük, de több ezer kedvezményezett által alkalmazott rendszer megbízhatóságára vonatkozóan nem tud teljes garanciát vállalni. A reális cél e téren a jogszerűtlenség és a szabálytalanság kockázatának elfogadható szintre csökkentése. Az előrelépést a Bizottság egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terve (COM (2006) 9., 2006. január 17.) biztosítja. |
| --- | --- |

7.8.

A Bizottság előírhatja, hogy a kedvezményezetteknek milyen célt kell elérniük, de több ezer kedvezményezett által alkalmazott rendszer megbízhatóságára vonatkozóan nem tud teljes garanciát vállalni. A reális cél e téren a jogszerűtlenség és a szabálytalanság kockázatának elfogadható szintre csökkentése. Az előrelépést a Bizottság egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terve (COM (2006) 9., 2006. január 17.) biztosítja.

A Bizottság üdvözli a Számvevőszék biztatását. Egységre vetített költségskálák vagy átalányösszegek kiterjedt alkalmazására alapuló rendszereken bármilyen változtatást előzetes felmérésekkel gondosan elő kell készíteni. Átalányalapú rendszerek például további problémákat vetnek fel a nyomon követést illetően, például a kifizetések kezelése tekintetében, ha az elvárt eredmények nem vagy csak részben teljesülnek. A Bizottság 2005-ös igazgatási eredményeinek összefoglalásában (COM (2006) 277 végleges) foglaltaknak megfelelően a Bizottság többek közt a 7. keretprogramban javasolt részvételi szabályok révén kiterjeszti majd az olyan egyszerűsített finanszírozási mechanizmusok alkalmazását, mint az átalányfinanszírozás, az egységre vetített költségskálák, valamint az átlagolás.

Bizottsági hibák a támogatási szabályok alkalmazása során

| 7.9. | A Számvevőszék 69 ellenőrzött kifizetésből 13 esetében észlelt bizottsági hibát a támogatási szabályok alkalmazásában. Az egyik TEN-T ügyletnél az Unió hozzájárulása a szabályokban meghatározott 10 %-os felső korláttal szemben 50 % volt, ami 146 millió EUR túlfizetést eredményezett. Két másik ügylet (összesen 78 millió EUR értékben) a Galileo Közös Vállalkozáshoz (GKV) kapcsolódott. A Számvevőszék észrevételezi, hogy ezek a kifizetések a GKV alapszabályának (876/2002/EK tanácsi rendelet) megfelelően tőke-hozzájárulás formájában történtek, viszont TEN-T támogatásokként kezelték őket, noha a TEN-T jogalapja nem tesz lehetővé tőke-hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

7.9.

A Számvevőszék 69 ellenőrzött kifizetésből 13 esetében észlelt bizottsági hibát a támogatási szabályok alkalmazásában. Az egyik TEN-T ügyletnél az Unió hozzájárulása a szabályokban meghatározott 10 %-os felső korláttal szemben 50 % volt, ami 146 millió EUR túlfizetést eredményezett. Két másik ügylet (összesen 78 millió EUR értékben) a Galileo Közös Vállalkozáshoz (GKV) kapcsolódott. A Számvevőszék észrevételezi, hogy ezek a kifizetések a GKV alapszabályának (876/2002/EK tanácsi rendelet) megfelelően tőke-hozzájárulás formájában történtek, viszont TEN-T támogatásokként kezelték őket, noha a TEN-T jogalapja nem tesz lehetővé tőke-hozzájárulásokat.

| 7.9. | A Számvevőszék által észlelt hibák közül kettő a szerződéses módosítások kezelése tekintetében jelentkező hiányosságok eredménye. További két esetben a Bizottság nem ért egyet az ellenőrzött kedvezményezettre vonatkozó közösségi hozzájárulás szintjét illetően. |
| --- | --- |

7.9.

A Számvevőszék által észlelt hibák közül kettő a szerződéses módosítások kezelése tekintetében jelentkező hiányosságok eredménye. További két esetben a Bizottság nem ért egyet az ellenőrzött kedvezményezettre vonatkozó közösségi hozzájárulás szintjét illetően.

A TEN-T ügylet az ERTMS projektre (5) vonatkozik, amelyre 1995 és 2003 között összesen 182,7 millió eurót ítéltek meg tíz, egymást követő bizottsági határozat keretében. Az összeg a kapcsolódó tanulmányok költségének 50 %-át fedezte. A tíz bizottsági határozatban világosan szerepel, hogy azok olyan tanulmányokra vonatkoznak, amelyek a költségek legfeljebb 50 %-ig terjedő társfinanszírozásban részesülhetnek, amennyiben a teljes támogatás szintje a projekt teljes ideje alatt nem haladja meg a projekt teljes költségének 10 %-át.

A Bizottság ebben az értelemben úgy értelmezi az érvényben levő szabályokat, hogy a projekt a tanulmánykészítési szakaszt követő teljes végrehajtási szakaszt magában foglalja. Az ERTMS-rendszer nem valósítható meg elszigetelten, a Bizottság erre a szakaszra még európai koordinátort is kinevezett. A projekt költsége becslések szerint 5 milliárd euró (COM (2005) 298). A tanulmányokra fordított összeg a 10 %-os határon belül van.

Az IPSAS számviteli szabályok alkalmazásával a Bizottságnak ténylegesen osztott ellenőrzése van a Galileo Közös Vállalkozás fölött, de nincs részesedése a szervezet tőkéjében, ami ily módon „együttes ellenőrzés alatt álló szerv”. A Bizottság úgy véli, hogy e tény, valamint további működési érvek révén megerősítheti, hogy az EU-finanszírozás támogatás.

| 7.10. | A kifizetésekből vett minta számvevőszéki vizsgálata 11 késedelmes kifizetést mutatott ki. Egy elemzés, amely öt főigazgatóság késedelmes kifizetésről tett jelentéseinek statisztikáit vizsgálta, megállapította, hogy a DG EAC-nál nem is létezett ilyen statisztika, a Kutatási (RTD) és az Információs társadalmi és Média (INFSO) Főigazgatóságokon a helyzet az elmúlt három évben javult, míg az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságon (DG TREN) és a DG ENTR-nél a helyzet 2003-hoz képest romlott. |
| --- | --- |

7.10.

A kifizetésekből vett minta számvevőszéki vizsgálata 11 késedelmes kifizetést mutatott ki. Egy elemzés, amely öt főigazgatóság késedelmes kifizetésről tett jelentéseinek statisztikáit vizsgálta, megállapította, hogy a DG EAC-nál nem is létezett ilyen statisztika, a Kutatási (RTD) és az Információs társadalmi és Média (INFSO) Főigazgatóságokon a helyzet az elmúlt három évben javult, míg az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságon (DG TREN) és a DG ENTR-nél a helyzet 2003-hoz képest romlott.

| 7.10. | A megbízható statisztikák szolgáltatását az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) irányítási információs rendszerének kialakítása során jelentkező késedelmek akadályozták 2005-ben. |
| --- | --- |

7.10.

A megbízható statisztikák szolgáltatását az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) irányítási információs rendszerének kialakítása során jelentkező késedelmek akadályozták 2005-ben.

A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságon (DG ENTR), valamint az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságon (DG TREN) a teljesítményt olyan tényezők együttese befolyásolta hátrányosan, mint a főigazgatóságok jelentős átszervezése, a jóváhagyások felfüggesztésének, illetve a kifizetési időszakoknak a nem megfelelő nyilvántartása. Korrekciós intézkedéseknek köszönhetően a helyzet 2006-ban javul.

Költségek túlzott mértékű elszámolása

Nincs egyértelmű stratégia a meglévő kontrollok összehangolására

| 7.11. | A Bizottság nem rendelkezik egyértelmű megközelítéssel vagy stratégiával arról, hogy az igénylésekben szereplő túlzott költségelszámolások mérséklése érdekében hogyan hangolja össze a legfontosabb kontrolleljárásokat, például a könyvvizsgálói záradékok használatát, a költségigénylések iratokon alapuló ellenőrzéseket (alapellenőrzés vagy részletes dokumentumalapú ellenőrzés) és a helyszíni ellenőrzéseket, és a kontrollok költségét nem veti össze azok hasznával. |
| --- | --- |

7.11.

A Bizottság nem rendelkezik egyértelmű megközelítéssel vagy stratégiával arról, hogy az igénylésekben szereplő túlzott költségelszámolások mérséklése érdekében hogyan hangolja össze a legfontosabb kontrolleljárásokat, például a könyvvizsgálói záradékok használatát, a költségigénylések iratokon alapuló ellenőrzéseket (alapellenőrzés vagy részletes dokumentumalapú ellenőrzés) és a helyszíni ellenőrzéseket, és a kontrollok költségét nem veti össze azok hasznával.

| 7.11. | A Bizottság 2006. január 17-i, integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terve előirányoz a Bizottság és szolgálatai számára olyan intézkedéseket, amelyek kifejezetten a hitelesítési folyamat hatékonyságának fokozását célozzák, irányelveket határoznak meg a helyszíni ellenőrzéseknél végzett mintavételekre, valamint a külső ellenőrök igénybevételére. A cselekvési terv rendelkezik emellett az ellenőrzési stratégiák bemutatásának javításáról, valamint a szakpolitikai szintű harmonizáció biztosítása érdekében a kölcsönös értékelésről. Megállapodás született arról, hogy az intézkedések végrehajtásáról hat havonta jelentés készül a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. |
| --- | --- |

7.11.

A Bizottság 2006. január 17-i, integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terve előirányoz a Bizottság és szolgálatai számára olyan intézkedéseket, amelyek kifejezetten a hitelesítési folyamat hatékonyságának fokozását célozzák, irányelveket határoznak meg a helyszíni ellenőrzéseknél végzett mintavételekre, valamint a külső ellenőrök igénybevételére. A cselekvési terv rendelkezik emellett az ellenőrzési stratégiák bemutatásának javításáról, valamint a szakpolitikai szintű harmonizáció biztosítása érdekében a kölcsönös értékelésről. Megállapodás született arról, hogy az intézkedések végrehajtásáról hat havonta jelentés készül a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek.

Nem léteznek megbízható mutatók a túlzott költségelszámolások mérésére

| 7.12. | A Bizottság nem rendelkezik megbízható mutatókkal a túlzott mértékű költségelszámolások megjelenésének és az ezeket vizsgáló kontrollrendszerek működésének a felügyeletéhez. Az eddigi mutatók alapját az utólagos értékelésekből vett kiigazítási ráták képezik, ám az ezekről szóló jelentéstétel nem egységes megközelítés alapján történik, és az alapjukul szolgáló minták sem reprezentatívak. A Számvevőszék ezért a Bizottság mutatói alapján nem tud megbizonyosodni arról, hogy a kontrollrendszerek a túlzott költségelszámolásokkal szemben eredményesek (6). |
| --- | --- |

7.12.

A Bizottság nem rendelkezik megbízható mutatókkal a túlzott mértékű költségelszámolások megjelenésének és az ezeket vizsgáló kontrollrendszerek működésének a felügyeletéhez. Az eddigi mutatók alapját az utólagos értékelésekből vett kiigazítási ráták képezik, ám az ezekről szóló jelentéstétel nem egységes megközelítés alapján történik, és az alapjukul szolgáló minták sem reprezentatívak. A Számvevőszék ezért a Bizottság mutatói alapján nem tud megbizonyosodni arról, hogy a kontrollrendszerek a túlzott költségelszámolásokkal szemben eredményesek (6).

| 7.12. | A Bizottság az utólagos ellenőrzések eredményeit tekinti a legmegbízhatóbb mutatóknak, mivel csak a teljes helyszíni ellenőrzés tudja bizonyossággal megállapítani, hogy az igényelt költségek jogosultak-e támogatásra és megfelelnek-e a szerződés rendelkezéseinek. 2005-ben a kutatás területén működő bizottsági szolgálatok közös módszert dolgoztak ki a Bizottság 2004-es összefoglaló jelentésének megfelelően a program bizottsági szolgálatok általi végrehajtása során felmerülő hibák értékelésének összehangolására. A mintavétel reprezentativitásának javításával az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv foglalkozik majd. |
| --- | --- |

7.12.

A Bizottság az utólagos ellenőrzések eredményeit tekinti a legmegbízhatóbb mutatóknak, mivel csak a teljes helyszíni ellenőrzés tudja bizonyossággal megállapítani, hogy az igényelt költségek jogosultak-e támogatásra és megfelelnek-e a szerződés rendelkezéseinek. 2005-ben a kutatás területén működő bizottsági szolgálatok közös módszert dolgoztak ki a Bizottság 2004-es összefoglaló jelentésének megfelelően a program bizottsági szolgálatok általi végrehajtása során felmerülő hibák értékelésének összehangolására. A mintavétel reprezentativitásának javításával az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv foglalkozik majd.

Nem megfelelő a cselekvési tervek végrehajtása

| 7.13. | Amint az a 7.3. bekezdésben már kifejtésre került, a Bizottság cselekvési terveket vezetett be a túlzott költségelszámolások mérséklésére. A terv alábbi lényeges elemeit nem megfelelően hajtották végre: |
| --- | --- |

7.13.

Amint az a 7.3. bekezdésben már kifejtésre került, a Bizottság cselekvési terveket vezetett be a túlzott költségelszámolások mérséklésére. A terv alábbi lényeges elemeit nem megfelelően hajtották végre:

| 7.13. | |
| --- | --- |

7.13.

| a) | a „dokumentumalapú ellenőrzések” számának növelése, többek között újabb alátámasztó dokumentumok (például munkaidő-nyilvántartások és számlák) bekérésével és ellenőrzésével; |
| --- | --- |

a)

a „dokumentumalapú ellenőrzések” számának növelése, többek között újabb alátámasztó dokumentumok (például munkaidő-nyilvántartások és számlák) bekérésével és ellenőrzésével;

| a) | Jóllehet további igazolások beszerezhetők, a dokumentumok ellenőrzésének mértéke és dimenziója korlátozott. Az ellenőrzések alkalmazása az 5. keretprogramban eseti alapon, az engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése alapján történik a rendelkezésre álló források figyelembevételével. |
| --- | --- |

a)

Jóllehet további igazolások beszerezhetők, a dokumentumok ellenőrzésének mértéke és dimenziója korlátozott. Az ellenőrzések alkalmazása az 5. keretprogramban eseti alapon, az engedélyezésre jogosult tisztviselő döntése alapján történik a rendelkezésre álló források figyelembevételével.

| b) | a helyszíni ellenőrzések számának növelése (lásd a 7.19–7.20. bekezdést); |
| --- | --- |

b)

a helyszíni ellenőrzések számának növelése (lásd a 7.19–7.20. bekezdést);

| b) | A 2005. év a 7.19. pontra adott válaszban szereplő érvek miatt nem tekinthető jellemzőnek. -7.20. A Bizottság a korábbi keretprogramokhoz képest az 5. keretprogramban megnövelte a kedvezményezettekre vonatkozó összes ellenőrzés számát. |
| --- | --- |

b)

A 2005. év a 7.19. pontra adott válaszban szereplő érvek miatt nem tekinthető jellemzőnek. -7.20. A Bizottság a korábbi keretprogramokhoz képest az 5. keretprogramban megnövelte a kedvezményezettekre vonatkozó összes ellenőrzés számát.

| c) | harmonizált módszertan kidolgozása az utólagos ellenőrzések kiválasztásához és a róluk szóló jelentéstételhez (lásd a 7.12. bekezdést); |
| --- | --- |

c)

harmonizált módszertan kidolgozása az utólagos ellenőrzések kiválasztásához és a róluk szóló jelentéstételhez (lásd a 7.12. bekezdést);

| c) | Az ellenőrzési stratégiákra vonatkozó közös elveket a Bizottság integrált ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervének részeként dolgozzák ki. Jelenleg folyik a kutatási családon belül a Kutatási Főigazgatóságok közös ellenőrzési politikájának kidolgozása, a Környezetvédelmi Főigazgatóság pedig utólagos ellenőrzési tervet, valamint minden évre vonatkozóan tartalék ellenőrzési listát alakít ki. Az ellenőrzési terv a belső kockázatbecslési kritériumokon alapul, figyelembe veszi a műveleti egységek ellenőrzésre irányuló kéréseit, majd jóváhagyást követően ezeknek az egységeknek tájékoztatásul megküldésre kerül. |
| --- | --- |

c)

Az ellenőrzési stratégiákra vonatkozó közös elveket a Bizottság integrált ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervének részeként dolgozzák ki. Jelenleg folyik a kutatási családon belül a Kutatási Főigazgatóságok közös ellenőrzési politikájának kidolgozása, a Környezetvédelmi Főigazgatóság pedig utólagos ellenőrzési tervet, valamint minden évre vonatkozóan tartalék ellenőrzési listát alakít ki. Az ellenőrzési terv a belső kockázatbecslési kritériumokon alapul, figyelembe veszi a műveleti egységek ellenőrzésre irányuló kéréseit, majd jóváhagyást követően ezeknek az egységeknek tájékoztatásul megküldésre kerül.

| d) | egységes számítástechnikai rendszer kiépítése a 6. keretprogramhoz (7); |
| --- | --- |

d)

egységes számítástechnikai rendszer kiépítése a 6. keretprogramhoz (7);

| d) | A 6. keretprogram irányítására szolgáló bizottsági szervezeti számítástechnikai rendszerek támogatják a kutatási projektek kutatási főigazgatóságokon folyó irányítását a bizottsági szolgálatok szervezetének tiszteletben tartása mellett. A munka folyamatban van ezen a téren. |
| --- | --- |

d)

A 6. keretprogram irányítására szolgáló bizottsági szervezeti számítástechnikai rendszerek támogatják a kutatási projektek kutatási főigazgatóságokon folyó irányítását a bizottsági szolgálatok szervezetének tiszteletben tartása mellett. A munka folyamatban van ezen a téren.

| e) | a kutatási keretprogramok pénzügyi irányításának egyszerűsítése (lásd a 7.16. bekezdést). |
| --- | --- |

e)

a kutatási keretprogramok pénzügyi irányításának egyszerűsítése (lásd a 7.16. bekezdést).

| e) | Az egyszerűsítés továbbra is a Bizottság érdeklődésének és működésének egyik fontos sarokköve. A 7. keretprogramban olyan intézkedések kerülnek bevezetésre, mint az átalányfinanszírozás kiterjesztett alkalmazása, a kedvezményezettek jogi, igazgatási és pénzügyi adatainak benyújtásához egyetlen közös elektronikus nyilvántartási felület bevezetése, a vállalkozók szokásos számviteli gyakorlatán alapuló, egyszerűsített költségelszámolás, egyszerűsített irányítási gyakorlatok és elvek.
  (Lásd még a 7.16. pontot). |
| --- | --- |

e)

Az egyszerűsítés továbbra is a Bizottság érdeklődésének és működésének egyik fontos sarokköve. A 7. keretprogramban olyan intézkedések kerülnek bevezetésre, mint az átalányfinanszírozás kiterjesztett alkalmazása, a kedvezményezettek jogi, igazgatási és pénzügyi adatainak benyújtásához egyetlen közös elektronikus nyilvántartási felület bevezetése, a vállalkozók szokásos számviteli gyakorlatán alapuló, egyszerűsített költségelszámolás, egyszerűsített irányítási gyakorlatok és elvek.

(Lásd még a 7.16. pontot).

Felügyeleti és kontrollrendszerek

| 7.14. | Az eredményes bizottsági szintű irányítási és szabályozási rendszerek fontosságát hangsúlyozza az is, hogy elsősorban az összetett szerződéses rendelkezések és útmutatások, illetve a túlzott költségelszámolás eredendően magas kockázata miatt a hibák gyakoriak és jelentősek. A felügyeleti és kontrollrendszerek számvevőszéki ellenőrzése a következő területeken állapított meg hiányosságokat: |
| --- | --- |

7.14.

Az eredményes bizottsági szintű irányítási és szabályozási rendszerek fontosságát hangsúlyozza az is, hogy elsősorban az összetett szerződéses rendelkezések és útmutatások, illetve a túlzott költségelszámolás eredendően magas kockázata miatt a hibák gyakoriak és jelentősek. A felügyeleti és kontrollrendszerek számvevőszéki ellenőrzése a következő területeken állapított meg hiányosságokat:

| a) | a könyvvizsgálói záradékok rendszere a 6. keretprogramban; |
| --- | --- |

a)

a könyvvizsgálói záradékok rendszere a 6. keretprogramban;

| b) | a Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései az IP területének egészén; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései az IP területének egészén;

| c) | a nemzeti ügynökségek oktatással és kultúrával kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerei. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti ügynökségek oktatással és kultúrával kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerei.

| 7.14. | Lásd a 7.2. pontra adott választ. |
| --- | --- |

7.14.

Lásd a 7.2. pontra adott választ.

A Számvevőszék részletes észrevételeit illetően lásd a Bizottság 7.16–7.27. pontban adott válaszait.

A könyvvizsgálói záradékok rendszere a 6. keretprogramban

| 7.15. | A 6. keretprogram által a túlzott költségelszámolások mérséklése érdekében bevezetett egyik legfontosabb szabályozási elem az a követelmény, hogy az időközi és/vagy a végső kifizetésekre vonatkozó költségigényléseket (8) független könyvvizsgálónak, vagy bizonyos államháztartási szervek esetében egy arra jogosult köztisztviselőnek kell hitelesítenie. A Számvevőszék megvizsgálta ezt a hitelesítési rendszert, hogy felmérje, az milyen mértékben tud hozzájárulni az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításához. |
| --- | --- |

7.15.

A 6. keretprogram által a túlzott költségelszámolások mérséklése érdekében bevezetett egyik legfontosabb szabályozási elem az a követelmény, hogy az időközi és/vagy a végső kifizetésekre vonatkozó költségigényléseket (8) független könyvvizsgálónak, vagy bizonyos államháztartási szervek esetében egy arra jogosult köztisztviselőnek kell hitelesítenie. A Számvevőszék megvizsgálta ezt a hitelesítési rendszert, hogy felmérje, az milyen mértékben tud hozzájárulni az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosításához.

A 6. keretprogram pénzügyi rendelkezéseinek összetettsége kihat a könyvvizsgálói záradékok rendszerére

| 7.16. | A 6. keretprogram finanszírozási rendszerei továbbra is bonyolultak. A szerződéses rendelkezések kiváltképp a jogosultsági feltételek és a hitelesítő könyvvizsgálók (illetve felhatalmazott köztisztviselők) függetlensége tekintetében túl általánosak és nem elég egyértelműek, és ezek komplikáltságát csak fokozza a nem kötelező útmutatások bonyolultsága. A Bizottság ezenfelül a könyvvizsgálói záradékokra vonatkozó útmutatásokat csak a záradékok jelentős részének leadása után tette közzé. Mindez bizonytalanságot teremtett a kedvezményezettek és az ellenőrök körében atekintetben, hogy mely szabályok vannak érvényben. |
| --- | --- |

7.16.

A 6. keretprogram finanszírozási rendszerei továbbra is bonyolultak. A szerződéses rendelkezések kiváltképp a jogosultsági feltételek és a hitelesítő könyvvizsgálók (illetve felhatalmazott köztisztviselők) függetlensége tekintetében túl általánosak és nem elég egyértelműek, és ezek komplikáltságát csak fokozza a nem kötelező útmutatások bonyolultsága. A Bizottság ezenfelül a könyvvizsgálói záradékokra vonatkozó útmutatásokat csak a záradékok jelentős részének leadása után tette közzé. Mindez bizonytalanságot teremtett a kedvezményezettek és az ellenőrök körében atekintetben, hogy mely szabályok vannak érvényben.

| 7.16. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerződéses rendelkezések – ideértve a támogathatósági feltételeket is – kellően egyértelműek, emellett a rendelkezések értelmezéséhez a kedvezményezettek a pénzügyi kérdésekről szóló útmutatóban további segítséget találhatnak. Az útmutató a hitelesítések kiadását több szempontból is bemutatja. A 6. keretprogram alá tartozó számos szerződés csak a projekt végére írja elő a hitelesítést. |
| --- | --- |

7.16.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerződéses rendelkezések – ideértve a támogathatósági feltételeket is – kellően egyértelműek, emellett a rendelkezések értelmezéséhez a kedvezményezettek a pénzügyi kérdésekről szóló útmutatóban további segítséget találhatnak. Az útmutató a hitelesítések kiadását több szempontból is bemutatja. A 6. keretprogram alá tartozó számos szerződés csak a projekt végére írja elő a hitelesítést.

A Bizottság vállalta (9), hogy egyszerűsíti a szabályozási keretrendszert, és finomít a hitelesítések alkalmazásán. Ez az eddig szerzett tapasztalatok tükrében történik majd.

A hitelesítő könyvvizsgálói záradékok ellenére gyakran fordulnak elő lényeges hibák

| 7.17. | A Számvevőszék 16, hitelesítői könyvvizsgálói záradékkal ellátott költségigénylést ellenőrzött. Az esetek kétharmadában a Számvevőszék a költségigénylésekben lényegi hibákat állapított meg, melyek legtöbbje a személyzeti költségekkel és a hozzájuk kapcsolódó általános költségekkel volt kapcsolatos. Ez a kontrolleszköz tehát egyelőre nem tud megfelelő bizonyosságot nyújtani az elszámolt költségekről (10) (a hitelesítő könyvvizsgálói záradékok rendszerének általános értékeléséről lásd a
  7.2. mellékletet
  ). |
| --- | --- |

7.17.

A Számvevőszék 16, hitelesítői könyvvizsgálói záradékkal ellátott költségigénylést ellenőrzött. Az esetek kétharmadában a Számvevőszék a költségigénylésekben lényegi hibákat állapított meg, melyek legtöbbje a személyzeti költségekkel és a hozzájuk kapcsolódó általános költségekkel volt kapcsolatos. Ez a kontrolleszköz tehát egyelőre nem tud megfelelő bizonyosságot nyújtani az elszámolt költségekről (10) (a hitelesítő könyvvizsgálói záradékok rendszerének általános értékeléséről lásd a
  7.2. mellékletet
  ).

| 7.17. | A tizenhat ellenőrzött költségtérítési igénylésben a Számvevőszék által észlelt hibák száma jóval alacsonyabb, mint a nem hitelesített költségtérítési igénylések kapcsán végzett korábbi ellenőrzéseknél. |
| --- | --- |

7.17.

A tizenhat ellenőrzött költségtérítési igénylésben a Számvevőszék által észlelt hibák száma jóval alacsonyabb, mint a nem hitelesített költségtérítési igénylések kapcsán végzett korábbi ellenőrzéseknél.

A Bizottság a Számvevőszék megállapításai, az utólagos tevékenységeken alapuló hitelesítési rendszer vizsgálata, valamint a Bizottság felmérése alapján a lehetőségek szerint továbbfejleszti a hitelesítési rendszert. Emellett folytatja a 6. keretprogram közös ellenőrzési stratégiájának fontos elemét jelentő hitelesítési rendszer megbízhatóságának értékelését és megfigyelését.

A Bizottság utólagos pénzügyi ellenőrzései

| 7.18. | Bizonyos típusú hibák csak a végső kedvezményezetteknél észlelhetők. Éppen ezért elegendő helyszíni ellenőrzést kell végezni ahhoz, hogy sor kerülhessen a túlzott költségelszámolások feltárására és kiigazítására, és hogy bizonyosságot lehessen szerezni az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék ezért elemezte a Bizottság által vagy nevében végzett utólagos ellenőrzésekre vonatkozó adatokat és felülvizsgálta a DG EAC és a DG ENTR utólagos ellenőrzési módszereit. |
| --- | --- |

7.18.

Bizonyos típusú hibák csak a végső kedvezményezetteknél észlelhetők. Éppen ezért elegendő helyszíni ellenőrzést kell végezni ahhoz, hogy sor kerülhessen a túlzott költségelszámolások feltárására és kiigazítására, és hogy bizonyosságot lehessen szerezni az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék ezért elemezte a Bizottság által vagy nevében végzett utólagos ellenőrzésekre vonatkozó adatokat és felülvizsgálta a DG EAC és a DG ENTR utólagos ellenőrzési módszereit.

Jelentősen csökkent a befejezett utólagos ellenőrzések száma

| 7.19. | Noha a Bizottság utólagos ellenőrzései által feltárt túlzott költségelszámolások átlagos szintje továbbra is jelentős, a Számvevőszék megállapította, hogy a befejezett utólagos ellenőrzések száma a 2004-es 491 ellenőrzésről 2005-ben 267-re csökkent (lásd a 
  7.1. táblázatot
  és a
  7.1. mellékletet
  ). 2005 során az érvényben lévő szerződések csupán 1 %-a képezte ellenőrzés tárgyát. |
| --- | --- |

7.19.

Noha a Bizottság utólagos ellenőrzései által feltárt túlzott költségelszámolások átlagos szintje továbbra is jelentős, a Számvevőszék megállapította, hogy a befejezett utólagos ellenőrzések száma a 2004-es 491 ellenőrzésről 2005-ben 267-re csökkent (lásd a 
  7.1. táblázatot
  és a
  7.1. mellékletet
  ). 2005 során az érvényben lévő szerződések csupán 1 %-a képezte ellenőrzés tárgyát.

| 7.19–7.20. | A Bizottság kénytelen volt felülvizsgálni az 5. keretprogramban részt vevő vállalkozók 10 %-ának ellenőrzését illető általános célkitűzését, miután az ellenőrizhető vállalkozók végleges száma a vártnál számottevően magasabb lett (lásd a 2004. évi éves jelentés 6.20. pontját). Másodsorban a 2005-ös utólagos ellenőrzések főleg az 5. keretprogram keretében folyósított kifizetésekre vonatkoztak, a pénzügyi ellenőrzések számának csökkentése pedig nem tervezett. A 7.1. táblában szereplő statisztikák a befejezett ellenőrzésekre vonatkoznak, továbbá tekintettel arra, hogy 2004 nagy részében nem állt rendelkezésre külső ellenőrzési kapacitás, valamint az újonnan megbízott külső ellenőr késlekedése miatt 2005 nem tekinthető jellemző évnek. Mindemellett 2004–2005-ben jelentős számú ellenőrzést indítottunk. |
| --- | --- |

7.19–7.20.

A Bizottság kénytelen volt felülvizsgálni az 5. keretprogramban részt vevő vállalkozók 10 %-ának ellenőrzését illető általános célkitűzését, miután az ellenőrizhető vállalkozók végleges száma a vártnál számottevően magasabb lett (lásd a 2004. évi éves jelentés 6.20. pontját). Másodsorban a 2005-ös utólagos ellenőrzések főleg az 5. keretprogram keretében folyósított kifizetésekre vonatkoztak, a pénzügyi ellenőrzések számának csökkentése pedig nem tervezett. A 7.1. táblában szereplő statisztikák a befejezett ellenőrzésekre vonatkoznak, továbbá tekintettel arra, hogy 2004 nagy részében nem állt rendelkezésre külső ellenőrzési kapacitás, valamint az újonnan megbízott külső ellenőr késlekedése miatt 2005 nem tekinthető jellemző évnek. Mindemellett 2004–2005-ben jelentős számú ellenőrzést indítottunk.

Új keretszerződést írtunk alá a 6. keretprogramot illető ellenőrzésekre a 6. keretprogramot illető ellenőrzési tevékenység megfelelő külső támogatásának biztosítására (lásd a 7.13.b) pontot). Jelenleg folyik a 6. keretprogramra vonatkozó, konkrét ellenőrzési célkitűzést is tartalmazó ellenőrzési stratégia véglegesítése. Ennek felülvizsgálata az ellenőrzési eredmények, valamint a költség/haszon szempontok tükrében, az általános ellenőrzési stratégia egyik elemeként történik majd.

| 7.20. | Az utólagos ellenőrzések száma a kutatások területén csökkent a legjelentősebben, a 2004-es 313-ról 2005-ben 68-ra (lásd a
  7.1. táblázatot
  és a
  7.1. mellékletet
  ). A Bizottság ismét nem teljesítette saját, az 5. keretprogram szerződői 10 %-ának ellenőrzésére irányuló célkitűzését, és a Számvevőszék ezirányú javaslata (11) ellenére továbbra sem határozott meg konkrét ellenőrzési célkitűzést a 6. keretprogramhoz. 2005 során a 6. keretprogram támogatási megállapodásai közül csupán hármat ellenőriztek. Emiatt csökken annak a lehetősége, hogy a problémás területeken időben kerüljön sor kiigazító intézkedésekre, és csökken a Bizottság ellenőrzési tevékenységeinek ebből fakadó visszatartó ereje. |
| --- | --- |

7.20.

Az utólagos ellenőrzések száma a kutatások területén csökkent a legjelentősebben, a 2004-es 313-ról 2005-ben 68-ra (lásd a
  7.1. táblázatot
  és a
  7.1. mellékletet
  ). A Bizottság ismét nem teljesítette saját, az 5. keretprogram szerződői 10 %-ának ellenőrzésére irányuló célkitűzését, és a Számvevőszék ezirányú javaslata (11) ellenére továbbra sem határozott meg konkrét ellenőrzési célkitűzést a 6. keretprogramhoz. 2005 során a 6. keretprogram támogatási megállapodásai közül csupán hármat ellenőriztek. Emiatt csökken annak a lehetősége, hogy a problémás területeken időben kerüljön sor kiigazító intézkedésekre, és csökken a Bizottság ellenőrzési tevékenységeinek ebből fakadó visszatartó ereje.

7.1. tábla – 2005-ben befejezett utólagos pénzügyi értékelések

| Főigazgatóság | Elvégzett ellenőrzések száma | Ellenőrzött szerződések száma | Folyamatban levő szerződések száma | Ellenőrzött szerződések értéke (millió EUR) | Folyamatban levő szerződések értéke (millió EUR) | A támogatható költségek Bizottság javára történő kiigazításai az ellenőrzések után | Ellenőrzött szerződések %-ban/Folyamatban levő szerződések %-ban |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes program | Kutatási programok |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| | | | | | | | | | | | | | Összegek (millió EUR) | Ellenőrzött szerződések értékének %-a | Összegek (millió EUR) | Ellenőrzött szerződések értékének %-a | | |
| AGRI – Mezőgazdaság | 5 | 7 | | | 6 | 20 | 245 | 153 | 16,18 | 22,67 | 42,54 | 35,48 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 2,4 | 13,1 |
| EAC – Oktatás és Kultúra | 75 | 66 | | | 80 | 66 | 15 884 | 11 748 | 24,10 | 23,14 | 740,30 | 570,46 | 7,80 | 32,4 | 3,20 | 13,8 | 0,5 | 0,6 |
| EMPL – Foglalkoztatás és Szociális Ügyek | 25 | 33 | | | 27 | 37 | 1 639 | 1 553 | 11,53 | 14,47 | 139,56 | 131,11 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 1,6 | 2,4 |
| ENV – Környezetvédelem | 42 | 44 | | | 73 | 49 | 1 748 | 1 774 | 35,07 | 68,60 | 385,87 | 431,30 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 4,2 | 2,8 |
| JLS – Szabadság, Biztonság és Jog érvényesülése | 8 | 11 | | | 47 | 46 | 901 | 1 055 | 28,60 | 17,90 | 117,00 | 177,00 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 5,2 | 4,4 |
| SANCO – Egészségügy és Fogyasztóvédelem | 8 | 7 | | | 12 | 7 | 522 | 476 | 6,29 | 5,34 | 153,90 | 165,58 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 2,3 | 1,5 |
| TREN – Energiaügy és Közlekedés (12) | 54 | 16 | 53 | 7 | 81 | 20 | 1 077 | 1 099 | 87,09 | 21,49 | 689,41 | 899,46 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 7,5 | 1,8 |
| ENTR – Vállalkozáspolitika és Iparügy | 43 | 8 | 34 | 1 | 64 | 8 | 1 684 | 1 672 | 38,12 | 22,28 | 221,96 | 305,75 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 3,8 | 0,5 |
| FISH – Halászat és Tengerészet | 18 | 11 | 15 | 7 | 41 | 29 | 238 | 239 | 12,23 | 50,25 | 270,01 | 174,51 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 17,2 | 12,1 |
| INFSO – Információs társadalom és Média (13) | 95 | 41 | 93 | 30 | 230 | 83 | 2 320 | 5 727 | 115,37 | 57,75 | 1 745,00 | 2 030,00 | 8,20 | 7,1 | 5,17 | 8,9 | 9,9 | 1,4 |
| RTD – Kutatás | 118 | 23 | 118 | 23 | 167 | 35 | 7 696 | 8 906 | 263,40 | 38,25 | 3 451,39 | 5 032,43 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 2,2 | 0,4 |
| Összesen | 491 | 267 | 313 | 68 | 828 | 400 | 33 954 | 34 402 | 637,99 | 342,15 | 7 956,94 | 9 953,07 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 2,4 | 1,2 |

Főigazgatóság

Elvégzett ellenőrzések száma

Ellenőrzött szerződések száma

Folyamatban levő szerződések száma

Ellenőrzött szerződések értéke (millió EUR)

Folyamatban levő szerződések értéke (millió EUR)

A támogatható költségek Bizottság javára történő kiigazításai az ellenőrzések után

Ellenőrzött szerződések %-ban/Folyamatban levő szerződések %-ban

Összes program

Kutatási programok

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

Összegek (millió EUR)

Ellenőrzött szerződések értékének %-a

Összegek (millió EUR)

Ellenőrzött szerződések értékének %-a

AGRI – Mezőgazdaság

5

7

6

20

245

153

16,18

22,67

42,54

35,48

0,00

0,0

1,68

7,4

2,4

13,1

EAC – Oktatás és Kultúra

75

66

80

66

15 884

11 748

24,10

23,14

740,30

570,46

7,80

32,4

3,20

13,8

0,5

0,6

EMPL – Foglalkoztatás és Szociális Ügyek

25

33

27

37

1 639

1 553

11,53

14,47

139,56

131,11

0,19

1,7

0,37

2,6

1,6

2,4

ENV – Környezetvédelem

42

44

73

49

1 748

1 774

35,07

68,60

385,87

431,30

1,18

3,4

0,47

0,7

4,2

2,8

JLS – Szabadság, Biztonság és Jog érvényesülése

8

11

47

46

901

1 055

28,60

17,90

117,00

177,00

2,53

8,8

1,10

6,1

5,2

4,4

SANCO – Egészségügy és Fogyasztóvédelem

8

7

12

7

522

476

6,29

5,34

153,90

165,58

0,36

5,8

0,27

5,1

2,3

1,5

TREN – Energiaügy és Közlekedés (12)

54

16

53

7

81

20

1 077

1 099

87,09

21,49

689,41

899,46

9,95

1,8

0,85

0,0

7,5

1,8

ENTR – Vállalkozáspolitika és Iparügy

43

8

34

1

64

8

1 684

1 672

38,12

22,28

221,96

305,75

1,00

2,6

1,38

6,2

3,8

0,5

FISH – Halászat és Tengerészet

18

11

15

7

41

29

238

239

12,23

50,25

270,01

174,51

1,16

9,5

1,39

2,8

17,2

12,1

INFSO – Információs társadalom és Média (13)

95

41

93

30

230

83

2 320

5 727

115,37

57,75

1 745,00

2 030,00

8,20

7,1

5,17

8,9

9,9

1,4

RTD – Kutatás

118

23

118

23

167

35

7 696

8 906

263,40

38,25

3 451,39

5 032,43

2,79

1,1

0,72

1,9

2,2

0,4

Összesen

491

267

313

68

828

400

33 954

34 402

637,99

342,15

7 956,94

9 953,07

35,16

5,5

16,59

4,8

2,4

1,2

A DG EAC és DG ENTR utólagos ellenőrzéseinek nyomon követésében feltárt hiányosságok

| 7.21. | Az előző évekhez hasonlóan a DG EAC 2005 során lezárt utólagos ellenőrzései számos esetben állapítottak meg túlzott költségelszámolást. A 62 ellenőrzésből 41 esetben jelentős összegű jogosulatlanul elszámolt költséget észleltek. |
| --- | --- |

7.21.

Az előző évekhez hasonlóan a DG EAC 2005 során lezárt utólagos ellenőrzései számos esetben állapítottak meg túlzott költségelszámolást. A 62 ellenőrzésből 41 esetben jelentős összegű jogosulatlanul elszámolt költséget észleltek.

| 7.21. | Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) külső könyvvizsgáló cég alkalmazásával valósítja meg ellenőrzési stratégiáját. Az elszámolási időszakban változás következett be a külső vállalkozó tekintetében, miután komoly hibákra derült fény az elvégzett munka kapcsán. Az ellenőrzések minősége az új külső vállalkozó közreműködése révén számottevően javult. A jövőben tehát jobb és pontosabb eredmények várhatók. |
| --- | --- |

7.21.

Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) külső könyvvizsgáló cég alkalmazásával valósítja meg ellenőrzési stratégiáját. Az elszámolási időszakban változás következett be a külső vállalkozó tekintetében, miután komoly hibákra derült fény az elvégzett munka kapcsán. Az ellenőrzések minősége az új külső vállalkozó közreműködése révén számottevően javult. A jövőben tehát jobb és pontosabb eredmények várhatók.

| 7.22. | Az ellenőrzés időpontja és a végső ellenőrzési jelentés között átlagosan több mint egy év telt el. Nem voltak megfelelőek az ellenőrzések nyomon követésére szolgáló eljárások. A 2004 során lezárt, behajtható összegeket megállapító 43 ellenőrzés közül 19 esetben a behajtásra 2005 végéig sem került sor. A Számvevőszék és a Bizottság korábban már jelentést tett a DG EAC utólagos ellenőrzéseiben tapasztalható ezen hiányosságokról (14). A helyzet azonban a kritikai észrevételek időpontja óta sem javult jelentősen. |
| --- | --- |

7.22.

Az ellenőrzés időpontja és a végső ellenőrzési jelentés között átlagosan több mint egy év telt el. Nem voltak megfelelőek az ellenőrzések nyomon követésére szolgáló eljárások. A 2004 során lezárt, behajtható összegeket megállapító 43 ellenőrzés közül 19 esetben a behajtásra 2005 végéig sem került sor. A Számvevőszék és a Bizottság korábban már jelentést tett a DG EAC utólagos ellenőrzéseiben tapasztalható ezen hiányosságokról (14). A helyzet azonban a kritikai észrevételek időpontja óta sem javult jelentősen.

| 7.22. | Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) többek között a jelentések benyújtása tekintetében mutatkozó jelentős késedelmek miatt vetett véget a külső könyvvizsgáló céggel folytatott együttműködésnek. Az új vállalkozóval folytatott együttműködés e téren sokkal kedvezőbb eredményeket hozott. Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) mindemellett hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseket sok esetben olyan problémás kedvezményezetteknél végezték, akiknél a szerződéses időszakban kétségek merültek fel. Ezek jogállása bizonyos esetekben nehezítette a behajtási eljárást. Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) a helyzet javítására cselekvési tervet dolgoz ki. |
| --- | --- |

7.22.

Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) többek között a jelentések benyújtása tekintetében mutatkozó jelentős késedelmek miatt vetett véget a külső könyvvizsgáló céggel folytatott együttműködésnek. Az új vállalkozóval folytatott együttműködés e téren sokkal kedvezőbb eredményeket hozott. Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) mindemellett hangsúlyozza, hogy az ellenőrzéseket sok esetben olyan problémás kedvezményezetteknél végezték, akiknél a szerződéses időszakban kétségek merültek fel. Ezek jogállása bizonyos esetekben nehezítette a behajtási eljárást. Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) a helyzet javítására cselekvési tervet dolgoz ki.

| 7.23. | A Számvevőszék megállapította, hogy a DG ENTR által lezárt ellenőrzések száma a 2004-es 43-ról 2005-ben 8-ra csökkent, főként a tervezett ellenőrzések végrehajtásában bekövetkező operatív késedelmek miatt. Az ellenőrzési megállapítások nyomon követése sem volt megfelelő. A 2004 során lezárt, behajtható összegeket megállapító 32 ellenőrzésből 15 esetben 2005 végéig sem került sor kiigazító intézkedésekre. |
| --- | --- |

7.23.

A Számvevőszék megállapította, hogy a DG ENTR által lezárt ellenőrzések száma a 2004-es 43-ról 2005-ben 8-ra csökkent, főként a tervezett ellenőrzések végrehajtásában bekövetkező operatív késedelmek miatt. Az ellenőrzési megállapítások nyomon követése sem volt megfelelő. A 2004 során lezárt, behajtható összegeket megállapító 32 ellenőrzésből 15 esetben 2005 végéig sem került sor kiigazító intézkedésekre.

| 7.23. | A lezárt ellenőrzések számának csökkenését az magyarázza, hogy a külső könyvvizsgáló cég késedelmesen teljesítette feladatait. A főigazgatóság ellenőrzési tevékenységének szintje nem csökkent: a 8 befejezett ellenőrzésen túl 2005-ben különböző stádiumban 52 ellenőrzés volt folyamatban. Ezen túlmenően a főigazgatóság az 5. keretprogram kezdete óta a programban részt vevő vállalkozók 21 %-ára vonatkozóan indított vizsgálatot. |
| --- | --- |

7.23.

A lezárt ellenőrzések számának csökkenését az magyarázza, hogy a külső könyvvizsgáló cég késedelmesen teljesítette feladatait. A főigazgatóság ellenőrzési tevékenységének szintje nem csökkent: a 8 befejezett ellenőrzésen túl 2005-ben különböző stádiumban 52 ellenőrzés volt folyamatban. Ezen túlmenően a főigazgatóság az 5. keretprogram kezdete óta a programban részt vevő vállalkozók 21 %-ára vonatkozóan indított vizsgálatot.

Az ellenőrzések megállapításainak nyomon követését illetően az ellenőrzések eredményének szisztematikus és időben történő alkalmazása biztosítására 2005-ben korrekciós intézkedésekre került sor, amelyeket 2006-ban megerősítettek.

A nemzeti ügynökségek felügyelete az oktatás és kultúra területén

| 7.24. | A DG EAC költségvetése végrehajtását több mint 60 %-ban (15) nemzeti ügynökségekre bízza. Ahhoz, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről ésszerű bizonyosságot szolgáltathasson, a DG EAC-nak felügyelnie kell a nemzeti ügynökségek felügyeleti és kontrollrendszereit. |
| --- | --- |

7.24.

A DG EAC költségvetése végrehajtását több mint 60 %-ban (15) nemzeti ügynökségekre bízza. Ahhoz, hogy az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről ésszerű bizonyosságot szolgáltathasson, a DG EAC-nak felügyelnie kell a nemzeti ügynökségek felügyeleti és kontrollrendszereit.

| 7.24. | Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) teljes felelősséget vállal a nemzeti ügynökségek irányítási és ellenőrzési rendszere felügyeletének kötelezettsége teljesítése tekintetében azzal, hogy az ügynökségekre vonatkozó cselekvési tervet dolgozott ki, amelynek keretében mind a 99 nemzeti ügynökség rendszerellenőrzését a 2004–2006-os időszak végéig elvégzi. |
| --- | --- |

7.24.

Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) teljes felelősséget vállal a nemzeti ügynökségek irányítási és ellenőrzési rendszere felügyeletének kötelezettsége teljesítése tekintetében azzal, hogy az ügynökségekre vonatkozó cselekvési tervet dolgozott ki, amelynek keretében mind a 99 nemzeti ügynökség rendszerellenőrzését a 2004–2006-os időszak végéig elvégzi.

Elégtelen a nemzeti ügynökségek kontrollrendszereinek előzetes vizsgálata

| 7.25. | A költségvetési rendelet (FR) (16) előírja, hogy a Bizottságnak a nemzeti ügynökségek irányítási és kontrollrendszereit azelőtt kell ellenőriznie, hogy közösségi intézkedések megvalósításával bízná meg őket. A DG EAC 2003-as évi tevékenységi jelentésében fenntartást fogalmazott meg e követelmény be nem tartásával kapcsolatban. Hogy ezt orvosolja, a DG EAC cselekvési tervet dolgozott ki, melyben a nemzeti ügynökségeknél a 2004–2006 közötti időszakban 99 rendszerellenőrzést írt elő. Mivel a cselekvési terv még folyamatban van (44 ellenőrzési jelentés került véglegesítésre), a Számvevőszék szerint a DG EAC továbbra sem tartja be a költségvetési rendelet előírásait. |
| --- | --- |

7.25.

A költségvetési rendelet (FR) (16) előírja, hogy a Bizottságnak a nemzeti ügynökségek irányítási és kontrollrendszereit azelőtt kell ellenőriznie, hogy közösségi intézkedések megvalósításával bízná meg őket. A DG EAC 2003-as évi tevékenységi jelentésében fenntartást fogalmazott meg e követelmény be nem tartásával kapcsolatban. Hogy ezt orvosolja, a DG EAC cselekvési tervet dolgozott ki, melyben a nemzeti ügynökségeknél a 2004–2006 közötti időszakban 99 rendszerellenőrzést írt elő. Mivel a cselekvési terv még folyamatban van (44 ellenőrzési jelentés került véglegesítésre), a Számvevőszék szerint a DG EAC továbbra sem tartja be a költségvetési rendelet előírásait.

| 7.25. | Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) a 2004-re vonatkozó fenntartás hiányára a Számvevőszék éves tevékenységi jelentésről készített elemzésére adott válaszában adott magyarázatot. A főigazgatóság a 2005-ös éves tevékenységi jelentésben a nemzeti ügynökségek irányítását illetően fogalmazott meg fenntartást. A 2007–2013-as időszak új programjainak jogalapja tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek révén a Bizottság megfelelően biztosítani tudja a nemzeti ügynökségek által végzett ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

7.25.

Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) a 2004-re vonatkozó fenntartás hiányára a Számvevőszék éves tevékenységi jelentésről készített elemzésére adott válaszában adott magyarázatot. A főigazgatóság a 2005-ös éves tevékenységi jelentésben a nemzeti ügynökségek irányítását illetően fogalmazott meg fenntartást. A 2007–2013-as időszak új programjainak jogalapja tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek révén a Bizottság megfelelően biztosítani tudja a nemzeti ügynökségek által végzett ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

A kontrollrendszerek vizsgálata nem nyújt megfelelő bizonyosságot

| 7.26. | A Számvevőszék nem tudott megbizonyosodni arról, hogy a rendszerellenőrzések során sor került-e a nemzeti ügynökségek kedvezményezettei által megvalósított projektek helyszíni ellenőrzésére. Ezért ezek az ellenőrzések csak korlátozottan tudnak bizonyosságot nyújtani az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

7.26.

A Számvevőszék nem tudott megbizonyosodni arról, hogy a rendszerellenőrzések során sor került-e a nemzeti ügynökségek kedvezményezettei által megvalósított projektek helyszíni ellenőrzésére. Ezért ezek az ellenőrzések csak korlátozottan tudnak bizonyosságot nyújtani az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

| 7.26. | A helyszíni ellenőrzések a külső ellenőr feladatai között nem szerepelnek, mindazonáltal az ügynökségeket szerződés kötelezi a helyszíni ellenőrzések végzésére. Ott, ahol e tekintetben a rendszerellenőrzések hiányosságokat mutattak, korrekciós intézkedésre kerül sor. Emellett a külső vállalkozó feladatai 2006 eleje óta immár kiterjednek a nemzeti ügynökségek e téren végzett tevékenységeinek ellenőrzésére is. |
| --- | --- |

7.26.

A helyszíni ellenőrzések a külső ellenőr feladatai között nem szerepelnek, mindazonáltal az ügynökségeket szerződés kötelezi a helyszíni ellenőrzések végzésére. Ott, ahol e tekintetben a rendszerellenőrzések hiányosságokat mutattak, korrekciós intézkedésre kerül sor. Emellett a külső vállalkozó feladatai 2006 eleje óta immár kiterjednek a nemzeti ügynökségek e téren végzett tevékenységeinek ellenőrzésére is.

| 7.27. | A rendszer-ellenőrzési jelentésekből vett minta számvevőszéki vizsgálata (17) számos hiányosságot állapított meg, például azt, hogy nem volt megfelelő vagy egységes a megállapítások fontossági besorolása és nem került sor megfelelő intézkedésekre a megállapított hiányosságok orvoslása érdekében (a Bizottság nemzeti ügynökségekkel kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszereinek általános értékelését lásd a
  7.2. mellékletben
  ). |
| --- | --- |

7.27.

A rendszer-ellenőrzési jelentésekből vett minta számvevőszéki vizsgálata (17) számos hiányosságot állapított meg, például azt, hogy nem volt megfelelő vagy egységes a megállapítások fontossági besorolása és nem került sor megfelelő intézkedésekre a megállapított hiányosságok orvoslása érdekében (a Bizottság nemzeti ügynökségekkel kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszereinek általános értékelését lásd a
  7.2. mellékletben
  ).

| 7.27. | A kérdést az új vállalkozóval folytatott részletekbe menő tárgyalások során tisztáztuk. A hátralevő jelentésekben egy közösen elfogadott megoldás kerül alkalmazásra. A megállapított hiányosságokat illetően az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság meghozza a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

7.27.

A kérdést az új vállalkozóval folytatott részletekbe menő tárgyalások során tisztáztuk. A hátralevő jelentésekben egy közösen elfogadott megoldás kerül alkalmazásra. A megállapított hiányosságokat illetően az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság meghozza a megfelelő intézkedéseket.

Következtetések és ajánlások

| 7.28. | A Számvevőszék ellenőrzése gyakori és lényeges hibákat állapított meg a kedvezményezetteknek folyósított kifizetésekben, amelyek hatással voltak az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére. A Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelése ezenkívül arra is rámutatott, hogy ezek a rendszerek nem nyújtanak elegendő bizonyosságot a belső politikák és a kutatás alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

7.28.

A Számvevőszék ellenőrzése gyakori és lényeges hibákat állapított meg a kedvezményezetteknek folyósított kifizetésekben, amelyek hatással voltak az ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére. A Bizottság felügyeleti és kontrollrendszereinek értékelése ezenkívül arra is rámutatott, hogy ezek a rendszerek nem nyújtanak elegendő bizonyosságot a belső politikák és a kutatás alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

| 7.28. | Tekintettel arra, hogy minden egyes projekt helyszíni ellenőrzésének költsége megfizethetetlen, a Bizottság kénytelen bizonyos hibakockázatot vállalni, amelynek szintje arányban áll a belső politikák keretében nyújtott támogatások jellegével. A főigazgatók több információforrást és mutatót használnak az éves megbízhatósági nyilatkozat kidolgozásánál. Ezeket a forrásokat és mutatókat az elvárható bizonyossághoz elégségesnek tekintették (bár egyes esetekben fenntartásokkal). Az általános ellenőrzési rendszer fejlesztését célzó munka valamennyi érintett fél (kedvezményezettek és független ellenőrök) részvételével, az integrált ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv keretében tovább folytatódik. |
| --- | --- |

7.28.

Tekintettel arra, hogy minden egyes projekt helyszíni ellenőrzésének költsége megfizethetetlen, a Bizottság kénytelen bizonyos hibakockázatot vállalni, amelynek szintje arányban áll a belső politikák keretében nyújtott támogatások jellegével. A főigazgatók több információforrást és mutatót használnak az éves megbízhatósági nyilatkozat kidolgozásánál. Ezeket a forrásokat és mutatókat az elvárható bizonyossághoz elégségesnek tekintették (bár egyes esetekben fenntartásokkal). Az általános ellenőrzési rendszer fejlesztését célzó munka valamennyi érintett fél (kedvezményezettek és független ellenőrök) részvételével, az integrált ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési terv keretében tovább folytatódik.

| 7.29. | A Számvevőszék azt javasolja a Bizottságnak, hogy: |
| --- | --- |

7.29.

A Számvevőszék azt javasolja a Bizottságnak, hogy:

| 7.29. | |
| --- | --- |

7.29.

| — | folytassa a megosztott költségű programokra vonatkozó szabályok egyszerűsítése és egyértelművé tétele jegyében tett erőfeszítéseit a munkaidő-nyilvántartásra vonatkozó alapkövetelmények meghatározásával és megfelelő esetben az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazásával az eredményalapú finanszírozási rendszer felé történő elmozdulás érdekében (7.7–7.8. és 7.16–7.17. bekezdés) (18), |
| --- | --- |

—

folytassa a megosztott költségű programokra vonatkozó szabályok egyszerűsítése és egyértelművé tétele jegyében tett erőfeszítéseit a munkaidő-nyilvántartásra vonatkozó alapkövetelmények meghatározásával és megfelelő esetben az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazásával az eredményalapú finanszírozási rendszer felé történő elmozdulás érdekében (7.7–7.8. és 7.16–7.17. bekezdés) (18),

| — | A Bizottság valamennyi belső politikája és programja tekintetében e célkitűzéseket követi. A 7. keretprogramra vonatkozó bizottsági javaslatok is azt jelzik, hogy adott esetben az eddiginél nagyobb mértékben lehet alkalmazni a költségvetési rendeletben és annak végrehajtási szabályaiban szereplő feltételeknek megfelelő átalányfinanszírozást (beleértve az egységre vetített költségskálákat is) és átalányösszegeket. Ezenkívül a versenyképességi és innovációs keretprogrammal kapcsolatban bevezetendő támogatási megállapodásokban szerepelni fog a személyi költségekről szóló jelentések elkészítéséhez szükséges, a kedvezményezettek által alkalmazandó módszer és eszközök.
  Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) a jogalap olyan kialakításával igyekszik az új programok végrehajtására egyszerű és egyértelmű szabályokat megállapítani, amely a lehetőségektől függően tartalmazza az átalányfinanszírozás alkalmazását is. |
| --- | --- |

—

A Bizottság valamennyi belső politikája és programja tekintetében e célkitűzéseket követi. A 7. keretprogramra vonatkozó bizottsági javaslatok is azt jelzik, hogy adott esetben az eddiginél nagyobb mértékben lehet alkalmazni a költségvetési rendeletben és annak végrehajtási szabályaiban szereplő feltételeknek megfelelő átalányfinanszírozást (beleértve az egységre vetített költségskálákat is) és átalányösszegeket. Ezenkívül a versenyképességi és innovációs keretprogrammal kapcsolatban bevezetendő támogatási megállapodásokban szerepelni fog a személyi költségekről szóló jelentések elkészítéséhez szükséges, a kedvezményezettek által alkalmazandó módszer és eszközök.

Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) a jogalap olyan kialakításával igyekszik az új programok végrehajtására egyszerű és egyértelmű szabályokat megállapítani, amely a lehetőségektől függően tartalmazza az átalányfinanszírozás alkalmazását is.

| — | gondoskodjon a legfontosabb szabályozási elemek szigorú és költségtudatos végrehajtásáról a túlzott költségelszámolások mérséklése érdekében (7.11–7.13. bekezdés), |
| --- | --- |

—

gondoskodjon a legfontosabb szabályozási elemek szigorú és költségtudatos végrehajtásáról a túlzott költségelszámolások mérséklése érdekében (7.11–7.13. bekezdés),

| — | Ezt a célt fogalmazza meg a 7.28. pontban ismertetett integrált ellenőrzési keretrendszerhez készített ütemterv. |
| --- | --- |

—

Ezt a célt fogalmazza meg a 7.28. pontban ismertetett integrált ellenőrzési keretrendszerhez készített ütemterv.

| — | fejlessze a nemzeti ügynökségeken végrehajtott rendszerellenőrzések hatókörét, minőségét és nyomon követését (7.24–7.27. bekezdés), |
| --- | --- |

—

fejlessze a nemzeti ügynökségeken végrehajtott rendszerellenőrzések hatókörét, minőségét és nyomon követését (7.24–7.27. bekezdés),

| — | Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) megtette a szükséges lépéseket a jelenlegi programok keretében működő nemzeti ügynökségeknél folyamatban levő rendszerellenőrzések általános minőségének javítására. A 2007–2013-as időszak új programjai a végrehajtásról szóló döntéseknél már figyelembe veszik a Számvevőszék ajánlásait. |
| --- | --- |

—

Az Oktatási és Kulturális Főigazgatóság (DG EAC) megtette a szükséges lépéseket a jelenlegi programok keretében működő nemzeti ügynökségeknél folyamatban levő rendszerellenőrzések általános minőségének javítására. A 2007–2013-as időszak új programjai a végrehajtásról szóló döntéseknél már figyelembe veszik a Számvevőszék ajánlásait.

| — | fontolja meg, hogy milyen jogi formát öltsenek a közös vállalkozások, hogy (1) azok egységes támogatási rendszerek kedvezményezettjei lehessenek, és (2) megfelelően figyelembe lehessen venni a jellegüket és a hozzájuk kapcsolódó kockázatokat (7.9. bekezdés). |
| --- | --- |

—

fontolja meg, hogy milyen jogi formát öltsenek a közös vállalkozások, hogy (1) azok egységes támogatási rendszerek kedvezményezettjei lehessenek, és (2) megfelelően figyelembe lehessen venni a jellegüket és a hozzájuk kapcsolódó kockázatokat (7.9. bekezdés).

| — | A Bizottság e tekintetben javaslatokat terjesztett elő. |
| --- | --- |

—

A Bizottság e tekintetben javaslatokat terjesztett elő.

A LEGUTÓBBI ÉVES JELENTÉS ÓTA KÖZZÉTETT KÜLÖNJELENTÉSEK

| 7.30. | 6/2005. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T). |
| --- | --- |

7.30.

6/2005. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T).

---

(1)  Néhány program, például az Európai Menekültügyi Alap és a Schengen Alap irányítása ezzel szemben a tagállamokkal közösen történik; és a Bizottság nemzeti ügynökségeken keresztül irányítja a Socrates, Leonardo és Youth programok egy részét.

(2)  Ilyen például a hatodik kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (6. KP), a környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz (LIFE) és a transzeurópai energiahálózatok (TEN-Energy).

(3)  Lásd például a következő mintaszerződéseket: 5. kp., II. melléklet 23. cikk, 6. kp., II. melléklet 19. cikk, Ten-T, II. melléklet 14.1. bekezdés.

(4)  Az Európai Számvevőszék 1/2006. sz. véleménye a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról.

(5)  Megvalósíthatósági tanulmány a biztonság és a vasúti forgalomirányítás európai szintű összehangolásáról.

(6)  Az Európai Számvevőszék 2/2004. sz. véleménye a „single audit” modellről, 48. bekezdés.

(7)  A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 6.10. bekezdés és az 1/2006. sz. vélemény, 41. és 42. bekezdés.

(8)  Csak azon időközi és/vagy végső kifizetéseket kell hitelesíttetni, amelyek megfelelnek bizonyos feltételeknek.

(9)  A Bizottság 2005-ös igazgatási eredményeinek összefoglalásában (COM (2006) 277 végleges).

(10)  Az Európai Számvevőszék 1/2006. sz. véleménye, 74–77. bekezdés.

(11)  A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 6. fejezet, 1. melléklet.

(12)  A TEN-T kivételével.

(13)  A MEDIA program 2005-ben befejezett ellenőrzéseit a DG INFSO-ról készített statisztika tartalmazza.

(14)  A 2003. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 6.32–6.33. bekezdés.

(15)  609 millió EUR összegű kifizetés 2005 folyamán.

(16)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok 35. cikke.

(17)  A minta a 44 lezárt ellenőrzési jelentésből 11-et tartalmazott.

(18)  Az Európai Számvevőszék 1/2006. sz. véleménye, 58–70. és 94. bekezdés.

7.1. MELLÉKLET

Belső politikák – A korábbi fontos észrevételek értékelése

| Észrevételek | 2005-ben végrehajtott intézkedések | A Számvevőszék javaslatai | A Bizottság megjegyzései |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Felügyeleti és kontrollrendszerek – KTF keretprogramok |
| 1998-ban a K+F keretprogramokat működtető öt főigazgatóság közös ellenőrzési módszert dolgozott ki, amely az 5. keretprogramra szerződők 10 %-ának ellenőrzését tűzte ki célul (lásd a 2001-es, 2002-es és 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.30. bekezdését). Ezeket az ellenőrzéseket nagyrészt független könyvvizsgáló cégek végzik el a Bizottság megbízásából.
  A Bizottság 2004-ben egységes ellenőrzési megközelítést fogadott el a 6. keretprogramhoz. Továbbra sem került sor azonban a 6. keretprogram mérhető és reálisan megvalósítható ellenőrzési célkitűzéseinek meghatározására. | Az 5. keretprogram lezárt ellenőrzéseinek száma továbbra is elmarad a célkitűzéstől.
  Noha az 5. keretprogram közvetett K+F intézkedéseinek ellenőrzésére vonatkozó keretszerződést 2004 novemberében írták alá, a Bizottságnál operatív nehézségek merültek fel, ami az elvégzett ellenőrzések számának csökkenését eredményezte.
  A 6. keretprogram közvetett K+F intézkedéseinek ellenőrzésére kötött szerződések egyikének odaítélését 2005 folyamán nem véglesítették. | Mivel nem vizsgálta felül azt az általános célkitűzését, hogy az 5. keretprogram szerződőinek 10 %-át ellenőrzi, a Bizottságnak fokoznia kell ellenőrzési tevékenységeit, hogy az 5. keretprogram ezen célkitűzését a 6. keretprogramra vonatkozó ellenőrzések számának sérelme nélkül teljesíthesse.
  Meg kell határozni a 6. keretprogram ellenőrzési célkitűzéseit.
  Új keretszerződést kell aláírni a 6. keretprogramhoz, hogy a Bizottság megfelelő külső támogatásban részesüljön a 6. keretprogramra vonatkozó ellenőrzési megközelítése megvalósításához. | A 6. keretprogram ellenőrzési politikáján belül a hangsúly inkább a minőségi, mint a mennyiségi kérdésekre helyeződik.


  A 6. keretprogram célkiűzését újrafogalmazták (lásd a 2004-es éves jelentést).


  A 2005-ös év nem tipikus év volt. A Bizottság nem csökkenti az ellenőrzések számát, az ellenőrzési tevékenység továbbra is intenzív marad.


  A keretszerződést 2006-ban írták alá. |
| 2. Felügyeleti és kontrollrendszerek – TEN-T |
| A Számvevőszék megállapította, hogy az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság (DG TREN) ellenőrzési programja nem tartalmazta a TEN-T intézkedéseket. A DG TREN azt tűzte ki célul, hogy minden évben legalább a projektek 20 %-át és az előző évben lezárt projektek összköltségének 35 %-át ellenőrzi. | A DG TREN 2005-ben 20 TEN-T-re vonatkozó finanszírozási határozatot ellenőrzött, ami az összes projekt 12 %-ának felel meg és az előző évben lezárt projektek összköltségének 49 %-át képviseli. | Noha részben megvalósult a DG TREN által kitűzött cél, azaz az előző évben lezárt projektek összköltségének legalább 35 %-át ellenőrizték, a projektek 20 %-ának ellenőrzésére vonatkozó célkitűzés nem teljesült. Megfelelő intézkedések segítségével kell biztosítani, hogy a DG TREN célkitűzése teljesüljön. | Amikor a DG TREN 2004-ben elindította a tanszeurópai hálózatok (TEN) projektjeinek ellenőrzését, a kezdeti minta a 2003-ban lezárt projektek összes költségének több mint 35%-át tartalmazta. Ekkor rögzítették, hogy fenn kell tartani ezt a célkitűzést, továbbá hogy a jövőben a lezárt projektek 20%-át be kell vonni az ellenőrzésbe. A DG TREN az első 20-as ellenőrzési minta terveinek kiadását követően észlelte, hogy a 20%-os projektellenőrzési arányra vonatkozó célkitűzés költséghatékonysági okokból nem tartható fenn, mivel a TEN projektek ellenőrzéseit ritkán követik pénzügyi kiigazítások, és a támogatható költségek a határozatban megjelöltnél nagyobb arányban fedezik az ellenőrzési kiigazításokat.


  A DG TREN úgy döntött, hogy ragaszkodik a költségvetés nagyobb részére kiterjedő ellenőrzést magában foglaló ellenőrzési politikájához, illetve a lehető legtöbb kedvezményezett ellenőrzésbe való bevonásához, ugyanakkor kockázat alapú megközelítést alkalmaz és figyelembe veszi az ellenőrzési költségek arányosságát. |
| A TEN-T intézkedések elszámolható és el nem számolható költségeit a jogalap és a Bizottság határozatai határozzák meg (2001-es, 2002-es éves jelentés).
  A Számvevőszék szerint ezek a meghatározások nem eléggé pontosak ahhoz, hogy meg lehessen állapítani a kedvezményezettnél felmerült tényleges költségeket. 2004-ben a Bizottság új határozatmintát fogadott el, amely többek közt az elszámolható és el nem számolható költségek meghatározását és a tanulmányok és munkálatok módosított definícióját tartalmazza. | Újabb előrelépés történt 2005-ben, mivel az új projektek esetében a határozat szövege kötelező mintákat szab meg a pénzügyi és technikai jelentéstételhez. | Hogy az építési munkálatok magasabb, tanulmányok számára kialakított arányú finanszírozása elkerülhető legyen, a Számvevőszék javasolta a támogatások két fő formája, a „tanulmányok” és a „munkálatok” hatókörének egyértelmű meghatározását. Ezek a meghatározások továbbra sincsenek átültetve a jogalapba és a finanszírozási határozatokba. | A DG TREN a határozat szövegében már kifejtette a pénzügyi és technikai beszámolókra érvényes kötelező minták világos meghatározását. A költségvetési hatóság 2004-es jelentésében üdvözölte ezt a kiegészítést. A TEN új (2007-ben alkalmazandó) rendelettervezete egyértelmű meghatározásokkal szolgál a munkákat és tanulmányokat illetően. |

Észrevételek

2005-ben végrehajtott intézkedések

A Számvevőszék javaslatai

A Bizottság megjegyzései

1. Felügyeleti és kontrollrendszerek – KTF keretprogramok

1998-ban a K+F keretprogramokat működtető öt főigazgatóság közös ellenőrzési módszert dolgozott ki, amely az 5. keretprogramra szerződők 10 %-ának ellenőrzését tűzte ki célul (lásd a 2001-es, 2002-es és 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 6.30. bekezdését). Ezeket az ellenőrzéseket nagyrészt független könyvvizsgáló cégek végzik el a Bizottság megbízásából.

A Bizottság 2004-ben egységes ellenőrzési megközelítést fogadott el a 6. keretprogramhoz. Továbbra sem került sor azonban a 6. keretprogram mérhető és reálisan megvalósítható ellenőrzési célkitűzéseinek meghatározására.

Az 5. keretprogram lezárt ellenőrzéseinek száma továbbra is elmarad a célkitűzéstől.

Noha az 5. keretprogram közvetett K+F intézkedéseinek ellenőrzésére vonatkozó keretszerződést 2004 novemberében írták alá, a Bizottságnál operatív nehézségek merültek fel, ami az elvégzett ellenőrzések számának csökkenését eredményezte.

A 6. keretprogram közvetett K+F intézkedéseinek ellenőrzésére kötött szerződések egyikének odaítélését 2005 folyamán nem véglesítették.

Mivel nem vizsgálta felül azt az általános célkitűzését, hogy az 5. keretprogram szerződőinek 10 %-át ellenőrzi, a Bizottságnak fokoznia kell ellenőrzési tevékenységeit, hogy az 5. keretprogram ezen célkitűzését a 6. keretprogramra vonatkozó ellenőrzések számának sérelme nélkül teljesíthesse.

Meg kell határozni a 6. keretprogram ellenőrzési célkitűzéseit.

Új keretszerződést kell aláírni a 6. keretprogramhoz, hogy a Bizottság megfelelő külső támogatásban részesüljön a 6. keretprogramra vonatkozó ellenőrzési megközelítése megvalósításához.

A 6. keretprogram ellenőrzési politikáján belül a hangsúly inkább a minőségi, mint a mennyiségi kérdésekre helyeződik.

A 6. keretprogram célkiűzését újrafogalmazták (lásd a 2004-es éves jelentést).

A 2005-ös év nem tipikus év volt. A Bizottság nem csökkenti az ellenőrzések számát, az ellenőrzési tevékenység továbbra is intenzív marad.

A keretszerződést 2006-ban írták alá.

2. Felügyeleti és kontrollrendszerek – TEN-T

A Számvevőszék megállapította, hogy az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság (DG TREN) ellenőrzési programja nem tartalmazta a TEN-T intézkedéseket. A DG TREN azt tűzte ki célul, hogy minden évben legalább a projektek 20 %-át és az előző évben lezárt projektek összköltségének 35 %-át ellenőrzi.

A DG TREN 2005-ben 20 TEN-T-re vonatkozó finanszírozási határozatot ellenőrzött, ami az összes projekt 12 %-ának felel meg és az előző évben lezárt projektek összköltségének 49 %-át képviseli.

Noha részben megvalósult a DG TREN által kitűzött cél, azaz az előző évben lezárt projektek összköltségének legalább 35 %-át ellenőrizték, a projektek 20 %-ának ellenőrzésére vonatkozó célkitűzés nem teljesült. Megfelelő intézkedések segítségével kell biztosítani, hogy a DG TREN célkitűzése teljesüljön.

Amikor a DG TREN 2004-ben elindította a tanszeurópai hálózatok (TEN) projektjeinek ellenőrzését, a kezdeti minta a 2003-ban lezárt projektek összes költségének több mint 35%-át tartalmazta. Ekkor rögzítették, hogy fenn kell tartani ezt a célkitűzést, továbbá hogy a jövőben a lezárt projektek 20%-át be kell vonni az ellenőrzésbe. A DG TREN az első 20-as ellenőrzési minta terveinek kiadását követően észlelte, hogy a 20%-os projektellenőrzési arányra vonatkozó célkitűzés költséghatékonysági okokból nem tartható fenn, mivel a TEN projektek ellenőrzéseit ritkán követik pénzügyi kiigazítások, és a támogatható költségek a határozatban megjelöltnél nagyobb arányban fedezik az ellenőrzési kiigazításokat.

A DG TREN úgy döntött, hogy ragaszkodik a költségvetés nagyobb részére kiterjedő ellenőrzést magában foglaló ellenőrzési politikájához, illetve a lehető legtöbb kedvezményezett ellenőrzésbe való bevonásához, ugyanakkor kockázat alapú megközelítést alkalmaz és figyelembe veszi az ellenőrzési költségek arányosságát.

A TEN-T intézkedések elszámolható és el nem számolható költségeit a jogalap és a Bizottság határozatai határozzák meg (2001-es, 2002-es éves jelentés).

A Számvevőszék szerint ezek a meghatározások nem eléggé pontosak ahhoz, hogy meg lehessen állapítani a kedvezményezettnél felmerült tényleges költségeket. 2004-ben a Bizottság új határozatmintát fogadott el, amely többek közt az elszámolható és el nem számolható költségek meghatározását és a tanulmányok és munkálatok módosított definícióját tartalmazza.

Újabb előrelépés történt 2005-ben, mivel az új projektek esetében a határozat szövege kötelező mintákat szab meg a pénzügyi és technikai jelentéstételhez.

Hogy az építési munkálatok magasabb, tanulmányok számára kialakított arányú finanszírozása elkerülhető legyen, a Számvevőszék javasolta a támogatások két fő formája, a „tanulmányok” és a „munkálatok” hatókörének egyértelmű meghatározását. Ezek a meghatározások továbbra sincsenek átültetve a jogalapba és a finanszírozási határozatokba.

A DG TREN a határozat szövegében már kifejtette a pénzügyi és technikai beszámolókra érvényes kötelező minták világos meghatározását. A költségvetési hatóság 2004-es jelentésében üdvözölte ezt a kiegészítést. A TEN új (2007-ben alkalmazandó) rendelettervezete egyértelmű meghatározásokkal szolgál a munkákat és tanulmányokat illetően.

7.2. MELLÉKLET

Felügyeleti és ellenőrzési rendszerek

| A | Jól működik, néhány vagy kisebb javítás szükséges. |
| --- | --- |
| B | Még elfogadhatóan működik, de javítás kívánatos/szükséges. |
| C | Működik, de nem elfogadható szinten. |

A

Jól működik, néhány vagy kisebb javítás szükséges.

B

Még elfogadhatóan működik, de javítás kívánatos/szükséges.

C

Működik, de nem elfogadható szinten.

| A könyvvizsgálói záradékok rendszere a 6. keretprogramban | Bizottság | Közvetítői szint | Kedvezményezett | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepció | C | — | — | C |
| Gyakorlati megvalósítás az eljárási szakaszokban






  — | standardoknak való megfelelés |

A könyvvizsgálói záradékok rendszere a 6. keretprogramban

Bizottság

Közvetítői szint

Kedvezményezett

Általános értékelés

Koncepció

C

—

—

C

Gyakorlati megvalósítás az eljárási szakaszokban

—

standardoknak való megfelelés

| — | tapasztalatok figyelembevétele |
| --- | --- |

—

tapasztalatok figyelembevétele

B

—

—

B

Tényleges működés

| — | standardoknak való megfelelés |
| --- | --- |

—

standardoknak való megfelelés

| — | tapasztalatok figyelembevétele |
| --- | --- |

—

tapasztalatok figyelembevétele

C

—

C

C

Eredmények

| — | helyreállító hatás |
| --- | --- |

—

helyreállító hatás

| — | megelőző hatás |
| --- | --- |

—

megelőző hatás

B

—

C

C

Általános értékelés

B

—

C

B

| A Bizottság nemzeti ügynökségekkel (NÜ) kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerei | Bizottság | Közvetítői szint | Kedvezményezett | Általános értékelés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncepció | B | — | — | B |
| Gyakorlati megvalósítás az eljárási szakaszokban






  — | standardoknak való megfelelés |

A Bizottság nemzeti ügynökségekkel (NÜ) kapcsolatos felügyeleti és kontrollrendszerei

Bizottság

Közvetítői szint

Kedvezményezett

Általános értékelés

Koncepció

B

—

—

B

Gyakorlati megvalósítás az eljárási szakaszokban

—

standardoknak való megfelelés

| — | tapasztalatok figyelembevétele |
| --- | --- |

—

tapasztalatok figyelembevétele

C

—

—

C

Tényleges működés

| — | standardoknak való megfelelés |
| --- | --- |

—

standardoknak való megfelelés

| — | tapasztalatok figyelembevétele |
| --- | --- |

—

tapasztalatok figyelembevétele

C

—

—

C

Eredmények

| — | helyreállító hatás |
| --- | --- |

—

helyreállító hatás

| — | megelőző hatás |
| --- | --- |

—

megelőző hatás

C

—

—

C

Általános értékelés

C

—

—

C

A BIZOTTSÁG MEGJEGYZÉSEI A NEMZETI ÜGYNÖKSÉGEKRE IRÁNYULÓ BIZOTTSÁGI FELÜGYELETI ÉS ELLENŐRZÉSI RENDSZEREKKEL KAPCSOLATBAN

A nemzeti ügynökségekre irányuló bizottsági felügyeleti és ellenőrzési rendszerek külső ellenőröket is magukban foglalnak. Az ellenőrzések, illetve beszámolók minőségének javítása érdekében a beszámolási időszak közepén módosították a külső ellenőrzést végző céget és a szerződési feltételeket. A pozitív eredmények már 2005 végén érzékelhetők voltak.

---

8. FEJEZET

Külső fellépések

TARTALOM

Bevezetés

Különértékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

Az ellenőrzés hatóköre

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

A küldöttségek szintjén végrehajtott ügyletek

A végrehajtó szervezetek szintjén végrehajtott ügyletek

A felügyeleti és kontrollrendszerek

Kockázatelemzés

Tájékoztatás és kommunikáció

A Bizottság kontroll- és ellenőrzési tevékenységei

Belső ellenőrzés

Decentralizáció a CARDS program során

Következtetések és ajánlások

Korábbi észrevételek nyomon követése

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének ellenőrzései

Bevezetés

A pénzügyi és igazgatási keretegyezmény (PIKE)

2005-ben előrelépés következett be az ENSZ-szel való megállapodási törekvésekben a pénzügyi kontroll módszeréről

Következtetés

25/98. sz. különjelentés a nukleáris biztonság területén 1990 és 1997 között az Európai Unió által a közép- és kelet-európai országokban (KKEO) és az Új Független Államokban (NIS) tett intézkedésekről

Bevezetés

A beavatkozási stratégiát pontosították, de még nem hibátlan

A humán erőforrások igazgatása és a programirányítás javult

A projekt irányítása javult, de még merülnek fel problémák

A kedvezményezettek bevonása valamelyest javult

Következtetés és ajánlások

A legutóbbi éves jelentés óta közzétett különjelentések

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 8.1. | Ez a fejezet az általános költségvetésből finanszírozott külső támogatásokkal foglalkozik (1). Az érintett fő területek az élelmiszersegély/élelmiszer-biztonság, a humanitárius segítségnyújtás, a civil szervezetek társfinanszírozása, valamint az Ázsiával, Latin-Amerikával, a Független Államok Közösségével, a Nyugat-Balkánnal, a Közel-Kelettel és a dél-mediterrán országokkal fenntartott kapcsolatok. A külkapcsolati és a fejlesztési főigazgatóságok felelnek a fejlesztési együttműködési politikák és az országos/regionális stratégiák kialakításáért, valamint a többéves programozásért, míg a EuropeAid Együttműködési Hivatal (EuropeAid) felel ezek megvalósításáért. A Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (DG ECHO) és a Bővítési Főigazgatóság (DG ELARG) mind a politika és a stratégia kialakításáért, mind pedig a végrehajtásáért felel; a DG ECHO a humanitárius segélyekért, illetve a DG ELARG a CARDS-programért (2). Az
  I. melléklet III. és IV. ábrája
  mutatja a pénzeszközök 2005-ös felhasználását a pénzügyi terv 4., „Külső fellépések” címsorára vonatkozóan (kötelezettségvállalások: 5 516 millió EUR; kifizetések: 5 013 millió EUR). A CARDS programot vagy az EK-küldöttségek (Albánia, Bosznia és Hercegovina és Horvátország), vagy az Európai Újjáépítési Ügynökség (Szerbia és Montenegró, Koszovó és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság) hajtják végre. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

8.1.

Ez a fejezet az általános költségvetésből finanszírozott külső támogatásokkal foglalkozik (1). Az érintett fő területek az élelmiszersegély/élelmiszer-biztonság, a humanitárius segítségnyújtás, a civil szervezetek társfinanszírozása, valamint az Ázsiával, Latin-Amerikával, a Független Államok Közösségével, a Nyugat-Balkánnal, a Közel-Kelettel és a dél-mediterrán országokkal fenntartott kapcsolatok. A külkapcsolati és a fejlesztési főigazgatóságok felelnek a fejlesztési együttműködési politikák és az országos/regionális stratégiák kialakításáért, valamint a többéves programozásért, míg a EuropeAid Együttműködési Hivatal (EuropeAid) felel ezek megvalósításáért. A Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (DG ECHO) és a Bővítési Főigazgatóság (DG ELARG) mind a politika és a stratégia kialakításáért, mind pedig a végrehajtásáért felel; a DG ECHO a humanitárius segélyekért, illetve a DG ELARG a CARDS-programért (2). Az
  I. melléklet III. és IV. ábrája
  mutatja a pénzeszközök 2005-ös felhasználását a pénzügyi terv 4., „Külső fellépések” címsorára vonatkozóan (kötelezettségvállalások: 5 516 millió EUR; kifizetések: 5 013 millió EUR). A CARDS programot vagy az EK-küldöttségek (Albánia, Bosznia és Hercegovina és Horvátország), vagy az Európai Újjáépítési Ügynökség (Szerbia és Montenegró, Koszovó és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság) hajtják végre.

KÜLÖNÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

| 8.2. | A különértékelés átfogó célja az volt, hogy következtetést vonjon le az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről a külső fellépések területén. Az ellenőrzés magában foglalta az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszerek értékelését – az ügyleteknek a küldöttségeknél és a végrehajtó szervezeteknél végzett vizsgálatára is támaszkodva. A Bizottság központi részlegei által lebonyolított – többnyire a közvetlen költségvetési támogatáshoz és több régiót érintő projektekhez kapcsolódó – ügyletek nem szerepeltek a Számvevőszék ellenőrzési mintájában. A CARDS programnak az a része, amit az Európai Újjáépítési Ügynökség (3) hajt végre, külön éves pénzügyi ellenőrzés tárgya. |
| --- | --- |

8.2.

A különértékelés átfogó célja az volt, hogy következtetést vonjon le az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről a külső fellépések területén. Az ellenőrzés magában foglalta az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszerek értékelését – az ügyleteknek a küldöttségeknél és a végrehajtó szervezeteknél végzett vizsgálatára is támaszkodva. A Bizottság központi részlegei által lebonyolított – többnyire a közvetlen költségvetési támogatáshoz és több régiót érintő projektekhez kapcsolódó – ügyletek nem szerepeltek a Számvevőszék ellenőrzési mintájában. A CARDS programnak az a része, amit az Európai Újjáépítési Ügynökség (3) hajt végre, külön éves pénzügyi ellenőrzés tárgya.

| 8.3. | A külső fellépések területén a legtöbb kifizetés a végrehajtó szervezeteknek teljesített előlegfizetésekből tevődik össze (nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények, civilszervezetek vagy ilyen célból létrehozott irányítási egységek). A végső kifizetésekre rendszerint a projektek befejezésekor kerül sor, miután a Bizottság jóváhagyja a záróbeszámolókat. A Számvevőszék a korábbi évekhez hasonlóan ismét úgy találta, hogy a legnagyobb kockázatot az előírt szerződési eljárásoknak való megfelelés és a kiadások projekt szinten történő támogathatósága hordozza. |
| --- | --- |

8.3.

A külső fellépések területén a legtöbb kifizetés a végrehajtó szervezeteknek teljesített előlegfizetésekből tevődik össze (nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények, civilszervezetek vagy ilyen célból létrehozott irányítási egységek). A végső kifizetésekre rendszerint a projektek befejezésekor kerül sor, miután a Bizottság jóváhagyja a záróbeszámolókat. A Számvevőszék a korábbi évekhez hasonlóan ismét úgy találta, hogy a legnagyobb kockázatot az előírt szerződési eljárásoknak való megfelelés és a kiadások projekt szinten történő támogathatósága hordozza.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

A küldöttségek szintjén végrehajtott ügyletek

| 8.4. | A Számvevőszék 33 kifizetésből (összesen 23 millió EUR értékben) és 17 pályázatból (összesen 29 millió EUR értékben) álló, főként nagy összegű mintát ellenőrzött hat küldöttségnél (4). A Számvevőszék a kifizetésekben nem állapított meg hibát, a pályázatoknál azonban két hibára is fény derült: az egyik esetében a nyertes ajánlat nem felelt meg a pályázati követelményeknek, a másik esetben pedig a szerződés odaítélése után megváltoztatták a kifizetési feltételeket. |
| --- | --- |

8.4.

A Számvevőszék 33 kifizetésből (összesen 23 millió EUR értékben) és 17 pályázatból (összesen 29 millió EUR értékben) álló, főként nagy összegű mintát ellenőrzött hat küldöttségnél (4). A Számvevőszék a kifizetésekben nem állapított meg hibát, a pályázatoknál azonban két hibára is fény derült: az egyik esetében a nyertes ajánlat nem felelt meg a pályázati követelményeknek, a másik esetben pedig a szerződés odaítélése után megváltoztatták a kifizetési feltételeket.

| 8.4. | Azon esetet illetően, ahol a Számvevőszék úgy véli, hogy a szerződés odaítélése után megváltoztatták a fizetési feltételeket, a Bizottság szerint teljes mértékben betartották a potenciális kérelmezőkre vonatkozó egyenlő bánásmód elvét. A kifizetés ütemezésének e módosítása, melyre az eltérés hivatalos jóváhagyását követően került sor, teljesen összhangban volt a Bizottság alkalmazandó pénzügyi szabályaival és szabályzataival, iránymutatásaival és eljárásaival. |
| --- | --- |

8.4.

Azon esetet illetően, ahol a Számvevőszék úgy véli, hogy a szerződés odaítélése után megváltoztatták a fizetési feltételeket, a Bizottság szerint teljes mértékben betartották a potenciális kérelmezőkre vonatkozó egyenlő bánásmód elvét. A kifizetés ütemezésének e módosítása, melyre az eltérés hivatalos jóváhagyását követően került sor, teljesen összhangban volt a Bizottság alkalmazandó pénzügyi szabályaival és szabályzataival, iránymutatásaival és eljárásaival.

A végrehajtó szervezetek szintjén végrehajtott ügyletek

| 8.5. | A Számvevőszék 17 végrehajtó szervezet által irányított projektet ellenőrzött, ahol 170 kifizetésből (összesen 6,2 millió EUR értékben) és 40 pályázatból (összesen 5,8 millió EUR értékben) álló, főként nagy összegű mintát vizsgált. A Számvevőszék az ellenőrzött ügyletekben hibák lényeges előfordulási arányát állapította meg, mint például az előírt szerződési eljárások megszegése (a 17 helyszínen vizsgált projektből hét esetében), a jogosulatlan kiadások (17-ből három esetben), valamint a hiányos alátámasztó dokumentáció (17-ből kettő esetben). |
| --- | --- |

8.5.

A Számvevőszék 17 végrehajtó szervezet által irányított projektet ellenőrzött, ahol 170 kifizetésből (összesen 6,2 millió EUR értékben) és 40 pályázatból (összesen 5,8 millió EUR értékben) álló, főként nagy összegű mintát vizsgált. A Számvevőszék az ellenőrzött ügyletekben hibák lényeges előfordulási arányát állapította meg, mint például az előírt szerződési eljárások megszegése (a 17 helyszínen vizsgált projektből hét esetében), a jogosulatlan kiadások (17-ből három esetben), valamint a hiányos alátámasztó dokumentáció (17-ből kettő esetben).

| 8.5. | A Bizottság tovább folytatta felügyeleti és ellenőrzési rendszere javítását, annak biztosítsa érdekében, hogy a kedvezményezettek helyesen alkalmazzák a szerződési eljárásokat. A kedvezményezettek által kezdeményezendő pénzügyi ellenőrzésekre vonatkozó feladatmeghatározásokat felülvizsgálták, hogy megerősítsék a szerződési feltételeknek való megfelelés ellenőrzését, beleértve a beszerzést és a támogathatóságot. |
| --- | --- |

8.5.

A Bizottság tovább folytatta felügyeleti és ellenőrzési rendszere javítását, annak biztosítsa érdekében, hogy a kedvezményezettek helyesen alkalmazzák a szerződési eljárásokat. A kedvezményezettek által kezdeményezendő pénzügyi ellenőrzésekre vonatkozó feladatmeghatározásokat felülvizsgálták, hogy megerősítsék a szerződési feltételeknek való megfelelés ellenőrzését, beleértve a beszerzést és a támogathatóságot.

A felügyeleti és kontrollrendszerek

Kockázatelemzés

A EuropeAid Együttműködési Hivatal központi szintje

| 8.6. | A EuropeAid 2005-ben két kockázatelemzést végzett. A Számvevőszék a 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében (5) ellenőrizte a 2005-ös éves irányítási tervhez készített, januárban befejezett kockázatelemzést, és megállapította, hogy a EuropeAid nem vette figyelembe, hogy a pénzügyi kockázat a projektvégrehajtó szervezetek szintjén a legmagasabb. A EuropeAid a 2006-os éves irányítási tervhez készített, 2005 decemberében véglegesített kockázatelemzésében – a Számvevőszék korábbi észrevételeivel összhangban – most kockázatot állapít meg a projektszinten lebonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. Az elemzés ugyanakkor nem tett utalást a Bizottság saját szolgálatai vagy a külső projektellenőrök megállapításaira, illetve a kockázatelemzésre a végrehajtó szervezetek (civilszervezetek, nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények stb.) és a finanszírozási módszer (támogatás, költségvetési támogatás, vagyonkezelői alap stb.) különböző típusai esetében. |
| --- | --- |

8.6.

A EuropeAid 2005-ben két kockázatelemzést végzett. A Számvevőszék a 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében (5) ellenőrizte a 2005-ös éves irányítási tervhez készített, januárban befejezett kockázatelemzést, és megállapította, hogy a EuropeAid nem vette figyelembe, hogy a pénzügyi kockázat a projektvégrehajtó szervezetek szintjén a legmagasabb. A EuropeAid a 2006-os éves irányítási tervhez készített, 2005 decemberében véglegesített kockázatelemzésében – a Számvevőszék korábbi észrevételeivel összhangban – most kockázatot állapít meg a projektszinten lebonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően. Az elemzés ugyanakkor nem tett utalást a Bizottság saját szolgálatai vagy a külső projektellenőrök megállapításaira, illetve a kockázatelemzésre a végrehajtó szervezetek (civilszervezetek, nemzetközi szervezetek, kormányzati intézmények stb.) és a finanszírozási módszer (támogatás, költségvetési támogatás, vagyonkezelői alap stb.) különböző típusai esetében.

| 8.6. | A Számvevőszék által említett kritériumokat kockázatkezelési gyakorlatában a EuropeAid már figyelembe veszi. A Bizottság a jelenlegi mechanizmus további erősítésére és elemzéseinek alapját illetően jobb kommunikációra törekszik. |
| --- | --- |

8.6.

A Számvevőszék által említett kritériumokat kockázatkezelési gyakorlatában a EuropeAid már figyelembe veszi. A Bizottság a jelenlegi mechanizmus további erősítésére és elemzéseinek alapját illetően jobb kommunikációra törekszik.

Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (DG ECHO)

| 8.7. | A DG ECHO által lefolytatott kockázatelemzés megállapította, hogy a végrehajtó partnerek milyenségétől eltekintve számos kockázati tényező a humanitárius segélyek megadásához kapcsolódott, és ezért kívül esett a DG ECHO hatókörén. Az előző évekhez hasonlóan e kockázatot a végrehajtó partnerek kiválasztási eljárásain keresztül kívánták megoldani. |
| --- | --- |

8.7.

A DG ECHO által lefolytatott kockázatelemzés megállapította, hogy a végrehajtó partnerek milyenségétől eltekintve számos kockázati tényező a humanitárius segélyek megadásához kapcsolódott, és ezért kívül esett a DG ECHO hatókörén. Az előző évekhez hasonlóan e kockázatot a végrehajtó partnerek kiválasztási eljárásain keresztül kívánták megoldani.

| 8.7. | A DG ECHO által lefolytatott kockázatelemzés arra a következtetésre jutott, hogy e kockázatokat – amelyek a humanitárius segélyezéssel együtt járnak – a lehető legnagyobb mértékben enyhítik a Bizottság által Brüsszelben (pl. a végrehajtó partnerek kiválasztása és értékelése) és a helyszínen (pl. projektek felügyelete és ellenőrzése) létrehozott ellenőrzési intézkedések. |
| --- | --- |

8.7.

A DG ECHO által lefolytatott kockázatelemzés arra a következtetésre jutott, hogy e kockázatokat – amelyek a humanitárius segélyezéssel együtt járnak – a lehető legnagyobb mértékben enyhítik a Bizottság által Brüsszelben (pl. a végrehajtó partnerek kiválasztása és értékelése) és a helyszínen (pl. projektek felügyelete és ellenőrzése) létrehozott ellenőrzési intézkedések.

Tájékoztatás és kommunikáció

A EuropeAid Együttműködési Hivatal központi szintje

| 8.8. | A Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) a tevékenységek végrehajtásáról közöl adatokat. A rendszer alkalmazása jelenleg korlátozott, mivel nem rendszeresen töltöttek ki minden adatmezőt, és ennek eredménye, hogy a végrehajtó szervezet vagy a finanszírozási módszer szerint lebontva nem áll rendelkezésre elegendő vagy következetes pénzügyi információ, amely a 8.6. bekezdésben említett részletesebb kockázatelemzés alapjául szolgálna. |
| --- | --- |

8.8.

A Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) a tevékenységek végrehajtásáról közöl adatokat. A rendszer alkalmazása jelenleg korlátozott, mivel nem rendszeresen töltöttek ki minden adatmezőt, és ennek eredménye, hogy a végrehajtó szervezet vagy a finanszírozási módszer szerint lebontva nem áll rendelkezésre elegendő vagy következetes pénzügyi információ, amely a 8.6. bekezdésben említett részletesebb kockázatelemzés alapjául szolgálna.

| 8.8. | A Bizottság dolgozik az adatfeldolgozás minőségének javításán. A pénzügyi információk a kockázatelemzéshez ugyanakkor lekérdezhetők végrehajtó szervezetek, szerződéstípus és kezelési mód szerint. |
| --- | --- |

8.8.

A Bizottság dolgozik az adatfeldolgozás minőségének javításán. A pénzügyi információk a kockázatelemzéshez ugyanakkor lekérdezhetők végrehajtó szervezetek, szerződéstípus és kezelési mód szerint.

| 8.9. | A Számvevőszék az elmúlt években (6) felhívta a figyelmet arra, hogy szükség lenne az ellenőrzésekre vonatkozó, átfogó információkat tartalmazó adatbázisra, amely magában foglalná az ellenőrzések megállapításait, valamint a szükséges vagy megtett kiigazító intézkedéseket. Ez hasznos információval szolgálna a kockázatelemzéshez, valamint a EuropeAid ellenőrzési stratégiájának létrehozásához és felügyeletéhez. A CRIS-ellenőrzés olyan modul, amely ilyen adatokat hivatott szolgáltatni, jelenleg azonban a külső ellenőrzéseknek csupán alacsony hányadát dolgozták fel, valamint nehéz nyomon követni az ellenőrzések és a kapcsolódó projektek irányítási adatai közötti összefüggést. A modul a bizottsági személyzet által végzett ellenőrzések eredményeit sem tartalmazza. |
| --- | --- |

8.9.

A Számvevőszék az elmúlt években (6) felhívta a figyelmet arra, hogy szükség lenne az ellenőrzésekre vonatkozó, átfogó információkat tartalmazó adatbázisra, amely magában foglalná az ellenőrzések megállapításait, valamint a szükséges vagy megtett kiigazító intézkedéseket. Ez hasznos információval szolgálna a kockázatelemzéshez, valamint a EuropeAid ellenőrzési stratégiájának létrehozásához és felügyeletéhez. A CRIS-ellenőrzés olyan modul, amely ilyen adatokat hivatott szolgáltatni, jelenleg azonban a külső ellenőrzéseknek csupán alacsony hányadát dolgozták fel, valamint nehéz nyomon követni az ellenőrzések és a kapcsolódó projektek irányítási adatai közötti összefüggést. A modul a bizottsági személyzet által végzett ellenőrzések eredményeit sem tartalmazza.

| 8.9. | A külső ellenőrzések tervezési és központi felügyeleti jelenlegi rendszere lehetővé teszi a EuropeAid számára, hogy biztosítsa a EuropeAid kockázatelemzéséhez és ellenőrzési stratégiájához szükséges összes információt. |
| --- | --- |

8.9.

A külső ellenőrzések tervezési és központi felügyeleti jelenlegi rendszere lehetővé teszi a EuropeAid számára, hogy biztosítsa a EuropeAid kockázatelemzéséhez és ellenőrzési stratégiájához szükséges összes információt.

A CRIS-ellenőrzés a jelenlegi rendszer kiegészítendő eszközének tekintendő. Ebből a szemszögből az EuropeAid az összegyűjtött tapasztalatokra építve a továbbiakban is a CRIS-ellenőrzés működésének javítására törekszik. A cél a beviendő adatok egyszerűsítése és standardizálása azzal a szándékkal, hogy mind a központokban, mind a küldöttségeken jobban üzemeltethessék a rendszert.

| 8.10. | A külső támogatások kezeléséről szóló jelentések lehetővé teszik a küldöttségeknek, hogy félévente a központok számára fontos pénzügyi és technikai információkat nyújtsanak. A 16 ilyen jelentésből álló minta számvevőszéki felülvizsgálata feltárta, hogy a 2005. évi, külső ellenőrzésekre vonatkozó információk hiányosak (csak egy jelentés szolgáltat egyáltalán valamennyi információt az eredményekről), az ellenőrzéseket illetően pedig következetlenek (tervezett és/vagy folyamatban lévő ellenőrzések, a küldöttségek vagy akár projektvégrehajtó szervezetek által irányított ellenőrzések). Hasonló megállapításokat tartalmaz az előző évi éves jelentés (7) is. |
| --- | --- |

8.10.

A külső támogatások kezeléséről szóló jelentések lehetővé teszik a küldöttségeknek, hogy félévente a központok számára fontos pénzügyi és technikai információkat nyújtsanak. A 16 ilyen jelentésből álló minta számvevőszéki felülvizsgálata feltárta, hogy a 2005. évi, külső ellenőrzésekre vonatkozó információk hiányosak (csak egy jelentés szolgáltat egyáltalán valamennyi információt az eredményekről), az ellenőrzéseket illetően pedig következetlenek (tervezett és/vagy folyamatban lévő ellenőrzések, a küldöttségek vagy akár projektvégrehajtó szervezetek által irányított ellenőrzések). Hasonló megállapításokat tartalmaz az előző évi éves jelentés (7) is.

| 8.10. | A külső támogatások kezeléséről szóló jelentésekben a küldöttségek jelentést tesznek az ellenőrzési terv végrehajtásáról. A küldöttségek 2006-ra nézve a műveletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez hozzájáruló kulcsfontosságú elemeken túlmenően – megfelelő esetben – nyilvánvalóvá teszik a közérdekű elemeket is. Az ellenőrzési eredmények felhasználását illetően a EuropeAid és a küldöttségek közötti kapcsolatok megfelelő, gyakoribb és részletesebb információcserét tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

8.10.

A külső támogatások kezeléséről szóló jelentésekben a küldöttségek jelentést tesznek az ellenőrzési terv végrehajtásáról. A küldöttségek 2006-ra nézve a műveletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez hozzájáruló kulcsfontosságú elemeken túlmenően – megfelelő esetben – nyilvánvalóvá teszik a közérdekű elemeket is. Az ellenőrzési eredmények felhasználását illetően a EuropeAid és a küldöttségek közötti kapcsolatok megfelelő, gyakoribb és részletesebb információcserét tesznek lehetővé.

Az éves ellenőrzési terv ismét kitér a szolgálatok által végzett összes tevékenységre, beleértve – adott esetben – a kockázatelemzés keretében azonosított kötelező ellenőrzéseket, amelyeket a Bizottság vagy a Bizottság nevében külső ellenőrök végeztek el. A szerződéses megbízottak által indított kötelező ellenőrzésekre vonatkozó információk pótlólagos információt képeznek, ami túllép a jelentéstételi kötelezettségen.

Néhány küldöttség a 2005. harmadik negyedévében készített tervezést, a 2006-ban végrehajtandó ellenőrzéseket is belevette a fent említett jelentésekbe.

Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (DG ECHO)

| 8.11. | A DG ECHO jelentéstételi és irányítási információs rendszerei a tevékenységeket illetően megfelelőek. A Számvevőszék ugyanakkor a szökőárra vonatkozó különjelentésében (8) megjegyezte, hogy a DG ECHO olykor nem rendelkezik részletes információval az összetett irányítási rendszerű projekttevékenységekről, mint például amikor a végrehajtó partnerei harmadik feleknek adtak ki bizonyos feladatokat alvállalkozásba. |
| --- | --- |

8.11.

A DG ECHO jelentéstételi és irányítási információs rendszerei a tevékenységeket illetően megfelelőek. A Számvevőszék ugyanakkor a szökőárra vonatkozó különjelentésében (8) megjegyezte, hogy a DG ECHO olykor nem rendelkezik részletes információval az összetett irányítási rendszerű projekttevékenységekről, mint például amikor a végrehajtó partnerei harmadik feleknek adtak ki bizonyos feladatokat alvállalkozásba.

| 8.11. | A Bizottság, mint ahogy arra a Számvevőszék külön jelentésére adott válaszában is rámutatott, a Számvevőszék ajánlásainak legmegfelelőbb módon történő alkalmazása érdekében erősíteni fogja a felügyeleti rendszert. |
| --- | --- |

8.11.

A Bizottság, mint ahogy arra a Számvevőszék külön jelentésére adott válaszában is rámutatott, a Számvevőszék ajánlásainak legmegfelelőbb módon történő alkalmazása érdekében erősíteni fogja a felügyeleti rendszert.

A Bizottság kontroll- és ellenőrzési tevékenységei

EuropeAid Együttműködési Hivatal

| 8.12. | A EuropeAid utólagos ellenőrzési programmal rendelkezik, amely szúrópróbaszerűen méri fel, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők elvégezték-e az előírt ellenőrzéseket. Az eddigi eredmények összhangban vannak a Számvevőszék saját megállapításaival (lásd a 8.4. bekezdést), amely szerint a bizottsági szinten történő kifizetések alacsony kockázattal járnak. Mivel az ellenőrzések nem terjednek ki a projektvégrehajtó szervezetek szintjére, így azok csak korlátozott mértékben tudnak hozzájárulni a rendszerek és eljárások átfogó biztosításához, illetve az alapul szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségéhez. |
| --- | --- |

8.12.

A EuropeAid utólagos ellenőrzési programmal rendelkezik, amely szúrópróbaszerűen méri fel, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők elvégezték-e az előírt ellenőrzéseket. Az eddigi eredmények összhangban vannak a Számvevőszék saját megállapításaival (lásd a 8.4. bekezdést), amely szerint a bizottsági szinten történő kifizetések alacsony kockázattal járnak. Mivel az ellenőrzések nem terjednek ki a projektvégrehajtó szervezetek szintjére, így azok csak korlátozott mértékben tudnak hozzájárulni a rendszerek és eljárások átfogó biztosításához, illetve az alapul szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségéhez.

| 8.12. | Az utólagos tranzakcionális ellenőrzések jellemzőinek (alkalmazási kör, tipológia stb.) meghatározása a fennmaradó kockázat értékeléséből, továbbá az utólagos tranzakcionális ellenőrzés, illetve az ellenőrzési rendszer egyéb elemeinek összekapcsolásából adódik. |
| --- | --- |

8.12.

Az utólagos tranzakcionális ellenőrzések jellemzőinek (alkalmazási kör, tipológia stb.) meghatározása a fennmaradó kockázat értékeléséből, továbbá az utólagos tranzakcionális ellenőrzés, illetve az ellenőrzési rendszer egyéb elemeinek összekapcsolásából adódik.

Az ellenőrzések a műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét illető főbb pontokra, különösen a (tényleges és elméleti) támogathatóságra, a kedvezményezettre és a bankszámlára, illetve a banki garanciákra összpontosítanak. Az első két év során szerzett tapasztalat fogja az alapját képezni az utólagos tranzakcionális ellenőrzések további átalakításának.

| 8.13. | A decentralizált műveleteket irányító három földrajzi igazgatóság (9) közül két igazgatóság pénzügyi egységei hajtották végre megfelelően a küldöttségeik éves ellenőrzési programját, amely kiterjedt az ügyletek kezelésének pénzügyi rendszerei, a szerződéskötési rendszereik, valamint a felügyeleti és kontrollrendszereik felülvizsgálatára, az ellenőrzést a küldöttségek és egyes projektvégrehajtó szervezetek által kezelt ügyletek vizsgálatával végezték. A harmadik pénzügyi egység csak két küldöttségnél folytatott ellenőrzést. |
| --- | --- |

8.13.

A decentralizált műveleteket irányító három földrajzi igazgatóság (9) közül két igazgatóság pénzügyi egységei hajtották végre megfelelően a küldöttségeik éves ellenőrzési programját, amely kiterjedt az ügyletek kezelésének pénzügyi rendszerei, a szerződéskötési rendszereik, valamint a felügyeleti és kontrollrendszereik felülvizsgálatára, az ellenőrzést a küldöttségek és egyes projektvégrehajtó szervezetek által kezelt ügyletek vizsgálatával végezték. A harmadik pénzügyi egység csak két küldöttségnél folytatott ellenőrzést.

| 8.13. | Valamennyi földrajzi főigazgatóság vizsgálatok, felügyeletek és ellenőrzések változó kombinációját igénybe véve hajtja végre az átruházott műveletek küldöttségbeli kezelésének értékeléseit. |
| --- | --- |

8.13.

Valamennyi földrajzi főigazgatóság vizsgálatok, felügyeletek és ellenőrzések változó kombinációját igénybe véve hajtja végre az átruházott műveletek küldöttségbeli kezelésének értékeléseit.

A EuropeAid a megszerzett tapasztalatra építve tervezi előmozdítani a legjobb gyakorlatok ilyen értékelésekhez történő használatát, és jelenleg standardizált módszertan kifejlesztésén dolgozik.

| 8.14. | A EuropeAid ellenőrzési stratégiája a projektszinten történő kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzésére irányul. Az első szintet a legtöbb projektfinanszírozási megállapodásban előírt hitelesítési ellenőrzések jelentik, a második szintet pedig a kockázatelemzés alapján kiválasztott körülbelül 140 projektből álló éves ellenőrzési terv vizsgálata. Az éves ellenőrzési program nem terjedt ki az olyan projektekre, amelyeket nemzetközi szervezetek irányítottak, valamint amelyekre a kiadás jelentős hányadát fordítják és külön ellenőrzési módszereket igényelnek. |
| --- | --- |

8.14.

A EuropeAid ellenőrzési stratégiája a projektszinten történő kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének ellenőrzésére irányul. Az első szintet a legtöbb projektfinanszírozási megállapodásban előírt hitelesítési ellenőrzések jelentik, a második szintet pedig a kockázatelemzés alapján kiválasztott körülbelül 140 projektből álló éves ellenőrzési terv vizsgálata. Az éves ellenőrzési program nem terjedt ki az olyan projektekre, amelyeket nemzetközi szervezetek irányítottak, valamint amelyekre a kiadás jelentős hányadát fordítják és külön ellenőrzési módszereket igényelnek.

| 8.14. | A hatályban lévő pénzügyi szabályozás és nemzetközi megállapodások értelmében a nemzetközi szervezetekkel társfinanszírozott projekteket a Bizottság szolgálatai meghatározott ellenőrzési küldetéseken ellenőrzik. |
| --- | --- |

8.14.

A hatályban lévő pénzügyi szabályozás és nemzetközi megállapodások értelmében a nemzetközi szervezetekkel társfinanszírozott projekteket a Bizottság szolgálatai meghatározott ellenőrzési küldetéseken ellenőrzik.

| 8.15. | A Számvevőszék az általa helyszínen ellenőrzött országokban 13 projekt külső ellenőrzés-hitelesítő jelentéseit vizsgálta felül. A feltárt hiányosságok közül a legfőbb az volt, hogy a 13 felülvizsgált jelentésből 10-ben a külső ellenőrök számára nem írtak elő teljes feladatmeghatározást, ami annyit jelent, hogy az ellenőrzések nem terjedtek ki egyes kockázati területekre, mint például arra sem, hogy az előírt szerződési eljárásoknak való megfelelést ellenőrizni kell-e. A EuropeAid 2006-ban gyakorlati útmutatót dolgozott ki, amelyben a külső ellenőrzésekre vonatkozóan általános feladatmeghatározásokat fogalmazott meg. |
| --- | --- |

8.15.

A Számvevőszék az általa helyszínen ellenőrzött országokban 13 projekt külső ellenőrzés-hitelesítő jelentéseit vizsgálta felül. A feltárt hiányosságok közül a legfőbb az volt, hogy a 13 felülvizsgált jelentésből 10-ben a külső ellenőrök számára nem írtak elő teljes feladatmeghatározást, ami annyit jelent, hogy az ellenőrzések nem terjedtek ki egyes kockázati területekre, mint például arra sem, hogy az előírt szerződési eljárásoknak való megfelelést ellenőrizni kell-e. A EuropeAid 2006-ban gyakorlati útmutatót dolgozott ki, amelyben a külső ellenőrzésekre vonatkozóan általános feladatmeghatározásokat fogalmazott meg.

| 8.15. | A gyakorlati útmutató 2006. évi felülvizsgálata révén bevezetett, külső ellenőrzésekre vonatkozó standard feladatmeghatározás különösen a szerződési feltételeknek – beleértve a kedvezményezettek által indított közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó feltételeket – való megfeleléssel foglalkozik. |
| --- | --- |

8.15.

A gyakorlati útmutató 2006. évi felülvizsgálata révén bevezetett, külső ellenőrzésekre vonatkozó standard feladatmeghatározás különösen a szerződési feltételeknek – beleértve a kedvezményezettek által indított közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó feltételeket – való megfeleléssel foglalkozik.

Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (DG ECHO)

| 8.16. | A DG ECHO a végrehajtó partnerek tekintetében átfogó ellenőrzési módszerrel rendelkezik. Az ellenőrzések kiterjedtek a végrehajtó partnerek belső kontrollmechanizmusok értékelésére és az általuk végrehajtott projektek kiadásaiból vett minta ellenőrzésére. |
| --- | --- |

8.16.

A DG ECHO a végrehajtó partnerek tekintetében átfogó ellenőrzési módszerrel rendelkezik. Az ellenőrzések kiterjedtek a végrehajtó partnerek belső kontrollmechanizmusok értékelésére és az általuk végrehajtott projektek kiadásaiból vett minta ellenőrzésére.

Belső ellenőrzés

| 8.17. | 2005-ben a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) befejezte a DG ECHO és a EuropeAid által civilszervezeteken keresztül finanszírozott tevékenységekről szóló jelentéseket. Megállapításaik megegyeznek a Számvevőszék megállapításaival és az IAS találó ajánlásokat tett a jelentéstételre, a civilszervezetek és külső ellenőrzések külön kockázatelemzésének végrehajtására vonatkozóan. |
| --- | --- |

8.17.

2005-ben a belső ellenőrzési szolgálat (IAS) befejezte a DG ECHO és a EuropeAid által civilszervezeteken keresztül finanszírozott tevékenységekről szóló jelentéseket. Megállapításaik megegyeznek a Számvevőszék megállapításaival és az IAS találó ajánlásokat tett a jelentéstételre, a civilszervezetek és külső ellenőrzések külön kockázatelemzésének végrehajtására vonatkozóan.

| 8.17. | A EuropeAid és a DG ECHO cselekvési tervet dolgozott ki és hajt végre az IAS ajánlásai alapján. |
| --- | --- |

8.17.

A EuropeAid és a DG ECHO cselekvési tervet dolgozott ki és hajt végre az IAS ajánlásai alapján.

Az IAS számos ajánlása a két szolgálaton belüli, folyamatosan felvetett észrevételek és kezdeményezések részét képezte már az egyre inkább kialakulóban lévő decentralizálási folyamattal összefüggésben is, mint például a EuropeAid esetében a belső ellenőrzések erősítése, az ellenőrzési stratégia meghatározása és az igazolási ellenőrzések, illetve a támogatások mintaszerződéseinek felülvizsgálata.

| 8.18. | A belső ellenőrzési részleg (IAC) 2005-ben számos megbízásnak tett eleget, ilyen volt többek között a EuropeAid igazgatóságoknál a belsőkontroll-standardok végrehajtásának nyomon követése. Az előző évekhez hasonlóan, az IAC éves munkaprogramját nem fejezték be, elsősorban a rendelkezésre álló munkaerő hiánya miatt. |
| --- | --- |

8.18.

A belső ellenőrzési részleg (IAC) 2005-ben számos megbízásnak tett eleget, ilyen volt többek között a EuropeAid igazgatóságoknál a belsőkontroll-standardok végrehajtásának nyomon követése. Az előző évekhez hasonlóan, az IAC éves munkaprogramját nem fejezték be, elsősorban a rendelkezésre álló munkaerő hiánya miatt.

| 8.18. | Az éves munkaprogram dinamikus dokumentum, amely a felmerülő prioritások, valamint az összegyűjtött tapasztalat figyelembevétele céljából kerül kiigazításra. Adott esetben néhány feladatot át lehet tenni a következő évre. |
| --- | --- |

8.18.

Az éves munkaprogram dinamikus dokumentum, amely a felmerülő prioritások, valamint az összegyűjtött tapasztalat figyelembevétele céljából kerül kiigazításra. Adott esetben néhány feladatot át lehet tenni a következő évre.

Decentralizáció a CARDS program során

| 8.19. | Albániában egy CARDS-projekt, Horvátországban pedig hét projekt irányítását nemzeti végrehajtó ügynökségekre bízták, hogy előzetesen ellenőrizzék a közbeszerzéshez és a szerződések odaítéléséhez kapcsolódó döntéseket. A decentralizáció előtt ugyanakkor nem mérték fel ezen végrehajtó ügynökségek irányítási kapacitását a költségvetési rendelet 53. és 164. cikkében rögzített szabályok értelmében. A horvátországi projektek irányítása problémáktól mentesen zajlott, az albániai projekt esetében viszont a küldöttségnek vissza kellett vennie az irányítási felelősséget. |
| --- | --- |

8.19.

Albániában egy CARDS-projekt, Horvátországban pedig hét projekt irányítását nemzeti végrehajtó ügynökségekre bízták, hogy előzetesen ellenőrizzék a közbeszerzéshez és a szerződések odaítéléséhez kapcsolódó döntéseket. A decentralizáció előtt ugyanakkor nem mérték fel ezen végrehajtó ügynökségek irányítási kapacitását a költségvetési rendelet 53. és 164. cikkében rögzített szabályok értelmében. A horvátországi projektek irányítása problémáktól mentesen zajlott, az albániai projekt esetében viszont a küldöttségnek vissza kellett vennie az irányítási felelősséget.

| 8.19. | Horvátországot illetően a CARDS 2002 nemzeti program jóváhagyásáról szóló, 2002. július 23-i PE/1378/2002 bizottsági határozat megfelelő jogi keretet nyújt a decentralizált irányítás engedélyezéséhez. E bizottsági határozatot követően 2002. október 9-én finanszírozási megállapodást kötöttek a horvát hatóságokkal. E finanszírozási megállapodás decentralizált végrehajtási módszer lehetőségéről rendelkezik. Ennek alapján és az akkor érvényes költségvetési rendelet értelmében (a Tanács 1977. december 21-i rendelete) a Bizottság és a horvát hatóságok 2003. február 13-án szándéknyilatkozatot írtak alá a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység létrehozásáról. |
| --- | --- |

8.19.

Horvátországot illetően a CARDS 2002 nemzeti program jóváhagyásáról szóló, 2002. július 23-i PE/1378/2002 bizottsági határozat megfelelő jogi keretet nyújt a decentralizált irányítás engedélyezéséhez. E bizottsági határozatot követően 2002. október 9-én finanszírozási megállapodást kötöttek a horvát hatóságokkal. E finanszírozási megállapodás decentralizált végrehajtási módszer lehetőségéről rendelkezik. Ennek alapján és az akkor érvényes költségvetési rendelet értelmében (a Tanács 1977. december 21-i rendelete) a Bizottság és a horvát hatóságok 2003. február 13-án szándéknyilatkozatot írtak alá a Központi Pénzügyi és Szerződéskötő Egység létrehozásáról.

Albánia tekintetében elmondható, hogy a Bizottság 2003. július 1-je és 4-e között helyszíni látogatást tett a programirányítási egységnél. E küldetést követően 2003. július 14-én szándéknyilatkozatot írtak alá az albán hatóságokkal a helyi közösségi fejlesztési programok végrehajtását illetően a decentralizált irányítás programirányítási egység javára történő engedélyezésről.

Következtetések és ajánlások

| 8.20. | A Számvevőszék ellenőrzése a korábbi évekhez hasonlóan most is feltárt néhány küldöttségi szintű ügyletekre kiható hibát (lásd a 8.4. bekezdést), azonban a projektvégrehajtó szervezetek szintjén az ellenőrzött mintában pénzügyi kihatással járó hibák lényeges előfordulási arányát találta (lásd a 8.5. bekezdést). A leggyakoribb hiba, hogy nem biztosították a Bizottság követelményeinek megfelelő szerződési – beleértve a pályáztatási – eljárások betartását. |
| --- | --- |

8.20.

A Számvevőszék ellenőrzése a korábbi évekhez hasonlóan most is feltárt néhány küldöttségi szintű ügyletekre kiható hibát (lásd a 8.4. bekezdést), azonban a projektvégrehajtó szervezetek szintjén az ellenőrzött mintában pénzügyi kihatással járó hibák lényeges előfordulási arányát találta (lásd a 8.5. bekezdést). A leggyakoribb hiba, hogy nem biztosították a Bizottság követelményeinek megfelelő szerződési – beleértve a pályáztatási – eljárások betartását.

| 8.20. | A Bizottság méltányolja, hogy a Számvevőszék – az elmúlt évekhez hasonlóan – úgy véli, hogy a bizottsági szolgálatok, különösen a küldöttségek által végzett pénzügyi irányítás megfelelően működik. A Bizottság ismeri a projektvégrehajtó szervezetek szintjén felmerülő kockázatokat, és az elmúlt években számos intézkedést fogadott el ez ilyen jellegű kockázatok csökkentése, valamint a Számvevőszék által felvetett kérdések kezelése érdekében (lásd még a 8.5. bekezdést). |
| --- | --- |

8.20.

A Bizottság méltányolja, hogy a Számvevőszék – az elmúlt évekhez hasonlóan – úgy véli, hogy a bizottsági szolgálatok, különösen a küldöttségek által végzett pénzügyi irányítás megfelelően működik. A Bizottság ismeri a projektvégrehajtó szervezetek szintjén felmerülő kockázatokat, és az elmúlt években számos intézkedést fogadott el ez ilyen jellegű kockázatok csökkentése, valamint a Számvevőszék által felvetett kérdések kezelése érdekében (lásd még a 8.5. bekezdést).

| 8.21. | A Bizottság 2005-re vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereinek átfogó számvevőszéki értékelését a
  8.1. táblázat
  szemlélteti. Ahogy arról a 8.14–8.15. bekezdésben is szó volt, a projektvégrehajtó szervezetek szintjén bonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszerekben továbbra is hiányosságok tapasztalhatók. |
| --- | --- |

8.21.

A Bizottság 2005-re vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszereinek átfogó számvevőszéki értékelését a
  8.1. táblázat
  szemlélteti. Ahogy arról a 8.14–8.15. bekezdésben is szó volt, a projektvégrehajtó szervezetek szintjén bonyolított ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét biztosítani hivatott rendszerekben továbbra is hiányosságok tapasztalhatók.

| 8.21. | Számos eszközt hoztak már létre azon kockázat csökkentésére, hogy jogosulatlan projektkiadásokkal terheljék a költségvetést. További, nemrég bevezetett specifikus intézkedések tovább erősítették az ellenőrzési mechanizmust. Az új szabványos szerződésminták és a kiadások ellenőrzésére vonatkozó feladatmeghatározás, amelyeket a felülvizsgált gyakorlati útmutatóhoz csatoltak, különösen a Számvevőszék által említett szerződéses vonatkozásokra irányulnak. |
| --- | --- |

8.21.

Számos eszközt hoztak már létre azon kockázat csökkentésére, hogy jogosulatlan projektkiadásokkal terheljék a költségvetést. További, nemrég bevezetett specifikus intézkedések tovább erősítették az ellenőrzési mechanizmust. Az új szabványos szerződésminták és a kiadások ellenőrzésére vonatkozó feladatmeghatározás, amelyeket a felülvizsgált gyakorlati útmutatóhoz csatoltak, különösen a Számvevőszék által említett szerződéses vonatkozásokra irányulnak.

8.1. tábla

a) A felügyeleti és kontrollrendszerek 2005-ös számvevőszéki értékelése

| | Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (ECHO) | EuropeAid Együttműködési Hivatal | Küldöttségek |
| --- | --- | --- | --- |
| Átfogó terv | A | B | — |
| Eljárások és kézikönyvek | A | A | A |
| Gyakorlati működés | A | B (10) | B (10) |
| Belső ellenőrzések | B (11) | B (11) | B (11) |
| Irányítási jelentéstétel | A | B (10) | B |

Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (ECHO)

EuropeAid Együttműködési Hivatal

Küldöttségek

Átfogó terv

A

B

—

Eljárások és kézikönyvek

A

A

A

Gyakorlati működés

A

B (10)

B (10)

Belső ellenőrzések

B (11)

B (11)

B (11)

Irányítási jelentéstétel

A

B (10)

B

b) Az EuropeAid által finanszírozott projekteket végrehajtó szervezetek szintjén történő külső ellenőrzésének számvevőszéki értékelése

| Az ellenőrzések minősége | A |
| --- | --- |
| Az ellenőrzések száma | B |
| Feladatmeghatározás | B (12) |
| A Bizottság ellenőrök kiválasztásába történő bevonása | B (12) |
| A pályázati eljárások bevonása az ellenőrzés hatókörébe | B (12) |
| Jelentéstétel a számviteli rendszerek ellenőrzésének eredményeiről | C |
| Bizonyíték az ellenőrzési jelentések felhasználásáról és nyomon követéséről | B |

Az ellenőrzések minősége

A

Az ellenőrzések száma

B

Feladatmeghatározás

B (12)

A Bizottság ellenőrök kiválasztásába történő bevonása

B (12)

A pályázati eljárások bevonása az ellenőrzés hatókörébe

B (12)

Jelentéstétel a számviteli rendszerek ellenőrzésének eredményeiről

C

Bizonyíték az ellenőrzési jelentések felhasználásáról és nyomon követéséről

B

A mutatók magyarázata

| A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése |
| --- |
| Jól működik. Néhány javítás vagy kisebb javítások szükségesek | A |
| Működik, de javítások szükségesek | B |
| Nem a terveknek megfelelően működik | C |

A felügyeleti és kontrollrendszerek értékelése

Jól működik. Néhány javítás vagy kisebb javítások szükségesek

A

Működik, de javítások szükségesek

B

Nem a terveknek megfelelően működik

C

c) A Számvevőszék által 2005-ben nyomon követett főbb területek

| | Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (ECHO) | EuropeAid Együttműködési Hivatal | Küldöttségek |
| --- | --- | --- | --- |
| Kockázatelemzések | A korábbi évekhez hasonlóan végeztek elemzéseket. | A 2005 decemberi kockázatelemzés projektszinten ezúttal pénzügyi kockázatról számol be. | — |
| Beszámolási rendszerek | Fenntartotta a jó standardokat. | A beszámolási rendszerek további fejlesztésre szorulnak:






  — | A CRIS-ellenőrzési modult még mindig nem használják és még mindig nem kapcsolták megfelelően az irányítási információkhoz; |

Humanitárius Segélyügyi Főigazgatóság (ECHO)

EuropeAid Együttműködési Hivatal

Küldöttségek

Kockázatelemzések

A korábbi évekhez hasonlóan végeztek elemzéseket.

A 2005 decemberi kockázatelemzés projektszinten ezúttal pénzügyi kockázatról számol be.

—

Beszámolási rendszerek

Fenntartotta a jó standardokat.

A beszámolási rendszerek további fejlesztésre szorulnak:

—

A CRIS-ellenőrzési modult még mindig nem használják és még mindig nem kapcsolták megfelelően az irányítási információkhoz;

| — | EAMR-ek hiányosak. |
| --- | --- |

—

EAMR-ek hiányosak.

A küldöttségek félévente külső támogatások kezeléséről szóló jelentések keretében számoltak be (EAMR-ek).

Külső ellenőrzések és kontrollmechanizmusok terve

Teljesen végrehajtott.

2005-ben javulás történt.

—

A külső ellenőrzések végrehajtása és nyomon követés

Ellenőrzéseket végeztek és követtek nyomon.

A 2006 februárjában közzétett feladatmeghatározás. A nyomon követést tovább kell javítani.

—

| 8.22. | Albániában és Horvátországban bizonyos CARDS-projektek irányítását a szükséges előzetes felmérés nélkül decentralizálták. |
| --- | --- |

8.22.

Albániában és Horvátországban bizonyos CARDS-projektek irányítását a szükséges előzetes felmérés nélkül decentralizálták.

| 8.22. | Horvátországot illetően az irányítás decentralizálásáról szóló 2002. évi határozat megfelelt a korábbi költségvetési rendelet rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

8.22.

Horvátországot illetően az irányítás decentralizálásáról szóló 2002. évi határozat megfelelt a korábbi költségvetési rendelet rendelkezéseinek.

Albánia vonatkozásában a programirányítási egységnél 2003 júliusában végrehajtott küldetésre épült az irányítás decentralizálásáról szóló határozat, ami alapján 2003. július 14-én szándéknyilatkozatot írtak alá az albán hatóságokkal.

| 8.23. | A fentiekben részletezett megállapítások alapján a Számvevőszék azt javasolja, hogy: |
| --- | --- |

8.23.

A fentiekben részletezett megállapítások alapján a Számvevőszék azt javasolja, hogy:

| 8.23. | |
| --- | --- |

8.23.

| a) | fejlesszék tovább a EuropeAid kockázatértékelését úgy, hogy projekt szinten utaljanak a belső és külső ellenőrök megállapításaira, valamint tegyenek különbséget a különböző típusú végrehajtó szervezetek és a finanszírozási módszerek között (lásd a 8.6. bekezdést); |
| --- | --- |

a)

fejlesszék tovább a EuropeAid kockázatértékelését úgy, hogy projekt szinten utaljanak a belső és külső ellenőrök megállapításaira, valamint tegyenek különbséget a különböző típusú végrehajtó szervezetek és a finanszírozási módszerek között (lásd a 8.6. bekezdést);

| a) | A Számvevőszék által említett kritériumokat a kockázatkezelés során a EuropeAid már figyelembe veszi. A Bizottság a jelenlegi mechanizmus további erősítésére és elemzéseinek alapját illetően jobb kommunikációra törekszik. |
| --- | --- |

a)

A Számvevőszék által említett kritériumokat a kockázatkezelés során a EuropeAid már figyelembe veszi. A Bizottság a jelenlegi mechanizmus további erősítésére és elemzéseinek alapját illetően jobb kommunikációra törekszik.

| b) | valamennyi projekt külső ellenőre az ismert kockázati területeket lefedő feladatmeghatározás alapján végezze munkáját úgy, hogy a szerződési eljárásokra és a kiadások támogathatóságára vonatkozó bizottsági követelményeknek is megfeleljen (lásd a 8.15. bekezdést); |
| --- | --- |

b)

valamennyi projekt külső ellenőre az ismert kockázati területeket lefedő feladatmeghatározás alapján végezze munkáját úgy, hogy a szerződési eljárásokra és a kiadások támogathatóságára vonatkozó bizottsági követelményeknek is megfeleljen (lásd a 8.15. bekezdést);

| b) | A Bizottság osztja a Számvevőszék véleményét és e tekintetben már számos intézkedést fogadott el. A 2006 februárjában hatályba lépett új szabványos szerződésminták és a kiadások ellenőrzésére vonatkozó feladatmeghatározás, amelyeket a felülvizsgált gyakorlati útmutatóhoz csatoltak, különösen a Számvevőszék által említett szerződéses vonatkozásokra irányulnak. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság osztja a Számvevőszék véleményét és e tekintetben már számos intézkedést fogadott el. A 2006 februárjában hatályba lépett új szabványos szerződésminták és a kiadások ellenőrzésére vonatkozó feladatmeghatározás, amelyeket a felülvizsgált gyakorlati útmutatóhoz csatoltak, különösen a Számvevőszék által említett szerződéses vonatkozásokra irányulnak.

| c) | a CRIS tartalmazza a projektek valamennyi – akár a külső ellenőrök akár a Bizottság alkalmazottai által végzett – ellenőrzésére vonatkozó információt, és ezek az információk kapcsolódjanak jobban a megfelelő projektirányítási adatokhoz (lásd a 8.9. bekezdést); |
| --- | --- |

c)

a CRIS tartalmazza a projektek valamennyi – akár a külső ellenőrök akár a Bizottság alkalmazottai által végzett – ellenőrzésére vonatkozó információt, és ezek az információk kapcsolódjanak jobban a megfelelő projektirányítási adatokhoz (lásd a 8.9. bekezdést);

| c) | A EuropeAid az összegyűjtött tapasztalatokra építve a továbbiakban is törekszik a CRIS-ellenőrzés működésének javítására. A cél a beviendő adatok egyszerűsítése és standardizálása azzal a szándékkal, hogy mind a központokban, mind a küldöttségeken jobban üzemeltethessék a rendszert. |
| --- | --- |

c)

A EuropeAid az összegyűjtött tapasztalatokra építve a továbbiakban is törekszik a CRIS-ellenőrzés működésének javítására. A cél a beviendő adatok egyszerűsítése és standardizálása azzal a szándékkal, hogy mind a központokban, mind a küldöttségeken jobban üzemeltethessék a rendszert.

| d) | a EuropeAid központjai felügyeljék jobban az ellenőrzésekről a küldöttségek által szolgáltatott pénzügyi információt és ezáltal biztosítsák annak teljességét és következetességét. Az igazgatóságok központokon keresztül végzett ellenőrzéseinek elő kellene segítenie ezt (lásd a 8.10. és 8.13. bekezdést); |
| --- | --- |

d)

a EuropeAid központjai felügyeljék jobban az ellenőrzésekről a küldöttségek által szolgáltatott pénzügyi információt és ezáltal biztosítsák annak teljességét és következetességét. Az igazgatóságok központokon keresztül végzett ellenőrzéseinek elő kellene segítenie ezt (lásd a 8.10. és 8.13. bekezdést);

| d) | A 8.10. bekezdésben kifejtetteknek megfelelően az ellenőrzésekről szóló információ a jelenlegi rendszeren keresztül kerül biztosításra. Ezen túlmenően a küldöttségek által szolgáltatott információ további javítása és koncentrálása érdekében nemrégiben felülvizsgálták a küldöttségek éves jelentésének formátumát, beleértve az ellenőrzésekre vonatkozó szakaszt és mellékletet.
  Valamennyi főigazgatóság helyszíni ellenőrzések keretében vizsgálja kirendeltségei működését az átruházott műveletek vonatkozásában. A EuropeAid a megszerzett tapasztalatra építve tervezi előmozdítani a legjobb gyakorlatok ilyen értékelésekhez történő használatát, és jelenleg harmonizált módszertan kifejlesztésén dolgozik. |
| --- | --- |

d)

A 8.10. bekezdésben kifejtetteknek megfelelően az ellenőrzésekről szóló információ a jelenlegi rendszeren keresztül kerül biztosításra. Ezen túlmenően a küldöttségek által szolgáltatott információ további javítása és koncentrálása érdekében nemrégiben felülvizsgálták a küldöttségek éves jelentésének formátumát, beleértve az ellenőrzésekre vonatkozó szakaszt és mellékletet.

Valamennyi főigazgatóság helyszíni ellenőrzések keretében vizsgálja kirendeltségei működését az átruházott műveletek vonatkozásában. A EuropeAid a megszerzett tapasztalatra építve tervezi előmozdítani a legjobb gyakorlatok ilyen értékelésekhez történő használatát, és jelenleg harmonizált módszertan kifejlesztésén dolgozik.

| e) | a Bizottság biztosítsa, hogy a decentralizáció előtt mérjék fel a nemzeti végrehajtó ügynökségek irányítási kapacitását (lásd a 8.19. bekezdést). |
| --- | --- |

e)

a Bizottság biztosítsa, hogy a decentralizáció előtt mérjék fel a nemzeti végrehajtó ügynökségek irányítási kapacitását (lásd a 8.19. bekezdést).

| e) | A Bizottság mindig is tudatában volt annak, hogy szükséges értékelni a nemzeti végrehajtó ügynökségek képességeit és minőségét, és a továbbiakban is biztosítani fogja, hogy az értékeléshez kapcsolódó valamennyi szempontnak eleget tegyenek. |
| --- | --- |

e)

A Bizottság mindig is tudatában volt annak, hogy szükséges értékelni a nemzeti végrehajtó ügynökségek képességeit és minőségét, és a továbbiakban is biztosítani fogja, hogy az értékeléshez kapcsolódó valamennyi szempontnak eleget tegyenek.

KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK NYOMON KÖVETÉSE

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének ellenőrzései

Bevezetés

| 8.24. | Korábbi éves jelentések rámutattak, hogy az Európai Számvevőszék (13) nehezen fér az ENSZ dokumentumaihoz. Az Unió 2004. évi általános költségvetésének elfogadásáról szóló határozatban az Európai Parlament arra kérte a Bizottságot, hogy tisztázza a Számvevőszéknek az ENSZ hivatalai (14) által irányított projektekbe való betekintési jogát. |
| --- | --- |

8.24.

Korábbi éves jelentések rámutattak, hogy az Európai Számvevőszék (13) nehezen fér az ENSZ dokumentumaihoz. Az Unió 2004. évi általános költségvetésének elfogadásáról szóló határozatban az Európai Parlament arra kérte a Bizottságot, hogy tisztázza a Számvevőszéknek az ENSZ hivatalai (14) által irányított projektekbe való betekintési jogát.

| 8.24. | A Számvevőszék dokumentumokhoz való hozzáférési jogát felvetették és megújították a Bizottság és az ENSZ közötti, pénzügyi és igazgatási keretmegállapodással (a továbbiakban: FAFA) foglalkozó 3. munkacsoportban. |
| --- | --- |

8.24.

A Számvevőszék dokumentumokhoz való hozzáférési jogát felvetették és megújították a Bizottság és az ENSZ közötti, pénzügyi és igazgatási keretmegállapodással (a továbbiakban: FAFA) foglalkozó 3. munkacsoportban.

A pénzügyi és igazgatási keretegyezmény (PIKE)

| 8.25. | A pénzügyi és igazgatási keretegyezmény (PIKE) az Európai Bizottság által az ENSZ számára nyújtott pénzügyi támogatás irányításának kereteit határozza meg. A keretegyezmény – először 1994-ben elfogadott – ellenőrzési záradékot tartalmaz, amely lehetővé teszi az Európai Közösségek számára, hogy az általa finanszírozott műveletekkel kapcsolatban helyszíni ellenőrzéseket végezzen. Ugyanez a záradék kötelezi az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy az Európai Közösségek számára valamenyi fontos pénzügyi információhoz hozzáférést biztosítson. |
| --- | --- |

8.25.

A pénzügyi és igazgatási keretegyezmény (PIKE) az Európai Bizottság által az ENSZ számára nyújtott pénzügyi támogatás irányításának kereteit határozza meg. A keretegyezmény – először 1994-ben elfogadott – ellenőrzési záradékot tartalmaz, amely lehetővé teszi az Európai Közösségek számára, hogy az általa finanszírozott műveletekkel kapcsolatban helyszíni ellenőrzéseket végezzen. Ugyanez a záradék kötelezi az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy az Európai Közösségek számára valamenyi fontos pénzügyi információhoz hozzáférést biztosítson.

2005-ben előrelépés következett be az ENSZ-szel való megállapodási törekvésekben a pénzügyi kontroll módszeréről

| 8.26. | A Bizottság és az ENSZ létrehozott a PIKE-munkacsoporton belül egy ellenőrzési almunkacsoportot, hogy megoldja többek között a dokumentumok hozzáférésére vonatkozó – mind a Számvevőszék, mind pedig a Bizottság (15) által tapasztalt – problémákat. Ez az almunkacsoport a 2005. decemberi ülésén közép- és hosszabb távú bizalomépítő intézkedéseket javasolt azzal a céllal, hogy biztosítsa az ENSZ szervei által a bizottsági ellenőrzésre jogosult tisztviselők számára szolgáltatott bizonyosságot és javítsa a Bizottsággal való együttműködést. Az almunkacsoport azt is hangsúlyozta, hogy az ellenőrzések során felmerülő problémákra vonatkozó viták rendezéséhez rövidebb távú konkrét intézkedések szükségesek. |
| --- | --- |

8.26.

A Bizottság és az ENSZ létrehozott a PIKE-munkacsoporton belül egy ellenőrzési almunkacsoportot, hogy megoldja többek között a dokumentumok hozzáférésére vonatkozó – mind a Számvevőszék, mind pedig a Bizottság (15) által tapasztalt – problémákat. Ez az almunkacsoport a 2005. decemberi ülésén közép- és hosszabb távú bizalomépítő intézkedéseket javasolt azzal a céllal, hogy biztosítsa az ENSZ szervei által a bizottsági ellenőrzésre jogosult tisztviselők számára szolgáltatott bizonyosságot és javítsa a Bizottsággal való együttműködést. Az almunkacsoport azt is hangsúlyozta, hogy az ellenőrzések során felmerülő problémákra vonatkozó viták rendezéséhez rövidebb távú konkrét intézkedések szükségesek.

| 8.26. | A Számvevőszék megfelelő módon összpontosít az ellenőrzési záradék eredményes alkalmazásának jelentőségére, ami alátámasztja a FAFA-t, és igazolja a Bizottság, illetve az ENSZ megújult partnerség elmélyítésére irányuló erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

8.26.

A Számvevőszék megfelelő módon összpontosít az ellenőrzési záradék eredményes alkalmazásának jelentőségére, ami alátámasztja a FAFA-t, és igazolja a Bizottság, illetve az ENSZ megújult partnerség elmélyítésére irányuló erőfeszítéseit.

| 8.27. | Létrehoztak egy almunkacsoportot azzal a céllal, hogy iránymutatásokat dolgozzon ki a projektek végrehajtásáról szóló ENSZ-ügynökségi jelentések meghatározott részletességi szintjéről. Kizárólag akkor, amikor az ENSZ-jelentések nem nyújtanak kielégítően részletes információt, akkor a PIKE 2. cikke értelmében a Bizottság külön formanyomtatványon kérheti a jelentést. A jelentéstevő alcsoport 2005 márciusában és decemberében ülésezett, és megerősítette, hogy gyakorlati iránymutatásokra volt szükség a jelentés hiányosságainak kiküszöbölésére. |
| --- | --- |

8.27.

Létrehoztak egy almunkacsoportot azzal a céllal, hogy iránymutatásokat dolgozzon ki a projektek végrehajtásáról szóló ENSZ-ügynökségi jelentések meghatározott részletességi szintjéről. Kizárólag akkor, amikor az ENSZ-jelentések nem nyújtanak kielégítően részletes információt, akkor a PIKE 2. cikke értelmében a Bizottság külön formanyomtatványon kérheti a jelentést. A jelentéstevő alcsoport 2005 márciusában és decemberében ülésezett, és megerősítette, hogy gyakorlati iránymutatásokra volt szükség a jelentés hiányosságainak kiküszöbölésére.

Következtetés

| 8.28. | A Bizottság a PIKE keretein belül jelenleg is tárgyalásokat folytat az ENSZ-szel az ellenőrzés szempontjairól. Egyértelmű iránymutatások és eljárások kidolgozása továbbra is folyamatban van, hogy erősítsék a Bizottság által finanszírozott ENSZ-projektek kontrollmechanizmusainak eredményes felhasználásával nyújtott bizonyosságot (16). |
| --- | --- |

8.28.

A Bizottság a PIKE keretein belül jelenleg is tárgyalásokat folytat az ENSZ-szel az ellenőrzés szempontjairól. Egyértelmű iránymutatások és eljárások kidolgozása továbbra is folyamatban van, hogy erősítsék a Bizottság által finanszírozott ENSZ-projektek kontrollmechanizmusainak eredményes felhasználásával nyújtott bizonyosságot (16).

| 8.28. | A Bizottság – a Számvevőszék elismerése szerint – a Számvevőszék által említett területeken a partnerség szellemében az ENSZ-szel együtt kölcsönösen elfogadható megoldások felkutatására összpontosít. |
| --- | --- |

8.28.

A Bizottság – a Számvevőszék elismerése szerint – a Számvevőszék által említett területeken a partnerség szellemében az ENSZ-szel együtt kölcsönösen elfogadható megoldások felkutatására összpontosít.

A FAFA-munkacsoport azon intézményi fórum, ahol ezeket és egyéb kérdéseket fel lehet vetni.

25/98. sz. különjelentés a nukleáris biztonság területén 1990 és 1997 között az Európai Unió által a közép- és kelet-európai országokban (KKEO) és az Új Független Államokban (NIS) tett intézkedésekről

Bevezetés

| 8.29. | A Számvevőszék 1998-ban tette közzé 25/98 sz. különjelentését a PHARE és a TACIS programok (17) keretében finanszírozott nukleáris biztonság területén tett intézkedésekről. A Számvevőszék a 2000. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében közölte a fenti jelentés első utóellenőrzésének eredményeit, amelynek során az alábbi következtetésekre jutott: |
| --- | --- |

8.29.

A Számvevőszék 1998-ban tette közzé 25/98 sz. különjelentését a PHARE és a TACIS programok (17) keretében finanszírozott nukleáris biztonság területén tett intézkedésekről. A Számvevőszék a 2000. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében közölte a fenti jelentés első utóellenőrzésének eredményeit, amelynek során az alábbi következtetésekre jutott:

| a) | a Bizottság pontosította ugyan a stratégiáját, de nem rendelkezett külön teljesítménymutatókkal a nukleáris biztonság területén tett előrelépés mérésére; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság pontosította ugyan a stratégiáját, de nem rendelkezett külön teljesítménymutatókkal a nukleáris biztonság területén tett előrelépés mérésére;

| b) | több munkaerőt kellett a programirányításra beosztani, valamint jobban be kellett vonni a küldöttségeket; |
| --- | --- |

b)

több munkaerőt kellett a programirányításra beosztani, valamint jobban be kellett vonni a küldöttségeket;

| c) | szigorú határidőket kell szabni a pályázatok előkészítésében; |
| --- | --- |

c)

szigorú határidőket kell szabni a pályázatok előkészítésében;

| d) | általánosságban, szigorúbb beavatkozási feltételekre volt szükség; és |
| --- | --- |

d)

általánosságban, szigorúbb beavatkozási feltételekre volt szükség; és

| e) | ki kellett küszöbölni, hogy a kedvezményezettek ne csak korlátozott mértékben érezzék magukénak a programokat és ne csak korlátozott mértékben vállaljanak értük felelősséget, továbbá ki kellett küszöbölni a projektek közötti nem megfelelő koordinációt. |
| --- | --- |

e)

ki kellett küszöbölni, hogy a kedvezményezettek ne csak korlátozott mértékben érezzék magukénak a programokat és ne csak korlátozott mértékben vállaljanak értük felelősséget, továbbá ki kellett küszöbölni a projektek közötti nem megfelelő koordinációt.

Ezt követően a Tanács (18) üdvözölte a Bizottságnak a Számvevőszék eredeti külön jelentése alapján tett intézkedéseit, valamint megállapította a többi hiányosságot.

| 8.30. | A jelentés második utóellenőrzésének az volt a célja, hogy felmérje, milyen mértékben követték a Számvevőszék észrevételeit. A második ellenőrzés hatóköre az Orosz Föderációban és Ukrajnában végrehajtott TACIS program keretén belül finanszírozott nukleárisbiztonsági beavatkozásokra összpontosult (a csernobili atomerőművet (AE) kivéve). |
| --- | --- |

8.30.

A jelentés második utóellenőrzésének az volt a célja, hogy felmérje, milyen mértékben követték a Számvevőszék észrevételeit. A második ellenőrzés hatóköre az Orosz Föderációban és Ukrajnában végrehajtott TACIS program keretén belül finanszírozott nukleárisbiztonsági beavatkozásokra összpontosult (a csernobili atomerőművet (AE) kivéve).

| 8.31. | A nukleáris biztonságra fordított TACIS-alapok 1991 és 2000 között 774 millió EUR összeget tettek ki. 2001 és 2005 között pedig 342 millió EUR-t fordítottak erre a célra (kivéve a csernobili AE finanszírozását). |
| --- | --- |

8.31.

A nukleáris biztonságra fordított TACIS-alapok 1991 és 2000 között 774 millió EUR összeget tettek ki. 2001 és 2005 között pedig 342 millió EUR-t fordítottak erre a célra (kivéve a csernobili AE finanszírozását).

A beavatkozási stratégiát pontosították, de még nem hibátlan

| 8.32. | A Bizottság az Új Független Államokban és a közép- és kelet-európai országokban a nukleáris biztonság jövőbeli támogatására vonatkozó új stratégiáját a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett 2000. szeptemberi (19) közleményében határozta meg. Ez a stratégiai dokumentum következetes és átfogó, ugyanakkor a végrehajtása nem hibátlan. |
| --- | --- |

8.32.

A Bizottság az Új Független Államokban és a közép- és kelet-európai országokban a nukleáris biztonság jövőbeli támogatására vonatkozó új stratégiáját a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett 2000. szeptemberi (19) közleményében határozta meg. Ez a stratégiai dokumentum következetes és átfogó, ugyanakkor a végrehajtása nem hibátlan.

| 8.32. | A beavatkozási stratégia végrehajtását illetően lásd az alábbi válaszokat. |
| --- | --- |

8.32.

A beavatkozási stratégia végrehajtását illetően lásd az alábbi válaszokat.

| 8.33. | A TACIS valamennyi beavatkozásának fő célja, hogy az Új Független Államok atomerőműveinek biztonságát a nyugati biztonsági normákhoz igazítsa. Az atomerőművek szintjén erre mind „tanácsadói” helyszíni műszaki segítségnyújtás és modern berendezések felajánlásával került sor. 2001-től a Bizottság új, kétfázisos módszert alkalmaz, amikor is a tényleges erőmű-fejlesztési projektek csak az előzetes projekttervezési szakasz után hajthatók végre. 2005-ben a Számvevőszék megállapította, hogy a tervezési rendszert jól dolgozták ki, és a jóváhagyott projektek megfelelőek és végrehajtásra alkalmasak voltak. |
| --- | --- |

8.33.

A TACIS valamennyi beavatkozásának fő célja, hogy az Új Független Államok atomerőműveinek biztonságát a nyugati biztonsági normákhoz igazítsa. Az atomerőművek szintjén erre mind „tanácsadói” helyszíni műszaki segítségnyújtás és modern berendezések felajánlásával került sor. 2001-től a Bizottság új, kétfázisos módszert alkalmaz, amikor is a tényleges erőmű-fejlesztési projektek csak az előzetes projekttervezési szakasz után hajthatók végre. 2005-ben a Számvevőszék megállapította, hogy a tervezési rendszert jól dolgozták ki, és a jóváhagyott projektek megfelelőek és végrehajtásra alkalmasak voltak.

| 8.34. | Míg az Unió támogatta a biztonsági normák erőművekre történő alkalmazását, csak a közelmúltban fordítottak több figyelmet a radioaktív hulladék kezelésére, noha az a beavatkozási stratégia része. 2005 végére a nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiák kidolgozása mindkét országban csak kezdeti szakaszaiban tartott és annak ellenére, hogy valamennyi fél fontosnak tartotta az ügyet, az atomerőműveknél csupán kevés radioaktívhulladék-kezelési projekt előkészületi szakaszainak végrehajtását kezdték meg. |
| --- | --- |

8.34.

Míg az Unió támogatta a biztonsági normák erőművekre történő alkalmazását, csak a közelmúltban fordítottak több figyelmet a radioaktív hulladék kezelésére, noha az a beavatkozási stratégia része. 2005 végére a nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiák kidolgozása mindkét országban csak kezdeti szakaszaiban tartott és annak ellenére, hogy valamennyi fél fontosnak tartotta az ügyet, az atomerőműveknél csupán kevés radioaktívhulladék-kezelési projekt előkészületi szakaszainak végrehajtását kezdték meg.

| 8.34. | Az elmúlt években egyre nagyobb figyelmet fordítanak a radioaktív hulladék kezelésére, mivel az a beavatkozási stratégia részét képezi. A radioaktív hulladék kezelését illetően számos projektet kezdeményeztek az atomerőművek szintjén, ami összhangban állt azzal a jelentősséggel, melyet az összes fél a témának tulajdonított. |
| --- | --- |

8.34.

Az elmúlt években egyre nagyobb figyelmet fordítanak a radioaktív hulladék kezelésére, mivel az a beavatkozási stratégia részét képezi. A radioaktív hulladék kezelését illetően számos projektet kezdeményeztek az atomerőművek szintjén, ami összhangban állt azzal a jelentősséggel, melyet az összes fél a témának tulajdonított.

| 8.35. | A Nemzetközi Atomenergiai Ügynökség (IAEA) és más szervezetek teljesítménymutatókat dolgoztak ki az atomerőművek számára. A nemzeti szabályozó hatóságok évente átfogóan számolnak be a biztonsági standardokról az IAEA-nak. A hatóságok információi szerint a mutatók fokozatos fejlődést mutatnak. A Bizottság hozzáfér ezekhez az információkhoz, és úgy véli, hogy nem szükséges kidolgoznia a saját általános biztonsági mutatóit. |
| --- | --- |

8.35.

A Nemzetközi Atomenergiai Ügynökség (IAEA) és más szervezetek teljesítménymutatókat dolgoztak ki az atomerőművek számára. A nemzeti szabályozó hatóságok évente átfogóan számolnak be a biztonsági standardokról az IAEA-nak. A hatóságok információi szerint a mutatók fokozatos fejlődést mutatnak. A Bizottság hozzáfér ezekhez az információkhoz, és úgy véli, hogy nem szükséges kidolgoznia a saját általános biztonsági mutatóit.

| 8.36. | A Bizottságnak azonban meg kellene vizsgálnia a TACIS-kiadások eredményességét. 2005 végén a Bizottság még mindig nem tudta megállapítani, hogy az egyes atomerőművek szintjén mennyivel járult a TACIS-program a biztonság javításához. A Bizottság nem kap információt sem az atomerőművekről, sem pedig a saját technikai segítségnyújtó csoportjaitól. Ilyen körülmények között ezen a területen nehéz (ha nem lehetetlen) a jövőbeli kiadásokra vonatkozóan ésszerű célokat kitűzni, tevékenységeket megtervezni és esetleges kilépési stratégiákat kidolgozni. |
| --- | --- |

8.36.

A Bizottságnak azonban meg kellene vizsgálnia a TACIS-kiadások eredményességét. 2005 végén a Bizottság még mindig nem tudta megállapítani, hogy az egyes atomerőművek szintjén mennyivel járult a TACIS-program a biztonság javításához. A Bizottság nem kap információt sem az atomerőművekről, sem pedig a saját technikai segítségnyújtó csoportjaitól. Ilyen körülmények között ezen a területen nehéz (ha nem lehetetlen) a jövőbeli kiadásokra vonatkozóan ésszerű célokat kitűzni, tevékenységeket megtervezni és esetleges kilépési stratégiákat kidolgozni.

| 8.36. | A hatáselemzéshez 2006-ban elindították a helyszíni segítségnyújtást biztosító valamennyi projekt értékelését. |
| --- | --- |

8.36.

A hatáselemzéshez 2006-ban elindították a helyszíni segítségnyújtást biztosító valamennyi projekt értékelését.

Annak érdekében, hogy meghatározhatóak legyenek az e területen a jövőbeli kiadásokra vonatkozó célkitűzések, illetve későbbi tevékenységeket lehessen tervezni, a NAÜ-vel (Bécs) együttműködésben kezdeményezés kerül kidolgozásra, ami az ukrajnai és oroszországi VVER-típusú reaktorok jelenlegi biztonsági szintjének átfogó közös értékelését kell, hogy eredményezze.

A humán erőforrások igazgatása és a programirányítás javult

| 8.37. | A Bizottság a központi szolgálatai szintjén az állandó alkalmazottak számának 50 %-kal történő növelésével megerősítette a nukleáris biztonságra vonatkozó TACIS program operatív irányításáért felelős egységet. A Bizottság továbbá megerősítette a Közös Kutatóközpont – Energiaügyi Intézet szolgálatait is a programirányításban. |
| --- | --- |

8.37.

A Bizottság a központi szolgálatai szintjén az állandó alkalmazottak számának 50 %-kal történő növelésével megerősítette a nukleáris biztonságra vonatkozó TACIS program operatív irányításáért felelős egységet. A Bizottság továbbá megerősítette a Közös Kutatóközpont – Energiaügyi Intézet szolgálatait is a programirányításban.

| 8.38. | A Bizottság Moszkvában és Kijevben bevonta a küldöttségeit a program tervezésébe és végrehajtásába. 2004 végére Kijevben a kedvezményezett szervezetek és a Bizottság támogatására Közös Támogatási Hivatalt állítottak fel. Ez a szervezet hasonlít az 1997-ben létrehozott moszkvai Közös Irányítási Egységhez, és hozzájárult ahhoz, hogy a nukleáris biztonsági beavatkozások hatékonyabbak és eredményesebbek legyenek (részletesebben lásd alább). A Bizottság azonban a küldöttségek és a támogatási hivatalok szerepét, funkcióját és megbízatását nem megfelelően határozta meg. |
| --- | --- |

8.38.

A Bizottság Moszkvában és Kijevben bevonta a küldöttségeit a program tervezésébe és végrehajtásába. 2004 végére Kijevben a kedvezményezett szervezetek és a Bizottság támogatására Közös Támogatási Hivatalt állítottak fel. Ez a szervezet hasonlít az 1997-ben létrehozott moszkvai Közös Irányítási Egységhez, és hozzájárult ahhoz, hogy a nukleáris biztonsági beavatkozások hatékonyabbak és eredményesebbek legyenek (részletesebben lásd alább). A Bizottság azonban a küldöttségek és a támogatási hivatalok szerepét, funkcióját és megbízatását nem megfelelően határozta meg.

| 8.38. | A program centralizált irányítása következtében korlátozott volt a küldöttség bevonása. Amennyiben végrehajtják a decentralizálást a nukleáris biztonság területén, feltéve hogy az összeegyeztethető a nukleáris biztonság javítására és a jobb programirányítás biztosítására irányuló célkitűzéssel, az esetben annak megfelelően kerül meghatározásra a küldöttségek és a támogatási hivatalok szerepe, funkciója és megbízatása. |
| --- | --- |

8.38.

A program centralizált irányítása következtében korlátozott volt a küldöttség bevonása. Amennyiben végrehajtják a decentralizálást a nukleáris biztonság területén, feltéve hogy az összeegyeztethető a nukleáris biztonság javítására és a jobb programirányítás biztosítására irányuló célkitűzéssel, az esetben annak megfelelően kerül meghatározásra a küldöttségek és a támogatási hivatalok szerepe, funkciója és megbízatása.

A projekt irányítása javult, de még merülnek fel problémák

| 8.39. | A szerződésekkel kapcsolatos felgyülemlett lemaradás (20) 2002 végéig nem változott, amikor is 168 millió EUR-t tett ki, és ami 2004 végére körülbelül 108 millió EUR-ra csökkent. A szerződés aláírásához szükséges átlagos időtartam 2000-ben körülbelül 700 nap volt, ami 2005-ben 200 napra csökkent. |
| --- | --- |

8.39.

A szerződésekkel kapcsolatos felgyülemlett lemaradás (20) 2002 végéig nem változott, amikor is 168 millió EUR-t tett ki, és ami 2004 végére körülbelül 108 millió EUR-ra csökkent. A szerződés aláírásához szükséges átlagos időtartam 2000-ben körülbelül 700 nap volt, ami 2005-ben 200 napra csökkent.

| 8.40. | A projekt végrehajtása során felmerült késések a folyamat során tovább halmozódnak. A Bizottság nem tűzött ki szigorú határidőket az érintett feleknek. A bizottsági statisztikák azt mutatják, hogy a késedelmek többnyire abból adódtak, hogy a kedvezményezett szervezetek hosszú idő elteltével adtak választ. A költségvetési rendelettel (21) bevezetett n + 3 szabály azonban arra ösztönzi az érintetteket, hogy gyorsabban intézkedjenek. |
| --- | --- |

8.40.

A projekt végrehajtása során felmerült késések a folyamat során tovább halmozódnak. A Bizottság nem tűzött ki szigorú határidőket az érintett feleknek. A bizottsági statisztikák azt mutatják, hogy a késedelmek többnyire abból adódtak, hogy a kedvezményezett szervezetek hosszú idő elteltével adtak választ. A költségvetési rendelettel (21) bevezetett n + 3 szabály azonban arra ösztönzi az érintetteket, hogy gyorsabban intézkedjenek.

| 8.40. | A nukleáris biztonsági projektek összetettsége miatt késések állhatnak be a projekt végrehajtása során. A Bizottság elkerülte azt, hogy a nukleáris biztonság javítására vonatkozó célkitűzés magas prioritása miatt szigorú határidőket tűzzön ki az érintett feleknek a projektek befejezésére, ami fontosabb annál a ténynél, hogy késnek a projektek. Mindamellett lépéseket tesznek az ilyen jellegű késedelmek elkerülésére: a Bizottság felülvizsgálja a projektpartnereket (ajánlattevők, kedvezményezettek és ajánlatkérők) azért, hogy a megfelelő hatékonyságot és teljesítményt biztosítsa. |
| --- | --- |

8.40.

A nukleáris biztonsági projektek összetettsége miatt késések állhatnak be a projekt végrehajtása során. A Bizottság elkerülte azt, hogy a nukleáris biztonság javítására vonatkozó célkitűzés magas prioritása miatt szigorú határidőket tűzzön ki az érintett feleknek a projektek befejezésére, ami fontosabb annál a ténynél, hogy késnek a projektek. Mindamellett lépéseket tesznek az ilyen jellegű késedelmek elkerülésére: a Bizottság felülvizsgálja a projektpartnereket (ajánlattevők, kedvezményezettek és ajánlatkérők) azért, hogy a megfelelő hatékonyságot és teljesítményt biztosítsa.

| 8.41. | Az atomerőművekre vonatkozó projektek esetében a berendezések közbeszerzéséhez kapcsolódó számos probléma továbbra is nagyon hosszú (egyes esetben akár négy évig is elhúzódó) késedelmeket okoz. Ezek a következőkkel hozhatók összefüggésbe: 8.29. a) a műszaki előírások kidolgozása és jóváhagyása; 8.29. b) a közbeszerzési eljárások, amelyeket a nagyszámú és gyakran tapasztalatlan résztvevők bonyolultnak és rugalmatlannak találnak; valamint 8.29. c) a magas szaktechnológia és a lehetséges ajánlattevők alacsony száma miatti korlátozott verseny. |
| --- | --- |

8.41.

Az atomerőművekre vonatkozó projektek esetében a berendezések közbeszerzéséhez kapcsolódó számos probléma továbbra is nagyon hosszú (egyes esetben akár négy évig is elhúzódó) késedelmeket okoz. Ezek a következőkkel hozhatók összefüggésbe: 8.29. a) a műszaki előírások kidolgozása és jóváhagyása; 8.29. b) a közbeszerzési eljárások, amelyeket a nagyszámú és gyakran tapasztalatlan résztvevők bonyolultnak és rugalmatlannak találnak; valamint 8.29. c) a magas szaktechnológia és a lehetséges ajánlattevők alacsony száma miatti korlátozott verseny.

| 8.41. | Műszaki összetettsége miatt valamennyi ipari projektről (PIP – Plant Improvement Project/létesítményfejlesztési projekt) csak az előzetes projekt végrehajtását követően döntenek (PPP – Plant Preparation Project – létesítmény-előkészítési projekt). A létesítmény-előkészítési projekt lehetővé teszi azon feladatok és feltételek azonosítását, amelyek a második szakaszban a létesítményfejlesztési projekt alapját fogják képezni. Az ilyen kezdeti fázisok nagy jelentőségűek a legmagasabb biztonsági hatás eléréséhez szükséges kidolgozott meghatározás és az engedélyezési tevékenységek tekintetében. |
| --- | --- |

8.41.

Műszaki összetettsége miatt valamennyi ipari projektről (PIP – Plant Improvement Project/létesítményfejlesztési projekt) csak az előzetes projekt végrehajtását követően döntenek (PPP – Plant Preparation Project – létesítmény-előkészítési projekt). A létesítmény-előkészítési projekt lehetővé teszi azon feladatok és feltételek azonosítását, amelyek a második szakaszban a létesítményfejlesztési projekt alapját fogják képezni. Az ilyen kezdeti fázisok nagy jelentőségűek a legmagasabb biztonsági hatás eléréséhez szükséges kidolgozott meghatározás és az engedélyezési tevékenységek tekintetében.

| 8.42. | A Számvevőszék megállapította, hogy a szolgáltatás megrendelésére és az árubeszerzésre irányuló szerződések 2005-ben felülvizsgált odaítélése a rendeletekben előírt módon történt. A hazai vagy importált berendezések hozzáadottérték-adó alóli mentességével kapcsolatban azonban problémák merültek fel. |
| --- | --- |

8.42.

A Számvevőszék megállapította, hogy a szolgáltatás megrendelésére és az árubeszerzésre irányuló szerződések 2005-ben felülvizsgált odaítélése a rendeletekben előírt módon történt. A hazai vagy importált berendezések hozzáadottérték-adó alóli mentességével kapcsolatban azonban problémák merültek fel.

| 8.42. | A Bizottság számára ismertek azon folyamatosan fennálló problémák, amelyek a kedvezményezett országok hatóságai részéről a TACIS-rendelet által meghatározott, a hozzáadottérték-adó alóli mentességre vonatkozó szabályoknak való megfelelésre vonatkoznak. E problémára politikai szinten rendszeresen rávilágítanak, máig sikertelenül. |
| --- | --- |

8.42.

A Bizottság számára ismertek azon folyamatosan fennálló problémák, amelyek a kedvezményezett országok hatóságai részéről a TACIS-rendelet által meghatározott, a hozzáadottérték-adó alóli mentességre vonatkozó szabályoknak való megfelelésre vonatkoznak. E problémára politikai szinten rendszeresen rávilágítanak, máig sikertelenül.

A kedvezményezettek bevonása valamelyest javult

| 8.43. | A orosz és ukrán nukleáris biztonságért felelős hatóságok szerkezetét és igazgatási kapacitását központi szinten megerősítették. 2005-ben mindkét ország hatóságai megelégedésüket fejezték ki azzal kapcsolatban, ahogyan bevonták őket a TACIS-tevékenységek tervezésébe és végrehajtásába. |
| --- | --- |

8.43.

A orosz és ukrán nukleáris biztonságért felelős hatóságok szerkezetét és igazgatási kapacitását központi szinten megerősítették. 2005-ben mindkét ország hatóságai megelégedésüket fejezték ki azzal kapcsolatban, ahogyan bevonták őket a TACIS-tevékenységek tervezésébe és végrehajtásába.

| 8.44. | A nyugati helyszíni szakértők hangsúlyozták, hogy az atomerőművekkel való együttműködésük általánosságban javult. Kielégítő volt az is, hogy maguk az atomerőművek sajátjuknak tekintették a projekteket és a biztonság javításáért általánosan kötelezettséget vállaltak. A közszolgáltatási vállalkozások központi szintje, azaz az atomerőművek tulajdonosai, azonban nem vettek részt eredményesen a projekteredmények terjesztésében, illetve replikációjában. |
| --- | --- |

8.44.

A nyugati helyszíni szakértők hangsúlyozták, hogy az atomerőművekkel való együttműködésük általánosságban javult. Kielégítő volt az is, hogy maguk az atomerőművek sajátjuknak tekintették a projekteket és a biztonság javításáért általánosan kötelezettséget vállaltak. A közszolgáltatási vállalkozások központi szintje, azaz az atomerőművek tulajdonosai, azonban nem vettek részt eredményesen a projekteredmények terjesztésében, illetve replikációjában.

| 8.44. | A Bizottság a Közös Nukleáris Kutatóközpont – Petteni Energiaügyi Intézet közreműködésével két projektet dolgozott ki (egyet Oroszország, majd egyet legutóbb Ukrajna részére), amelyek a fő projektek eredményeinek végfelhasználók (atomerőművek és intézetek) közötti terjesztésére szolgálnak. |
| --- | --- |

8.44.

A Bizottság a Közös Nukleáris Kutatóközpont – Petteni Energiaügyi Intézet közreműködésével két projektet dolgozott ki (egyet Oroszország, majd egyet legutóbb Ukrajna részére), amelyek a fő projektek eredményeinek végfelhasználók (atomerőművek és intézetek) közötti terjesztésére szolgálnak.

A következő programban jelentős erőfeszítéseket fognak tenni a biztonsági kultúra javítása érdekében Oroszországban és Ukrajnában, mint kedvezményezett országban. A legjobb gyakorlatok terjesztését olyan tevékenységek fogják övezni, amelyek a projekteredmények végfelhasználó (atomerőművek) szintjére való áthelyezéshez szükségesek.

| 8.45. | A fejlődés ellenére az orosz és ukrán intézményektől továbbra is nehéz a szükséges információkat és adatokat beszerezni az atomerőművek berendezéseinek tervezett paramétereiről. |
| --- | --- |

8.45.

A fejlődés ellenére az orosz és ukrán intézményektől továbbra is nehéz a szükséges információkat és adatokat beszerezni az atomerőművek berendezéseinek tervezett paramétereiről.

Következtetés és ajánlások

| 8.46. | 2000-től a Bizottság jelentősen javította az NBP (nukleáris biztonsági program) irányítását. Ahhoz, hogy a program még eredményesebb legyen, a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság tovább erősítse: |
| --- | --- |

8.46.

2000-től a Bizottság jelentősen javította az NBP (nukleáris biztonsági program) irányítását. Ahhoz, hogy a program még eredményesebb legyen, a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság tovább erősítse:

| 8.46. | A Bizottság tovább fogja erősíteni: |
| --- | --- |

8.46.

A Bizottság tovább fogja erősíteni:

| a) | a beavatkozási stratégia végrehajtását azáltal, hogy |
| --- | --- |

a)

a beavatkozási stratégia végrehajtását azáltal, hogy

| a) | Beavatkozási stratégiája végrehajtását: |
| --- | --- |

a)

Beavatkozási stratégiája végrehajtását:

| | i. | kidolgozza az egyes atomerőművek szintjén a TACIS NBP hatásának mérési rendszerét, valamint ellenőrizhető célokat állapít meg az új tervezési időszakra; |
| --- | --- | --- |

i.

kidolgozza az egyes atomerőművek szintjén a TACIS NBP hatásának mérési rendszerét, valamint ellenőrizhető célokat állapít meg az új tervezési időszakra;

| | i. | A Bizottság az egyes atomerőművek szintjén a TACIS-projektek hatásának esetleges mérési módszerén, valamint az egész nukleáris ágazaton belül történő elterjesztésen dolgozik. Ezen erőfeszítéseket integrálni kell a következő program korai fázisába. |
| --- | --- | --- |

i.

A Bizottság az egyes atomerőművek szintjén a TACIS-projektek hatásának esetleges mérési módszerén, valamint az egész nukleáris ágazaton belül történő elterjesztésen dolgozik. Ezen erőfeszítéseket integrálni kell a következő program korai fázisába.

| | ii) | jobban törekszik a radioaktív hulladékkal kapcsolatban is a projektek meghatározására és végrehajtására; valamint |
| --- | --- | --- |

ii)

jobban törekszik a radioaktív hulladékkal kapcsolatban is a projektek meghatározására és végrehajtására; valamint

| | ii) | A Bizottság a legfőbb prioritásokat figyelembe véve a radioaktív hulladékok területén a kedvezményezettekkel együtt további projekteket tanulmányoz. |
| --- | --- | --- |

ii)

A Bizottság a legfőbb prioritásokat figyelembe véve a radioaktív hulladékok területén a kedvezményezettekkel együtt további projekteket tanulmányoz.

| | iii) | olyan módszert vezessen be, amelynek során bevon minden közszolgáltatási vállalkozást a projekteredmények terjesztésébe és replikációjába; illetve |
| --- | --- | --- |

iii)

olyan módszert vezessen be, amelynek során bevon minden közszolgáltatási vállalkozást a projekteredmények terjesztésébe és replikációjába; illetve

| | iii) | A Bizottság célja, hogy a projekteket a kedvezményezett és a végfelhasználók lehető legnagyobb bevonásával hajtsák végre mind műszaki, irányítási és pénzügyi tekintetben, anélkül hogy az feltételessé válna. |
| --- | --- | --- |

iii)

A Bizottság célja, hogy a projekteket a kedvezményezett és a végfelhasználók lehető legnagyobb bevonásával hajtsák végre mind műszaki, irányítási és pénzügyi tekintetben, anélkül hogy az feltételessé válna.

| b) | a program irányítását úgy, hogy |
| --- | --- |

b)

a program irányítását úgy, hogy

| b) | a program irányítását: |
| --- | --- |

b)

a program irányítását:

| | i) | jobban bevonja a küldöttségeket miközben a munkaerőt megfelelően osztja el és a feladataikat pontosítja; |
| --- | --- | --- |

i)

jobban bevonja a küldöttségeket miközben a munkaerőt megfelelően osztja el és a feladataikat pontosítja;

| | i) | A Bizottság tanulmányozza a küldöttségek nagyobb mértékű bevonását, feltéve hogy az megfelel a nukleáris biztonság javítása és a jobb programirányítás célkitűzésének, beleértve a munkaerő megfelelő elosztását és feladatkörük meghatározását. |
| --- | --- | --- |

i)

A Bizottság tanulmányozza a küldöttségek nagyobb mértékű bevonását, feltéve hogy az megfelel a nukleáris biztonság javítása és a jobb programirányítás célkitűzésének, beleértve a munkaerő megfelelő elosztását és feladatkörük meghatározását.

| | ii) | a szerződésben rögzített kötelezettségek betartása legyen annak feltétele, hogy a kedvezményezett további finanszírozásban részesül-e; |
| --- | --- | --- |

ii)

a szerződésben rögzített kötelezettségek betartása legyen annak feltétele, hogy a kedvezményezett további finanszírozásban részesül-e;

| | ii) | A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a kedvezményezett országokat szerződésben rögzített kötelezettségeik betartására. |
| --- | --- | --- |

ii)

A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a kedvezményezett országokat szerződésben rögzített kötelezettségeik betartására.

| | iii) | a folyamatok hatékonyságának növelése érdekében részletesen elemezze a berendezések beszerzésének teljes folyamatát, valamint alkalmazza a legjobban bevált gyakorlatot, mint például a társfinanszírozást. |
| --- | --- | --- |

iii)

a folyamatok hatékonyságának növelése érdekében részletesen elemezze a berendezések beszerzésének teljes folyamatát, valamint alkalmazza a legjobban bevált gyakorlatot, mint például a társfinanszírozást.

| | iii) | A Bizottság felülvizsgálja a berendezések beszerzésének teljes folyamatát, figyelembe véve hogy az nem állhat ellentétben a nukleáris biztonság javításának céljával, valamint jobb projektirányítási feltételeket kell, hogy kínáljon. |
| --- | --- | --- |

iii)

A Bizottság felülvizsgálja a berendezések beszerzésének teljes folyamatát, figyelembe véve hogy az nem állhat ellentétben a nukleáris biztonság javításának céljával, valamint jobb projektirányítási feltételeket kell, hogy kínáljon.

A LEGUTÓBBI ÉVES JELENTÉS ÓTA KÖZZÉTETT KÜLÖNJELENTÉSEK

| 8.47. | A Számvevőszék az elmúlt tizenkét hónapban négy különjelentést tette közzé a külső fellépésekkel kapcsolatban: |
| --- | --- |

8.47.

A Számvevőszék az elmúlt tizenkét hónapban négy különjelentést tette közzé a külső fellépésekkel kapcsolatban:

| a) | a TACIS forrásaiból az Orosz Föderációban finanszírozott projektek teljesítményéről (2/2006. sz. különjelentés); |
| --- | --- |

a)

a TACIS forrásaiból az Orosz Föderációban finanszírozott projektek teljesítményéről (2/2006. sz. különjelentés);

| b) | az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről (3/2006. sz. különjelentés); |
| --- | --- |

b)

az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről (3/2006. sz. különjelentés);

| c) | a MEDA programról (5/2006. sz. különjelentés); |
| --- | --- |

c)

a MEDA programról (5/2006. sz. különjelentés);

| d) | a Bizottság fejlesztési együttműködésének környezetvédelmi tényezőiről (6/2006. sz. különjelentés). |
| --- | --- |

d)

a Bizottság fejlesztési együttműködésének környezetvédelmi tényezőiről (6/2006. sz. különjelentés).

A különjelentések megtalálhatók a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Az Európai Fejlesztési Alapokon keresztül nyújtott támogatás külön kerül említésre, mivel azt nem az általános költségvetésből finanszírozzák.

(2)  A CARDS program a nyugat-balkáni országok stabilitását és békéjét hivatott előmozdítani.

(3)  2005-ben a CARDS-kötelezettségvállalások több mint 60 %-a.

(4)  A helyszínen ellenőrzött küldöttségek Albánia, Kolumbia, Horvátország, India, Grúzia és Libanon küldöttségei voltak.

(5)  7.17. bekezdés.

(6)  Lásd a Számvevőszék 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentését, 7.21. bekezdés.

(7)  Lásd a Számvevőszék 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentését, 7.19. bekezdés.

(8)  Lásd az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről szóló 3/2006. sz. különjelentést, 37. bekezdés.

(9)  A földrajzi igazgatóságok: Ázsia és Közép-Ázsia; Európa, a dél-földközi-tengeri térség, a Közel-Kelet és szomszédságpolitika; Latin-Amerika.

(10)  A legtöbb összetevő működik, egyes fontos összetevőket azonban még javítani kell.

(11)  A belső ellenőrzési részleg a rendszer elemzésére összpontosított és a rendszereket még nem ellenőrizte; DG ECHO esetében az ellenőrzés, a Bizottság elmondása szerint 2005-ben kezdődött és 2006 folyamán fog befejeződni.

(12)  A végrehajtó szervezetek megbízásából végrehajtott külső ellenőrzések javítása elengedhetetlen; a Bizottság által bevezetett új intézkedéseknek hatása várhatóan 2006-ban fog megmutatkozni.

(13)  A 2001. és 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés foglalkozik azzal a ténnyel, hogy a Számvevőszék nehezen fér az ENSZ ügynökségeinek adataihoz. A 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésben a Számvevőszék javasolta a Bizottságnak, hogy tisztázza az ENSZ hivatalaival a Számvevőszék betekintési jogát az általuk irányított projektekbe. 2005-ben nem választottak ki ENSZ-ügynökségeket a megbízhatósági nyilatkozatra vonatkozó számvevőszéki ellenőrzési munkára.

(14)  Az Európai Unió 2004. pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése végrehajtásának elfogadásáról szóló jelentésbe foglalt határozat 171. bekezdése, A6–0108/2006.

(15)  A pénzügyi és igazgatási keretegyezmény (PIKE) 13. cikke létrehozott egy olyan munkacsoportot, amely évente legalább egyszer ülésezik, hogy a megállapodáson kívül eső bármilyen kérdésre vonatkozóan elősegítse a rendszeres információcserét.

(16)  Egy Indonéziában végrehajtott ENSZ-projekt esetében, a PIKE megfelelő alkalmazásával a DG ECHO – a hozzáférés eredeti elutasítását követően – 2005-ben betekinthetett a szükséges dokumentumokba.

(17)  HL C 35., 1999.2.9.

(18)  A 2000. évi költségvetés végrehajtása tekintetében a Bizottság mentesítésére vonatkozó tanácsi ajánlás.

(19)  COM(2000) 493 végleges, 2000.9.6.

(20)  RAC („reste à contracter”).

(21)  Lásd a 2002. június 15-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) 166. cikkének (2) bekezdését: „Harmadik országokkal való finanszírozási megállapodásokat legkésőbb az n+1. év december 31-éig kell megkötni, ahol az n. év az az év, amelyben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették. Az ilyen finanszírozási megállapodásokat végrehajtó egyedi szerződéseket és megállapodásokat legkésőbb a költségvetési kötelezettségvállalás megtételének időpontja után három évvel kell megkötni. Az ellenőrzésre és értékelésre vonatkozó egyedi szerződéseket és megállapodásokat később is meg lehet kötni.”

---

9. FEJEZET

Előcsatlakozási stratégia

TARTALOM

Bevezetés

Különértékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

Az ellenőrzés hatóköre

Ellenőrzési megállapítások

Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

Felügyeleti és kontrollrendszerek

Következtetések és ajánlások

Az előző éves jelentés óta közzétett különjelentések

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 9.1. | Az éves jelentésnek ez a fejezete a pénzügyi terv 7. címsorával foglalkozik, amely a közép- és kelet európai országok (1) előcsatlakozási eszközeinek (PHARE, ISPA és Sapard) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programnak a kiadásait tartalmazza. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

9.1.

Az éves jelentésnek ez a fejezete a pénzügyi terv 7. címsorával foglalkozik, amely a közép- és kelet európai országok (1) előcsatlakozási eszközeinek (PHARE, ISPA és Sapard) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programnak a kiadásait tartalmazza.

| 9.2. | A PHARE programot (2) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programot (3) a Bővítési Főigazgatóság irányítja. Ezek az előcsatlakozási programok az intézményrendszer kiépítéséhez és beruházásokhoz nyújtanak támogatást. A Regionális Fejlesztési Főigazgatóság által irányított ISPA (4) a környezetvédelem és a közlekedés területén segíti elő a csatlakozást. A Sapard (5) programot a Mezőgazdasági Főigazgatóság irányításával hajtják végre, és célja, hogy segítséget nyújtson a kedvezményezett országoknak a mezőgazdasági ágazatuk és vidéki térségeik strukturális alkalmazkodásából fakadó problémák kezelésében, és hozzájáruljon a közös agrárpolitika végrehajtásához. |
| --- | --- |

9.2.

A PHARE programot (2) és a törökországi előcsatlakozási segítségnyújtási programot (3) a Bővítési Főigazgatóság irányítja. Ezek az előcsatlakozási programok az intézményrendszer kiépítéséhez és beruházásokhoz nyújtanak támogatást. A Regionális Fejlesztési Főigazgatóság által irányított ISPA (4) a környezetvédelem és a közlekedés területén segíti elő a csatlakozást. A Sapard (5) programot a Mezőgazdasági Főigazgatóság irányításával hajtják végre, és célja, hogy segítséget nyújtson a kedvezményezett országoknak a mezőgazdasági ágazatuk és vidéki térségeik strukturális alkalmazkodásából fakadó problémák kezelésében, és hozzájáruljon a közös agrárpolitika végrehajtásához.

| 9.3. | A PHARE, Törökország és ISPA programokat többnyire decentralizált végrehajtási rendszer (DIS) segítségével valósítják meg, amely során előzetesen ellenőrzik a bizottsági küldöttségek közbeszerzéshez és a szerződések odaítéléséhez kapcsolódó döntéseit. Egyéb esetben kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszert (a továbbiakban: EDIS) alkalmaznak, amely során a Bizottság lemond a pályáztatási és szerződéskötési eljárások előzetes ellenőrzéséről (6). Decentralizált irányítás mellett a kifizetéseket a nemzeti hatóságok eszközölik a szerződők és kedvezményezettek felé, a Bizottság utólagos ellenőrzésével. |
| --- | --- |

9.3.

A PHARE, Törökország és ISPA programokat többnyire decentralizált végrehajtási rendszer (DIS) segítségével valósítják meg, amely során előzetesen ellenőrzik a bizottsági küldöttségek közbeszerzéshez és a szerződések odaítéléséhez kapcsolódó döntéseit. Egyéb esetben kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszert (a továbbiakban: EDIS) alkalmaznak, amely során a Bizottság lemond a pályáztatási és szerződéskötési eljárások előzetes ellenőrzéséről (6). Decentralizált irányítás mellett a kifizetéseket a nemzeti hatóságok eszközölik a szerződők és kedvezményezettek felé, a Bizottság utólagos ellenőrzésével.

| 9.4. | A Sapard programot szintén decentralizáltan hajtják végre, de a projektek kiválasztásához, a pályáztatáshoz és a szerződéskötéshez nem kell a Bizottság előzetes hozzájárulása. A Bizottság a saját felmérései alapján a programok irányítását átruházta az egyes kedvezményezett országokra. A végrehajtási és kifizetési feladatokért az akkreditált kifizető ügynökségek felelősek, ők térítik vissza a kedvezményezettek részéről felmerült kiadásokat. A kifizető ügynökségek kötelesek a Bizottságnak évente benyújtani az elszámolásaikra vonatkozó igazolást és egy független igazoló szerv által készített ellenőrzési jelentést. A Bizottság ellenőrzéseket végez, hogy meggyőződjön a rendszerek megfelelőségéről és arról, hogy azok a tervezett módon működnek, és a pénzügyi év végén elvégzi a számlaelszámolási eljárásokat. |
| --- | --- |

9.4.

A Sapard programot szintén decentralizáltan hajtják végre, de a projektek kiválasztásához, a pályáztatáshoz és a szerződéskötéshez nem kell a Bizottság előzetes hozzájárulása. A Bizottság a saját felmérései alapján a programok irányítását átruházta az egyes kedvezményezett országokra. A végrehajtási és kifizetési feladatokért az akkreditált kifizető ügynökségek felelősek, ők térítik vissza a kedvezményezettek részéről felmerült kiadásokat. A kifizető ügynökségek kötelesek a Bizottságnak évente benyújtani az elszámolásaikra vonatkozó igazolást és egy független igazoló szerv által készített ellenőrzési jelentést. A Bizottság ellenőrzéseket végez, hogy meggyőződjön a rendszerek megfelelőségéről és arról, hogy azok a tervezett módon működnek, és a pénzügyi év végén elvégzi a számlaelszámolási eljárásokat.

| 9.5. | Az előcsatlakozási programok keretében folyósított kifizetések 2005-ben 2 985 millió EUR-t tettek ki. A
  9.1 ábra
  szemlélteti a 2005-ben lekötött és elköltött összegek lebontását. Nem kötöttek le új kiadásokat a 2004-ben tagállammá vált nyolc közép- és kelet európai országnak a csatlakozás után (kivételt képez a Sapard, amelynél még vállaltak néhány kötelezettséget 2004 végéig), noha a kifizetések legalább 2006-ig folytatódnak. A korábbi ISPA-projekteket ezekben az országokban azután a Kohéziós Alap projektjeiként kezelik. |
| --- | --- |

9.5.

Az előcsatlakozási programok keretében folyósított kifizetések 2005-ben 2 985 millió EUR-t tettek ki. A
  9.1 ábra
  szemlélteti a 2005-ben lekötött és elköltött összegek lebontását. Nem kötöttek le új kiadásokat a 2004-ben tagállammá vált nyolc közép- és kelet európai országnak a csatlakozás után (kivételt képez a Sapard, amelynél még vállaltak néhány kötelezettséget 2004 végéig), noha a kifizetések legalább 2006-ig folytatódnak. A korábbi ISPA-projekteket ezekben az országokban azután a Kohéziós Alap projektjeiként kezelik.

KÜLÖNÉRTÉKELÉS A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT KERETÉBEN

Az ellenőrzés hatóköre

| 9.6. | A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék: |
| --- | --- |

9.6.

A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék:

| a) | tételesen ellenőrizte a központi irányítás körébe tartozó ügyleteket a Bizottságnál (8 kifizetés), illetve a decentralizált irányítás körébe tartozó ügyleteket Bulgáriában, Romániában és Törökországban (26 egyéni pályázat és 13 projekt 39 kifizetése); |
| --- | --- |

a)

tételesen ellenőrizte a központi irányítás körébe tartozó ügyleteket a Bizottságnál (8 kifizetés), illetve a decentralizált irányítás körébe tartozó ügyleteket Bulgáriában, Romániában és Törökországban (26 egyéni pályázat és 13 projekt 39 kifizetése);

Image

Image

| b) | értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket, különös tekintettel a nemzeti társfinanszírozási megállapodások kontrollrendszereinek működésére (11 projektet vizsgáltak Bulgáriában, Lengyelországban, Lettországban, Romániában és Szlovákiában), az EDIS közbeszerzési rendszerére (13 pályázatot vizsgáltak Lengyelországban, Lettországban és Szlovákiában) és horvátországi decentralizált irányításra (7). |
| --- | --- |

b)

értékelte a felügyeleti és kontrollrendszereket, különös tekintettel a nemzeti társfinanszírozási megállapodások kontrollrendszereinek működésére (11 projektet vizsgáltak Bulgáriában, Lengyelországban, Lettországban, Romániában és Szlovákiában), az EDIS közbeszerzési rendszerére (13 pályázatot vizsgáltak Lengyelországban, Lettországban és Szlovákiában) és horvátországi decentralizált irányításra (7).

| 9.7. | Az ISPA-val kapcsolatban a Számvevőszék kisebb felülvizsgálatot tartott a Bizottságnál, ami főleg az egyik tagjelölt országban (Horvátország), illetve a csatlakozó országokban (Bulgária és Románia) végzett, irányítási és kontrollrendszerekre vonatkozó bizottsági tevékenységekre irányult, beleértve ezen utóbbi országok esetében az EDIS előrehaladásának vizsgálatát is. Az ellenőrzés hatókörébe nem tartozott bele az ISPA alapjául szolgáló külön ügyletek vizsgálata. |
| --- | --- |

9.7.

Az ISPA-val kapcsolatban a Számvevőszék kisebb felülvizsgálatot tartott a Bizottságnál, ami főleg az egyik tagjelölt országban (Horvátország), illetve a csatlakozó országokban (Bulgária és Románia) végzett, irányítási és kontrollrendszerekre vonatkozó bizottsági tevékenységekre irányult, beleértve ezen utóbbi országok esetében az EDIS előrehaladásának vizsgálatát is. Az ellenőrzés hatókörébe nem tartozott bele az ISPA alapjául szolgáló külön ügyletek vizsgálata.

| 9.8. | A Számvevőszék a Sapard kontrollmechanizmusait és ügyleteit öt-öt projekten keresztül vizsgálta meg Bulgáriában és Romániában, a vizsgálat az ellenőrzés időpontjában végrehajtott főbb intézkedésekre is kiterjedt. Az ellenőrzések során megvizsgálták az illetékes kifizető ügynökségek projektdokumentációit, és a helyszínen ellenőrizték a projektek jogszerűségét és szabályszerűségét. Az ellenőrzés során a felügyeleti és kontrollrendszereket és azon belül az igazoló szervek jelentéseinek bizottsági felülvizsgálatát is értékelték. |
| --- | --- |

9.8.

A Számvevőszék a Sapard kontrollmechanizmusait és ügyleteit öt-öt projekten keresztül vizsgálta meg Bulgáriában és Romániában, a vizsgálat az ellenőrzés időpontjában végrehajtott főbb intézkedésekre is kiterjedt. Az ellenőrzések során megvizsgálták az illetékes kifizető ügynökségek projektdokumentációit, és a helyszínen ellenőrizték a projektek jogszerűségét és szabályszerűségét. Az ellenőrzés során a felügyeleti és kontrollrendszereket és azon belül az igazoló szervek jelentéseinek bizottsági felülvizsgálatát is értékelték.

Ellenőrzési megállapítások

Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

| 9.9. | A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék a vizsgált ügyletekben nem állapított meg lényeges hibákat. A PHARE program esetében azonban a Számvevőszék a párhuzamos nemzeti együttfinanszírozásként bejelentett kiadások között jogosulatlan kiadásokat, főleg jogosulatlanul elszámolt HÉA-t és a támogatási időszakon kívül felmerült kiadásokat észlelt. A Bizottság válaszára reagálva a Számvevőszék ismételten megjegyezné, hogy nincs jogalapja annak, hogy a Bővítési Főigazgatóság a párhuzamos társfinanszírozás keretében elfogadja a HÉA-t támogatható költségként. A PHARE-rendelet kizárja a HÉA-t a közösségi finanszírozásból, így, ha az támogatható lenne társfinanszírozásra, az a kizárás megkerülését jelentené (8). |
| --- | --- |

9.9.

A PHARE és a Törökország programok esetében a Számvevőszék a vizsgált ügyletekben nem állapított meg lényeges hibákat. A PHARE program esetében azonban a Számvevőszék a párhuzamos nemzeti együttfinanszírozásként bejelentett kiadások között jogosulatlan kiadásokat, főleg jogosulatlanul elszámolt HÉA-t és a támogatási időszakon kívül felmerült kiadásokat észlelt. A Bizottság válaszára reagálva a Számvevőszék ismételten megjegyezné, hogy nincs jogalapja annak, hogy a Bővítési Főigazgatóság a párhuzamos társfinanszírozás keretében elfogadja a HÉA-t támogatható költségként. A PHARE-rendelet kizárja a HÉA-t a közösségi finanszírozásból, így, ha az támogatható lenne társfinanszírozásra, az a kizárás megkerülését jelentené (8).

| 9.9. | Ezen ügyletekre nézve nem állapítottak meg lényeges hibákat. Az, hogy a HÉA-t a nemzeti párhuzamos társfinanszírozás keretében jogosult kiadásként kezelik, összhangban áll a PHARE-rendelettel, mivel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e rendelet csak a közösségi finanszírozásra vonatkozó szabályokat határozza meg. |
| --- | --- |

9.9.

Ezen ügyletekre nézve nem állapítottak meg lényeges hibákat. Az, hogy a HÉA-t a nemzeti párhuzamos társfinanszírozás keretében jogosult kiadásként kezelik, összhangban áll a PHARE-rendelettel, mivel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e rendelet csak a közösségi finanszírozásra vonatkozó szabályokat határozza meg.

A szerződéskötési és a kifizetési határidők a finanszírozási megállapodásban az „EK-támogatásra” vonatkoznak. Ezért a nemzeti hatóságok érvelhetnek úgy, hogy ezek a dátumok csak az EU-hozzájárulásra vonatkoznak, az általuk biztosított társfinanszírozásra nem.

| 9.10. | A vizsgált Sapard-ügyletekben a számvevőszéki ellenőrzés jelentős hibákat tárt fel. A Számvevőszék megállapította, hogy Bulgáriában a Sapard-projektek jóváhagyási eljárásában eszközölt változtatásokat a Bizottság nem hagyta előzetesen jóvá, noha ez elengedhetetlen lett volna. Ennek megfelelően 53 projekt 3,4 millió EUR összegű Sapard-kifizetése jogosulatlan volt. A Számvevőszék Romániában és Bulgáriában is talált olyan projekteket, amelyeknél a kedvezményezettek nem tartották be a szerződéses kötelezettségeiket. Különösen egy Romániában felkeresett projekt bizonyult uniós finanszírozásra jogosulatlannak, mert a támogatások felhasználására vonatkozó alapvető feltételeket nem tartották be. Ezenfelül a kifizető ügynökségek nem ellenőriztek megfelelően bizonyos követelményeket, ami olyan projektek elfogadásához és kifizetéséhez vezetett, amelyek esetében nem volt bizonyított, hogy kielégítik a támogathatósági feltételeket. |
| --- | --- |

9.10.

A vizsgált Sapard-ügyletekben a számvevőszéki ellenőrzés jelentős hibákat tárt fel. A Számvevőszék megállapította, hogy Bulgáriában a Sapard-projektek jóváhagyási eljárásában eszközölt változtatásokat a Bizottság nem hagyta előzetesen jóvá, noha ez elengedhetetlen lett volna. Ennek megfelelően 53 projekt 3,4 millió EUR összegű Sapard-kifizetése jogosulatlan volt. A Számvevőszék Romániában és Bulgáriában is talált olyan projekteket, amelyeknél a kedvezményezettek nem tartották be a szerződéses kötelezettségeiket. Különösen egy Romániában felkeresett projekt bizonyult uniós finanszírozásra jogosulatlannak, mert a támogatások felhasználására vonatkozó alapvető feltételeket nem tartották be. Ezenfelül a kifizető ügynökségek nem ellenőriztek megfelelően bizonyos követelményeket, ami olyan projektek elfogadásához és kifizetéséhez vezetett, amelyek esetében nem volt bizonyított, hogy kielégítik a támogathatósági feltételeket.

| 9.10. | A Bizottság úgy véli, hogy e hibák – beleértve azokat az eseteket, ahol a kedvezményezettek nem tettek eleget szerződéses kötelezettségeinek – nem jelentősek Bulgária esetében. |
| --- | --- |

9.10.

A Bizottság úgy véli, hogy e hibák – beleértve azokat az eseteket, ahol a kedvezményezettek nem tettek eleget szerződéses kötelezettségeinek – nem jelentősek Bulgária esetében.

A Bizottság sajnálattal állapítja meg, hogy a bolgár hatóságok az eljárásában eszközölt változtatások tekintetében nem igényeltek előzetes jóváhagyást. Aggodalmának adott hangot továbbá, és emlékeztette őket azon kötelezettségre, hogy a végrehajtás előtt az eljárások bármely javasolt változtatását be kell nyújtani a Bizottságnak. A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy mindez nincsen kihatással a projektek támogathatóságára. Egy észt tanácsadó 2005-ben elutasította az új eljárást, viszont a következő, külső ellenőr által végzett ellenőrzés arra a következtetésre jutott, „hogy a korlátozott időbeli eljárás alkalmazásából nem származik jelentős kockázat”. Az összes ellenőrzést a kifizetést megelőzően végezték.

Azon pontokat illetően, ahol a projekteknél nem tartották be a szerződéses feltételeket, valamint a követelmények ellenőrzése céljából a Bizottság kiegészítő információt vizsgált meg, és úgy véli, hogy jelentős hiba nem áll fenn.

Felügyeleti és kontrollrendszerek

| 9.11. | A Számvevőszék pénzügyileg jelentéktelennek találta a vizsgált ügyletek hibaszintjét, és ezáltal megerősítette a felülvizsgált ellenőrzési zárójelentések eredményeit. Ezek a zárójelentések az 1999-es és 2000-es PHARE nemzeti programokból finanszírozott projektekre vonatkoztak, és a szerződtetett külső ellenőrök nyújtották be őket az év során. |
| --- | --- |

9.11.

A Számvevőszék pénzügyileg jelentéktelennek találta a vizsgált ügyletek hibaszintjét, és ezáltal megerősítette a felülvizsgált ellenőrzési zárójelentések eredményeit. Ezek a zárójelentések az 1999-es és 2000-es PHARE nemzeti programokból finanszírozott projektekre vonatkoztak, és a szerződtetett külső ellenőrök nyújtották be őket az év során.

| 9.12. | A PHARE és ISPA programoknál a szerződések decentralizált irányítással történő pályáztatásának és odaítélésének előzetes EK-küldöttségi ellenőrzése továbbra is eredményes ellenőrzési eszköz az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítására. |
| --- | --- |

9.12.

A PHARE és ISPA programoknál a szerződések decentralizált irányítással történő pályáztatásának és odaítélésének előzetes EK-küldöttségi ellenőrzése továbbra is eredményes ellenőrzési eszköz az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítására.

| 9.13. | A PHARE és Törökország programok esetében a Számvevőszék ellenőrzése azt állapította meg, hogy a küldöttségek előzetes ellenőrzésének következtében viszonylag gyakran került sor kiigazító intézkedésekre. Ez azt jelzi, hogy a csatlakozó és tagjelölt országokban gyenge a nemzeti felügyeleti rendszerek működése. Az előzetes jóváhagyási eljárást azonban nem egységesítették, és az ellenőrzések hatókörét nem határozták meg világosan. |
| --- | --- |

9.13.

A PHARE és Törökország programok esetében a Számvevőszék ellenőrzése azt állapította meg, hogy a küldöttségek előzetes ellenőrzésének következtében viszonylag gyakran került sor kiigazító intézkedésekre. Ez azt jelzi, hogy a csatlakozó és tagjelölt országokban gyenge a nemzeti felügyeleti rendszerek működése. Az előzetes jóváhagyási eljárást azonban nem egységesítették, és az ellenőrzések hatókörét nem határozták meg világosan.

| 9.13. | Az előzetes ellenőrzés kulcsfontosságú szerepet játszik azon tanulási folyamatban, amelyben a nemzeti végrehajtó szervek célja, hogy folyamatosan javítsák irányítási képességüket az EDIS-akkreditálás irányába. Következésképpen az ellenőrzések szigorúsága idővel változhat, amint megállapítják az irányítási képesség javulását, olyan módon, hogy nem szükséges az eljárás egységes szerkezetbe foglalása. |
| --- | --- |

9.13.

Az előzetes ellenőrzés kulcsfontosságú szerepet játszik azon tanulási folyamatban, amelyben a nemzeti végrehajtó szervek célja, hogy folyamatosan javítsák irányítási képességüket az EDIS-akkreditálás irányába. Következésképpen az ellenőrzések szigorúsága idővel változhat, amint megállapítják az irányítási képesség javulását, olyan módon, hogy nem szükséges az eljárás egységes szerkezetbe foglalása.

| 9.14. | A nemzeti társfinanszírozási megállapodások PHARE keretében végzett kontrollja javult, különösen Romániában, ahol a végrehajtó ügynökségek a rendes kontrollmechanizmusukba beépítették a párhuzamos nemzeti társfinanszírozások felügyeletét is. Bizottsági szinten azonban a Számvevőszék megállapította, hogy a Bővítési Főigazgatóságnál nem létezett rendszeres eljárás arra, hogy emlékeztessék a nemzeti hatóságokat végső nyilatkozataik időben benyújtására, és nem alakítottak ki ellenőrzési listákat a felülvizsgálati eljáráshoz. |
| --- | --- |

9.14.

A nemzeti társfinanszírozási megállapodások PHARE keretében végzett kontrollja javult, különösen Romániában, ahol a végrehajtó ügynökségek a rendes kontrollmechanizmusukba beépítették a párhuzamos nemzeti társfinanszírozások felügyeletét is. Bizottsági szinten azonban a Számvevőszék megállapította, hogy a Bővítési Főigazgatóságnál nem létezett rendszeres eljárás arra, hogy emlékeztessék a nemzeti hatóságokat végső nyilatkozataik időben benyújtására, és nem alakítottak ki ellenőrzési listákat a felülvizsgálati eljáráshoz.

| 9.14. | A Bizottság mindent megtesz azért, hogy – a finanszírozási megállapodásban megadott időn belül – megszerezze a végső kiadási nyilatkozatokat, olykor felfüggesztve a kifizetési kérelmeket. Néhány országnak azonban nehézségei vannak a dokumentumok határidő előtti megküldésével. Annak érdekében, hogy a nemzeti alapok több idővel rendelkezzenek a szükséges információk beszerzéséhez, meghosszabbították a nyilatkozatok benyújtásának határidejét. |
| --- | --- |

9.14.

A Bizottság mindent megtesz azért, hogy – a finanszírozási megállapodásban megadott időn belül – megszerezze a végső kiadási nyilatkozatokat, olykor felfüggesztve a kifizetési kérelmeket. Néhány országnak azonban nehézségei vannak a dokumentumok határidő előtti megküldésével. Annak érdekében, hogy a nemzeti alapok több idővel rendelkezzenek a szükséges információk beszerzéséhez, meghosszabbították a nyilatkozatok benyújtásának határidejét.

| 9.15. | Az EDIS átvételével az új tagállamokban külön végrehajtó ügynökségek felhatalmazást kaptak arra, hogy a közbeszerzés és a szerződéskötés előzetes bizottsági ellenőrzése nélkül hajtsák végre a PHARE programot. A Számvevőszék azonban fényt derített olyan esetekre (9), amikor nem az akkreditált végrehajtó ügynökség volt a tényleges szerződéskötő hatóság, illetve amikor az akkreditált ügynökség nem az EDIS-akkreditáció által előírt jellegű kontrollt gyakorolta. Ugyanakkor az EDIS megvalósításának folyamata jelentős lépés volt az új tagállamok irányítási kapacitásának és kontrollrendszereinek javítására. |
| --- | --- |

9.15.

Az EDIS átvételével az új tagállamokban külön végrehajtó ügynökségek felhatalmazást kaptak arra, hogy a közbeszerzés és a szerződéskötés előzetes bizottsági ellenőrzése nélkül hajtsák végre a PHARE programot. A Számvevőszék azonban fényt derített olyan esetekre (9), amikor nem az akkreditált végrehajtó ügynökség volt a tényleges szerződéskötő hatóság, illetve amikor az akkreditált ügynökség nem az EDIS-akkreditáció által előírt jellegű kontrollt gyakorolta. Ugyanakkor az EDIS megvalósításának folyamata jelentős lépés volt az új tagállamok irányítási kapacitásának és kontrollrendszereinek javítására.

| 9.15. | Tekintettel az akkreditáció keretében létrehozott ellenőrzési rendszerek mélységére és kiterjedésére nem meglepő, hogy az akkreditáció keretében tervezett bizonyos ellenőrzések végrehajtását illetően hiányosságok tapasztalhatók. A valamennyi EDIS-akkreditált országban végrehajtott nyomon követési ellenőrzések során olyan helyzeteket azonosítottak, mint amely a Számvevőszék leírásában található. A Bizottság ezen esetek mindegyikében információt és intézkedéseket kért a nemzeti hatóságoktól, és adott esetben intézkedést vett fontolóra (kifizetések felfüggesztése stb.). |
| --- | --- |

9.15.

Tekintettel az akkreditáció keretében létrehozott ellenőrzési rendszerek mélységére és kiterjedésére nem meglepő, hogy az akkreditáció keretében tervezett bizonyos ellenőrzések végrehajtását illetően hiányosságok tapasztalhatók. A valamennyi EDIS-akkreditált országban végrehajtott nyomon követési ellenőrzések során olyan helyzeteket azonosítottak, mint amely a Számvevőszék leírásában található. A Bizottság ezen esetek mindegyikében információt és intézkedéseket kért a nemzeti hatóságoktól, és adott esetben intézkedést vett fontolóra (kifizetések felfüggesztése stb.).

| 9.16. | Bulgáriában és Romániában tovább késik a PHARE és az ISPA program EDIS akkreditációs eljárása. Románia 2005 végén kérvényezte az EDIS-t, Bulgária viszont ugyaneddig az időpontig még nem. Mindkét ország úgy tervezte, hogy 2006 januárjától megkezdi az EDIS alkalmazását (10). Ezenkívül az ISPA esetében a Számvevőszék Bulgáriában a Pénzügyminisztériumnál összeférhetetlen irányítási és kontrollfeladatkörök kombinációját észlelte, míg Romániában a nemzeti ISPA-koordinátorként működő infrastrukturális irányító hatóságot nem látták el megfelelő forrásokkal. |
| --- | --- |

9.16.

Bulgáriában és Romániában tovább késik a PHARE és az ISPA program EDIS akkreditációs eljárása. Románia 2005 végén kérvényezte az EDIS-t, Bulgária viszont ugyaneddig az időpontig még nem. Mindkét ország úgy tervezte, hogy 2006 januárjától megkezdi az EDIS alkalmazását (10). Ezenkívül az ISPA esetében a Számvevőszék Bulgáriában a Pénzügyminisztériumnál összeférhetetlen irányítási és kontrollfeladatkörök kombinációját észlelte, míg Romániában a nemzeti ISPA-koordinátorként működő infrastrukturális irányító hatóságot nem látták el megfelelő forrásokkal.

| 9.16. | A Számvevőszék által említett késések annak ellenére bekövetkeztek, hogy a Bizottság igyekezett nyomást gyakorolni az érintett nemzeti hatóságokra szigorúbb intézkedések meghozatala érdekében. |
| --- | --- |

9.16.

A Számvevőszék által említett késések annak ellenére bekövetkeztek, hogy a Bizottság igyekezett nyomást gyakorolni az érintett nemzeti hatóságokra szigorúbb intézkedések meghozatala érdekében.

Romániában a beérkezett kérelem alapján helyszíni ellenőrzéseket tartottak. A Bizottság 2006. június 28-án EDIS-akkreditációt biztosított az összes ISPA végrehajtó ügynökségnek. Reményei szerint 2006. végén kerül sor a PHARE-akkreditációra.

Bulgária lassabb volt a kérelem benyújtását illetően, és mind az ISPA, mind pedig a PHARE tekintetében csak néhány további, 2006 ősz végéig tervezett helyszíni ellenőrzést követően válik lehetségessé az akkreditáció folyamata.

2006 márciusában a feladatkörök újbóli elosztásával Bulgáriában megoldották az ISPA-t illető feladatok szétválasztásának problémáját. A bizottsági ajánlásokat követve 2006-ban jelentősen javult a nemzeti ISPA koordinátor humánerőforrás-ellátottsága.

| 9.17. | A Számvevőszék bulgáriai és romániai ellenőrzése megállapította, hogy a Sapard-rendszerek esetében figyelmet fordítottak a főbb alapfogalmakra, de működésükben még tapasztalhatók hiányosságok: |
| --- | --- |

9.17.

A Számvevőszék bulgáriai és romániai ellenőrzése megállapította, hogy a Sapard-rendszerek esetében figyelmet fordítottak a főbb alapfogalmakra, de működésükben még tapasztalhatók hiányosságok:

| 9.17. | |
| --- | --- |

9.17.

| a) | a romániai közbeszerzések alapjául szolgáló dokumentáció nem biztosította, hogy az ajánlatok időben beérkezzenek és megfelelően átvizsgálhassák őket; |
| --- | --- |

a)

a romániai közbeszerzések alapjául szolgáló dokumentáció nem biztosította, hogy az ajánlatok időben beérkezzenek és megfelelően átvizsgálhassák őket;

| a) | A román hatóságok már intézkedéseket hoztak azt követően, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban helyhatósági szinten problémák merültek fel. 2005 júniusa óta a regionális hivatalok szakértőinek részt kell venniük valamennyi beérkezett pályázat felbontásában és másolatot kell készíteniük az összes beérkezett ajánlatról, melynek révén kiegészítő biztosítékot szolgáltatnak a beszerzési eljárások tiszteletben tartását illetően. A Bizottság éppen vizsgálja a romániai közbeszerzési eljárások működését és ezen összefüggésben a számlaelszámolási folyamat révén nyomon fogja követni a Számvevőszék észrevételeit. |
| --- | --- |

a)

A román hatóságok már intézkedéseket hoztak azt követően, hogy a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatban helyhatósági szinten problémák merültek fel. 2005 júniusa óta a regionális hivatalok szakértőinek részt kell venniük valamennyi beérkezett pályázat felbontásában és másolatot kell készíteniük az összes beérkezett ajánlatról, melynek révén kiegészítő biztosítékot szolgáltatnak a beszerzési eljárások tiszteletben tartását illetően. A Bizottság éppen vizsgálja a romániai közbeszerzési eljárások működését és ezen összefüggésben a számlaelszámolási folyamat révén nyomon fogja követni a Számvevőszék észrevételeit.

| b) | bizonyos összegek (11) esetében a visszatérítést nem igazolták megfelelő okmányokkal a kedvezményezetteknek, aminek következtében a kifizető ügynökség nem tudott megbizonyosodni arról, hogy a költségek tényleg felmerültek-e, illetve támogathatóak-e (Románia). Bulgáriában bizonyos kiadásokat átalányösszegként térítenek vissza (Sapard). Ezeknek az összegeknek az összetételét és jogosultságát nem lehetett megállapítani; |
| --- | --- |

b)

bizonyos összegek (11) esetében a visszatérítést nem igazolták megfelelő okmányokkal a kedvezményezetteknek, aminek következtében a kifizető ügynökség nem tudott megbizonyosodni arról, hogy a költségek tényleg felmerültek-e, illetve támogathatóak-e (Románia). Bulgáriában bizonyos kiadásokat átalányösszegként térítenek vissza (Sapard). Ezeknek az összegeknek az összetételét és jogosultságát nem lehetett megállapítani;

| b) | A román hatóságok értesítették a Bizottságot az e pótlólagos költségek kiszámításához használt módszerről és úgy ítélik meg, hogy az összes kifizetési ügyirat minden részletre kiterjedő bizonylatokat tartalmaz. Mivel az árnövekedés számított értéke általában meghaladja az 5 vagy 10 %-os felső határt, az a benyomás keletkezhet, hogy automatikusan alkalmazzák a felső határokat, ami azonban nem felel meg a valóságnak. A számlaelszámolási folyamat során ezt ellenőrizni fogják.
  Az átalányösszeg bulgáriai SAPARD-ügynökség részéről történő visszatérítését illetően a kedvezményezettek a legalacsonyabb (általában négyzetméterben számított) átalányösszeget és a számlán szereplő összeget kapják meg. Ez biztosítja azt, hogy csak legfeljebb a számlázott összegek kerülnek társfinanszírozásra. |
| --- | --- |

b)

A román hatóságok értesítették a Bizottságot az e pótlólagos költségek kiszámításához használt módszerről és úgy ítélik meg, hogy az összes kifizetési ügyirat minden részletre kiterjedő bizonylatokat tartalmaz. Mivel az árnövekedés számított értéke általában meghaladja az 5 vagy 10 %-os felső határt, az a benyomás keletkezhet, hogy automatikusan alkalmazzák a felső határokat, ami azonban nem felel meg a valóságnak. A számlaelszámolási folyamat során ezt ellenőrizni fogják.

Az átalányösszeg bulgáriai SAPARD-ügynökség részéről történő visszatérítését illetően a kedvezményezettek a legalacsonyabb (általában négyzetméterben számított) átalányösszeget és a számlán szereplő összeget kapják meg. Ez biztosítja azt, hogy csak legfeljebb a számlázott összegek kerülnek társfinanszírozásra.

| c) | Romániában egyelőre nem léteznek rendszerek (például áradatbázisok) a támogatható összegeket befolyásoló árak megalapozottságának ellenőrzésére, Bulgáriában pedig ezek még nem működnek, illetve ezeket nem dokumentálják teljes körűen; |
| --- | --- |

c)

Romániában egyelőre nem léteznek rendszerek (például áradatbázisok) a támogatható összegeket befolyásoló árak megalapozottságának ellenőrzésére, Bulgáriában pedig ezek még nem működnek, illetve ezeket nem dokumentálják teljes körűen;

| c) | A Bizottság osztja a Számvevőszék aggályát. Az adatbázisok megléte, ami nem számít ugyan szabályozási követelménynek, még nagyobb biztosítékot szolgáltathat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vizsgálatához a magánjellegű beszerzéseknél. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság osztja a Számvevőszék aggályát. Az adatbázisok megléte, ami nem számít ugyan szabályozási követelménynek, még nagyobb biztosítékot szolgáltathat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vizsgálatához a magánjellegű beszerzéseknél.

| d) | egyes nagyobb értékű számlákat a kedvezményezettek készpénzben fizettek ki (Bulgária), ami megnehezítette a felülvizsgálatot és ezáltal nagyobb kockázatot jelent. |
| --- | --- |

d)

egyes nagyobb értékű számlákat a kedvezményezettek készpénzben fizettek ki (Bulgária), ami megnehezítette a felülvizsgálatot és ezáltal nagyobb kockázatot jelent.

| d) | A Bizottság elfogadja, hogy a készpénzben történő kifizetés nagyobb kockázattal jár. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság elfogadja, hogy a készpénzben történő kifizetés nagyobb kockázattal jár.

| 9.18. | A Számvevőszék a 2004. pénzügyi évről szóló éves jelentésében (12) kiemelte, hogy a Sapard-kérelmekről és az azokhoz kapcsolódó kifizetési kérelmekről a szerződéskötési időszak végén készített értékelés minősége az időhiány és az esetlegesen kevesebb munkaerő miatt nagyobb kockázatot jelentett. Ennek a kockázatnak a fontosságát megerősítette a 2005-ben Magyarországon észlelt helyzet, ahol a projektkérelmekre vonatkozó ellenőrzések csökkentésével módosították a projekt-jóváhagyási eljárást. A változtatásokat 2004 áprilisától alkalmazták, a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül. A kockázat ezért ismét fennáll. |
| --- | --- |

9.18.

A Számvevőszék a 2004. pénzügyi évről szóló éves jelentésében (12) kiemelte, hogy a Sapard-kérelmekről és az azokhoz kapcsolódó kifizetési kérelmekről a szerződéskötési időszak végén készített értékelés minősége az időhiány és az esetlegesen kevesebb munkaerő miatt nagyobb kockázatot jelentett. Ennek a kockázatnak a fontosságát megerősítette a 2005-ben Magyarországon észlelt helyzet, ahol a projektkérelmekre vonatkozó ellenőrzések csökkentésével módosították a projekt-jóváhagyási eljárást. A változtatásokat 2004 áprilisától alkalmazták, a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül. A kockázat ezért ismét fennáll.

| 9.18. | Sajnálatos, hogy nem értesítették a Bizottságot a magyarországi eljárások változtatásáról. A Bizottság mostanra azonban megvizsgálta a változtatások hatását, és úgy véli, hogy elegendő ellenőrzést végeztek. |
| --- | --- |

9.18.

Sajnálatos, hogy nem értesítették a Bizottságot a magyarországi eljárások változtatásáról. A Bizottság mostanra azonban megvizsgálta a változtatások hatását, és úgy véli, hogy elegendő ellenőrzést végeztek.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 9.19. | Összességében, az ellenőrzés hatókörét figyelembe véve (9.6–9.8. bekezdés) a Számvevőszék az általa ellenőrzött ügyletekben nem talált jelentős hibákat, kivéve a Sapard programból finanszírozott ügyleteket, amelyekben lényeges hibákra derült fény. Noha a Számvevőszék javulást tapasztalt a felügyeleti és kontrollrendszerek bizottsági szintjén, a nemzeti szinten számottevő hiányosságokat állapított meg. A PHARE és a Törökország programok, valamint az ISPA-projektek esetében a hiányosságok viszonylag gyakori ismétlődését kompenzálták a küldöttségek előzetes ellenőrzéseiből származó kiigazító intézkedések. |
| --- | --- |

9.19.

Összességében, az ellenőrzés hatókörét figyelembe véve (9.6–9.8. bekezdés) a Számvevőszék az általa ellenőrzött ügyletekben nem talált jelentős hibákat, kivéve a Sapard programból finanszírozott ügyleteket, amelyekben lényeges hibákra derült fény. Noha a Számvevőszék javulást tapasztalt a felügyeleti és kontrollrendszerek bizottsági szintjén, a nemzeti szinten számottevő hiányosságokat állapított meg. A PHARE és a Törökország programok, valamint az ISPA-projektek esetében a hiányosságok viszonylag gyakori ismétlődését kompenzálták a küldöttségek előzetes ellenőrzéseiből származó kiigazító intézkedések.

| 9.19. | A Bizottság örömmel fogadja a Számvevőszék azon következtetését, amely szerint bizottsági szinten javulások történtek a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben. A Számvevőszék bulgáriai és romániai PHARE beruházási projektekről szóló 4/2006. sz. különjelentése arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság finanszírozást megelőzően végzett projektellenőrzése hatásosnak bizonyult a beszerzési eljárás során felmerülő szabálytalanságok megakadályozásában. |
| --- | --- |

9.19.

A Bizottság örömmel fogadja a Számvevőszék azon következtetését, amely szerint bizottsági szinten javulások történtek a felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben. A Számvevőszék bulgáriai és romániai PHARE beruházási projektekről szóló 4/2006. sz. különjelentése arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság finanszírozást megelőzően végzett projektellenőrzése hatásosnak bizonyult a beszerzési eljárás során felmerülő szabálytalanságok megakadályozásában.

A Bizottság elismeri a SAPARD tekintetében talált hibákat, azonban – a romániai közbeszerzés esetleges kivételével – ezeket nem tekinti jelentősnek.

A Bizottság úgy véli, hogy a SAPARD 2005. évi végrehajtását illetően az általános helyzet nagyban hasonlít a 2004. évihez.

| 9.20. | A Számvevőszék azt javasolja a Bizottságnak, hogy: |
| --- | --- |

9.20.

A Számvevőszék azt javasolja a Bizottságnak, hogy:

| 9.20. | |
| --- | --- |

9.20.

| — | gyakoroljon alapos felügyeletet a nemzeti felügyeleti és kontrollrendszerek eredményes működése felett, különösen ami az odaítélési és kifizetési eljárásokat illeti, |
| --- | --- |

—

gyakoroljon alapos felügyeletet a nemzeti felügyeleti és kontrollrendszerek eredményes működése felett, különösen ami az odaítélési és kifizetési eljárásokat illeti,

| — | A Bizottság alapos felügyeletet fog gyakorolni a nemzeti felügyeleti és ellenőrzési rendszerek eredményes működése felett. |
| --- | --- |

—

A Bizottság alapos felügyeletet fog gyakorolni a nemzeti felügyeleti és ellenőrzési rendszerek eredményes működése felett.

| — | határozza meg pontosan a küldöttségek előzetes ellenőrzése során alkalmazandó eljárásokat, |
| --- | --- |

—

határozza meg pontosan a küldöttségek előzetes ellenőrzése során alkalmazandó eljárásokat,

| — | A Bizottság szerint ezen eljárások már világosan meg lettek határozva. Az elmúlt években gyűjtött tapasztalat fényében azonban készen áll az eljárások felülvizsgálatára. |
| --- | --- |

—

A Bizottság szerint ezen eljárások már világosan meg lettek határozva. Az elmúlt években gyűjtött tapasztalat fényében azonban készen áll az eljárások felülvizsgálatára.

| — | kezelje még inkább prioritásként a PHARE programok végső kiadási nyilatkozatainak nyomon követését, különösen a párhuzamos társfinanszírozás tekintetében, |
| --- | --- |

—

kezelje még inkább prioritásként a PHARE programok végső kiadási nyilatkozatainak nyomon követését, különösen a párhuzamos társfinanszírozás tekintetében,

| — | A Bizottság mindent megtesz azért, hogy – a finanszírozási megállapodásban megadott időn belül – megszerezze a végső kiadási nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

—

A Bizottság mindent megtesz azért, hogy – a finanszírozási megállapodásban megadott időn belül – megszerezze a végső kiadási nyilatkozatokat.

| — | a Sapard esetében fordítson külön figyelmet az elfogadott projektekkel kapcsolatos kockázatokra a szerződéskötési időszak végén, |
| --- | --- |

—

a Sapard esetében fordítson külön figyelmet az elfogadott projektekkel kapcsolatos kockázatokra a szerződéskötési időszak végén,

| — | A Bizottság tisztában van a potenciális kockázattal, ez idáig azonban nem talált bizonyítékot az ebből eredő pénzügyi kockázatra. |
| --- | --- |

—

A Bizottság tisztában van a potenciális kockázattal, ez idáig azonban nem talált bizonyítékot az ebből eredő pénzügyi kockázatra.

| — | alapos felügyelettel biztosítsa, hogy a Sapard kifizető ügynökségek előzetes bizottsági hozzájárulás nélkül ne eszközöljenek változtatásokat az akkreditált eljárásokban. |
| --- | --- |

—

alapos felügyelettel biztosítsa, hogy a Sapard kifizető ügynökségek előzetes bizottsági hozzájárulás nélkül ne eszközöljenek változtatásokat az akkreditált eljárásokban.

| — | Az érintett országokat rendszeresen emlékeztetik azon kötelezettségükre, hogy a végrehajtás előtt az eljárások bármely javasolt módosítását be kell nyújtani a Bizottságnak. A Bizottság ellenőrizni fogja az eljárások jóvá nem hagyott változtatásait, és adott esetben értékeli azok ellenőrzésre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

—

Az érintett országokat rendszeresen emlékeztetik azon kötelezettségükre, hogy a végrehajtás előtt az eljárások bármely javasolt módosítását be kell nyújtani a Bizottságnak. A Bizottság ellenőrizni fogja az eljárások jóvá nem hagyott változtatásait, és adott esetben értékeli azok ellenőrzésre gyakorolt hatását.

AZ ELŐZŐ ÉVES JELENTÉS ÓTA KÖZZÉTETT KÜLÖNJELENTÉSEK

| 9.21. | A Számvevőszék közzétette az utóbbi tizenkét hónap előcsatlakozási stratégiájához kapcsolódó különjelentést a bulgáriai és romániai PHARE beruházási projektekről (4/2006. sz. különjelentés). A jelentés megtalálható a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

9.21.

A Számvevőszék közzétette az utóbbi tizenkét hónap előcsatlakozási stratégiájához kapcsolódó különjelentést a bulgáriai és romániai PHARE beruházási projektekről (4/2006. sz. különjelentés). A jelentés megtalálható a Számvevőszék honlapján (www.eca.europa.eu).

---

(1)  A nyolc új tagország (Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Szlovákia, Szlovénia), a két csatlakozó ország (Bulgária, Románia) és a tagjelölt Horvátország.

(2)  Lengyelország, Magyarország és a keleti szerkezetátalakítás, 3906/89/EGK tanácsi rendelet (HL L 375., 1989.12.23., 11. o.).

(3)  A Törökország előcsatlakozási pénzügyi támogatásáról szóló, 2001. december 17-i 2500/2001/EGK tanácsi rendelet (HL L 342., 2001.12.27., 1. o., helyesbítve: HL L 285., 2002.10.23., 26. o.).

(4)  Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozása, 1267/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 73. o.).

(5)  Speciális csatlakozási program a mezőgazdasági és vidékfejlesztésre, 1268/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 87. o.).

(6)  Az EDIS-t abban a nyolc új közép- és kelet-európai tagállamban vezették be, amelyek külön végrehajtó ügynökségeket akkreditáltak arra, hogy a pályáztatás és a szerződéskötések előzetes bizottsági ellenőrzése nélkül hajthassák végre a PHARE és ISPA programokat.

(7)  Horvátországban 2005-ben indult el az első PHARE program, a Számvevőszék a CARDS program keretében finanszírozott és nemzeti hatóságok által végrehajtott ügyleteket ellenőrizte az ország irányítási képességeinek vizsgálata céljából.

(8)  Lásd a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés 8.24–8.26. bekezdését.

(9)  Lettország, Lengyelország.

(10)  A 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 8.18. bekezdés.

(11)  Ún. „aktualizációs költségek” és „előre nem látható költségek”.

(12)  4.70. bekezdés.

---

10. FEJEZET

Működési kiadások

TARTALOM

Az intézmények és közösségi szervezetek működési kiadásai

Bevezetés

Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

Az ellenőrzés hatóköre

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

Felügyeleti és ellenőrzési rendszerek

Egyedi észrevételek

Parlament

Tanács

Bizottság

Bíróság

Számvevőszék

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Régiók Bizottsága

Európai ombudsman és Európai Adatvédelmi Biztos

Általános következtetés

Az utolsó éves jelentés óta közzétett különjelentések

Az Európai Unió ügynökségei

Európai Iskolák

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | |
| --- | --- |
| AZ INTÉZMÉNYEK ÉS KÖZÖSSÉGI SZERVEZETEK MŰKÖDÉSI KIADÁSAI |
| Bevezetés |
| 10.1. | Ez a fejezet az intézmények és más szervek működési kiadásait vizsgálja. Az ezekhez a költségekhez kapcsolódó előirányzatokat közvetlenül az egyes intézmények vagy szervek kezelik, és a közösségi intézményekben dolgozók bérének, juttatásainak és nyugdíjának kifizetésére, valamint a bérleti díjak, a beszerzések és egyéb működési kiadások finanszírozására használják fel. 2005-ben az Európai Unió intézményeinek működési költségei 6 191 millió EUR összeget tettek ki, amint az a
  10.1. táblázatban
  bővebben kifejtésre kerül. |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

AZ INTÉZMÉNYEK ÉS KÖZÖSSÉGI SZERVEZETEK MŰKÖDÉSI KIADÁSAI

Bevezetés

10.1.

Ez a fejezet az intézmények és más szervek működési kiadásait vizsgálja. Az ezekhez a költségekhez kapcsolódó előirányzatokat közvetlenül az egyes intézmények vagy szervek kezelik, és a közösségi intézményekben dolgozók bérének, juttatásainak és nyugdíjának kifizetésére, valamint a bérleti díjak, a beszerzések és egyéb működési kiadások finanszírozására használják fel. 2005-ben az Európai Unió intézményeinek működési költségei 6 191 millió EUR összeget tettek ki, amint az a
  10.1. táblázatban
  bővebben kifejtésre kerül.

10.1. táblázat – Kiadások intézmények szerint

| (millió EUR) |
| --- |
| | 2004 | 2005 |
| Európai Parlament | 1 166 | 1 235 |
| Tanács | 507 | 533 |
| Bizottság | 3 721 | 3 952 |
| Bíróság | 216 | 211 |
| Számvevőszék | 84 | 92 |
| Európai Gazdasági És Szociális Bizottság | 92 | 96 |
| Régiók Bizottsága | 63 | 64 |
| Európai ombudsman | 5 | 6 |
| Európai Adatvédelmi Biztos | 1 | 2 |
| Összesen | 5 856 | 6 191 |

(millió EUR)

2004

2005

Európai Parlament

1 166

1 235

Tanács

507

533

Bizottság

3 721

3 952

Bíróság

216

211

Számvevőszék

84

92

Európai Gazdasági És Szociális Bizottság

92

96

Régiók Bizottsága

63

64

Európai ombudsman

5

6

Európai Adatvédelmi Biztos

1

2

Összesen

5 856

6 191

Külön értékelés a megbízhatósági nyilatkozat keretében

Az ellenőrzés hatóköre

| 10.2. | Az ellenőrzés az intézmények működési költségeinek elszámolásai alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgálta, hogy külön értékelést nyújtson a megbízhatósági nyilatkozat keretében. A Számvevőszék tételes ellenőrzéseket végzett az ügyletek reprezentatív mintáján és értékelte az intézmények engedélyezésre jogosult tisztviselői által létrehozott felügyeleti és ellenőrzési rendszereket. |
| --- | --- |

10.2.

Az ellenőrzés az intézmények működési költségeinek elszámolásai alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét vizsgálta, hogy külön értékelést nyújtson a megbízhatósági nyilatkozat keretében. A Számvevőszék tételes ellenőrzéseket végzett az ügyletek reprezentatív mintáján és értékelte az intézmények engedélyezésre jogosult tisztviselői által létrehozott felügyeleti és ellenőrzési rendszereket.

| 10.2. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  Az Európai Parlamentben a belső ellenőrzésre és irányításra vonatkozóan az engedélyezésre jogosult tisztviselők által 2005-re meghatározott minimális követelmények önellenőrzése azt igazolja, hogy működő ellenőrzési és felügyeleti rendszereik minősége és megbízhatósága fokozatosan javul, a belső ellenőr által javasolt cselekvési tervek és az általa tett ajánlások végrehajtásának függvényében. |
| --- | --- |

10.2.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

Az Európai Parlamentben a belső ellenőrzésre és irányításra vonatkozóan az engedélyezésre jogosult tisztviselők által 2005-re meghatározott minimális követelmények önellenőrzése azt igazolja, hogy működő ellenőrzési és felügyeleti rendszereik minősége és megbízhatósága fokozatosan javul, a belső ellenőr által javasolt cselekvési tervek és az általa tett ajánlások végrehajtásának függvényében.

| 10.3. | A Számvevőszék korábbi ellenőrzései azt mutatták, hogy a talált hibák nem tekinthetők lényegesnek és nem az ellenőrzési rendszerek komoly hiányosságaiból adódtak. A korábbi éves jelentések észrevételeinek nyomon követését a
  10.2. táblázat
  szemlélteti. |
| --- | --- |

10.3.

A Számvevőszék korábbi ellenőrzései azt mutatták, hogy a talált hibák nem tekinthetők lényegesnek és nem az ellenőrzési rendszerek komoly hiányosságaiból adódtak. A korábbi éves jelentések észrevételeinek nyomon követését a
  10.2. táblázat
  szemlélteti.

| 10.3. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  A válasz a 10.2. táblázat utolsó oszlopában található. |
| --- | --- |

10.3.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

A válasz a 10.2. táblázat utolsó oszlopában található.

| 10.3. | A TANÁCS VÁLASZA
  A Számvevőszék a 10.2. táblázatban bemutatja, hogyan vették figyelembe a múltbeli észrevételeket, különösen a pótlólagos éves szabadsághoz kapcsolódó kifizetéseket. Egyrészről arra a következtetésre jut, hogy a Tanács Főtitkársága megfelelően intézkedett a túlórákból összegyűjtött szabadságállomány csökkentése érdekében, másrészről viszont kijelenti, hogy a pótlólagos éves szabadsághoz kapcsolódó kifizetéseket – mely az intézkedés szerves részét képezi – be kell szüntetni. |
| --- | --- |

10.3.

A TANÁCS VÁLASZA

A Számvevőszék a 10.2. táblázatban bemutatja, hogyan vették figyelembe a múltbeli észrevételeket, különösen a pótlólagos éves szabadsághoz kapcsolódó kifizetéseket. Egyrészről arra a következtetésre jut, hogy a Tanács Főtitkársága megfelelően intézkedett a túlórákból összegyűjtött szabadságállomány csökkentése érdekében, másrészről viszont kijelenti, hogy a pótlólagos éves szabadsághoz kapcsolódó kifizetéseket – mely az intézkedés szerves részét képezi – be kell szüntetni.

A Tanács Főtitkársága teljes mértékben tudatában van annak, hogy a normál munkaidőn kívüli munkavégzés díjazására vonatkozó bizonyos belső tanácsi szabályok túllépték a személyzeti szabályzat által megszabott kereteket, így tehát „praeter legem”-nek minősülnek. Ezeket a szabályokat úgy alakították ki, hogy figyelembe vegyék a különösen megerőltető munkaidő hatását a tisztviselők egészségére (különösen a hosszú éjszakai, illetve ünnepeken történő munkavégzést), melyet a Tanácsnak a jogalkotói folyamatban játszott különleges szerepéhez kapcsolódó kényszerítő politikai körülmények tesznek szükségessé.

Mindazonáltal – a Tanács munkamódszereinek számos alapvető változtatása alapján – a Tanács Főtitkársága számos intézkedést foganatosított az évek alatt felmerülő anomáliák kijavítása céljából. Ezek a konkrét intézkedések azt célozzák, hogy a lehető leggyorsabban összhangba hozzák a Tanács Főtitkársága által követett szabályokat és gyakorlatot a személyzeti szabályzattal. Ugyanakkor el kell kerülniük a Tanács Főtitkárságának működésére nézve azon zavaró következményeket, melyeket a kizárólag a szabadságoláson alapuló megoldás hordozna magában. Továbbá figyelembe veszik azokat a jogos elvárásokat, melyeket az érintett tisztviselők alakítottak ki a régóta fennálló főtitkársági szabályok alapján, és amelyek nehezen indokolhatóvá teszik az eddig követett gyakorlat hirtelen megszakítását.

Az 1997. december 31-e előtti pótlólagos szabadságállomány felszámolása érdekében tett intézkedéseket – melyeket a Számvevőszék megfelelőnek minősít – a következőkben lehet összefoglalni:

| — | A tisztviselőkhöz intézett felhívás, hogy önkéntes alapon használják fel pótlólagos szabadságukat (80/05 sz. személyzeti közlemény, 2005. május 17.), már hozzávetőlegesen egyharmadával csökkentette a kérdéses állományt. |
| --- | --- |

—

A tisztviselőkhöz intézett felhívás, hogy önkéntes alapon használják fel pótlólagos szabadságukat (80/05 sz. személyzeti közlemény, 2005. május 17.), már hozzávetőlegesen egyharmadával csökkentette a kérdéses állományt.

| — | A fennmaradó állomány megszüntetésére hozott egyedi intézkedéseket a 2006. február 10-i 25/06 sz. személyzeti közleményben hirdették ki, amit a 2006. június 30-i 115/06 személyzeti közlemény erősített meg. |
| --- | --- |

—

A fennmaradó állomány megszüntetésére hozott egyedi intézkedéseket a 2006. február 10-i 25/06 sz. személyzeti közleményben hirdették ki, amit a 2006. június 30-i 115/06 személyzeti közlemény erősített meg.

| | — | valamennyi 25 nap feletti állomány kötelező megszüntetése, |
| --- | --- | --- |

—

valamennyi 25 nap feletti állomány kötelező megszüntetése,

| | — | az állomány maximum 4 év alatt (2006–2009) történő megszüntetése, legalább évi 25 %-os rátát alkalmazva, |
| --- | --- | --- |

—

az állomány maximum 4 év alatt (2006–2009) történő megszüntetése, legalább évi 25 %-os rátát alkalmazva,

| | — | a megszüntetést szabadságolás vagy kifizetés formájában kell eszközölni oly módon, hogy év végén a kötelező 25 % „temps libre”-ként felhasználatlanul maradt része automatikusan kifizetésre kerül, |
| --- | --- | --- |

—

a megszüntetést szabadságolás vagy kifizetés formájában kell eszközölni oly módon, hogy év végén a kötelező 25 % „temps libre”-ként felhasználatlanul maradt része automatikusan kifizetésre kerül,

| | — | a Tanács Főtitkárságát elhagyók távozásukkor pénzben kapják meg maradék állományukat. |
| --- | --- | --- |

—

a Tanács Főtitkárságát elhagyók távozásukkor pénzben kapják meg maradék állományukat.

Végezetül, amint azt fent is említettük, a Tanács Főtitkársága osztja a Számvevőszéknek azt a véleményét, hogy a meglévő állományt a lehető leghamarabb fel kell számolni.

10.2. táblázat – A korábbi éves jelentések észrevételeinek nyomon követése

| Észrevételek | Intézkedések | Szükséges-e további intézkedés? | A Parlament válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| A ki nem vett éves szabadság kifizetése |
| 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 9.18. bekezdés: |
| A túlórák csúsztatása alapján 1997. december 31. előtt megadott éves szabadságot a nyugdíjba vonuláskor kifizetik, ha a tisztviselő nem vette azt ki. Mivel az A és B kategóriába sorolt személyzet nem jogosult a túlórák csúsztatására, ezért az ezzel kapcsolatos kifizetések nincsenek összhangban a személyzeti szabályzat 56. cikkével. | A főtitkárság megfelelő intézkedéseket foganatosított az 1997. december 31. előtt felhalmozódott éves szabadság fokozatos felszámolására az A és B kategóriába sorolt személyzet esetében. | A ki nem vett éves szabadság kifizetését meg kell szüntetni. | |
| Kiegészítő nyugdíj az európai parlamenti képviselők számára | | | A Parlament által az „ASBL Fonds de pension – Députés au Parlement européen” javára történő járulékfolyósítás jogalapja: |
| 2002. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 9.17–9.20. bekezdés:
  Ha az európai parlamenti képviselők kiegészítő nyugdíja továbbra is fennmarad, akkor megfelelő jogalapot kell teremteni hozzá amilyen hamar csak lehet. A rendszernek világos szabályokat kell tartalmaznia az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok felelősségére nézve hiány esetére. | A Parlament által 2005. szeptember 28-án elfogadott európai parlamenti képviselők statútumának 27. cikke említi a kiegészítő nyugdíjat. A statútum a 2009-es parlamenti ciklus első napján lép hatályba. Az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok hiány esetére vonatkozó felelősségére nézve nem állapítottak meg szabályokat. | A 2009-es európai parlamenti ciklus első napjáig a statútumnak nincs joghatása és nem szolgál jogalapul az ASBL nyugdíjalapba befizettetett parlamenti járulékok esetében. Megfelelő szabályokat kell kialakítani az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok hiány esetére vonatkozó felelősségére nézve. | A parlamenti képviselők statútumának 27. cikke előírja, hogy a„nyugdíjalap e statútum hatálybalépése után továbbra is működik azon képviselők vagy volt képviselők számára, akik ezen alapban jogokat vagy várományokat szereztek.”A „továbbra is működik” megfogalmazás révén a statútum burkoltan elismeri, hogy a nyugdíjalap a statútum hatálybalépése előtti időszakban is rendelkezett jogalappal. A statútum 2005. szeptember 28-i Parlament általi elfogadása és annak 2009-ben történő hatálybalépése közötti átmeneti időszakban a jogalapot tehát már a statútum 27. cikke nyújtja. Ami a statútum elfogadását megelőző időszakban érvényes jogalapot illeti, az a Számvevőszék 2002-es éves jelentésére adott parlamenti válasz 9.18. bekezdésében már megjelölésre került.

  Az Európai Parlament, valamint a nyugdíjpénztári tagok hiány esetén vállalt kötelezettségeire és felelősségeire vonatkozó szabályok:

  2005. november 30-i ülésén, az Elnökség megvizsgálta az önkéntes nyugdíjpénztárnak a képviselők statútumának elfogadását követő helyzetét. Ezen alkalommal az Elnökség kötelezettséget vállalt arra, hogy a kiegészítő nyugdíjaknak az új statútum 2009-ben történő hatálybalépése utáni kifizetését garantáló intézkedések meghozatalát követően, amely a képviselők statútumának végrehajtásához kapcsolódó – a dokumentum 24. cikke értelmében az Elnökség által kötelezően meghozandó – döntések keretében történik, egy független biztosítási szakértői tanulmány alapján megállapítja a nyugdíjpénztár és a Parlament kapcsolatát és a két fél felelősségeit meghatározó szabályokat. A független biztosítási szakértői tanulmány kivitelezésére hamarosan nyílt ajánlattételi felhívást tesznek közzé. A képviselők statútumának végrehajtásához kapcsolódó intézkedésekért felelős munkacsoport is megkezdte munkáját. |

Észrevételek

Intézkedések

Szükséges-e további intézkedés?

A Parlament válasza

A ki nem vett éves szabadság kifizetése

2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 9.18. bekezdés:

A túlórák csúsztatása alapján 1997. december 31. előtt megadott éves szabadságot a nyugdíjba vonuláskor kifizetik, ha a tisztviselő nem vette azt ki. Mivel az A és B kategóriába sorolt személyzet nem jogosult a túlórák csúsztatására, ezért az ezzel kapcsolatos kifizetések nincsenek összhangban a személyzeti szabályzat 56. cikkével.

A főtitkárság megfelelő intézkedéseket foganatosított az 1997. december 31. előtt felhalmozódott éves szabadság fokozatos felszámolására az A és B kategóriába sorolt személyzet esetében.

A ki nem vett éves szabadság kifizetését meg kell szüntetni.

Kiegészítő nyugdíj az európai parlamenti képviselők számára

A Parlament által az „ASBL Fonds de pension – Députés au Parlement européen” javára történő járulékfolyósítás jogalapja:

2002. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 9.17–9.20. bekezdés:

Ha az európai parlamenti képviselők kiegészítő nyugdíja továbbra is fennmarad, akkor megfelelő jogalapot kell teremteni hozzá amilyen hamar csak lehet. A rendszernek világos szabályokat kell tartalmaznia az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok felelősségére nézve hiány esetére.

A Parlament által 2005. szeptember 28-án elfogadott európai parlamenti képviselők statútumának 27. cikke említi a kiegészítő nyugdíjat. A statútum a 2009-es parlamenti ciklus első napján lép hatályba. Az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok hiány esetére vonatkozó felelősségére nézve nem állapítottak meg szabályokat.

A 2009-es európai parlamenti ciklus első napjáig a statútumnak nincs joghatása és nem szolgál jogalapul az ASBL nyugdíjalapba befizettetett parlamenti járulékok esetében. Megfelelő szabályokat kell kialakítani az Európai Parlament és a rendszerben részt vevő tagok hiány esetére vonatkozó felelősségére nézve.

A parlamenti képviselők statútumának 27. cikke előírja, hogy a„nyugdíjalap e statútum hatálybalépése után továbbra is működik azon képviselők vagy volt képviselők számára, akik ezen alapban jogokat vagy várományokat szereztek.”A „továbbra is működik” megfogalmazás révén a statútum burkoltan elismeri, hogy a nyugdíjalap a statútum hatálybalépése előtti időszakban is rendelkezett jogalappal. A statútum 2005. szeptember 28-i Parlament általi elfogadása és annak 2009-ben történő hatálybalépése közötti átmeneti időszakban a jogalapot tehát már a statútum 27. cikke nyújtja. Ami a statútum elfogadását megelőző időszakban érvényes jogalapot illeti, az a Számvevőszék 2002-es éves jelentésére adott parlamenti válasz 9.18. bekezdésében már megjelölésre került.

Az Európai Parlament, valamint a nyugdíjpénztári tagok hiány esetén vállalt kötelezettségeire és felelősségeire vonatkozó szabályok:

2005. november 30-i ülésén, az Elnökség megvizsgálta az önkéntes nyugdíjpénztárnak a képviselők statútumának elfogadását követő helyzetét. Ezen alkalommal az Elnökség kötelezettséget vállalt arra, hogy a kiegészítő nyugdíjaknak az új statútum 2009-ben történő hatálybalépése utáni kifizetését garantáló intézkedések meghozatalát követően, amely a képviselők statútumának végrehajtásához kapcsolódó – a dokumentum 24. cikke értelmében az Elnökség által kötelezően meghozandó – döntések keretében történik, egy független biztosítási szakértői tanulmány alapján megállapítja a nyugdíjpénztár és a Parlament kapcsolatát és a két fél felelősségeit meghatározó szabályokat. A független biztosítási szakértői tanulmány kivitelezésére hamarosan nyílt ajánlattételi felhívást tesznek közzé. A képviselők statútumának végrehajtásához kapcsolódó intézkedésekért felelős munkacsoport is megkezdte munkáját.

Az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége

| 10.4. | A Számvevőszék ellenőrzése nem állapított meg lényeges hibákat. |
| --- | --- |

10.4.

A Számvevőszék ellenőrzése nem állapított meg lényeges hibákat.

Felügyeleti és ellenőrzési rendszerek

| 10.5. | 2005-ben valamennyi intézmény felügyeleti és ellenőrzési rendszere megfelelt az új költségvetési rendelet előírásainak. Egyes intézmények azonban még nem hajtották végre teljes mértékben valamennyi belső ellenőrzési standardjukat (ICS) (1). |
| --- | --- |

10.5.

2005-ben valamennyi intézmény felügyeleti és ellenőrzési rendszere megfelelt az új költségvetési rendelet előírásainak. Egyes intézmények azonban még nem hajtották végre teljes mértékben valamennyi belső ellenőrzési standardjukat (ICS) (1).

| 10.5. | A BÍRÓSÁG VÁLASZA
  2006 első félévében a Bíróság igazgatása áttekintette a minimális belső ellenőrzési normákat. Ez az értékelés a létező rendszerek javítására irányuló javaslatokat, illetve egy cselekvési tervet is tartalmazott, amelynek célja, hogy a fejlesztéseket ésszerű határidőn belül megvalósítsák. |
| --- | --- |

10.5.

A BÍRÓSÁG VÁLASZA

2006 első félévében a Bíróság igazgatása áttekintette a minimális belső ellenőrzési normákat. Ez az értékelés a létező rendszerek javítására irányuló javaslatokat, illetve egy cselekvési tervet is tartalmazott, amelynek célja, hogy a fejlesztéseket ésszerű határidőn belül megvalósítsák.

| 10.6. | 2005-ben a NAP-ot („Nouvelle Application Paie”), a bizottsági számvivő hivatal (Commission Paymaster Office – PMO) által kifejlesztett és irányított számítógépes alkalmazást használta valamennyi intézmény a személyzeti javadalmazások kiszámítására. A 2004-ben tapasztalt műszaki hiányosságokat 2005-ben kiküszöbölték, ezzel minimálisra csökkentve a személyzeti javadalmazás egyes elemei hibás kiszámításának kockázatát. Az intézmények azonban nem használták rendszeresen a NAP jelentéstételi lehetőségeit, hogy a végső kifizetések előtt megvizsgálják a személyzet egyes tagjaira vonatkozó egyedi helyzetek valamennyi adatát (pl. a kompenzációs támogatásra, az intézmények között áthelyezett tisztviselőkre, az előléptetésekre vonatkozó adatokat, és általában minden manuálisan módosított adatot). A Luxembourgban (a Bizottságot leszámítva), illetve az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnál kifizetett javadalmazások esetében nem végeztek rendszeresen utólagos ellenőrzéseket. Bár a költségvetési rendelet szerint nem kötelező, de az utólagos ellenőrzések javítanák a személyzeti javadalmazások irányításához szükséges igazgatási eljárások megbízhatóságát és hozzájárulnának a rendszer esetleges hiányosságainak és hibáinak felderítéséhez. |
| --- | --- |

10.6.

2005-ben a NAP-ot („Nouvelle Application Paie”), a bizottsági számvivő hivatal (Commission Paymaster Office – PMO) által kifejlesztett és irányított számítógépes alkalmazást használta valamennyi intézmény a személyzeti javadalmazások kiszámítására. A 2004-ben tapasztalt műszaki hiányosságokat 2005-ben kiküszöbölték, ezzel minimálisra csökkentve a személyzeti javadalmazás egyes elemei hibás kiszámításának kockázatát. Az intézmények azonban nem használták rendszeresen a NAP jelentéstételi lehetőségeit, hogy a végső kifizetések előtt megvizsgálják a személyzet egyes tagjaira vonatkozó egyedi helyzetek valamennyi adatát (pl. a kompenzációs támogatásra, az intézmények között áthelyezett tisztviselőkre, az előléptetésekre vonatkozó adatokat, és általában minden manuálisan módosított adatot). A Luxembourgban (a Bizottságot leszámítva), illetve az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnál kifizetett javadalmazások esetében nem végeztek rendszeresen utólagos ellenőrzéseket. Bár a költségvetési rendelet szerint nem kötelező, de az utólagos ellenőrzések javítanák a személyzeti javadalmazások irányításához szükséges igazgatási eljárások megbízhatóságát és hozzájárulnának a rendszer esetleges hiányosságainak és hibáinak felderítéséhez.

| 10.6. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  Elődjéhez képest a NAP bérszámfejtési alkalmazás valóban több lehetőséget kínál beszámolók készítése, valamint a statisztikai vagy ellenőrzési célú adatmintavétel terén. Ennek ellenére 2005-ben nem volt lehetőség az e funkciók teljes kiaknázásához szükséges szakértelem megszerzésére. A Személyzeti Főigazgatóság ezért a korábbi évek gyakorlatához hasonlóan 2005-ben is rendszeresen ellenőrizte a kifizetésekkel és juttatásokkal foglalkozó osztály által készített mérlegeket, és 2005 decemberéig a kinevezésre jogosult hatóságok valamennyi döntését (mint a bérszámfejtésben meghatározó tényezőt) egyedi ellenőrzések előzték meg, és a bérszámfejtésbe történő adatbevitelre csak ezután került sor. A mérlegek ellenőrzése, melyet minden bérszámfejtési kategóriában („centre de paie”) elvégeztek, különösen hatékony módszer a (pl. intézményközi átcsoportosítások következtében előálló) szabálytalanságok azonosítására. Végezetül, a rendszerbe manuálisan bevitt adatokat a kifizetésekkel és juttatásokkal foglalkozó osztályon kétszeresen ellenőrzik. |
| --- | --- |

10.6.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

Elődjéhez képest a NAP bérszámfejtési alkalmazás valóban több lehetőséget kínál beszámolók készítése, valamint a statisztikai vagy ellenőrzési célú adatmintavétel terén. Ennek ellenére 2005-ben nem volt lehetőség az e funkciók teljes kiaknázásához szükséges szakértelem megszerzésére. A Személyzeti Főigazgatóság ezért a korábbi évek gyakorlatához hasonlóan 2005-ben is rendszeresen ellenőrizte a kifizetésekkel és juttatásokkal foglalkozó osztály által készített mérlegeket, és 2005 decemberéig a kinevezésre jogosult hatóságok valamennyi döntését (mint a bérszámfejtésben meghatározó tényezőt) egyedi ellenőrzések előzték meg, és a bérszámfejtésbe történő adatbevitelre csak ezután került sor. A mérlegek ellenőrzése, melyet minden bérszámfejtési kategóriában („centre de paie”) elvégeztek, különösen hatékony módszer a (pl. intézményközi átcsoportosítások következtében előálló) szabálytalanságok azonosítására. Végezetül, a rendszerbe manuálisan bevitt adatokat a kifizetésekkel és juttatásokkal foglalkozó osztályon kétszeresen ellenőrzik.

Kérdéses továbbá, hogy a NAP által nyújtott lehetőségek ésszerűen kiaknázhatók volnának egy érdemi ellenőrzési program elvégzése céljaira a végső kifizetések előtt. Ez az egyik oka annak, amiért a Személyzeti Főigazgatóság úgy vélte, hogy a bérszámfejtés ellenőrzései utólagosan hatékonyabban kivitelezhetők. Miközben a források szűkössége és az új Személyzeti Szabályzat bevezetésével összefüggő problémák miatt 2005-ben nem volt lehetőség ilyen utólagos ellenőrzések rendszeres végrehajtására, 2006 márciusa óta ezen ellenőrzéseket egy szisztematikus program keretében végzik.

| 10.6. | A TANÁCS VÁLASZA
  A Tanács Főtitkársága ki szeretné emelni, hogy a NAP nevű vezetői eszköz korlátozott igénybevétele a NAP-pal kapcsolatos feltételeknek tulajdonítható – a NAP-nak csak néhány eszköze volt, és ezek sem voltak dokumentálva, illetve gyakran volt üzemzavar működésükben. A Tanács Főtitkársága úgy véli, hogy a meglévő eszközök (amint azt a PMO 2006 májusában átfogó módon közölte a felhasználókkal) nagyon hasznosak, mivel révükön ellenőrizni lehet az eredményeket, és a felelős szolgálat – az eligazítást nyújtó dokumentáció hiánya ellenére – azt a lehető legnagyobb mértékben használta. |
| --- | --- |

10.6.

A TANÁCS VÁLASZA

A Tanács Főtitkársága ki szeretné emelni, hogy a NAP nevű vezetői eszköz korlátozott igénybevétele a NAP-pal kapcsolatos feltételeknek tulajdonítható – a NAP-nak csak néhány eszköze volt, és ezek sem voltak dokumentálva, illetve gyakran volt üzemzavar működésükben. A Tanács Főtitkársága úgy véli, hogy a meglévő eszközök (amint azt a PMO 2006 májusában átfogó módon közölte a felhasználókkal) nagyon hasznosak, mivel révükön ellenőrizni lehet az eredményeket, és a felelős szolgálat – az eligazítást nyújtó dokumentáció hiánya ellenére – azt a lehető legnagyobb mértékben használta.

| 10.6. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Mindegyik intézményben a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő az intézmény saját helyzetének megfelelően ellenőrzési rendszereket állít fel. Soha sem volt célul kitűzve, hogy mindegyik intézmény rendszeresen használja a kínált összes jelentéstételi lehetőséget. A bizottsági számvivő hivatal (Commission Paymaster Office, a továbbiakban: PMO) kérésre valamennyi engedélyezésre jogosult tisztviselő rendelkezésére állította a jelentéseket. |
| --- | --- |

10.6.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Mindegyik intézményben a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő az intézmény saját helyzetének megfelelően ellenőrzési rendszereket állít fel. Soha sem volt célul kitűzve, hogy mindegyik intézmény rendszeresen használja a kínált összes jelentéstételi lehetőséget. A bizottsági számvivő hivatal (Commission Paymaster Office, a továbbiakban: PMO) kérésre valamennyi engedélyezésre jogosult tisztviselő rendelkezésére állította a jelentéseket.

Az előzetes ellenőrzéseket illetően, amikor a NAP-ot („Nouvelle Application Paie”, a továbbiakban: NAP) a bizottsági személyzet első csoportja számára felállították, a PMO meghatározta a 2002-ben ellenőrzendő táblázatokat, 2003-ban, amikor a NAP-ot egyéb személyzet esetében kezdték alkalmazni, dokumentálta mindezt, azóta pedig előzetes ellenőrzéseket alkalmazott. Ezeket a dokumentumokat egyéb intézmények számára is hozzáférhetővé tették, és nemrégiben valamennyi NAP-felhasználó aktualizált dokumentumot kapott, amelyben leírják a PMO által javasolt minimális ellenőrzéseket.

Az összegyűjtött tapasztalat, különösen a Luxembourgban kifizetett javadalmazások fényében a PMO jelenlegi ellenőrzéseit elégségesnek ítéli és jelenleg nem tervezi az utólagos ellenőrzések megerősítését. Az utólagos ellenőrzések igénylik a legtapasztaltabb munkaerőt, és a PMO ezek felhasználását 2006-ra és 2007-re tervezi, azért, hogy az egyéni jogosultságainak kezeléséhez segítsen kiépíteni az új informatikai rendszerben (IRIS) számos automatikus előzetes ellenőrzést. Amint e rendszer elkezd működni, a PMO felülvizsgálja ellenőrzési stratégiáját.

| 10.7. | A 2004. május 1-jén hatályba lépett, módosított személyzeti szabályzat megállapítja, hogy a kiküldetések során felmerült szállásköltségeket egy országonként meghatározott maximális összegig térítik vissza az igazoló dokumentumok benyújtását követően (a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 13. cikke). E szabály ellenére a Bíróság, a Számvevőszék és az ombudsman kivételével minden intézmény rendelkezett a belső szabályzatában a maximálisan megengedett összeg 30-tól 60 százalékáig terjedő átalányösszeg kifizetéséről a személyzet azon tagjainak, akik nem nyújtanak be semmiféle bizonyítékot a felmerült szállásköltségekről. Az Európai Számvevőszék 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének közzététele után az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2005 decemberében módosította a belső szabályzatát, hogy biztosítsa a személyzeti szabályzatnak való megfelelést. |
| --- | --- |

10.7.

A 2004. május 1-jén hatályba lépett, módosított személyzeti szabályzat megállapítja, hogy a kiküldetések során felmerült szállásköltségeket egy országonként meghatározott maximális összegig térítik vissza az igazoló dokumentumok benyújtását követően (a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 13. cikke). E szabály ellenére a Bíróság, a Számvevőszék és az ombudsman kivételével minden intézmény rendelkezett a belső szabályzatában a maximálisan megengedett összeg 30-tól 60 százalékáig terjedő átalányösszeg kifizetéséről a személyzet azon tagjainak, akik nem nyújtanak be semmiféle bizonyítékot a felmerült szállásköltségekről. Az Európai Számvevőszék 2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének közzététele után az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2005 decemberében módosította a belső szabályzatát, hogy biztosítsa a személyzeti szabályzatnak való megfelelést.

| 10.7. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  A Parlament különösen súlyos problémákkal néz szembe a tevékenységei természetéből és munkahelyeinek három székhelyen való szétszórtságából következő kiküldetések kapcsán. |
| --- | --- |

10.7.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

A Parlament különösen súlyos problémákkal néz szembe a tevékenységei természetéből és munkahelyeinek három székhelyen való szétszórtságából következő kiküldetések kapcsán.

Az átalányon alapuló rendszer alkalmazása figyelembe veszi a Parlament Elnökségének e tárgyban nyújtott jogi szaktanácsot, és célja az, hogy ésszerű egyensúlyt teremtsen a szabályozási keret követelményei és az intézmény egyedi munkakörnyezetének kívánalmai között. A végrehajtott egyszerűsített rendelkezések egyébként lehetővé teszik a meglehetősen nagy számú kiküldetés kezeléséből eredő adminisztratív költségek csökkentését.

| 10.7. | A TANÁCS VÁLASZA
  A Tanács Főtitkársága ezt a kérdést az adminisztratív vezetők 2006. január 26-i értekezletén vetette fel. Az eszmecsere során világossá vált, hogy néhány más intézmény nincs meggyőződve az általuk követett gyakorlat megváltoztatásának szükségességéről. A Tanács Főtitkársága ebben a témában további megbeszéléseket tervez egy olyan megoldás érdekében, melyet az intézmények egymás között összehangolnának. |
| --- | --- |

10.7.

A TANÁCS VÁLASZA

A Tanács Főtitkársága ezt a kérdést az adminisztratív vezetők 2006. január 26-i értekezletén vetette fel. Az eszmecsere során világossá vált, hogy néhány más intézmény nincs meggyőződve az általuk követett gyakorlat megváltoztatásának szükségességéről. A Tanács Főtitkársága ebben a témában további megbeszéléseket tervez egy olyan megoldás érdekében, melyet az intézmények egymás között összehangolnának.

| 10.7. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A kiküldetésekre vonatkozó útmutató – a bizottsági személyzet kiküldetéseit szabályozó, Bizottság által elfogadott belső szabályok – jelenleg felülvizsgálat alatt van a Számvevőszék észrevételeinek megfelelő figyelembevétele céljából. Az új szabályok elfogadását 2007. elejére tervezik. |
| --- | --- |

10.7.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A kiküldetésekre vonatkozó útmutató – a bizottsági személyzet kiküldetéseit szabályozó, Bizottság által elfogadott belső szabályok – jelenleg felülvizsgálat alatt van a Számvevőszék észrevételeinek megfelelő figyelembevétele céljából. Az új szabályok elfogadását 2007. elejére tervezik.

| 10.7. | A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA
  Ami a kiküldetéseken felmerült költségeket illeti, a Régiók Bizottsága figyelembe vette a Számvevőszék megjegyzéseit és következésképpen 2005-ben nem fizetett átalányösszeget azoknak a dolgozóknak, akik nem tudtak bizonyítékot felmutatni a felmerült szállásköltségeikről. Az erre vonatkozó szabályt bele fogják foglalni a kiküldetések útmutatójába is, amelynek tartalmát 2006-ban némileg módosítani fogják. |
| --- | --- |

10.7.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

Ami a kiküldetéseken felmerült költségeket illeti, a Régiók Bizottsága figyelembe vette a Számvevőszék megjegyzéseit és következésképpen 2005-ben nem fizetett átalányösszeget azoknak a dolgozóknak, akik nem tudtak bizonyítékot felmutatni a felmerült szállásköltségeikről. Az erre vonatkozó szabályt bele fogják foglalni a kiküldetések útmutatójába is, amelynek tartalmát 2006-ban némileg módosítani fogják.

Egyedi észrevételek

| 10.8. | A következő szakasz az egyes intézményekre vonatkozó egyedi észrevételekről szól. |
| --- | --- |

10.8.

A következő szakasz az egyes intézményekre vonatkozó egyedi észrevételekről szól.

Parlament

| 10.9. | Hiányosságokat – a korábbiakhoz hasonlóan – most is találtak (lásd a Számvevőszék 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 9.16. bekezdését) az Európai Parlament képviselőinek (képviselők) kifizetett juttatásokhoz kapcsolódó felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben. |
| --- | --- |

10.9.

Hiányosságokat – a korábbiakhoz hasonlóan – most is találtak (lásd a Számvevőszék 2004. pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 9.16. bekezdését) az Európai Parlament képviselőinek (képviselők) kifizetett juttatásokhoz kapcsolódó felügyeleti és ellenőrzési rendszerekben.

| 10.9. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  A Számvevőszék 2004-re vonatkozó megállapításaira reagálva a képviselői megbízatás megszűnésekor járó juttatás kifizetésére szolgáló, fejlesztés alatt álló informatikai alkalmazás a jövőben tájékoztatja majd a juttatásra jogosultakat jogosultságuk fenntartásának feltételeiről is. A kérdést a képviselők statútumának végrehajtását célzó intézkedések keretében is megvizsgáljuk. |
| --- | --- |

10.9.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

A Számvevőszék 2004-re vonatkozó megállapításaira reagálva a képviselői megbízatás megszűnésekor járó juttatás kifizetésére szolgáló, fejlesztés alatt álló informatikai alkalmazás a jövőben tájékoztatja majd a juttatásra jogosultakat jogosultságuk fenntartásának feltételeiről is. A kérdést a képviselők statútumának végrehajtását célzó intézkedések keretében is megvizsgáljuk.

A parlamenti titkársági juttatásokra vonatkozó válasz a 10.10. bekezdésben található.

| 10.10. | Az asszisztensi juttatások kifizetésére vonatkozó szabályokat 2004-ben módosította az elnökség (a Parlament elnökéből és 14 alelnökéből álló testület). Új rendelkezéseket vezettek be a képviselők igazoló okmányainak benyújtására vonatkozóan. Az új rendelkezésekből eredő kötelezettségeket 2005 júliusában egy quaestori közlemény tisztázta és részletezte a képviselőknek, amely szerint a képviselőknek 2005. november 1-jéig okmányokkal kell igazolniuk a juttatásaik felhasználását. November végéig a szükséges okmányoknak kevesebb mint 20 %-át nyújtották be. 2006 januárjában a quaestorok meghosszabbították a határidőt 2006. március 17-ig. A módosított szabályokat így nem hajtották végre megfelelően 2005-ben és a szolgáltatóknak, illetve a kifizetők útján az asszisztenseknek teljesített kifizetések (2) még mindig nem a megfelelő igazoló okmányokon (mint a képviselők által kifizetett számlák és a kifizető költségeinek részletes igazolásain) alapultak. |
| --- | --- |

10.10.

Az asszisztensi juttatások kifizetésére vonatkozó szabályokat 2004-ben módosította az elnökség (a Parlament elnökéből és 14 alelnökéből álló testület). Új rendelkezéseket vezettek be a képviselők igazoló okmányainak benyújtására vonatkozóan. Az új rendelkezésekből eredő kötelezettségeket 2005 júliusában egy quaestori közlemény tisztázta és részletezte a képviselőknek, amely szerint a képviselőknek 2005. november 1-jéig okmányokkal kell igazolniuk a juttatásaik felhasználását. November végéig a szükséges okmányoknak kevesebb mint 20 %-át nyújtották be. 2006 januárjában a quaestorok meghosszabbították a határidőt 2006. március 17-ig. A módosított szabályokat így nem hajtották végre megfelelően 2005-ben és a szolgáltatóknak, illetve a kifizetők útján az asszisztenseknek teljesített kifizetések (2) még mindig nem a megfelelő igazoló okmányokon (mint a képviselők által kifizetett számlák és a kifizető költségeinek részletes igazolásain) alapultak.

| 10.10. | AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA
  A Quaestorok közleményét csak 2005 késő júliusában lehetett továbbítani a képviselők felé. Az eljárásoknak az új rendelkezésekben található részletes kifejtése fontos lépés volt. Az EU bővítését és a 2004-es parlamenti választásokat követően, tekintettel ezek valamennyi következményére, nem meglepő, hogy a 2005. november 1-i határidő rövidnek bizonyult. Az adminisztráció tájékoztatási feladatkörének ellátása is nehézkes volt, a szabályok összetettsége, a 25 tagállamban érvényes eltérő nemzeti kötelezettségek és a használt nyelvek sokasága miatt. |
| --- | --- |

10.10.

AZ EURÓPAI PARLAMENT VÁLASZA

A Quaestorok közleményét csak 2005 késő júliusában lehetett továbbítani a képviselők felé. Az eljárásoknak az új rendelkezésekben található részletes kifejtése fontos lépés volt. Az EU bővítését és a 2004-es parlamenti választásokat követően, tekintettel ezek valamennyi következményére, nem meglepő, hogy a 2005. november 1-i határidő rövidnek bizonyult. Az adminisztráció tájékoztatási feladatkörének ellátása is nehézkes volt, a szabályok összetettsége, a 25 tagállamban érvényes eltérő nemzeti kötelezettségek és a használt nyelvek sokasága miatt.

A módosított szabályok végrehajtása ennek ellenére 2005-ben megkezdődött. A szabályok egy részét, pl. a képviselők azon kötelezettségét, hogy a munkaszerződés kezdetétől számított három hónapon belül nyújtsák be a társadalombiztosítási regisztrációt és balesetbiztosítást igazoló dokumentumot, 2005 elejétől fogva teljesen végrehajtották. 2006 közepéig a 2004 júliusa és 2005 júniusa közötti időszakra vonatkozó szolgáltatói számlák kb. 54 %-a került benyújtásra. A fizető harmadik felek kb. 29 %-a nyújtotta be az ugyanerre az időszakra vonatkozó igazoló dokumentumokat.

Tanács

| 10.11. | A Tanács a 190/2003 határozattal, 2004. január 1-jétől alkalmazandó hatállyal átszervezte az utazási költségek visszatérítési rendszerét a tanácsi tagok delegáltjai esetében. A visszatérítést egy tagállamonkénti átalánykeretből fizetik. Minden tagállam évi két összegben kapja meg a visszatérítést januárban és júliusban. Február végéig minden tagállam benyújtja a főtitkárságra az előző évi teljes keret felhasználásáról szóló kimutatást. A következő részletből levonásra kerülnek a fel nem használt összegek, illetve az az összeg, amit nem támasztanak alá igazoló okmányokkal. A Számvevőszék megállapította, hogy az új rendszer jelentősen csökkentette a Tanács adminisztratív terheit a delegáltak költségeinek kifizetésekor, nem ellenőrizték azonban megfelelően a 2005. júliusi részlet kifizetése előtt a tagállamok kimutatásainak jogosultságát. |
| --- | --- |

10.11.

A Tanács a 190/2003 határozattal, 2004. január 1-jétől alkalmazandó hatállyal átszervezte az utazási költségek visszatérítési rendszerét a tanácsi tagok delegáltjai esetében. A visszatérítést egy tagállamonkénti átalánykeretből fizetik. Minden tagállam évi két összegben kapja meg a visszatérítést januárban és júliusban. Február végéig minden tagállam benyújtja a főtitkárságra az előző évi teljes keret felhasználásáról szóló kimutatást. A következő részletből levonásra kerülnek a fel nem használt összegek, illetve az az összeg, amit nem támasztanak alá igazoló okmányokkal. A Számvevőszék megállapította, hogy az új rendszer jelentősen csökkentette a Tanács adminisztratív terheit a delegáltak költségeinek kifizetésekor, nem ellenőrizték azonban megfelelően a 2005. júliusi részlet kifizetése előtt a tagállamok kimutatásainak jogosultságát.

| 10.11. | A TANÁCS VÁLASZA
  A Tanács Főtitkársága belső ellenőrzési szolgálatának azon jelentése alapján – mely a Tanács tagjai küldöttjeinek útiköltségét feldolgozó, újonnan bevezetett rendszer működéséről szól a bevezetést követő egy év elteltével – a Tanács Főtitkársága jelenleg a rendszer felülvizsgálatán dolgozik. |
| --- | --- |

10.11.

A TANÁCS VÁLASZA

A Tanács Főtitkársága belső ellenőrzési szolgálatának azon jelentése alapján – mely a Tanács tagjai küldöttjeinek útiköltségét feldolgozó, újonnan bevezetett rendszer működéséről szól a bevezetést követő egy év elteltével – a Tanács Főtitkársága jelenleg a rendszer felülvizsgálatán dolgozik.

Bizottság (3)

| 10.12. | A családi támogatás különböző típusainak kifizetése az alkalmazottak által szolgáltatott adatokon alapul. A családi támogatásban részesülő alkalmazottaknak, akiknek nincs eltartott gyermekük nem kell rendszeresen frissíteni az adatokat. Valójában nem volt bizonyíték arra nézve, hogy a Brüsszelben dolgozó 1 605 bizottsági alkalmazottból a 676 érintettnek bármikor is meg kellett volna erősíteni vagy frissíteni az eredeti nyilatkozatait. Nem megfelelő vizsgálatokat folytattak le azokban az esetekben, amikor az eltartandó gyermekek után nemzeti támogatás járt volna, és amit a személyzeti szabályzat alapján le kellett volna vonni a kifizetett juttatásokból. |
| --- | --- |

10.12.

A családi támogatás különböző típusainak kifizetése az alkalmazottak által szolgáltatott adatokon alapul. A családi támogatásban részesülő alkalmazottaknak, akiknek nincs eltartott gyermekük nem kell rendszeresen frissíteni az adatokat. Valójában nem volt bizonyíték arra nézve, hogy a Brüsszelben dolgozó 1 605 bizottsági alkalmazottból a 676 érintettnek bármikor is meg kellett volna erősíteni vagy frissíteni az eredeti nyilatkozatait. Nem megfelelő vizsgálatokat folytattak le azokban az esetekben, amikor az eltartandó gyermekek után nemzeti támogatás járt volna, és amit a személyzeti szabályzat alapján le kellett volna vonni a kifizetett juttatásokból.

| 10.12. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A családi támogatás minden típusára specifikus ellenőrzési stratégiát alkalmaznak. |
| --- | --- |

10.12.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A családi támogatás minden típusára specifikus ellenőrzési stratégiát alkalmaznak.

A háztartási támogatást illetően az ellenőrzés eredményét rendszeresen csak 2002 óta regisztrálják.

Ez idáig a Brüsszelben dolgozó személyzet esetében a Bizottság a kockázatértékelésre építve szúrópróbaszerűen végzett ellenőrzéseket. Az összes itt említett esetet azonban meg fogják vizsgálni a következő két év során, azért, hogy lehetséges legyen a teljes személyzet rendszeres vizsgálata. Az adatokat rendszerint legalább négyévente kellene ellenőrizni, annak érdekében, hogy lehetséges legyen a visszaigénylés tekintettel a személyzeti szabályzat 83. cikkében megszabott ötéves határidőre.

A gyermekek utáni nemzeti támogatásokat illetően azt tervezik, hogy a háztartási támogatásra vonatkozóan fent kifejtettek szerinti ellenőrzési mechanizmust alkalmazzák.

Bíróság

| 10.13. | A 2004-es évi éves jelentés 9.21. bekezdésében a Számvevőszék megállapította, hogy a belső ellenőrzési szolgálat vezetője felelt az engedélyezésre jogosult tisztviselők intézkedéseinek előzetes ellenőrzéséért. A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozóan ugyanez állapítható meg. A pénzügyi műveletek lebonyolításában való ilyen mértékű szerepvállalás nem egyeztethető össze a költségvetési rendelet 86. cikkében rögzített alapelvvel, mely szerint a belső ellenőrnek teljesen függetlenül kell ellátnia az ellenőrzési feladatait. |
| --- | --- |

10.13.

A 2004-es évi éves jelentés 9.21. bekezdésében a Számvevőszék megállapította, hogy a belső ellenőrzési szolgálat vezetője felelt az engedélyezésre jogosult tisztviselők intézkedéseinek előzetes ellenőrzéséért. A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozóan ugyanez állapítható meg. A pénzügyi műveletek lebonyolításában való ilyen mértékű szerepvállalás nem egyeztethető össze a költségvetési rendelet 86. cikkében rögzített alapelvvel, mely szerint a belső ellenőrnek teljesen függetlenül kell ellátnia az ellenőrzési feladatait.

| 10.13. | A BÍRÓSÁG VÁLASZA
  Mint az a 2004-es éves jelentés 9.21. pontjához fűzött válaszban is említésre került, egyrészt az előzetes ellenőrzést, másrészt a belső ellenőrzést egyetlen, szintén belső ellenőrnek nevezett tisztviselő irányítása alatt eltérő személyek végzik az adott igazgatási egységen belül. Ezt az igazgatási szerkezetet eredetileg a Bíróság mérete, illetve az ellenőrzési és pénzügyi igazgatási feladatokra szakosodott személyzet hiánya miatt alakították így ki. Egyébként az elképzelések szerint a belső ellenőrre bízott igazgatási felelősség – amely egy kisszámú ellenőrző csapat irányításából áll – ellenőrzési feladatainak elvégzése során semmiben sem befolyásolta függetlenségét. |
| --- | --- |

10.13.

A BÍRÓSÁG VÁLASZA

Mint az a 2004-es éves jelentés 9.21. pontjához fűzött válaszban is említésre került, egyrészt az előzetes ellenőrzést, másrészt a belső ellenőrzést egyetlen, szintén belső ellenőrnek nevezett tisztviselő irányítása alatt eltérő személyek végzik az adott igazgatási egységen belül. Ezt az igazgatási szerkezetet eredetileg a Bíróság mérete, illetve az ellenőrzési és pénzügyi igazgatási feladatokra szakosodott személyzet hiánya miatt alakították így ki. Egyébként az elképzelések szerint a belső ellenőrre bízott igazgatási felelősség – amely egy kisszámú ellenőrző csapat irányításából áll – ellenőrzési feladatainak elvégzése során semmiben sem befolyásolta függetlenségét.

Tekintettel ugyanakkor az ellenőrzésért és mentesítésért felelős hatóságok megállapításaira, a Bíróság igazgatása a 2007-es költségvetési évre vonatkozó bevételek és kiadások ideglenes változatának elkészítése során e szervezeti felépítés módosítását javasolta, amelynek kapcsán létrehoznának egy kizárólag az ellenőrzésért felelős egységet, amely e célból két új munkavállalót kapna (egy tisztviselő az igazgatást látná el, egy asszisztens pedig az ellenőrzéssel megbízott csapatot erősítené). Ezt az új igazgatási szerkezetet már az elkövetkező hónapokban létre lehet hozni.

| 10.14. | 2005 második felében a belső ellenőr elvégzett néhány külön ellenőrzést és ajánlásokat intézett az érintett szolgálatokhoz. A számvevőszéki ellenőrzés időpontjában azonban a belső ellenőr jelentései még nem álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

10.14.

2005 második felében a belső ellenőr elvégzett néhány külön ellenőrzést és ajánlásokat intézett az érintett szolgálatokhoz. A számvevőszéki ellenőrzés időpontjában azonban a belső ellenőr jelentései még nem álltak rendelkezésre.

| 10.14. | A BÍRÓSÁG VÁLASZA
  Miután a Számvevőszék ellenőre 2006 áprilisában járt a Bíróság belső ellenőrzésénél, megegyezés született arról, hogy a 2005-ben végzett ellenőrzésekről szóló jelentést a Bíróság elnökének való megküldést követően hivatalosan is az előbbi rendelkezésére bocsátják. A jelentést a Bíróság elnökének 2006 májusában küldték el, melyet követően a jelentés egy másolatát megküldték a Számvevőszék illetékes szolgálatának. |
| --- | --- |

10.14.

A BÍRÓSÁG VÁLASZA

Miután a Számvevőszék ellenőre 2006 áprilisában járt a Bíróság belső ellenőrzésénél, megegyezés született arról, hogy a 2005-ben végzett ellenőrzésekről szóló jelentést a Bíróság elnökének való megküldést követően hivatalosan is az előbbi rendelkezésére bocsátják. A jelentést a Bíróság elnökének 2006 májusában küldték el, melyet követően a jelentés egy másolatát megküldték a Számvevőszék illetékes szolgálatának.

Számvevőszék

| 10.15. | A Számvevőszék vizsgálatát független külső könyvvizsgálócég végzi, amely hitelesítő záradékot adott ki a 2005. december 31-i pénzügyi kimutatások szabályszerűségéről és valódiságáról, amelyhez jelentést csatolt az igazgatási és számviteli eljárásokról, valamint a pénzügyi irányítás és a belső kontrollrendszer megfelelőségéről. A jelentés megállapítja, hogy az ellenőrök véleménye szerint munkájuk „nem tárt fel olyan tényeket, amelyek kétségbe vonnák az igazgatási és számviteli eljárások, a belsőkontroll vagy a pénzügyi irányítás alkalmazandó szabályainak való megfelelés helyességét”. A hitelesítő záradékot és a jelentést az EU Hivatalos Lapjában fogják közzétenni. |
| --- | --- |

10.15.

A Számvevőszék vizsgálatát független külső könyvvizsgálócég végzi, amely hitelesítő záradékot adott ki a 2005. december 31-i pénzügyi kimutatások szabályszerűségéről és valódiságáról, amelyhez jelentést csatolt az igazgatási és számviteli eljárásokról, valamint a pénzügyi irányítás és a belső kontrollrendszer megfelelőségéről. A jelentés megállapítja, hogy az ellenőrök véleménye szerint munkájuk „nem tárt fel olyan tényeket, amelyek kétségbe vonnák az igazgatási és számviteli eljárások, a belsőkontroll vagy a pénzügyi irányítás alkalmazandó szabályainak való megfelelés helyességét”. A hitelesítő záradékot és a jelentést az EU Hivatalos Lapjában fogják közzétenni.

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 10.16. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága közös szolgálataira kiterjedő pénzügyi és szerződéses tevékenységek összehangolásáért felelős egység 2005-ös felállítása hozzájárult az éves közbeszerzések tervezésének javulásához és a pályázati eljárásokra vonatkozó iránymutatásokkal látta el az operatív egységeket. Egyes közbeszerzési eljárások irányítása során azonban mégis merültek fel hiányosságok (például nem maradt elég idő az összetett szerződéstervezetek ellenőrzésére), valamint nem határozták meg világosan az új egység és az operatív egységek közötti összehangolási eljárások menetét. |
| --- | --- |

10.16.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága közös szolgálataira kiterjedő pénzügyi és szerződéses tevékenységek összehangolásáért felelős egység 2005-ös felállítása hozzájárult az éves közbeszerzések tervezésének javulásához és a pályázati eljárásokra vonatkozó iránymutatásokkal látta el az operatív egységeket. Egyes közbeszerzési eljárások irányítása során azonban mégis merültek fel hiányosságok (például nem maradt elég idő az összetett szerződéstervezetek ellenőrzésére), valamint nem határozták meg világosan az új egység és az operatív egységek közötti összehangolási eljárások menetét.

| 10.16. | A EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÉS RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA |
| --- | --- |

10.16.

A EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG ÉS RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

Az EGSZB-nek és az RB-nek örömére szolgál, hogy a Bíróság elismeri, hogy az éves, beszerzéssel kapcsolatos tervezés javult, és hogy a pályáztatási eljárásokra irányuló világos iránymutatás révén az operatív részlegeknél is előrelépés tapasztalható. 2005-ben elfogadták, és az intraneten közzétették az EGSZB és az RB közös szolgáltatási részlegeinek új „Pénzügyek és szerződések” osztálya és az operatív részlegek közötti koordinációs eljárásokat. A szerzett tapasztalatok alapján 2006 második felében részletesebb iránymutatások megjelenése várható. Az ellenőrzéssel megbízott tisztviselőket ezenkívül 2006-ban szisztematikusabban bevonták a közbeszerzési eljárások korai szakaszaiba, és a jogi részleg 28 mintadokumentumot hagyott jóvá és tett közzé az intraneten.

Régiók Bizottsága

| 10.17. | A 10.16. bekezdés megállapításai a Régiók Bizottságára is vonatkoznak. |
| --- | --- |

10.17.

A 10.16. bekezdés megállapításai a Régiók Bizottságára is vonatkoznak.

| 10.18. | A Számvevőszék 2004-es DAS-ellenőrzését és két belső ellenőrzést követően a Régiók Bizottságának ügyviteli igazgatósága megkérte a súlyozott fizetési átutalások egyes kedvezményezettjeit, hogy mutassanak be további bizonyító iratokat. Számos átutalást, amelyeket nem folyósítottak rendszeresen 2004 májusa előtt és/vagy amelyekre nézve a kedvezményezettek nem tudtak kellő bizonyító okiratot bemutatni, megszüntettek. 2005-ben az ügyviteli igazgatóság nem térített vissza túlfizetéseket, noha a személyzeti szabályzat 85. cikke szerint „minden túlfizetett összeget vissza kell téríteni, ha az átvevő tudatában volt annak, hogy nem volt megfelelő ok a kifizetésre, vagy ha a túlfizetés ténye olyannyira nyilvánvaló, hogy ennek egészen biztosan tudatában kellett lennie.” |
| --- | --- |

10.18.

A Számvevőszék 2004-es DAS-ellenőrzését és két belső ellenőrzést követően a Régiók Bizottságának ügyviteli igazgatósága megkérte a súlyozott fizetési átutalások egyes kedvezményezettjeit, hogy mutassanak be további bizonyító iratokat. Számos átutalást, amelyeket nem folyósítottak rendszeresen 2004 májusa előtt és/vagy amelyekre nézve a kedvezményezettek nem tudtak kellő bizonyító okiratot bemutatni, megszüntettek. 2005-ben az ügyviteli igazgatóság nem térített vissza túlfizetéseket, noha a személyzeti szabályzat 85. cikke szerint „minden túlfizetett összeget vissza kell téríteni, ha az átvevő tudatában volt annak, hogy nem volt megfelelő ok a kifizetésre, vagy ha a túlfizetés ténye olyannyira nyilvánvaló, hogy ennek egészen biztosan tudatában kellett lennie.”

| 10.18. | A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA
  A főtitkár által kért, fizetésátutalásokkal kapcsolatos belső ellenőrzést csak 2006 februárjában fejezték be, az ellenőrzés észrevételeinek jelentését megküldték a Számvevőszéknek. Ennek következtében az igazgatóságnál jelenleg is tart a csekély számú tisztviselőt érintő túlfizetések visszafizettetése. Az ellenőrzési javaslatok többségét már végrehajtották. |
| --- | --- |

10.18.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK VÁLASZA

A főtitkár által kért, fizetésátutalásokkal kapcsolatos belső ellenőrzést csak 2006 februárjában fejezték be, az ellenőrzés észrevételeinek jelentését megküldték a Számvevőszéknek. Ennek következtében az igazgatóságnál jelenleg is tart a csekély számú tisztviselőt érintő túlfizetések visszafizettetése. Az ellenőrzési javaslatok többségét már végrehajtották.

Európai ombudsman és Európai Adatvédelmi Biztos

| 10.19. | Az ellenőrzés nem adott okot lényeges észrevételekre. |
| --- | --- |

10.19.

Az ellenőrzés nem adott okot lényeges észrevételekre.

Általános következtetés

| 10.20. | Az intézmények jelentős fejlesztéseket vittek véghez, hogy felügyeleti és ellenőrzési rendszereiket az új költségvetési rendelet követelményeihez igazítsák. A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy az előző bekezdésekben felsorolt hiányosságok ellenére a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek megfelelően tudták kezelni a kockázatokat az intézmények működési költségeit igazoló elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségét illetően. A Számvevőszék ellenőrzése nem tárt fel lényeges hibákat, amelyek befolyásolnák a működési költségek jog- és szabályszerűségét. |
| --- | --- |

10.20.

Az intézmények jelentős fejlesztéseket vittek véghez, hogy felügyeleti és ellenőrzési rendszereiket az új költségvetési rendelet követelményeihez igazítsák. A számvevőszéki ellenőrzés megállapította, hogy az előző bekezdésekben felsorolt hiányosságok ellenére a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek megfelelően tudták kezelni a kockázatokat az intézmények működési költségeit igazoló elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jog- és szabályszerűségét illetően. A Számvevőszék ellenőrzése nem tárt fel lényeges hibákat, amelyek befolyásolnák a működési költségek jog- és szabályszerűségét.

Az utolsó éves jelentés óta közzétett különjelentések

| 10.21. | A 2006/9. sz. különjelentés a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről. |
| --- | --- |

10.21.

A 2006/9. sz. különjelentés a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről.

AZ EURÓPAI UNIÓ ÜGYNÖKSÉGEI

| 10.22. | Az Európai Unió ügynökségeinél és más decentralizált szerveinél (a továbbiakban: ügynökségek) végzett éves számvevőszéki ellenőrzések az éves különjelentések tárgyát képezik. A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozóan a Számvevőszék 18 ügynökségnél végzett ellenőrzést. Az ügynökségek költségvetése 2005-ben összesen 926,8 millió EUR-t tett ki, a 2004-es 885,3 millió EUR-val szemben. Az ügynökségek létszámkerete a 2004-es 2 233-hez képest 2 644-re nőtt 2005-ben. A
  10.3. táblázat
  tartalmazza az ügynökségekre vonatkozó főbb adatokat. |
| --- | --- |

10.22.

Az Európai Unió ügynökségeinél és más decentralizált szerveinél (a továbbiakban: ügynökségek) végzett éves számvevőszéki ellenőrzések az éves különjelentések tárgyát képezik. A 2005-ös pénzügyi évre vonatkozóan a Számvevőszék 18 ügynökségnél végzett ellenőrzést. Az ügynökségek költségvetése 2005-ben összesen 926,8 millió EUR-t tett ki, a 2004-es 885,3 millió EUR-val szemben. Az ügynökségek létszámkerete a 2004-es 2 233-hez képest 2 644-re nőtt 2005-ben. A
  10.3. táblázat
  tartalmazza az ügynökségekre vonatkozó főbb adatokat.

| 10.22. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az ügynökségek függetlenek, és külön mentesítési eljárás van érvényben igazgatási kiadásaikra vonatkozóan. A Számvevőszék észrevételei ennélfogva magukat az ügynökségeket illetik. Amennyiben az ügynökségek igénylik, a Bizottság segítséget és támogatást nyújt, például segíti őket a szabályok megértésében és értelmezésében, valamint belső ellenőrzési megállapodások bevezetésében. |
| --- | --- |

10.22.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az ügynökségek függetlenek, és külön mentesítési eljárás van érvényben igazgatási kiadásaikra vonatkozóan. A Számvevőszék észrevételei ennélfogva magukat az ügynökségeket illetik. Amennyiben az ügynökségek igénylik, a Bizottság segítséget és támogatást nyújt, például segíti őket a szabályok megértésében és értelmezésében, valamint belső ellenőrzési megállapodások bevezetésében.

10.3. táblázat – Az Európai Unió ügynökségei – Főbb adatok

| Az Európai Unió ügynökségei | Központ | Alapítás éve | Költségvetés (4)

  (millió EUR) | Létszámkeret |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| Európai Szakképzés-fejlesztési Központ | Theszaloniki | 1975 | 16,6 | 16,6 | 88 | 91 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért | Dublin | 1975 | 18,1 | 18,8 | 91 | 94 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség | Koppenhága | 1990 | 33,6 | 32,1 | 115 | 115 |
| Európai Képzési Alapítvány | Torino | 1990 | 18,4 | 26,7 | 104 | 104 |
| Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja | Lisszabon | 1993 | 12,2 | 13 | 77 | 77 |
| Európai Gyógyszerügynökség (korábban: Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség) | London | 1993 | 99,1 | 110,1 | 314 | 379 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | Luxembourg | 1994 | 29,8 | 28,4 | 181 | 181 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal | Angers | 1994 | 11,3 | 10,5 | 38 | 38 |
| Belső Piaci Harmonizációs Hivatal | Alicante | 1994 | 190 | 218,4 | 675 | 675 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség | Bilbao | 1995 | 10,7 | 13,4 | 38 | 40 |
| Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja | Bécs | 1997 | 7,9 | 8,2 | 34 | 37 |
| Európai Újjáépítési Ügynökség | Theszaloniki | 2000 | 374,6 | 276,5 | 114 | 114 |
| Eurojust | Hága | 2002 | 9,3 | 13 | 76 | 87 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség | Köln | 2002 | 11,3 | 57,5 | 95 | 200 |
| Európai Tengerbiztonsági Ügynökség | Lisszabon (5) | 2002 | 13,3 | 35,3 | 55 | 95 |
| Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság | Párma | 2002 | 29,1 | 36,7 | 138 | 194 |
| Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség | Heraklion (6) | 2003 | — | 6,8 | — | 38 |
| Európai Vasúti Ügynökség (7) | Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ | Stockholm | 2005 | — | 4,8 | — | 85 |
| Összesen | 885,3 | 926,8 | 2 233 | 2 644 |

Az Európai Unió ügynökségei

Központ

Alapítás éve

Költségvetés (4)

(millió EUR)

Létszámkeret

2004

2005

2004

2005

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ

Theszaloniki

1975

16,6

16,6

88

91

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Dublin

1975

18,1

18,8

91

94

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Koppenhága

1990

33,6

32,1

115

115

Európai Képzési Alapítvány

Torino

1990

18,4

26,7

104

104

Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja

Lisszabon

1993

12,2

13

77

77

Európai Gyógyszerügynökség (korábban: Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség)

London

1993

99,1

110,1

314

379

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Luxembourg

1994

29,8

28,4

181

181

Közösségi Növényfajta-hivatal

Angers

1994

11,3

10,5

38

38

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal

Alicante

1994

190

218,4

675

675

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Bilbao

1995

10,7

13,4

38

40

Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja

Bécs

1997

7,9

8,2

34

37

Európai Újjáépítési Ügynökség

Theszaloniki

2000

374,6

276,5

114

114

Eurojust

Hága

2002

9,3

13

76

87

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Köln

2002

11,3

57,5

95

200

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

Lisszabon (5)

2002

13,3

35,3

55

95

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság

Párma

2002

29,1

36,7

138

194

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Heraklion (6)

2003

—

6,8

—

38

Európai Vasúti Ügynökség (7)

Valenciennes

2003

—

—

—

—

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Stockholm

2005

—

4,8

—

85

Összesen

885,3

926,8

2 233

2 644

| 10.23. | Több ügynökségnél is a költségvetés végrehajtásának sajátossága az előirányzatok korlátozott kihasználása. Ez a jelenség leginkább annak tudható be, hogy a programozás során nem veszik figyelembe az ügynökségek szervezési képességeit. Az előirányzatok korlátozott kihasználtsága ellentétes a némelyik ügynökség rendelkezésére álló jelentős készpénzkülönbözettel. A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság nem mindig tartotta be a támogatások ügynökségeknek való kifizetésekor azt a szabályt, hogy a támogatás átutalását az ügynökségek készpénzszükségletének rendszeres és megalapozott becsléseire kell alapozni. |
| --- | --- |

10.23.

Több ügynökségnél is a költségvetés végrehajtásának sajátossága az előirányzatok korlátozott kihasználása. Ez a jelenség leginkább annak tudható be, hogy a programozás során nem veszik figyelembe az ügynökségek szervezési képességeit. Az előirányzatok korlátozott kihasználtsága ellentétes a némelyik ügynökség rendelkezésére álló jelentős készpénzkülönbözettel. A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság nem mindig tartotta be a támogatások ügynökségeknek való kifizetésekor azt a szabályt, hogy a támogatás átutalását az ügynökségek készpénzszükségletének rendszeres és megalapozott becsléseire kell alapozni.

| 10.23. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az ügynökségek belső ellenőreként, a belső ellenőrzési szolgálat (a továbbiakban: IAS) által végzett ellenőrzések rendszeresen feltártak a költségvetés ügynökségekben történő végrehajtása során felmerülő gyenge pontokat. |
| --- | --- |

10.23.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az ügynökségek belső ellenőreként, a belső ellenőrzési szolgálat (a továbbiakban: IAS) által végzett ellenőrzések rendszeresen feltártak a költségvetés ügynökségekben történő végrehajtása során felmerülő gyenge pontokat.

A 2343/2002 költségvetési keretrendelet 50. cikke értelmében minden ügynökség „a közösségi támogatás egészére vagy egy részére fizetési kérelmet nyújt be a Bizottságnak olyan feltételek mellett és időközönként, amelyekben a Bizottsággal megállapodott, és e kérelemhez csatol egy pénzforgalmi előrejelzést”. Általánosságban elmondható, hogy a Bizottság a kifizetést részletekben hajtja végre. Amikor a Bizottsághoz beérkeznek az ügynökségek igazgatási tanács által jóváhagyott éves beszámolói, a Bizottság visszaveszi a kiadásra fel nem használt összegeket. A Bizottság azonban figyelmesen ellenőrizni fogja a Számvevőszék által kiemelt eseteket, és – szükség esetén – emlékeztetni fogja a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőket az eljárásokra, akik egymagukban felelősek az ügynökségek kérelmeinek jóváhagyásáért.

| 10.24. | Több ügynökség nem mérte fel a működési kockázatait. A Számvevőszék ismét megállapította, hogy a munkaerő-felvétel és a szerződések odaítélési eljárásai terén a döntéshozatali átláthatóság elvét nem tartják be minden esetben. A Számvevőszék szerint a Bizottság belső ellenőrének, aki a közösségi alapokból finanszírozott ügynökségek belső ellenőre is, további erőfeszítéseket kellene tennie az ügynökségek belső ellenőrzési rendszerének fejlesztésére. |
| --- | --- |

10.24.

Több ügynökség nem mérte fel a működési kockázatait. A Számvevőszék ismét megállapította, hogy a munkaerő-felvétel és a szerződések odaítélési eljárásai terén a döntéshozatali átláthatóság elvét nem tartják be minden esetben. A Számvevőszék szerint a Bizottság belső ellenőrének, aki a közösségi alapokból finanszírozott ügynökségek belső ellenőre is, további erőfeszítéseket kellene tennie az ügynökségek belső ellenőrzési rendszerének fejlesztésére.

| 10.24. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A belső ellenőrzés létrehozása, az ügynökségekre vonatkozó működési kockázatok értékelése, továbbá a felvételi eljárások betartása és a szerződések odaítélése az ügynökség igazgatóságának kizárólagos felelőssége alá tartozik. Mindazonáltal az IAS 2004 óta bejelentett ügynökséget illető ellenőrzési jelentései nagyon világos ajánlásokat tartalmaznak a belső ellenőrzéssel kapcsolatban. A közbeszerzés vonatkozásában a Bizottság iránymutatásokat tesz közzé, hozzáférést biztosít az ügynökségeknek pénzügyi információs könyvtárához és információs szolgálatához, valamint képzést kínál fel az „Inter Agency Legal Network” tekintetében. A Bizottság 2005. december 16-án iránymutatásokat fogadott el a szabályozási ügynökségekben folytatott személyzeti politikáról, amelyek az EPSO nagyobb bevonása révén az ügynökségek felvételi eljárásainak egységesítésére tesznek ajánlást. |
| --- | --- |

10.24.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A belső ellenőrzés létrehozása, az ügynökségekre vonatkozó működési kockázatok értékelése, továbbá a felvételi eljárások betartása és a szerződések odaítélése az ügynökség igazgatóságának kizárólagos felelőssége alá tartozik. Mindazonáltal az IAS 2004 óta bejelentett ügynökséget illető ellenőrzési jelentései nagyon világos ajánlásokat tartalmaznak a belső ellenőrzéssel kapcsolatban. A közbeszerzés vonatkozásában a Bizottság iránymutatásokat tesz közzé, hozzáférést biztosít az ügynökségeknek pénzügyi információs könyvtárához és információs szolgálatához, valamint képzést kínál fel az „Inter Agency Legal Network” tekintetében. A Bizottság 2005. december 16-án iránymutatásokat fogadott el a szabályozási ügynökségekben folytatott személyzeti politikáról, amelyek az EPSO nagyobb bevonása révén az ügynökségek felvételi eljárásainak egységesítésére tesznek ajánlást.

| 10.25. | A Számvevőszék általános szabályként megállapította, hogy az ügynökségeknél még nem vezették be a tevékenységalapú irányítást, noha a rájuk vonatkozó költségvetési rendelet keretei az irányításnak ezt a formáját javasolják, az általános költségvetés mintájára. A költségvetési rendelet 2005-től eredményelszámolás-elvű számvitelt is előír. Mivel az ügynökségek pénzügyi kimutatásai a közösségi intézmények elszámolásainak részét képezik, a Bizottságnak több közvetlen segítséget kellene nyújtania az ügynökségeknek, hogy meg tudjanak felelni a számvitelért felelős tisztviselőjük által megadott szabályoknak. |
| --- | --- |

10.25.

A Számvevőszék általános szabályként megállapította, hogy az ügynökségeknél még nem vezették be a tevékenységalapú irányítást, noha a rájuk vonatkozó költségvetési rendelet keretei az irányításnak ezt a formáját javasolják, az általános költségvetés mintájára. A költségvetési rendelet 2005-től eredményelszámolás-elvű számvitelt is előír. Mivel az ügynökségek pénzügyi kimutatásai a közösségi intézmények elszámolásainak részét képezik, a Bizottságnak több közvetlen segítséget kellene nyújtania az ügynökségeknek, hogy meg tudjanak felelni a számvitelért felelős tisztviselőjük által megadott szabályoknak.

| 10.25. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  Az ügynökségeknek – a 2343/2002 költségvetési keretrendelet alapján kidolgozott saját pénzügyi szabályzatuk értelmében, amely a kiadásokhoz azt megköveteli (30. cikk) – létre kell hozniuk egy „rendeltetési hely szerinti osztályozást tartalmazó nómenklatúrát”. |
| --- | --- |

10.25.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

Az ügynökségeknek – a 2343/2002 költségvetési keretrendelet alapján kidolgozott saját pénzügyi szabályzatuk értelmében, amely a kiadásokhoz azt megköveteli (30. cikk) – létre kell hozniuk egy „rendeltetési hely szerinti osztályozást tartalmazó nómenklatúrát”.

A Bizottság úgy becsüli, hogy a tevékenységalapú irányítást fokozatosan kellene bevezetni az ügynökségekben, különösen, hogy az IAS ellenőrzései szisztematikusan kiemelték annak szükségességét.

A Bizottság elvárja az ügynökségektől az eredményszemléletű elszámolás új szabályainak alkalmazását, valamint, hogy azok mind a konszolidálás céljából adott információkban, mind pedig az ügynökségek egyéni elszámolásaiban teljes mértékben visszatükröződnek. A Bizottság ülések és kézikönyvek révén átfogó iránymutatást biztosított az ügynökségeknek a szabályok helyes alkalmazását illetően.

| 10.26. | Az ügynökségek ellenőrzésekor a Számvevőszék megállapította, hogy az egyre bonyolultabb közösségi igazgatási szabályok és a Bizottság ezzel kapcsolatos fokozott felelőssége ellenére a Bizottság csekély helyszíni támogatást nyújtott az ügynökségeknek (8). Az a tény, hogy az ügynökségek függetlenek, még nem jelenti azt, hogy a Bizottságnak tartózkodnia kellene globális kezdeményezésektől, hogy megadják az ügynökségeknek a műszaki segítséget, amelyre kisebb méretüknél fogva szükségük van. |
| --- | --- |

10.26.

Az ügynökségek ellenőrzésekor a Számvevőszék megállapította, hogy az egyre bonyolultabb közösségi igazgatási szabályok és a Bizottság ezzel kapcsolatos fokozott felelőssége ellenére a Bizottság csekély helyszíni támogatást nyújtott az ügynökségeknek (8). Az a tény, hogy az ügynökségek függetlenek, még nem jelenti azt, hogy a Bizottságnak tartózkodnia kellene globális kezdeményezésektől, hogy megadják az ügynökségeknek a műszaki segítséget, amelyre kisebb méretüknél fogva szükségük van.

| 10.26. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A Bizottság támogatást nyújt az ügynökségeknek, például az elszámolás, a közbeszerzés, a személyzeti politika és az ellenőrzés terén (lásd a 10.23., 10.24. és 10.25. pontokban adott választ), azonban az érintett ügynökségek száma eleve kizár, hogy mindez helyben történjen. |
| --- | --- |

10.26.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A Bizottság támogatást nyújt az ügynökségeknek, például az elszámolás, a közbeszerzés, a személyzeti politika és az ellenőrzés terén (lásd a 10.23., 10.24. és 10.25. pontokban adott választ), azonban az érintett ügynökségek száma eleve kizár, hogy mindez helyben történjen.

| 10.27. | Több ügynökség is közös szolgálatot hozott létre, hogy segítsék a felhasználókat az ügynökségeknél, hogy a Bizottság által használtakkal kompatibilissé alakítsák pénzügyi irányítási információs rendszereiket. Ennek a Közös Támogatási Szolgálat (Common Support Service – CSS) néven ismert 400 000 EUR éves költségvetéssel rendelkező szolgálatnak nincs önálló jogi személyisége (9). A 2000-es pénzügyi évtől kezdve a CSS külön kezelte ezeket a támogatásokat (kb. 1,8 millió EUR) az ügynökségek költségvetési rendszereitől. Noha az ügynökségek közötti együttműködés elve támogatandó, az ilyen együttműködések nem hagyhatják figyelmen kívül a költségvetési egységesség és átláthatóság alapelveit. A kialakult helyzetet helyre kell hozni, leginkább úgy, hogy az ügynökségek hozzájárulásait a CSS-hez célhoz kötött bevételként kell kezelni a Bizottság támogatásával. |
| --- | --- |

10.27.

Több ügynökség is közös szolgálatot hozott létre, hogy segítsék a felhasználókat az ügynökségeknél, hogy a Bizottság által használtakkal kompatibilissé alakítsák pénzügyi irányítási információs rendszereiket. Ennek a Közös Támogatási Szolgálat (Common Support Service – CSS) néven ismert 400 000 EUR éves költségvetéssel rendelkező szolgálatnak nincs önálló jogi személyisége (9). A 2000-es pénzügyi évtől kezdve a CSS külön kezelte ezeket a támogatásokat (kb. 1,8 millió EUR) az ügynökségek költségvetési rendszereitől. Noha az ügynökségek közötti együttműködés elve támogatandó, az ilyen együttműködések nem hagyhatják figyelmen kívül a költségvetési egységesség és átláthatóság alapelveit. A kialakult helyzetet helyre kell hozni, leginkább úgy, hogy az ügynökségek hozzájárulásait a CSS-hez célhoz kötött bevételként kell kezelni a Bizottság támogatásával.

| 10.27. | A BIZOTTSÁG VÁLASZA
  A Közös Támogatási Szolgálat (Common Support Service, a továbbiakban: CSS) példaként említhető az ügynökségek közötti jó együttműködés tekintetében, aminek célja a költségek és az ismeretek megosztása. A CSS-nek utalt előlegek a rendszert igénybe vevő ügynökségek költségvetési kiadásai között szerepelnek. A CSS bankszámlaegyenlege az Európai Gyógyszerügynökség előzetes számláin jelenik meg a 2005. pénzügyi évre nézve (az Európai Gyógyszerügynökség vezette 2005-ben a CSS elnökségét). A Számvevőszék megállapításainak megfelelően azonban az együttműködés ügynökségi számlákon történő feltüntetése figyelembe kell, hogy vegye a költségvetési egységesség és átláthatóság alapelveit. Az ügynökségek teljesen függetlenek a Bizottságtól, és a Bizottság nem rendelkezik ellenőrzési hatáskörrel az ügynökségek pénzügyi tevékenységei felett. A Bizottság mindazonáltal az ügynökségekkel együtt elfogadja a Számvevőszék észrevételeit. |
| --- | --- |

10.27.

A BIZOTTSÁG VÁLASZA

A Közös Támogatási Szolgálat (Common Support Service, a továbbiakban: CSS) példaként említhető az ügynökségek közötti jó együttműködés tekintetében, aminek célja a költségek és az ismeretek megosztása. A CSS-nek utalt előlegek a rendszert igénybe vevő ügynökségek költségvetési kiadásai között szerepelnek. A CSS bankszámlaegyenlege az Európai Gyógyszerügynökség előzetes számláin jelenik meg a 2005. pénzügyi évre nézve (az Európai Gyógyszerügynökség vezette 2005-ben a CSS elnökségét). A Számvevőszék megállapításainak megfelelően azonban az együttműködés ügynökségi számlákon történő feltüntetése figyelembe kell, hogy vegye a költségvetési egységesség és átláthatóság alapelveit. Az ügynökségek teljesen függetlenek a Bizottságtól, és a Bizottság nem rendelkezik ellenőrzési hatáskörrel az ügynökségek pénzügyi tevékenységei felett. A Bizottság mindazonáltal az ügynökségekkel együtt elfogadja a Számvevőszék észrevételeit.

Ezen túlmenően a – CSS által támogatott – pénzgazdálkodási rendszer legtöbb jelenlegi használója kérte az ABAC-hoz való közvetlen csatlakozást és a Bizottság támogatását. E kérés teljesítése 2007-től tervezett.

EURÓPAI ISKOLÁK

| 10.28. | A Számvevőszék Európai Iskolákról szóló éves különjelentését (a Hivatalos Lapban nem teszik közzé) benyújtják az Európai Iskolák Igazgatótanácsához és az iskolák igazgatóinak. Az iskolák 2005-ös 227 millió EUR összegű költségvetését elsősorban a Bizottság támogatásából (127 millió EUR) és a tagállamok hozzájárulásaiból (50 millió EUR) finanszírozták. Az európai iskolákra vonatkozó főbb adatokat a
  10.4. táblázat
  tartalmazza. |
| --- | --- |

10.28.

A Számvevőszék Európai Iskolákról szóló éves különjelentését (a Hivatalos Lapban nem teszik közzé) benyújtják az Európai Iskolák Igazgatótanácsához és az iskolák igazgatóinak. Az iskolák 2005-ös 227 millió EUR összegű költségvetését elsősorban a Bizottság támogatásából (127 millió EUR) és a tagállamok hozzájárulásaiból (50 millió EUR) finanszírozták. Az európai iskolákra vonatkozó főbb adatokat a
  10.4. táblázat
  tartalmazza.

| 10.29. | A Számvevőszék a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó jelentését az iskolákról még nem fogadták el. |
| --- | --- |

10.29.

A Számvevőszék a 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó jelentését az iskolákról még nem fogadták el.

10.4. táblázat – Európai Iskolák – Főbb adatok

| Európai Iskolák | Ország | Alapítás éve | Költségvetés (10)
   (11)

  (millió EUR) | A Bizottságtól kapott támogatás (11)

  (millió EUR) | Tanulók száma (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| Titkárság | Belgium | 1957 | 8,5 | 7,9 | 6,6 | 5,7 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 1953 | 33,3 | 34,6 | 19,4 | 20,3 | 3 190 | 3 101 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 2004 | 6,6 | 2,7 | 3,7 | 1,2 | 891 | 827 |
| Brüsszel I Uccle | Belgium | 1958 | 27,1 | 26,0 | 16,0 | 17,0 | 2 617 | 2 394 |
| Brüsszel II (Woluwé) | Belgium | 1974 | 27,3 | 27,1 | 17,1 | 17,7 | 3 014 | 2 917 |
| Brüsszel III (Ixelles) | Belgium | 1999 | 25,6 | 24,2 | 16,9 | 15,7 | 2 781 | 2 773 |
| Mol | Belgium | 1960 | 10,7 | 10,9 | 6,0 | 6,4 | 622 | 643 |
| Varese | Olaszország | 1960 | 16,4 | 15,8 | 8,4 | 7,8 | 1 318 | 1 317 |
| Karlsruhe | Németország | 1962 | 11,8 | 11,8 | 4,3 | 3,9 | 1 044 | 1 074 |
| München | Németország | 1977 | 18,7 | 18,6 | 0,9 | 1,0 | 1 557 | 1 504 |
| Frankfurt | Németország | 2002 | 9,4 | 8,8 | 3,5 | 4,2 | 876 | 809 |
| Alicante | Spanyolország | 2002 | 10,4 | 9,9 | 3,2 | 5,7 | 987 | 950 |
| Bergen | Hollandia | 1963 | 10,8 | 11,5 | 5,0 | 6,3 | 626 | 664 |
| Culham | Egyesült Királyság | 1978 | 11,2 | 12,3 | 5,4 | 5,5 | 856 | 889 |
| Összesen | 227,8 | 222,1 | 116,4 | 118,4 | 20 379 | 19 862 |
| Megjegyzés: az összegekben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő. |

Európai Iskolák

Ország

Alapítás éve

Költségvetés (10)
   (11)

(millió EUR)

A Bizottságtól kapott támogatás (11)

(millió EUR)

Tanulók száma (12)

2005

2004

2005

2004

2005

2004

Titkárság

Belgium

1957

8,5

7,9

6,6

5,7

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

1953

33,3

34,6

19,4

20,3

3 190

3 101

Luxemburg II

Luxemburg

2004

6,6

2,7

3,7

1,2

891

827

Brüsszel I Uccle

Belgium

1958

27,1

26,0

16,0

17,0

2 617

2 394

Brüsszel II (Woluwé)

Belgium

1974

27,3

27,1

17,1

17,7

3 014

2 917

Brüsszel III (Ixelles)

Belgium

1999

25,6

24,2

16,9

15,7

2 781

2 773

Mol

Belgium

1960

10,7

10,9

6,0

6,4

622

643

Varese

Olaszország

1960

16,4

15,8

8,4

7,8

1 318

1 317

Karlsruhe

Németország

1962

11,8

11,8

4,3

3,9

1 044

1 074

München

Németország

1977

18,7

18,6

0,9

1,0

1 557

1 504

Frankfurt

Németország

2002

9,4

8,8

3,5

4,2

876

809

Alicante

Spanyolország

2002

10,4

9,9

3,2

5,7

987

950

Bergen

Hollandia

1963

10,8

11,5

5,0

6,3

626

664

Culham

Egyesült Királyság

1978

11,2

12,3

5,4

5,5

856

889

Összesen

227,8

222,1

116,4

118,4

20 379

19 862

Megjegyzés: az összegekben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő.

---

(1)  A Tanács 2005 júliusában fogadta el az ICS-eit, de 2005 végén még mindig előkészítési fázisban volt a végrehajtásra szolgáló cselekvési terv; a Bíróság számos ICS-t nem hajtott végre; a Parlamentnél még nem érték el a végrehajtás optimális szintjét; a Régiók Bizottságánál egyes ICS-eket még nem hajtottak teljesen végre.

(2)  Az asszisztensi juttatások kifizetésével a képviselő megbízhat egy kifizetőt, hogy az részben vagy egészben intézze a titkári asszisztensi juttatás adminisztratív kezelését.

(3)  A működési kiadások többségéért felelős bizottsági osztályok a következők: Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság, Fordítási Főigazgatóság, Tolmácsolási Főigazgatóság, Tájékoztatási Főigazgatóság, Külkapcsolati Főigazgatóság, Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Luxembourg, Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal – Brüsszel, Egyéni Jogosultságok Igazgatási és Rendezési Hivatala, Az Európai Közösségek Személyzeti Felvételi Hivatala, Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala.

(4)  Kötelezettségvállalási előirányzatok.

(5)  2005-ben ennek a szervnek a működési központja Brüsszelben volt.

(6)  2005-ös év egy részében ennek a szervnek a működési központja Brüsszelben volt.

(7)  2005-ben a Bizottság felelt ennek a szervnek a költségvetési irányításáért. Különjelentés nem készült ennek a költségvetésnek a végrehajtásáról.

(8)  Az elsősorban önfinanszírozó ügynökségek, a BPHH és a KNH kivételével, valamennyi ügynökség esetében döntő szerepet játszik a Bizottság az igazgató és a vezetőség egyes tagjainak kinevezésében, továbbá kialakítja az álláspontját a munkaprogramokról, javaslatot tesz és fizeti az igazgatási támogatás összegét, konszolidálja az elszámolásokat és egyik tisztviselőjét kinevezi az ügynökségek belső ellenőrének.

(9)  A szolgálat létrehozásáról döntő 1998-as megállapodás előírta, hogy az egyik ügynökség irányítsa a szolgálatot és az ügyleteiket a saját elszámolásában tüntesse fel. Ezt a 2000-es pénzügyi év óta nem tették meg.

(10)  Az Európai Iskolák és a Titkárság költségvetése alapján előre látható bevételek és kiadások összesen, beleértve a kiinduló költségvetésben eszközölt módosításokat is.

(11)  Forrás: Európai Iskolák.

(12)  Forrás: A főtitkár 2005-ös éves jelentése az európai iskolák kormányzótanácsának.

Megjegyzés: az összegekben a kerekítés miatt eltérések fordulhatnak elő.

---

11. FEJEZET

Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek

TARTALOM

Bevezetés

Az EBA-val kötött háromoldalú megállapodás

A kockázatitőke-műveletek fokozatos megszüntetése

Előzmények

Az Európai Közösség Befektetési Partnerei (ECIP)

A MEDIA program

A DG ECFIN által kezelt kockázatitőke-műveletek fokozatos megszüntetése

Következtetések és ajánlások

A külső fellépések garanciaalapja

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség

| A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI | A BIZOTTSÁG VÁLASZAI |
| --- | --- |
| BEVEZETÉS |
| 11.1. | A Közösség banki tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi eszközei a következők: |

A SZÁMVEVŐSZÉK ÉSZREVÉTELEI

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

BEVEZETÉS

11.1.

A Közösség banki tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi eszközei a következők:

| — | költségvetési forrásokból vagy hitelalapokból nyújtott hitelek, és ezek részeként kockázatitőke-műveletek (1), |
| --- | --- |

—

költségvetési forrásokból vagy hitelalapokból nyújtott hitelek, és ezek részeként kockázatitőke-műveletek (1),

| — | költségvetési alapokból nyújtott kamattámogatások, |
| --- | --- |

—

költségvetési alapokból nyújtott kamattámogatások,

| — | garanciák felvett kölcsönökre és harmadik felek által nyújtott hitelekre, beleértve a külső fellépések garanciaalapját, |
| --- | --- |

—

garanciák felvett kölcsönökre és harmadik felek által nyújtott hitelekre, beleértve a külső fellépések garanciaalapját,

| — | részesedés közhasznú szervezetekben (2), és |
| --- | --- |

—

részesedés közhasznú szervezetekben (2), és

| — | részvétel egyedi műveletekben, például kockázati tőke rendelkezésre bocsátásában. |
| --- | --- |

—

részvétel egyedi műveletekben, például kockázati tőke rendelkezésre bocsátásában.

| 11.2. | Ezeket a pénzügyi eszközöket mind a tagállamokban, mind pedig – még jelentősebb mértékben – a külpolitika keretében az Unión kívül használják fel. Fő céljaik közé tartozik a gazdasági fejlődés fellendítése, az infrastruktúra fejlesztése, valamint főként kis- és középvállalkozásoknál (KKV-k) a finanszírozáshoz való hozzáférésük javítására irányuló intézkedések révén munkahelyek teremtése. A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség hasonló műveletekben érintett. |
| --- | --- |

11.2.

Ezeket a pénzügyi eszközöket mind a tagállamokban, mind pedig – még jelentősebb mértékben – a külpolitika keretében az Unión kívül használják fel. Fő céljaik közé tartozik a gazdasági fejlődés fellendítése, az infrastruktúra fejlesztése, valamint főként kis- és középvállalkozásoknál (KKV-k) a finanszírozáshoz való hozzáférésük javítására irányuló intézkedések révén munkahelyek teremtése. A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség hasonló műveletekben érintett.

| 11.3. | A számvevőszéki ellenőrzés a kockázatitőke-műveletek fokozatos megszüntetésére, a külső fellépések garanciaalapjának működésére, valamint a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK f. a.) tevékenységeire terjedt ki. |
| --- | --- |

11.3.

A számvevőszéki ellenőrzés a kockázatitőke-műveletek fokozatos megszüntetésére, a külső fellépések garanciaalapjának működésére, valamint a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK f. a.) tevékenységeire terjedt ki.

AZ EBA-VAL KÖTÖTT HÁROMOLDALÚ MEGÁLLAPODÁS

| 11.4. | Az Európai Számvevőszék először 2001-ben kötött háromoldalú megállapodást az Európai Beruházási Alappal (EBA) és az Európai Bizottsággal. A megállapodást a Számvevőszék folytatólagosan további két évre, 2005 szeptemberéig meghosszabbította. A megállapodás 2. cikke előírja, hogy a Közösség EBA-ban jegyzett tőkéjének számvevőszéki ellenőrzése céljából az EBA ellenőrző testületének hozzáférést kell biztosítania a saját és a külső ellenőrök jelentéseihez, valamint minden, a számvevőszéki ellenőrzés szempontjából lényeges munkadokumentumhoz. Az EBA ellenőrző testülete azonban a 2005. június 10-i ülésén elutasította a munkadokumentumokhoz való ellenőri hozzáférést, ezért a Számvevőszék úgy döntött, hogy a megállapodást 2005 szeptembere után nem hosszabbítja meg. |
| --- | --- |

11.4.

Az Európai Számvevőszék először 2001-ben kötött háromoldalú megállapodást az Európai Beruházási Alappal (EBA) és az Európai Bizottsággal. A megállapodást a Számvevőszék folytatólagosan további két évre, 2005 szeptemberéig meghosszabbította. A megállapodás 2. cikke előírja, hogy a Közösség EBA-ban jegyzett tőkéjének számvevőszéki ellenőrzése céljából az EBA ellenőrző testületének hozzáférést kell biztosítania a saját és a külső ellenőrök jelentéseihez, valamint minden, a számvevőszéki ellenőrzés szempontjából lényeges munkadokumentumhoz. Az EBA ellenőrző testülete azonban a 2005. június 10-i ülésén elutasította a munkadokumentumokhoz való ellenőri hozzáférést, ezért a Számvevőszék úgy döntött, hogy a megállapodást 2005 szeptembere után nem hosszabbítja meg.

| 11.4. | A háromoldalú megállapodásnak a 11.5. pontban említett újratárgyalása során felmerült, hogy további információra lehet szükség. |
| --- | --- |

11.4.

A háromoldalú megállapodásnak a 11.5. pontban említett újratárgyalása során felmerült, hogy további információra lehet szükség.

| 11.5. | Az Európai Számvevőszék (ECA) elnöke 2005 júniusában levelet küldött az EBA-nak, amelyben kifejezte a Számvevőszék azon szándékát, hogy újratárgyalja a megállapodást. A tárgyalások az EBA-val és a Bizottsággal 2006 júliusában még folyamatban voltak. |
| --- | --- |

11.5.

Az Európai Számvevőszék (ECA) elnöke 2005 júniusában levelet küldött az EBA-nak, amelyben kifejezte a Számvevőszék azon szándékát, hogy újratárgyalja a megállapodást. A tárgyalások az EBA-val és a Bizottsággal 2006 júliusában még folyamatban voltak.

A KOCKÁZATITŐKE-MŰVELETEK FOKOZATOS MEGSZÜNTETÉSE

Előzmények

| 11.6. | Az Unió többféle kockázatitőke-műveletben is részt vett, ám az utóbbi években a programok befejeződésével egyes tőkeműveletek fokozatosan felszámolásra kerültek. A támogatások és hitelek visszafizetése során bizonyos időkorlátokat és feltételeket be kellett tartani. A számvevőszéki ellenőrzés öt kockázatitőke-műveletre terjedt ki, ezeket a EuropeAid Együttműködési Hivatal (DG AIDCO), az Információs Társadalmi és Média-főigazgatóság (DG INFSO), illetve a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) kezelte. Az ellenőrzött műveletek rendezetlen állományát a
  11.1. táblázat
  mutatja. A Számvevőszék az utóbbi néhány évben állandó egyeztetési és értékelési problémákat állapított meg, valamint azt, hogy a Bizottság elmulasztotta a felmerülő problémák kezelését (3). A jelen ellenőrzés annak megállapítására irányult, hogy a Bizottság megfelelően intézkedett-e a műveletek fokozatos megszüntetésének felügyeletét és a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét illetően, valamint hogy a pénzügyi beszámolók vonatkozó tételei teljesek és megbízhatóak-e. |
| --- | --- |

11.6.

Az Unió többféle kockázatitőke-műveletben is részt vett, ám az utóbbi években a programok befejeződésével egyes tőkeműveletek fokozatosan felszámolásra kerültek. A támogatások és hitelek visszafizetése során bizonyos időkorlátokat és feltételeket be kellett tartani. A számvevőszéki ellenőrzés öt kockázatitőke-műveletre terjedt ki, ezeket a EuropeAid Együttműködési Hivatal (DG AIDCO), az Információs Társadalmi és Média-főigazgatóság (DG INFSO), illetve a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) kezelte. Az ellenőrzött műveletek rendezetlen állományát a
  11.1. táblázat
  mutatja. A Számvevőszék az utóbbi néhány évben állandó egyeztetési és értékelési problémákat állapított meg, valamint azt, hogy a Bizottság elmulasztotta a felmerülő problémák kezelését (3). A jelen ellenőrzés annak megállapítására irányult, hogy a Bizottság megfelelően intézkedett-e a műveletek fokozatos megszüntetésének felügyeletét és a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét illetően, valamint hogy a pénzügyi beszámolók vonatkozó tételei teljesek és megbízhatóak-e.

11.1. táblázat – Az ellenőrzött kockázatitőke–műveletek áttekintése

| (millió EUR) |
| --- |
| Intézkedés | Összes kifizetés | Eszközök a mérlegben | Értékhelyesbítések a mérlegben |
| 2005.12.31-ig | 2004.12.31. | 2005.12.31. | 2004.12.31. | 2005.12.31. |
| ECIP (Európai Közösség Beruházási Partnerei) | 224,2 | 63,66 | 51,19 | –38,88 | –8,9 |
| MEDIA II | 302,3 (4) | 41,66 | 36,53 | –28,07 | –24,53 |
| Venture consort | 10,2 | 1,49 | 0,77 | –1,49 | –0,77 |
| Eurotech Capital Program | 9,5 | 1,63 | 0,46 | –1,63 | –0,46 |
| Joint Venture Program | 10,3 | 5,76 | 4,41 | –5,76 | –4,41 |

(millió EUR)

Intézkedés

Összes kifizetés

Eszközök a mérlegben

Értékhelyesbítések a mérlegben

2005.12.31-ig

2004.12.31.

2005.12.31.

2004.12.31.

2005.12.31.

ECIP (Európai Közösség Beruházási Partnerei)

224,2

63,66

51,19

–38,88

–8,9

MEDIA II

302,3 (4)

41,66

36,53

–28,07

–24,53

Venture consort

10,2

1,49

0,77

–1,49

–0,77

Eurotech Capital Program

9,5

1,63

0,46

–1,63

–0,46

Joint Venture Program

10,3

5,76

4,41

–5,76

–4,41

Az Európai Közösség Befektetési Partnerei (ECIP)

| 11.7. | Az ECIP program közös vállalatok létrehozását támogatta Ázsia, Latin-Amerika, a Földközi-tenger térsége és Dél-Afrika fejlődő piacain. Az ECIP-re fordított összes kifizetés 224,2 millió EUR-t tett ki. Mivel az ECIP-programot 1999-ben leállították, a két technikai segítségnyújtási egység, amelyekre a Bizottság a műveletek adminisztratív teendőit és pénzügyi irányítását bízta, 2000 végére (5) befejezte működését. A szerződések kezelését illetően a Bizottság ugyanakkor 2005 szeptemberéig – amikor is a DG AIDCO-n belül külön egység kezdte meg működését – a program lezárásában nem tett jelentős előrelépést. Ez az egység, amelynek helyre kellett állítania az adatbázist, különböző források alapján 1 843 függőben lévő ügyet tárt fel, ám mivel a megelőző ötéves időszak során a tevékenységeket nem felügyelték, az adatok megbízhatósága és teljessége nem biztosított. 2005 végén a legnagyobb problémát jelentő aktákból 1 276 még mindig lezáratlan volt. Számos akta esetében kulcsfontosságú pénzügyi információk hiányoztak. A számvevőszéki ellenőrzés feltárta, hogy nem követtek nyomon sok évvel korábban tévesen utalt, 207 000 EUR összegű kifizetéseket (6), és hogy a beszedési utalványokat vagy nem követték nyomon (4 millió EUR összegben) vagy ki sem állították (62,3 millió EUR esetében). A DG AIDCO külön egységének 2006. márciusi becslése szerint 21 millió EUR-t tesznek ki a behajtatlan összegek. |
| --- | --- |

11.7.

Az ECIP program közös vállalatok létrehozását támogatta Ázsia, Latin-Amerika, a Földközi-tenger térsége és Dél-Afrika fejlődő piacain. Az ECIP-re fordított összes kifizetés 224,2 millió EUR-t tett ki. Mivel az ECIP-programot 1999-ben leállították, a két technikai segítségnyújtási egység, amelyekre a Bizottság a műveletek adminisztratív teendőit és pénzügyi irányítását bízta, 2000 végére (5) befejezte működését. A szerződések kezelését illetően a Bizottság ugyanakkor 2005 szeptemberéig – amikor is a DG AIDCO-n belül külön egység kezdte meg működését – a program lezárásában nem tett jelentős előrelépést. Ez az egység, amelynek helyre kellett állítania az adatbázist, különböző források alapján 1 843 függőben lévő ügyet tárt fel, ám mivel a megelőző ötéves időszak során a tevékenységeket nem felügyelték, az adatok megbízhatósága és teljessége nem biztosított. 2005 végén a legnagyobb problémát jelentő aktákból 1 276 még mindig lezáratlan volt. Számos akta esetében kulcsfontosságú pénzügyi információk hiányoztak. A számvevőszéki ellenőrzés feltárta, hogy nem követtek nyomon sok évvel korábban tévesen utalt, 207 000 EUR összegű kifizetéseket (6), és hogy a beszedési utalványokat vagy nem követték nyomon (4 millió EUR összegben) vagy ki sem állították (62,3 millió EUR esetében). A DG AIDCO külön egységének 2006. márciusi becslése szerint 21 millió EUR-t tesznek ki a behajtatlan összegek.

| 11.7. | A Bizottság elismeri, hogy az ECIP-program felszámolására – különösen a 2001–2004-es időszakban – nem fordítottak elegendő figyelmet, és ez a helyzet a mai napig érezhető a pénzügyi kimutatások megbízhatósága és teljessége tekintetében. Mindazonáltal a EuropeAid külön egységének felállítása előtt történtek intézkedések az ECIP-akták lezárása érdekében. |
| --- | --- |

11.7.

A Bizottság elismeri, hogy az ECIP-program felszámolására – különösen a 2001–2004-es időszakban – nem fordítottak elegendő figyelmet, és ez a helyzet a mai napig érezhető a pénzügyi kimutatások megbízhatósága és teljessége tekintetében. Mindazonáltal a EuropeAid külön egységének felállítása előtt történtek intézkedések az ECIP-akták lezárása érdekében.

Az ECIP-program ellenőrzése ma már rendszeres és megfelelő. 2006. május 31-én még 800 ECIP-művelet feldolgozása volt hátra, de az előrejelzések szerint 2006 végéig valamennyi akta ellenőrzése lezárul. A Bizottság akkor teljes és megbízható pénzügyi kimutatásokat tud majd bemutatni.

A MEDIA program

| 11.8. | A MEDIA programok (7) célja az európai audiovizuális ipar fellendítése. A MEDIA II program, amelynek fokozatos megszüntetése jelenleg folyamatban van, az 1995. július 10-i 95/563/EK tanácsi határozattal (8) jött létre. A programra összesen 302,3 millió EUR-t fordítottak, ebből 130,3 millió EUR hitelekre vagy feltételesen visszafizetendő előlegekre, 149,6 millió EUR pedig támogatásokra állt rendelkezésre, illetve a fennmaradó összegből a program horizontális akcióit (MEDIA Desks, műszaki segítségnyújtási hivatalok költségei...) finanszírozták. 2005 végére a folyamatban levő előfinanszírozási kifizetések összege elérte a 48,6 millió EUR-t; ebből 6,9 millió EUR-t támogatássá minősítettek, 10,4 millió EUR értékben beszedési utalványokat bocsátottak ki, illetve 31,3 millió EUR-t követelésként soroltak be. |
| --- | --- |

11.8.

A MEDIA programok (7) célja az európai audiovizuális ipar fellendítése. A MEDIA II program, amelynek fokozatos megszüntetése jelenleg folyamatban van, az 1995. július 10-i 95/563/EK tanácsi határozattal (8) jött létre. A programra összesen 302,3 millió EUR-t fordítottak, ebből 130,3 millió EUR hitelekre vagy feltételesen visszafizetendő előlegekre, 149,6 millió EUR pedig támogatásokra állt rendelkezésre, illetve a fennmaradó összegből a program horizontális akcióit (MEDIA Desks, műszaki segítségnyújtási hivatalok költségei...) finanszírozták. 2005 végére a folyamatban levő előfinanszírozási kifizetések összege elérte a 48,6 millió EUR-t; ebből 6,9 millió EUR-t támogatássá minősítettek, 10,4 millió EUR értékben beszedési utalványokat bocsátottak ki, illetve 31,3 millió EUR-t követelésként soroltak be.

| 11.9. | A program keretében az audiovizuális iparnak nyújtott hitelekre és támogatásokra különösen összetett feltételek vonatkoznak, amelyek hosszú időn át tartó állandó felügyeletet írnak elő. Amennyiben például egy projektet egy bizonyos időn belül nem kezdtek meg vagy leállítottak, a felvett hitel 25 %-át vissza kellett fizetni. Ha viszont a projektet három éven belül megkezdték, akkor a hitel teljes összege járt. Ezen feltételek betartását azonban a Bizottság sosem ellenőrizte. 2005 végéig (9) a Media II programot a Bizottság nevében a Technikai Segítségnyújtási Hivatal (TSH) igazgatta. A Számvevőszék a 2001 előtti pénzügyi műveletekkel kapcsolatban megállapította, hogy a Bizottság szolgálatai nem rendelkeztek a program részletes számviteli információival, és külön hitelesítő záradék sem készült a pénzügyi műveletekről. A nemrégiben végrehajtott ügyletek esetében a dokumentáció gyakran hiányos volt és a nyomon követés sem volt megfelelő, ami egyes esetekben ahhoz vezetett, hogy nem bocsátották ki időben (10) a beszedési utalványokat. |
| --- | --- |

11.9.

A program keretében az audiovizuális iparnak nyújtott hitelekre és támogatásokra különösen összetett feltételek vonatkoznak, amelyek hosszú időn át tartó állandó felügyeletet írnak elő. Amennyiben például egy projektet egy bizonyos időn belül nem kezdtek meg vagy leállítottak, a felvett hitel 25 %-át vissza kellett fizetni. Ha viszont a projektet három éven belül megkezdték, akkor a hitel teljes összege járt. Ezen feltételek betartását azonban a Bizottság sosem ellenőrizte. 2005 végéig (9) a Media II programot a Bizottság nevében a Technikai Segítségnyújtási Hivatal (TSH) igazgatta. A Számvevőszék a 2001 előtti pénzügyi műveletekkel kapcsolatban megállapította, hogy a Bizottság szolgálatai nem rendelkeztek a program részletes számviteli információival, és külön hitelesítő záradék sem készült a pénzügyi műveletekről. A nemrégiben végrehajtott ügyletek esetében a dokumentáció gyakran hiányos volt és a nyomon követés sem volt megfelelő, ami egyes esetekben ahhoz vezetett, hogy nem bocsátották ki időben (10) a beszedési utalványokat.

| 11.9. | Az egyes esetekben tapasztalható késedelmek ellenére a Technikai Segítségnyújtási Hivatal (TSH) a Bizottság felügyelete mellett nyomon követte a projekteket a fejlesztési támogatásokról szóló megállapodások hároméves futamideje alatt. |
| --- | --- |

11.9.

Az egyes esetekben tapasztalható késedelmek ellenére a Technikai Segítségnyújtási Hivatal (TSH) a Bizottság felügyelete mellett nyomon követte a projekteket a fejlesztési támogatásokról szóló megállapodások hároméves futamideje alatt.

Miután a MEDIA-program aktáit 2006. január 1-jén átvette az új Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynökség (OAKÜ), a TSH, valamint a Bizottság kezelésében levő akták is átadásra kerültek.

A korábbi szerkezeti hiányosságok csak azután oldódtak meg, hogy a MEDIA-programhoz tartozó aktákat átvette az ügynökség.

A DG ECFIN által kezelt kockázatitőke-műveletek fokozatos megszüntetése

| 11.10. | Az Unió által összesen körülbelül 30 millió EUR-val támogatott három kockázatitőke-befektetési program célja, hogy sokat ígérő, de kockázatos piaci szegmensekbe történő befektetéseket ösztönözzön. Az ellenőrzés hiányosságokat tárt fel a programok korábbi irányításában, nyomon követésében és lezárásában: gondok adódtak a bevételek kezelésével kapcsolatban, nem került sor a befektetések értékelésére, fennakadások voltak megfigyelhetők a felügyeleti és beszámolási folyamatokban, és késedelmet szenvedett a dokumentumok lezárása. Ezért lehetetlen volt bizonyosságot szerezni arról, hogy megfelelő volt-e a pénzügyi irányítás, hogy szem előtt tartották-e a Közösség pénzügyi érdekeit, és hogy pontosak-e az Unió pénzügyi beszámolójában szereplő összegek. A DG ECFIN belső ellenőrzési részlege (IAC) is ugyanerre a következtetésre jutott korábbi, 2005-ben folytatott ellenőrzése során. |
| --- | --- |

11.10.

Az Unió által összesen körülbelül 30 millió EUR-val támogatott három kockázatitőke-befektetési program célja, hogy sokat ígérő, de kockázatos piaci szegmensekbe történő befektetéseket ösztönözzön. Az ellenőrzés hiányosságokat tárt fel a programok korábbi irányításában, nyomon követésében és lezárásában: gondok adódtak a bevételek kezelésével kapcsolatban, nem került sor a befektetések értékelésére, fennakadások voltak megfigyelhetők a felügyeleti és beszámolási folyamatokban, és késedelmet szenvedett a dokumentumok lezárása. Ezért lehetetlen volt bizonyosságot szerezni arról, hogy megfelelő volt-e a pénzügyi irányítás, hogy szem előtt tartották-e a Közösség pénzügyi érdekeit, és hogy pontosak-e az Unió pénzügyi beszámolójában szereplő összegek. A DG ECFIN belső ellenőrzési részlege (IAC) is ugyanerre a következtetésre jutott korábbi, 2005-ben folytatott ellenőrzése során.

| 11.10. | A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság belső ellenőrzési részlege által (IAC) 2005 júliusában lefolytatott ellenőrzést követően a hátralévő akták (az összesen 91 aktából 2005 végén csupán 14 maradt lezáratlan) lezárására mindhárom befektetési eszközre vonatkozóan proaktív és általános zárási stratégia van érvényben. E politikának köszönhetően 2006-ban további akták lezárására került sor. Néhány, szám szerint hét aktát a szerződések lejárati ideje miatt 2012-ig nem lehet lezárni. |
| --- | --- |

11.10.

A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság belső ellenőrzési részlege által (IAC) 2005 júliusában lefolytatott ellenőrzést követően a hátralévő akták (az összesen 91 aktából 2005 végén csupán 14 maradt lezáratlan) lezárására mindhárom befektetési eszközre vonatkozóan proaktív és általános zárási stratégia van érvényben. E politikának köszönhetően 2006-ban további akták lezárására került sor. Néhány, szám szerint hét aktát a szerződések lejárati ideje miatt 2012-ig nem lehet lezárni.

A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság belső ellenőrzési részlege által lefolytatott pénzügyi ellenőrzést követően meghatározott cselekvési terv tükrében úgy ítéli meg, hogy a tavaly végrehajtott különböző ellenőrzések alapján a három programmal kapcsolatos számadatok pontossága és teljessége tekintetében kellő bizonyossággal rendelkezik.

Következtetések és ajánlások

| 11.11. | Eltekintve attól, hogy a különböző programok összetettek voltak, a Bizottság soha nem bocsátott rendelkezésre elegendő kapacitást ahhoz, hogy ezeket az intézkedéseket hosszú távon eredményesen irányítsa. A Bizottság ugyan vezetett be kiigazító intézkedéseket, az ellenőrzés azonban – csakúgy, mint a Számvevőszék korábbi észrevételei (a MEDIA II program kivételével) – visszatérő felügyeleti hiányosságokat állapított meg, valamint azt, hogy a Bizottság korábban nem védte meg a Közösség pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

11.11.

Eltekintve attól, hogy a különböző programok összetettek voltak, a Bizottság soha nem bocsátott rendelkezésre elegendő kapacitást ahhoz, hogy ezeket az intézkedéseket hosszú távon eredményesen irányítsa. A Bizottság ugyan vezetett be kiigazító intézkedéseket, az ellenőrzés azonban – csakúgy, mint a Számvevőszék korábbi észrevételei (a MEDIA II program kivételével) – visszatérő felügyeleti hiányosságokat állapított meg, valamint azt, hogy a Bizottság korábban nem védte meg a Közösség pénzügyi érdekeit.

| 11.11. | A Bizottság úgy véli, hogy az ECIP-program nyomon követése immáron rendszeres és megfelelő, és a jelenlegi előrejelzések szerint valamennyi akta feldolgozása 2006 végéig lezárul. A Bizottság akkor teljes és megbízható pénzügyi kimutatásokat tud majd bemutatni. |
| --- | --- |

11.11.

A Bizottság úgy véli, hogy az ECIP-program nyomon követése immáron rendszeres és megfelelő, és a jelenlegi előrejelzések szerint valamennyi akta feldolgozása 2006 végéig lezárul. A Bizottság akkor teljes és megbízható pénzügyi kimutatásokat tud majd bemutatni.

| 11.12. | A pénzügyi beszámoló ECIP és MEDIA II programokra vonatkozó tételei nem nyújtanak sem teljes, sem megbízható értékelést a Bizottság mérlegében szereplő eszközökről. Az ECIP esetében a tételes elszámolást még el kell végezni. |
| --- | --- |

11.12.

A pénzügyi beszámoló ECIP és MEDIA II programokra vonatkozó tételei nem nyújtanak sem teljes, sem megbízható értékelést a Bizottság mérlegében szereplő eszközökről. Az ECIP esetében a tételes elszámolást még el kell végezni.

| 11.12. | A MEDIA II. program irányítási módja nem tette lehetővé a végrehajtási ügyletek részletes könyvelését. |
| --- | --- |

11.12.

A MEDIA II. program irányítási módja nem tette lehetővé a végrehajtási ügyletek részletes könyvelését.

2005. március óta jelentős mértékű elszámolásra került sor az ECIP vonatkozásában, ami várhatóan nagyrészt 2006 vége előtt befejeződik.

| 11.13. | A Számvevőszék javaslatai a következők: |
| --- | --- |

11.13.

A Számvevőszék javaslatai a következők:

| 11.13. | |
| --- | --- |

11.13.

| — | a beszedési utalványokat a behajtandó összeg megállapítása után azonnal ki kell állítani. A kifizetéseket ki kell igazítani a behajtandó összegekkel, az akták lezárását pedig a belső felügyelet javításával, azaz heti és havi célok kitűzésével kell felgyorsítani, és javítani kell a fokozatos megszüntetési eljárást, |
| --- | --- |

—

a beszedési utalványokat a behajtandó összeg megállapítása után azonnal ki kell állítani. A kifizetéseket ki kell igazítani a behajtandó összegekkel, az akták lezárását pedig a belső felügyelet javításával, azaz heti és havi célok kitűzésével kell felgyorsítani, és javítani kell a fokozatos megszüntetési eljárást,

| — | A Bizottság egyetért azzal, hogy a behajtandó összegeket le kell vonni a kifizetésekből. A EuropeAid már most hetente összeméri a teljesítményt a célkitűzéssel, tehát úgy véli, hogy a jelenlegi fokozatos megszüntetési eljárás megfelelő. |
| --- | --- |

—

A EuropeAid már most hetente összeméri a teljesítményt a célkitűzéssel, tehát úgy véli, hogy a jelenlegi fokozatos megszüntetési eljárás megfelelő.

| — | ami a MEDIA II program fokozatos megszüntetését illeti, lépéseket kell tenni egy átfogó terv kidolgozására a felszámolási eljárás felgyorsításához. A felügyeleti eljárás egy részét (11) még racionalizáltabbá lehet tenni. Meg kell fontolni, hogy sor kerüljön-e helyszíni ellenőrzésekre az ismétlődő problémák helyszínen történő megoldásához, |
| --- | --- |

—

ami a MEDIA II program fokozatos megszüntetését illeti, lépéseket kell tenni egy átfogó terv kidolgozására a felszámolási eljárás felgyorsításához. A felügyeleti eljárás egy részét (11) még racionalizáltabbá lehet tenni. Meg kell fontolni, hogy sor kerüljön-e helyszíni ellenőrzésekre az ismétlődő problémák helyszínen történő megoldásához,

| — | Az OAKÜ az oktatási, audiovizuális és kulturális területek összevonása után átvette a TSH-tól a Bizottsághoz áthelyezett, valamint a Bizottságtól közvetlenül átadott aktákat. Az ügynökség az elkészített leltár alapján meghatározza majd a MEDIA II akták lezárásának eljárásait és szakaszait, ezeket egyezteti az Információstársadalmi és Médiaügyi Főigazgatósággal, amely a MEDIA-programok tekintetében az ügynökség partner-főigazgatósága. |
| --- | --- |

—

Az OAKÜ az oktatási, audiovizuális és kulturális területek összevonása után átvette a TSH-tól a Bizottsághoz áthelyezett, valamint a Bizottságtól közvetlenül átadott aktákat. Az ügynökség az elkészített leltár alapján meghatározza majd a MEDIA II akták lezárásának eljárásait és szakaszait, ezeket egyezteti az Információstársadalmi és Médiaügyi Főigazgatósággal, amely a MEDIA-programok tekintetében az ügynökség partner-főigazgatósága.

| — | mivel az ellenőrzés ismét megerősítette a múltban már megállapított, a Közösség számára jelentős pénzügyi veszteségeket okozó adminisztratív hiányosságokat (a MEDIA II program kivételével), a Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy milyen intézkedések lennének megfelelőek. |
| --- | --- |

—

mivel az ellenőrzés ismét megerősítette a múltban már megállapított, a Közösség számára jelentős pénzügyi veszteségeket okozó adminisztratív hiányosságokat (a MEDIA II program kivételével), a Bizottságnak meg kell fontolnia, hogy milyen intézkedések lennének megfelelőek.

| — | A Bizottság 2005 márciusa óta megfelelő intézkedéseket tett az ECIP felszámolására, s azóta jelentős előrelépés történt e téren. Az összes egyedi ECIP-intézkedés várhatóan 2006 végéig lezárásra kerül, így az ECIP 2007-ben megszüntethető, a számlák pedig lezárhatók. |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2005 márciusa óta megfelelő intézkedéseket tett az ECIP felszámolására, s azóta jelentős előrelépés történt e téren. Az összes egyedi ECIP-intézkedés várhatóan 2006 végéig lezárásra kerül, így az ECIP 2007-ben megszüntethető, a számlák pedig lezárhatók.

A KÜLSŐ FELLÉPÉSEK GARANCIAALAPJA

| 11.14. | A harmadik országok számára hiteleket nyújtó külső fellépések garanciaalapjának (12) („az Alap”) célja, hogy a kedvezményezett nem teljesítése esetén kifizesse a Közösség hitelezőit (13) és megakadályozza a Közösség költségvetéséből történő közvetlen pénzlehívásokat. A DG ECFIN végzi az alap adminisztratív kezelését, az EBB pedig a pénzgazdálkodásért (14) felel. 2005. december 31-én az Alap (ideiglenes) forrásai 1 323,9 millió EUR-t tettek ki. |
| --- | --- |

11.14.

A harmadik országok számára hiteleket nyújtó külső fellépések garanciaalapjának (12) („az Alap”) célja, hogy a kedvezményezett nem teljesítése esetén kifizesse a Közösség hitelezőit (13) és megakadályozza a Közösség költségvetéséből történő közvetlen pénzlehívásokat. A DG ECFIN végzi az alap adminisztratív kezelését, az EBB pedig a pénzgazdálkodásért (14) felel. 2005. december 31-én az Alap (ideiglenes) forrásai 1 323,9 millió EUR-t tettek ki.

| 11.15. | A Számvevőszék úgy találta, hogy a garanciaalapot 2005-ben megfelelő módon irányították. 2005-ben az Alapból nem hívtak le garanciát. |
| --- | --- |

11.15.

A Számvevőszék úgy találta, hogy a garanciaalapot 2005-ben megfelelő módon irányították. 2005-ben az Alapból nem hívtak le garanciát.

A FELSZÁMOLÁS ALATT ÁLLÓ EURÓPAI SZÉN- ÉS ACÉLKÖZÖSSÉG

| 11.16. | 2002. július 23-án lejárt az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés. A Szén- és Acélközösség eszközeit és forrásait az Európai Közösségnek adta át (15). A Számvevőszék ellenőrzésének célja az volt, hogy ésszerű bizonyosságot szerezzen az elszámolások megbízhatóságáról és a felszámolás alatt álló Szén- és Acélközösségre vonatkozó szabályok betartásáról. |
| --- | --- |

11.16.

2002. július 23-án lejárt az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés. A Szén- és Acélközösség eszközeit és forrásait az Európai Közösségnek adta át (15). A Számvevőszék ellenőrzésének célja az volt, hogy ésszerű bizonyosságot szerezzen az elszámolások megbízhatóságáról és a felszámolás alatt álló Szén- és Acélközösségre vonatkozó szabályok betartásáról.

| 11.17. | A befektetési stratégia 2005-ben egyelőre nem tudta megvalósítani a portfólió futamidő szerinti megoszlására vonatkozóan javasolt célt (16), és állandó likviditástöbblet volt tapasztalható. |
| --- | --- |

11.17.

A befektetési stratégia 2005-ben egyelőre nem tudta megvalósítani a portfólió futamidő szerinti megoszlására vonatkozóan javasolt célt (16), és állandó likviditástöbblet volt tapasztalható.

| 11.17. | A célszerkezetet 2004-ben azért módosítottuk, hogy a tanácsi határozatban meghatározott pénzügyi iránymutatásokhoz igazítsuk. A kiigazítás a futamidő meghosszabbításával valósult meg, melynek során jelentős mennyiségű rövid távú befektetést hosszú távú befektetésre váltottak. |
| --- | --- |

11.17.

A célszerkezetet 2004-ben azért módosítottuk, hogy a tanácsi határozatban meghatározott pénzügyi iránymutatásokhoz igazítsuk. A kiigazítás a futamidő meghosszabbításával valósult meg, melynek során jelentős mennyiségű rövid távú befektetést hosszú távú befektetésre váltottak.

Az általában véve alacsony kamatlábúnak tartott környezetben el kellett kerülni annak kockázatát, hogy a portfolió nagyobb része minden korábbinál alacsonyabb kamatlábú hosszú távú befektetésből álljon, vagy likviditástöbblet alakuljon ki. Ennek kezelésére objektív mutatók alapján hosszú távú befektetések fokozatos megvalósítását célzó stratégiát dolgoztunk ki. A stratégia végrehajtása folyamatban van.

| 11.18. | A DG ECFIN 2005-ben határozatot fogadott el az Eurotunnel részvények és a korábbi átszervezés során szerzett hátrasorolt kötelezettségek (17) fennmaradó részének eladásáról. Az eszközök eladása azonban az évnek azon időszakában történt, amikor az ártartomány a legalacsonyabb volt. A veszteség a részvények esetében 34,4 millió EUR, a hátrasorolt kötelezettségek esetében pedig 4,6 millió EUR volt. |
| --- | --- |

11.18.

A DG ECFIN 2005-ben határozatot fogadott el az Eurotunnel részvények és a korábbi átszervezés során szerzett hátrasorolt kötelezettségek (17) fennmaradó részének eladásáról. Az eszközök eladása azonban az évnek azon időszakában történt, amikor az ártartomány a legalacsonyabb volt. A veszteség a részvények esetében 34,4 millió EUR, a hátrasorolt kötelezettségek esetében pedig 4,6 millió EUR volt.

| 11.18. | A Bizottság folyamatos tőkekivonási stratégiája értelmében határozott a Számvevőszék által említett eszközök eladásáról. Az eszközök nem feleltek meg az ESZAK általános befektetési feltételeinek, beszerzésük a portfolió korábbi átalakításának, nem önként hozott befektetési döntésnek volt az eredménye. A 2005-ös értékesítés tehát csak az utolsó ügylet volt a sorban. |
| --- | --- |

11.18.

A Bizottság folyamatos tőkekivonási stratégiája értelmében határozott a Számvevőszék által említett eszközök eladásáról. Az eszközök nem feleltek meg az ESZAK általános befektetési feltételeinek, beszerzésük a portfolió korábbi átalakításának, nem önként hozott befektetési döntésnek volt az eredménye. A 2005-ös értékesítés tehát csak az utolsó ügylet volt a sorban.

2005 tavaszán az eszközök kereskedésében leginkább érintett bankok úgy ítélték meg, hogy a portfolió további átalakításakor mind a részvények, mind a hátrasorolt kötelezettségek alsóbb osztályai esetében számottevően csökkennének az árak. Az érintett társaság életképessé tétele érdekében nagyobb adósság-részvény-csere volt várható, ami jelentősen tovább csökkentette volna a részvényárat. Ezért a még nagyobb veszteségek elkerülése végett óvatos intézkedésnek tűnt az értékesítést a 2005. április–júniusi árszinten realizálni. Egy olyan nem likvid piacon azonban, ahol kis számú az aktív résztvevő, az árakat az események irányítják, és igen bizonytalanok a várakozások.

A művelet hatása az 2005-ös eredménykimutatásra csak 1 millió euró volt, mivel a maradékot korábbi tartalékképzéssel, illetve értékhelyesbítéssel fedeztük.

| 11.19. | A Számvevőszék a Bizottság által még fel nem dolgozott szénkutatási projektek esetében 7,7 millió EUR összegű elmaradást állapított meg. Ez negatív hatással volt a likviditásmenedzsmentre. A Számvevőszék azt is megállapította, hogy hiányos volt a fennálló kötelezettségvállalások nyomon követése, különösen a végrehajtási határidő lejártának tekintetében. |
| --- | --- |

11.19.

A Számvevőszék a Bizottság által még fel nem dolgozott szénkutatási projektek esetében 7,7 millió EUR összegű elmaradást állapított meg. Ez negatív hatással volt a likviditásmenedzsmentre. A Számvevőszék azt is megállapította, hogy hiányos volt a fennálló kötelezettségvállalások nyomon követése, különösen a végrehajtási határidő lejártának tekintetében.

| 11.19. | Az ESZAK szénkutatási projektjeit illetően a Bizottság megkezdte az elmaradás felszámolásához szükséges intézkedések végrehajtását. Azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyeknek túllépték a végső esedékességét, 2006. április 6-ig lezártuk. |
| --- | --- |

11.19.

Az ESZAK szénkutatási projektjeit illetően a Bizottság megkezdte az elmaradás felszámolásához szükséges intézkedések végrehajtását. Azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyeknek túllépték a végső esedékességét, 2006. április 6-ig lezártuk.

| 11.20. | Az IT-hiányosságok sem szűntek meg, és az új számviteli rendszer 2005-re tervezett bevezetését a jelentős késedelem miatt 2006-ra kellett halasztani. Az ebből fakadó időhiány jelentős hatást gyakorolt a felszámolás alatt álló ESZAK-nál az automatizálásra és a számlaegyeztetésre, és késedelmet okozott az elszámolások elkészítésénél, illetve nem hatékony működéshez vezetett. |
| --- | --- |

11.20.

Az IT-hiányosságok sem szűntek meg, és az új számviteli rendszer 2005-re tervezett bevezetését a jelentős késedelem miatt 2006-ra kellett halasztani. Az ebből fakadó időhiány jelentős hatást gyakorolt a felszámolás alatt álló ESZAK-nál az automatizálásra és a számlaegyeztetésre, és késedelmet okozott az elszámolások elkészítésénél, illetve nem hatékony működéshez vezetett.

| 11.20. | Egy kivételével valamennyi korábban megállapított IT-hiányosságot megoldottunk. Az utolsó hiányosság (SWIFT összeomlás utáni helyreállítási terv) megoldásához megfelelő helyszínt kell kijelölni, és el kell végezni a szükséges infrastrukturális fejlesztéseket. Ez már folyamatban van, és a tervek szerint 2006-ban be is fejeződik. Az automatikus tűzoltó rendszert 2006-ban állítjuk üzembe az érintett szolgáltatás új helyén. |
| --- | --- |

11.20.

Egy kivételével valamennyi korábban megállapított IT-hiányosságot megoldottunk. Az utolsó hiányosság (SWIFT összeomlás utáni helyreállítási terv) megoldásához megfelelő helyszínt kell kijelölni, és el kell végezni a szükséges infrastrukturális fejlesztéseket. Ez már folyamatban van, és a tervek szerint 2006-ban be is fejeződik. Az automatikus tűzoltó rendszert 2006-ban állítjuk üzembe az érintett szolgáltatás új helyén.

Ami az új számviteli szoftvert illeti, az érintett alvállalkozó jócskán alulbecsülte a banki műveletek összefüggésében a sajátos követelmények kialakításához szükséges munkaterhet. Ez jelentős műveleti többletterhelést okozott, az elszámolás pontosságát azonban nem befolyásolta.

| 11.21. | Az ESZAK f. a. pénzügyi műveleteinek felszámolása megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, így a többéves pénzügyi előírásoknak is, bár a Számvevőszék megállapított bizonyos működési hiányosságokat (lásd 11.17–11.20. bekezdés). |
| --- | --- |

11.21.

Az ESZAK f. a. pénzügyi műveleteinek felszámolása megfelel a vonatkozó jogszabályoknak, így a többéves pénzügyi előírásoknak is, bár a Számvevőszék megállapított bizonyos működési hiányosságokat (lásd 11.17–11.20. bekezdés).

| 11.21. | A Bizottság a szabályoknak megfelelően folytatja az ESZAK f.a. felszámolását, és figyelemmel a 11.17., illetve a 11.18. pontokra adott válaszokra, nem tekinti helyénvalónak a működési hiányosságokra való hivatkozást. |
| --- | --- |

11.21.

A Bizottság a szabályoknak megfelelően folytatja az ESZAK f.a. felszámolását, és figyelemmel a 11.17., illetve a 11.18. pontokra adott válaszokra, nem tekinti helyénvalónak a működési hiányosságokra való hivatkozást.

---

(1)  A kockázati tőke magas kockázatú, de jó növekedési kilátásokkal rendelkező vállalkozásokba – például induló vállalkozásokba, kisvállalkozásokba és új technológiákba – történő befektetés.

(2)  Például az Európai Beruházási Alap (EBA) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD).

(3)  2004-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1.19. bekezdés és 1.1. táblázat; 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1.10. bekezdés és 1.1. táblázat; 2002-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 1.18–1.22. bekezdés; 2001-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentés, 9.20. bekezdés.

(4)  A teljes összegből 130,3 millió EUR kapcsolódott hitelekhez és feltételesen visszafizetendő előlegekhez.

(5)  A 2001. április 4-i 772/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 112., 2001.4.21., 1. o.) többek között előírta, hogy a Bizottság tegye meg a szükséges lépéseket az ECIP-projektek lezárása és felszámolása érdekében

(6)  Három esetben például a téves kifizetések összesen 207 000 EUR-t tettek ki. Ezek az összegek meghaladták az eredeti kötelezettségvállalásokat, és tévedésből rossz bankszámlára lettek befizetve. Az eredeti kötelezettségvállalásokat azért lehetett túllépni, mert csupán globális kötelezettségvállalások lettek rögzítve.

(7)  MEDIA I 1991–1996 (két eset kivételével majdnem lezárt; 2003 végén leírták az összes pénzügyi eszközt, azaz 26,7 millió EUR-t, és nem szándékoznak további behajtásokat eszközölni), MEDIA II 1996–2000 és MEDIA-plusz 2001–2006 (folyamatban).

(8)  HL C 321., 1995.12.30., 25. o.

(9)  2006. január 1-jétől a Bizottság új „Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Ügynöksége” felel az irányítási feladatokért és a program adminisztratív feladataiért.

(10)  32 vizsgált ügyletből 9 esetében, ezek becsült összértéke megközelítően 1,1 millió EUR. Ezek közül az egyik vitatott eset, amelyet 2003 óta nem követtek nyomon, körülbelül 1 millió EUR-t tesz ki.

(11)  Például emlékeztető levelek küldése.

(12)  A legutóbb a 2004. december 22-i 2273/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 396., 2004.12.31., 28. o.) módosított, 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 293., 1994.11.12., 1. o.).

(13)  Elsősorban az EBB-t, de ide tartoznak az Euratom külső hitelei és a harmadik országoknak nyújtott uniós makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) kölcsönök.

(14)  A legutóbb 2002. április 28-án és 2002. május 8-án módosított irányítási megállapodás az EIB és az Európai Közösség között.

(15)  Az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv (HL C 80., 2001.3.10., 67. o.).

(16)  A futamidő akkor jár le, amikor esedékessé válik a kötvény névértékének visszafizetése.

(17)  A hátrasorolt kötelezettség olyan tartozás, amelyre nincs fedezet vagy alacsonyabb prioritású. Hasonlít az alárendelt kölcsönhöz.

---

| 31.10.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 263/205 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 263/205

---

ÉVES JELENTÉS A 6., 7., 8. ÉS 9. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP (EFA) ÁLTAL TÁMOGATOTT TEVÉKENYSÉGEKRŐL

(2006/C 263/02)

---

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÉVES JELENTÉS MELLÉKLETEI

I MELLÉKLET

Pénzügyi információ az általános költségvetésről

TARTALOM

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

| 1. | A költségvetés eredete |
| --- | --- |

1.

A költségvetés eredete

| 2. | Jogi alap |
| --- | --- |

2.

Jogi alap

| 3. | A Szerződésekben és a költségvetési rendeletben rögzített költségvetési elvek |
| --- | --- |

3.

A Szerződésekben és a költségvetési rendeletben rögzített költségvetési elvek

| 4. | A költségvetés tartalma és szerkezete |
| --- | --- |

4.

A költségvetés tartalma és szerkezete

| 5. | A költségvetés finanszírozása (költségvetési bevételek) |
| --- | --- |

5.

A költségvetés finanszírozása (költségvetési bevételek)

| 6. | A költségvetési előirányzatok típusai |
| --- | --- |

6.

A költségvetési előirányzatok típusai

| 7. | A költségvetés végrehajtása |
| --- | --- |

7.

A költségvetés végrehajtása

| 7.1. | A végrehajtási felelősség |
| --- | --- |

7.1.

A végrehajtási felelősség

| 7.2. | A bevételek végrehajtása |
| --- | --- |

7.2.

A bevételek végrehajtása

| 7.3. | A kiadások végrehajtása |
| --- | --- |

7.3.

A kiadások végrehajtása

| 7.4. | A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása |
| --- | --- |

7.4.

A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása

| 8. | Az elszámolások bemutatása |
| --- | --- |

8.

Az elszámolások bemutatása

| 9. | Külső ellenőrzés |
| --- | --- |

9.

Külső ellenőrzés

| 10. | Mentesítés és nyomon követés |
| --- | --- |

10.

Mentesítés és nyomon követés

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A pénzügyi adatok forrásai

Monetáris egység

Rövidítések és jelölések

ÁBRÁK

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

1.   A KÖLTSÉGVETÉS EREDETE

A költségvetés az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) kiadásait foglalja magában. Tartalmazza továbbá a bel- és igazságügy, valamint a közös kül- és biztonságpolitika területén történő együttműködés működési kiadásait, valamint minden egyéb olyan kiadást, amelyről a Tanács úgy ítéli, hogy terheit ezen politikák megvalósításának érdekében a költségvetésnek kell viselnie.

2.   JOGI ALAP

A költségvetést a Római Szerződés (1)
   (2) pénzügyi rendelkezései (az EK 268−280. cikkei és az Euratom 171−183. cikkei), valamint a költségvetési rendeletek (3) szabályozzák.

3.   A SZERZŐDÉSEKBEN ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELETBEN RÖGZÍTETT KÖLTSÉGVETÉSI ELVEK

A Közösség valamennyi bevételi és kiadási tételét egyetlen költségvetésbe kell foglalni (egységesség és teljesség elve). A költségvetést egyszerre csak egy pénzügyi évre hagyják jóvá (évenkéntiség elve). A költségvetési bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (egyensúly elve). Az elszámolásokat EUR-ban kell kidolgozni, végrehajtani és bemutatni (elszámolási egység elve). A bevételeket különbségtétel nélkül kell felhasználni valamennyi kiadás fedezésére, és a kiadásokhoz hasonlóan teljes egészükben szerepelniük kell a költségvetésben, majd a pénzügyi kimutatásokban, egymással szembeni kiigazítás nélkül (globális fedezet elve). Az előirányzatokat címekre és alcímekre kell felbontani; az alcímeket pedig jogcímcsoportokra és jogcímekre (egyediség elve). A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás, vagyis a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveinek megfelelően kell felhasználni (hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve). A költségvetést kidolgozni és megvalósítani, illetve arról beszámolni az átláthatóság elvének szem előtt tartásával kell (átláthatóság elve). Ezektől az általános elvektől néhány kivételes esetben lehet eltérni.

4.   A KÖLTSÉGVETÉS TARTALMA ÉS SZERKEZETE

A költségvetés a „Bevételek és kiadások összesített kimutatásából”, valamint egy-egy, az egyes intézményeknek megfelelő, „Bevételek és kiadások kimutatásaira” osztott szakaszból áll. A nyolc szakasz a következő: (I) Parlament; (II) Tanács; (III) Bizottság, (IV) Bíróság; (V) Számvevőszék; (VI) Gazdasági és Szociális Bizottság; (VII) Régiók Bizottsága; (VIII) európai ombudsman és európai adatvédelmi biztos.

Az egyes szakaszokon belül a bevételeket és a kiadásokat költségvetési címsoronként (címenként, alcímenként, jogcímcsoportonként, és amennyiben alkalmazandó, jogcímenként) osztályozzák, típusuknak vagy felhasználási rendeltetésüknek megfelelően.

5.   A KÖLTSÉGVETÉS FINANSZÍROZÁSA (KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK)

A költségvetést elsősorban a Közösségek saját forrásaiból finanszírozzák: GNI-alapú saját források; a hozzáadottérték-adóból származó saját források; vámok; mezőgazdasági lefölözések, valamint cukor- és izoglükózilletékek (4).

A saját források mellett léteznek egyéb, kevéssé számottevő bevételek is (lásd az
  I. ábrát
  ).

6.   A KÖLTSÉGVETÉSI ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSAI

A tervezett kiadások fedezésére a következő költségvetési előirányzatokat különböztetik meg a költségvetésben:

| a) | az elkülönített előirányzatokat (EE) egyes költségvetési területeken többéves tevékenységek finanszírozására használják. Az elkülönített előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokból (KÖE) és kifizetési előirányzatokból (KIE) állnak:






  — | a kötelezettségvállalási előirányzatok révén lehet az adott pénzügyi év során olyan műveletekre jogi kötelezettséget vállalni, amelyek megvalósulása több pénzügyi éven át tart, |
| --- | --- | --- |

a)

az elkülönített előirányzatokat (EE) egyes költségvetési területeken többéves tevékenységek finanszírozására használják. Az elkülönített előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokból (KÖE) és kifizetési előirányzatokból (KIE) állnak:

—

a kötelezettségvállalási előirányzatok révén lehet az adott pénzügyi év során olyan műveletekre jogi kötelezettséget vállalni, amelyek megvalósulása több pénzügyi éven át tart,

| — | a kifizetési előirányzatok révén lehet fedezni azokat a kiadásokat, amelyekre az adott és korábbi pénzügyi években vállaltak kötelezettséget. |
| --- | --- |

—

a kifizetési előirányzatok révén lehet fedezni azokat a kiadásokat, amelyekre az adott és korábbi pénzügyi években vállaltak kötelezettséget.

| b) | a nem elkülönített előirányzatok (NEE) révén lehet biztosítani az adott pénzügyi évben az éves tevékenységekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket; |
| --- | --- |

b)

a nem elkülönített előirányzatok (NEE) révén lehet biztosítani az adott pénzügyi évben az éves tevékenységekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket;

Ezért fontos minden egyes pénzügyi évben két főösszeget megállapítani:

| a) | az előirányzott kötelezettségvállalások főösszegét (EKÖ) (5) = nem elkülönített előirányzatok (NEE) + kötelezettségvállalási előirányzatok (KÖE) (5); |
| --- | --- |

a)

az előirányzott kötelezettségvállalások főösszegét (EKÖ) (5) = nem elkülönített előirányzatok (NEE) + kötelezettségvállalási előirányzatok (KÖE) (5);

| b) | az előirányzott kifizetések főösszegét (EKI) (5) = nem elkülönített előirányzatok (NEE) + kifizetési előirányzatok (KIE) (5). |
| --- | --- |

b)

az előirányzott kifizetések főösszegét (EKI) (5) = nem elkülönített előirányzatok (NEE) + kifizetési előirányzatok (KIE) (5).

A költségvetési bevételek az előirányzott kifizetések fedezésére szolgálnak. A kötelezettségvállalási előirányzatokat a bevételeknek tehát nem kell fedezniük.

A következő leegyszerűsített ábra (szemléltető összegekkel) érzékelteti az ismertetett előirányzat-típusok kihatását az egyes költségvetési évekre.

Image

7.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

7.1.   A végrehajtási felelősség

A Bizottság a költségvetési rendeletnek megfelelően, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül hajtja végre a költségvetést; a többi intézményre a rájuk vonatkozó költségvetési szakaszok végrehajtására vonatkozóan ruházza át a szükséges hatáskört (6). A költségvetési rendelet rögzíti a végrehajtási eljárásokat, és különösképpen az intézmények engedélyezésre jogosult tisztviselőinek, számvitelért felelős tisztviselőinek, előlegelszámoló tisztviselőinek és belső ellenőreinek felelősségi körét. A két legnagyobb kiadási területen (az EMOGA Garanciarészlege és a strukturális alapok területén) a közösségi alapok kezelése a tagállamokkal megosztottan történik.

7.2.   A bevételek végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható bevételeket, amelyek költségvetés-módosításokkal megváltoztathatóak.

A bevételek költségvetési végrehajtása magában foglalja a jogosultságok megállapítását és a Közösségeket megillető bevételek beszedését (saját források és egyéb bevételek). A bevételek végrehajtását bizonyos külön rendelkezések (7) szabályozzák. Az adott pénzügyi év tényleges bevételeinek főösszege egyenlő az adott pénzügyi évre megállapított jogosultságok ellenében beszedett összegek, valamint a megelőző pénzügyi évekre vonatkozó, még behajtandó jogosultságok ellenében beszedett összegek főösszegével.

7.3.   A kiadások végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható kiadásokat.

A kiadások költségvetési végrehajtása, vagyis az előirányzatok alakulása és felhasználása a következőképpen foglalható össze:

| a) | előirányzott kötelezettségvállalások:






  i. | az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NEE és KÖE) + költségvetés-módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről áthozott kötelezettségvállalási előirányzatok + még el nem kötelezett, nem automatikus áthozatalok az előző pénzügyi évről + újból rendelkezésre álló, az előző pénzügyi évekről felszabadított kötelezettségvállalási előirányzatok; |
| --- | --- | --- |

a)

előirányzott kötelezettségvállalások:

i.

az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NEE és KÖE) + költségvetés-módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről áthozott kötelezettségvállalási előirányzatok + még el nem kötelezett, nem automatikus áthozatalok az előző pénzügyi évről + újból rendelkezésre álló, az előző pénzügyi évekről felszabadított kötelezettségvállalási előirányzatok;

| ii. | az előirányzatok felhasználása: a végleges előirányzott kötelezettségvállalásokból az adott pénzügyi évben a vállalt kötelezettségvállalások használhatóak fel (felhasznált előirányzott kötelezettségvállalások = vállalt kötelezettségvállalások összege); |
| --- | --- |

ii.

az előirányzatok felhasználása: a végleges előirányzott kötelezettségvállalásokból az adott pénzügyi évben a vállalt kötelezettségvállalások használhatóak fel (felhasznált előirányzott kötelezettségvállalások = vállalt kötelezettségvállalások összege);

| iii. | előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre; |
| --- | --- |

iii.

előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;

| iv. | előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül; |
| --- | --- |

iv.

előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;

| b) | előirányzott kifizetések:






  i. | az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NEE és KIE) + költségvetési módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről automatikusan vagy nem automatikusan áthozott előirányzatok; |
| --- | --- | --- |

b)

előirányzott kifizetések:

i.

az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NEE és KIE) + költségvetési módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről automatikusan vagy nem automatikusan áthozott előirányzatok;

| ii. | a pénzügyi év előirányzatainak felhasználása: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései az adott pénzügyi évben kifizetésekként használhatóak fel. Az előirányzott kifizetések nem foglalják magukban az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatokat (felhasznált előirányzott kifizetések = a pénzügyi év előirányzataiból folyósított kifizetések összege); |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi év előirányzatainak felhasználása: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései az adott pénzügyi évben kifizetésekként használhatóak fel. Az előirányzott kifizetések nem foglalják magukban az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatokat (felhasznált előirányzott kifizetések = a pénzügyi év előirányzataiból folyósított kifizetések összege);

| iii. | előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre; |
| --- | --- |

iii.

előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre;

| iv. | előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül; |
| --- | --- |

iv.

előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;

| v. | a pénzügyi év során folyósított összes kifizetés: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kifizetések ellenében folyósított kifizetések; |
| --- | --- |

v.

a pénzügyi év során folyósított összes kifizetés: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kifizetések ellenében folyósított kifizetések;

| vi. | az adott pénzügyi évre terhelt tényleges kiadások: a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásaiban szerepeltetett kiadások (lásd a 7.4. bekezdést) = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + a következő pénzügyi évre átvitt előirányzott kifizetések. |
| --- | --- |

vi.

az adott pénzügyi évre terhelt tényleges kiadások: a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásaiban szerepeltetett kiadások (lásd a 7.4. bekezdést) = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + a következő pénzügyi évre átvitt előirányzott kifizetések.

7.4.   A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása

Minden egyes pénzügyi év zárásakor összeállítják a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásait. Ezek határozzák meg az év zárómérlegét, amelyet a következő év nyitómérlegeként költségvetési módosítással visznek át.

8.   AZ ELSZÁMOLÁSOK BEMUTATÁSA

Az adott pénzügyi év elszámolásait legkésőbb a következő pénzügyi év március 31-ig kell benyújtani a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek; az elszámolások tartalmazzák a pénzügyi kimutatásokat, a költségvetés végrehajtására vonatkozó kimutatásokat, valamint a költségvetési és pénzügyi gazdálkodási jelentést.

9.   KÜLSŐ ELLENŐRZÉS

1977 óta a költségvetés külső ellenőrzését az Európai Közösségek Számvevőszéke végzi (8). A Számvevőszék a költségvetés valamennyi bevételének és kiadásának elszámolását ellenőrzi. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elszámolások megbízhatóságáról, valamint az alapjukul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék azt is vizsgálja, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, illetve a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e. Az ellenőrzéseket az érintett pénzügyi év zárása előtt is el lehet végezni: egyrészt nyilvántartásokon alapulnak, másrészt szükség szerint a helyszínen, vagyis a Közösségek intézményeiben, a tagállamokban és más államokban kerül rájuk sor. A Számvevőszék minden pénzügyi évről éves jelentést készít, továbbá külön kérdéskörökről bármely időpontban észrevételeket tehet, valamint bármely közösségi intézmény felkérésére véleményt adhat.

10.   MENTESÍTÉS ÉS NYOMON KÖVETÉS

1977 óta a következő rendelkezések érvényesek (9): a Parlament a Tanács javaslatára az érintett pénzügyi évet követő második év április 30-ig ad mentesítést a Bizottságnak a költségvetés végrehajtására vonatkozóan. Ennek érdekében a Tanács, majd a Parlament ellenőrzi a Bizottság által benyújtott elszámolásokat, valamint a Számvevőszék éves jelentését és különjelentéseit. Az intézményeknek meg kell tenniük a megfelelő lépéseket a mentesítő határozatba foglalt észrevételek tekintetében, és be kell számolniuk az ezek megvalósítására foganatosított intézkedésekről.

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A PÉNZÜGYI ADATOK FORRÁSAI

A jelen mellékletben szereplő pénzügyi adatokat az Európai Közösségek éves beszámolóiból (10) és a Bizottság által rendelkezésre bocsátott egyéb pénzügyi nyilvántartásokból kivonatoltuk. A földrajzi besorolás megegyezik a Bizottság könyvelési rendszerében (ABAC) alkalmazott országkódokkal. Ahogy arra a Bizottság is felhívja a figyelmet, az egyes tagállamok szerint megadott számadatok − mind a bevételek, mind pedig a kiadások tekintetében − olyan számtani műveletek eredményei, amelyek nem adhatnak teljes képet az egyes tagállamoknak az Uniótól kapott juttatásairól. Ezért ezeket a számadatokat körültekintően kell értelmezni.

MONETÁRIS EGYSÉG

Valamennyi pénzügyi adat millió EUR-ban szerepel. A főösszegek kerekítések eredményei, ezért nem feltétlenül egyeznek meg a kerekített számadatok összegével.

RÖVIDÍTÉSEK ÉS JELÖLÉSEK

| ÁBRA | Más ábrán belül hivatkozott ábra (pl. III. ábra) |
| --- | --- |
| AT | Ausztria |
| BE | Belgium |
| C | Költségvetési cím |
| CY | Ciprus |
| CZ | Cseh Köztársaság |
| DE | Németország |
| DK | Dánia |
| EAEK vagy Euratom | Európai Atomenergia-közösség |
| EE | Elkülönített előirányzatok |
| EE | Észtország |
| EFTA | Európai Szabadkereskedelmi Társulás |
| EGK | Európai Gazdasági Közösség |
| EK | Európai Közösség(ek) |
| EKI | Előirányzott kifizetések |
| EKÖ | Előirányzott kötelezettségvállalások |
| EL | Görögország |
| ES | Spanyolország |
| EU | Európai Unió |
| EU-25 | Az Európai Unió 25 tagállamára vonatkozó főösszeg |
| FI | Finnország |
| FR | Franciaország |
| GNI | Bruttó nemzeti jövedelem |
| HÉA | Hozzáadottérték-adó |
| HL | Az Európai Unió Hivatalos Lapja |
| HU | Magyarország |
| IE | Írország |
| IT | Olaszország |
| KIE | Kifizetési előirányzatok |
| KÖE | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| KR | 2002. június 25-i költségvetési rendelet |
| LT | Litvánia |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettország |
| MT | Málta |
| NEE | Nem elkülönített előirányzatok |
| NL | Hollandia |
| PL | Lengyelország |
| PT | Portugália |
| SZ | Költségvetési szakasz |
| SE | Svédország |
| SI | Szlovénia |
| SK | Szlovákia |
| UK | Egyesült Királyság |
| 0,0 | Nulla és 0,05 közötti adat |
| — | Nincs adat |

ÁBRA

Más ábrán belül hivatkozott ábra (pl. III. ábra)

AT

Ausztria

BE

Belgium

C

Költségvetési cím

CY

Ciprus

CZ

Cseh Köztársaság

DE

Németország

DK

Dánia

EAEK vagy Euratom

Európai Atomenergia-közösség

EE

Elkülönített előirányzatok

EE

Észtország

EFTA

Európai Szabadkereskedelmi Társulás

EGK

Európai Gazdasági Közösség

EK

Európai Közösség(ek)

EKI

Előirányzott kifizetések

EKÖ

Előirányzott kötelezettségvállalások

EL

Görögország

ES

Spanyolország

EU

Európai Unió

EU-25

Az Európai Unió 25 tagállamára vonatkozó főösszeg

FI

Finnország

FR

Franciaország

GNI

Bruttó nemzeti jövedelem

HÉA

Hozzáadottérték-adó

HL

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

HU

Magyarország

IE

Írország

IT

Olaszország

KIE

Kifizetési előirányzatok

KÖE

Kötelezettségvállalási előirányzatok

KR

2002. június 25-i költségvetési rendelet

LT

Litvánia

LU

Luxemburg

LV

Lettország

MT

Málta

NEE

Nem elkülönített előirányzatok

NL

Hollandia

PL

Lengyelország

PT

Portugália

SZ

Költségvetési szakasz

SE

Svédország

SI

Szlovénia

SK

Szlovákia

UK

Egyesült Királyság

0,0

Nulla és 0,05 közötti adat

—

Nincs adat

ÁBRÁK

A 2005-ÖS PÉNZÜGYI ÉV KÖLTSÉGVETÉSE ÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA A 2005-ÖS PÉNZÜGYI ÉV SORÁN

| I. ÁBRA | 2005-ös költségvetés − Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések |
| --- | --- |
| II. ÁBRA | 2005-ös költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások |
| III. ÁBRA | 2005-ben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk |
| IV. ÁBRA | 2005-ben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk |
| V. ÁBRA | Saját források 2005-ben, tagállamok szerint |
| VI. ÁBRA | Kifizetések 2005-ben, minden egyes tagállamban |

I. ÁBRA

2005-ös költségvetés − Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések

II. ÁBRA

2005-ös költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások

III. ÁBRA

2005-ben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk

IV. ÁBRA

2005-ben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk

V. ÁBRA

Saját források 2005-ben, tagállamok szerint

VI. ÁBRA

Kifizetések 2005-ben, minden egyes tagállamban

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RÉGEBBI ADATOK (2000–2005)

| VII. ÁBRA | Az előirányzott kifizetések alakulása és felhasználása az 2001−2005 időszakban, a pénzügyi terv fejezetei szerint |
| --- | --- |

VII. ÁBRA

Az előirányzott kifizetések alakulása és felhasználása az 2001−2005 időszakban, a pénzügyi terv fejezetei szerint

---

(1)  Római Szerződés (1957. március 25.): Szerződés az Európai Gazdasági Közösség (EGK) létrehozásáról.

(2)  Római Szerződés (1957. március 25.): Szerződés az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) létrehozásáról.

(3)  Főként a 2002. június 25-i költségvetési rendelet (KR) (HL L 248., 2002.9.16.).

(4)  A saját forrásokra vonatkozó legfontosabb jogi aktusok a következők: a Tanács 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom határozata (HL L 253., 2000.10.7.); a Tanács 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendelete (HL L 130., 2000.5.31.); a Tanács 1989. május 29-i 1553/89/EK, Euratom rendelete (HL L 155., 1989.6.7.); a Tanács 1977. május 17-i hatodik irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13.); a Tanács 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom irányelve a bruttó nemzeti jövedelem összeállításának összehangolásáról (HL L 49., 1989.2.21.); a Tanács 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom rendelete a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (HL L 181., 2003.7.19.).

(5)  Fontos különbséget tenni „előirányzott kötelezettségvállalások” és „kötelezettségvállalási előirányzatok”, illetve „előirányzott kifizetések” és „kifizetési előirányzatok” között. A „kötelezettségvállalási előirányzatok” és a „kifizetési előirányzatok” kifejezéseket kizárólag az elkülönített előirányzatok kontextusában használjuk.

(6)  Lásd az EK-Szerződés 274. cikkét, az Euratom-Szerződés 179. cikkét és a KR 50. cikkét.

(7)  Lásd a KR 69−74. cikkeit és a Tanács 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendeletét (HL L 130., 2000.5.31.).

(8)  Lásd az EK-Szerződés 246., 247. és 248. cikkeit, valamint az Euratom-Szerződés 160a., 160b. és 160c. cikkeit és a KR 139−147. cikkeit.

(9)  Lásd az EK-Szerződés 276. cikkét és az Euratom-Szerződés 180b. cikkét.

(10)  A 2005-ös pénzügyi év esetében: az Európai Közösségek végső éves beszámolóiból [SEC(2006) 915 és SEC(2006) 916].

II. MELLÉKLET

A Számvevőszék által 2001 óta elfogadott jelentések és vélemények

A Szerződések éves jelentés elkészítését írják elő a Számvevőszéknek. A Szerződések és más jelenleg hatályos jogszabályok azt is megkövetelik, hogy a Számvevőszék bizonyos közösségi szervezetekre és tevékenységekre vonatkozóan külön éves jelentéseket is összeállítson. A szerződések ezenkívül felhatalmazzák a Számvevőszéket, hogy bizonyos kérdésekkel kapcsolatban észrevételeket tegyen, valamint hogy az egyes intézmények felkérésére véleményt adjon. Az alábbi felsorolás tartalmazza a Számvevőszék által 2001 óta elfogadott jelentéseket és véleményeket.

| Cím | Közzététel |
| --- | --- |
| Éves jelentések és megbízhatósági nyilatkozatok |
| Huszonnegyedik éves jelentés a 2000-es pénzügyi évről:






  — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |

Cím

Közzététel

Éves jelentések és megbízhatósági nyilatkozatok

Huszonnegyedik éves jelentés a 2000-es pénzügyi évről:

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről

HL C 359., 2001.12.15.,
  HL C 92., 2002.4.17. és HL C 36., 2003.2.15.

Huszonötödik éves jelentés a 2001-es pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről

HL C 295., 2002.11.28.

Huszonhatodik éves jelentés a 2002-es pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik és nyolcadik EFA tevékenységeiről

HL C 286., 2003.11.28.

Huszonhetedik éves jelentés a 2003-as pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről

HL C 293., 2004.11.30.

Huszonnyolcadik éves jelentés a 2004-es pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről

HL C 301., 2005.11.30.

Huszonkilencedik éves jelentés a 2005-ös pénzügyi évről:

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a költségvetés végrehajtásáról |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a költségvetés végrehajtásáról

| — | Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről |
| --- | --- |

—

Jelentés és megbízhatósági nyilatkozat a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik EFA tevékenységeiről

Közzététel ebben a Hivatalos Lapban

Különjelentések

Saját források

—

Közös agrárpolitika

| — | 2001/4. sz. különjelentés az EMOGA Garanciarészlegének ellenőrzéséről – az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer (IACS) megvalósítása |
| --- | --- |

—

2001/4. sz. különjelentés az EMOGA Garanciarészlegének ellenőrzéséről – az Integrált Igazgatási és Ellenőrzési Rendszer (IACS) megvalósítása

HL C 214., 2001.7.31.

| — | 2001/6. sz. különjelentés a tejkvótákról |
| --- | --- |

—

2001/6. sz. különjelentés a tejkvótákról

HL C 305., 2001.10.30.

| — | 2001/7. sz. különjelentés az export-visszatérítésekről – Rendeltetési hely és piaci bevezetés |
| --- | --- |

—

2001/7. sz. különjelentés az export-visszatérítésekről – Rendeltetési hely és piaci bevezetés

HL C 314., 2001.11.8.

| — | 2001/8. sz. különjelentés a burgonya- és gabonakeményítő termeléséhez kapcsolódó visszatérítésekről és a burgonyakeményítőhöz kapcsolódó segélyről |
| --- | --- |

—

2001/8. sz. különjelentés a burgonya- és gabonakeményítő termeléséhez kapcsolódó visszatérítésekről és a burgonyakeményítőhöz kapcsolódó segélyről

HL C 294., 2001.10.19.

| — | 2001/14. sz. különjelentés – A BSE-vel foglalkozó 98/19. sz. különjelentésben foglaltak gyakorlati megvalósulása |
| --- | --- |

—

2001/14. sz. különjelentés – A BSE-vel foglalkozó 98/19. sz. különjelentésben foglaltak gyakorlati megvalósulása

HL C 324., 2001.11.20.

| — | 2002/5. sz. különjelentés a kiterjesztési támogatásról és a marha- és borjúhús piac közös szervezésével kapcsolatos kifizetési programokról |
| --- | --- |

—

2002/5. sz. különjelentés a kiterjesztési támogatásról és a marha- és borjúhús piac közös szervezésével kapcsolatos kifizetési programokról

HL C 290., 2002.11.25.

| — | 2002/6. sz. különjelentés az EU olajos magvak támogatási programjának Bizottság általi irányításának ellenőrzéséről |
| --- | --- |

—

2002/6. sz. különjelentés az EU olajos magvak támogatási programjának Bizottság általi irányításának ellenőrzéséről

HL C 254., 2002.10.22.

| — | 2002/7. sz. különjelentés a banánpiaci szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról |
| --- | --- |

—

2002/7. sz. különjelentés a banánpiaci szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról

HL C 294., 2002.11.28.

| — | 2003/1. sz. különjelentés az export-visszatérítések előfinanszírozásáról |
| --- | --- |

—

2003/1. sz. különjelentés az export-visszatérítések előfinanszírozásáról

HL C 98., 2003.4.24.

| — | 2003/4. sz. különjelentés a hátrányos helyzetű térségek vidékfejlesztési támogatásáról |
| --- | --- |

—

2003/4. sz. különjelentés a hátrányos helyzetű térségek vidékfejlesztési támogatásáról

HL C 151., 2003.6.27.

| — | 2003/9. sz. különjelentés a mezőgazdasági termékek export-támogatási arányát megállapító rendszerről (exportvisszatérítések) |
| --- | --- |

—

2003/9. sz. különjelentés a mezőgazdasági termékek export-támogatási arányát megállapító rendszerről (exportvisszatérítések)

HL C 211., 2003.9.5.

| — | 2003/12. sz. különjelentés a szárított takarmány szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról |
| --- | --- |

—

2003/12. sz. különjelentés a szárított takarmány szektorban a piacok közös szervezésében megvalósuló ésszerű pénzügyi gazdálkodásról

HL C 298., 2003.12.9.

| — | 2003/13. sz. különjelentés a gyapottermelési támogatásról |
| --- | --- |

—

2003/13. sz. különjelentés a gyapottermelési támogatásról

HL C 298., 2003.12.9.

| — | 2003/14. sz. különjelentés a gazdaságok jövedelmének bizottság általi méréséről (az EK-szerződés 33. cikke (1) bekezdésének b) pontja) |
| --- | --- |

—

2003/14. sz. különjelentés a gazdaságok jövedelmének bizottság általi méréséről (az EK-szerződés 33. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

HL C 45., 2004.2.20.

| — | 2004/3. sz. különjelentés a közös agrárpolitika keretében szabálytalanul kifizetett összegek visszatérítéséről |
| --- | --- |

—

2004/3. sz. különjelentés a közös agrárpolitika keretében szabálytalanul kifizetett összegek visszatérítéséről

HL C 269., 2004.11.4.

| — | 2004/6. sz. különjelentés a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról az Európai Unióban |
| --- | --- |

—

2004/6. sz. különjelentés a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról az Európai Unióban

HL C 29., 2005.2.4.

| — | 2004/7. sz. különjelentés a nyersdohány piacának közös szervezéséről |
| --- | --- |

—

2004/7. sz. különjelentés a nyersdohány piacának közös szervezéséről

HL C 41., 2005.2.17.

| — | 2004/8. sz. különjelentés a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezéssel és annak megelőzésével kapcsolatos intézkedéseknek és kiadásoknak a Bizottság általi kezeléséről és felügyeletéről |
| --- | --- |

—

2004/8. sz. különjelentés a ragadós száj- és körömfájás elleni védekezéssel és annak megelőzésével kapcsolatos intézkedéseknek és kiadásoknak a Bizottság általi kezeléséről és felügyeletéről

HL C 54., 2005.3.3.

| — | 2004/9. sz. különjelentés a vidékfejlesztési politikán belüli erdőgazdálkodási intézkedésekről |
| --- | --- |

—

2004/9. sz. különjelentés a vidékfejlesztési politikán belüli erdőgazdálkodási intézkedésekről

HL C 67., 2005.3.18.

| — | 2005/3. sz. különjelentés a vidékfejlesztésről: az agrár-környezetvédelmi kiadások ellenőrzése |
| --- | --- |

—

2005/3. sz. különjelentés a vidékfejlesztésről: az agrár-környezetvédelmi kiadások ellenőrzése

HL C 279., 2005.11.11.

| — | 2006/7. sz. különjelentés: a vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit? |
| --- | --- |

—

2006/7. sz. különjelentés: a vidékfejlesztési beruházások hatékonyan kezelik-e a vidéki térségek problémáit?

Megjelenés alatt

| — | 2006/8. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményessége |
| --- | --- |

—

2006/8. sz. különjelentés: A siker útján? A gyümölcs- és zöldségtermelők operatív programjaira nyújtott európai uniós támogatás eredményessége

Megjelenés alatt

Strukturális intézkedések

| — | 2001/1. sz. különjelentés az URBAN Közösségi Kezdeményezésről |
| --- | --- |

—

2001/1. sz. különjelentés az URBAN Közösségi Kezdeményezésről

HL C 124., 2001.4.25.

| — | 2001/10. sz. különjelentés a Strukturális Alapok pénzügyi ellenőrzéséről, a 2064/97/EK és az 1681/94/EK bizottsági rendeletekről |
| --- | --- |

—

2001/10. sz. különjelentés a Strukturális Alapok pénzügyi ellenőrzéséről, a 2064/97/EK és az 1681/94/EK bizottsági rendeletekről

HL C 314., 2001.11.8.

| — | 2001/12. sz. különjelentés a különböző, a foglalkoztatási helyzet javítását célzó strukturális intézkedésekről: az ERDF támogatás hatásáról a foglalkoztatásra, valamint az ESF-intézkedések hatásáról a tartós munkanélküliség leküzdésére |
| --- | --- |

—

2001/12. sz. különjelentés a különböző, a foglalkoztatási helyzet javítását célzó strukturális intézkedésekről: az ERDF támogatás hatásáról a foglalkoztatásra, valamint az ESF-intézkedések hatásáról a tartós munkanélküliség leküzdésére

HL C 334., 2001.11.28.

| — | 2002/3. sz. különjelentés az Integra – Közösségi Foglalkoztatási Kezdeményezésről |
| --- | --- |

—

2002/3. sz. különjelentés az Integra – Közösségi Foglalkoztatási Kezdeményezésről

HL C 263., 2002.10.29.

| — | 2002/4. sz. különjelentés a foglalkoztatás érdekében végrehajtott helyi intézkedésekről |
| --- | --- |

—

2002/4. sz. különjelentés a foglalkoztatás érdekében végrehajtott helyi intézkedésekről

HL C 263., 2002.10.29.

| — | 2003/7. sz. különjelentés a Strukturális Alapok keretén belül a 2000 és 2006 közötti időszak segítségnyújtási programjának végrehajtásáról |
| --- | --- |

—

2003/7. sz. különjelentés a Strukturális Alapok keretén belül a 2000 és 2006 közötti időszak segítségnyújtási programjának végrehajtásáról

HL C 174., 2003.7.23.

| — | 2004/4. sz. különjelentés a Transzeurópai Együttműködés Közösségi Kezdeményezés – Interreg III. programozásáról |
| --- | --- |

—

2004/4. sz. különjelentés a Transzeurópai Együttműködés Közösségi Kezdeményezés – Interreg III. programozásáról

HL C 303., 2004.12.7.

| — | 2006/1. sz. különjelentés: Az Európai Szociális Alap hozzájárulása a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez |
| --- | --- |

—

2006/1. sz. különjelentés: Az Európai Szociális Alap hozzájárulása a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez

HL C 99., 2006.4.26.

| — | 2006/10. sz. különjelentés az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak utólagos értékeléséről (strukturális alapok) |
| --- | --- |

—

2006/10. sz. különjelentés az 1. és a 3. célkitűzés 1994 és 1999 közötti programjainak utólagos értékeléséről (strukturális alapok)

Megjelenés alatt

Belső politikák

| — | 2001/9. sz. különjelentés a kutatók képzési és mobilitási programjáról |
| --- | --- |

—

2001/9. sz. különjelentés a kutatók képzési és mobilitási programjáról

HL C 349., 2001.12.10.

| — | 2002/2. sz. különjelentés a Szókratész és az Ifjúság Európáért Közösségi Cselekvési Programokról |
| --- | --- |

—

2002/2. sz. különjelentés a Szókratész és az Ifjúság Európáért Közösségi Cselekvési Programokról

HL C 136., 2002.6.7.

| — | 2003/11. sz. különjelentés a Környezetvédelmi Célú Pénzügyi Eszközről (LIFE) |
| --- | --- |

—

2003/11. sz. különjelentés a Környezetvédelmi Célú Pénzügyi Eszközről (LIFE)

HL C 292., 2003.12.2.

| — | 2004/1. sz. különjelentés az Ötödik Kutatási és Technológiafejlesztési Keretprogramon (FP5) belüli közvetett K+F intézkedések irányításáról (1998–2002) |
| --- | --- |

—

2004/1. sz. különjelentés az Ötödik Kutatási és Technológiafejlesztési Keretprogramon (FP5) belüli közvetett K+F intézkedések irányításáról (1998–2002)

HL C 99., 2004.4.23.

| — | 2005/6. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T) |
| --- | --- |

—

2005/6. sz. különjelentés a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T)

HL C 94., 2006.4.21.

Külső fellépések

| — | 2001/2. sz. különjelentés a koszovói válság áldozatainak nyújtott humanitárius gyorssegély irányításáról (ECHO) |
| --- | --- |

—

2001/2. sz. különjelentés a koszovói válság áldozatainak nyújtott humanitárius gyorssegély irányításáról (ECHO)

HL C 168., 2001.6.12. és HL C 159., 2002.7.3.

| — | 2001/3. sz. különjelentés a Nemzetközi Halászati Egyezmények bizottsági irányításáról |
| --- | --- |

—

2001/3. sz. különjelentés a Nemzetközi Halászati Egyezmények bizottsági irányításáról

HL C 210., 2001.7.27.

| — | 2001/5. sz. különjelentés a strukturális átalakítás elősegítésére címzett költségvetési támogatásból (hetedik és nyolcadik EFA) juttatott pénzeszközökről |
| --- | --- |

—

2001/5. sz. különjelentés a strukturális átalakítás elősegítésére címzett költségvetési támogatásból (hetedik és nyolcadik EFA) juttatott pénzeszközökről

HL C 257., 2001.9.14.

| — | 2001/11. sz. különjelentés a Tacis határmenti együttműködési programról |
| --- | --- |

—

2001/11. sz. különjelentés a Tacis határmenti együttműködési programról

HL C 329., 2001.11.23.

| — | 2001/13. sz. különjelentés a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) irányításáról |
| --- | --- |

—

2001/13. sz. különjelentés a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) irányításáról

HL C 338., 2001.11.30.

| — | 2002/1. sz. különjelentés a harmadik országoknak nyújtott makropénzügyi támogatás nyújtásáról (MFA) és a mediterrán országokban alkalmazott strukturális átalakítási eszközökről (SAF) |
| --- | --- |

—

2002/1. sz. különjelentés a harmadik országoknak nyújtott makropénzügyi támogatás nyújtásáról (MFA) és a mediterrán országokban alkalmazott strukturális átalakítási eszközökről (SAF)

HL C 121., 2002.5.23.

| — | 2003/2. sz. különjelentés az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott élelmiszer-biztonsági intézkedések megvalósításáról a fejlődő országokban |
| --- | --- |

—

2003/2. sz. különjelentés az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott élelmiszer-biztonsági intézkedések megvalósításáról a fejlődő országokban

HL C 93., 2003.4.17.

| — | 2003/8. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású infrastrukturális tevékenység végrehajtásáról |
| --- | --- |

—

2003/8. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású infrastrukturális tevékenység végrehajtásáról

HL C 181., 2003.7.31.

| — | 2003/10. sz. különjelentés az indiai szegényeknek nyújtott, a tartós kedvezményezést célzó fejlesztési segítség bizottsági irányításának hatékonyságáról |
| --- | --- |

—

2003/10. sz. különjelentés az indiai szegényeknek nyújtott, a tartós kedvezményezést célzó fejlesztési segítség bizottsági irányításának hatékonyságáról

HL C 211., 2003.9.5.

| — | 2003/15. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású mikroprojekt programok ellenőrzéséről |
| --- | --- |

—

2003/15. sz. különjelentés az EFA-finanszírozású mikroprojekt programok ellenőrzéséről

HL C 63., 2004.3.11.

| — | 2004/10. sz. különjelentés az EK külső támogatásai irányításának a bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálásáról, a Bizottság válaszaival együtt |
| --- | --- |

—

2004/10. sz. különjelentés az EK külső támogatásai irányításának a bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálásáról, a Bizottság válaszaival együtt

HL C 72., 2005.3.22.

| — | 2005/2. sz. különjelentés az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról, illetve a közpénzkezelési reform területének a Bizottság általi kezeléséről |
| --- | --- |

—

2005/2. sz. különjelentés az EFA-ból az AKCS-országoknak nyújtott költségvetési támogatásokról, illetve a közpénzkezelési reform területének a Bizottság általi kezeléséről

HL C 249., 2005.10.7.

| — | 2005/4. sz. különjelentés az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról |
| --- | --- |

—

2005/4. sz. különjelentés az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról

HL C 260., 2005.10.19.

| — | 2006/2. sz. különjelentés a TACIS forrásaiból az Orosz Föderációban finanszírozott projektek teljesítményéről |
| --- | --- |

—

2006/2. sz. különjelentés a TACIS forrásaiból az Orosz Föderációban finanszírozott projektek teljesítményéről

HL C 119., 2006.5.19.

| — | 2006/3. sz. különjelentés az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről |
| --- | --- |

—

2006/3. sz. különjelentés az Európai Bizottság szökőárral kapcsolatos humanitárius segítségnyújtási intézkedéseiről

HL C 170., 2006.7.21.

| — | 2006/5. sz. különjelentés a MEDA-programról |
| --- | --- |

—

2006/5. sz. különjelentés a MEDA-programról

HL C 200., 2006.8.24.

| — | 2006/6. sz. különjelentés a Bizottság fejlesztési együttműködésének környezetvédelmi tényezőiről |
| --- | --- |

—

2006/6. sz. különjelentés a Bizottság fejlesztési együttműködésének környezetvédelmi tényezőiről

HL C 235., 2006.9.29.

Előcsatlakozási stratégia

| — | 2003/5. sz. különjelentés a környezetvédelmi projektek PHARE és ISPA keretében történő támogatásáról a tagjelölt országokban |
| --- | --- |

—

2003/5. sz. különjelentés a környezetvédelmi projektek PHARE és ISPA keretében történő támogatásáról a tagjelölt országokban

HL C 167., 2003.7.17.

| — | 2003/6. sz. különjelentés az ikerintézményi együttműködésről, mint a tagjelölt országokban az intézményi kiépítés elősegítésének fő eszközéről |
| --- | --- |

—

2003/6. sz. különjelentés az ikerintézményi együttműködésről, mint a tagjelölt országokban az intézményi kiépítés elősegítésének fő eszközéről

HL C 167., 2003.7.17.

| — | 2004/2. sz. különjelentés az előcsatlakozási támogatásról. – „Jól irányították-e a Sapardot?” |
| --- | --- |

—

2004/2. sz. különjelentés az előcsatlakozási támogatásról. – „Jól irányították-e a Sapardot?”

HL C 295., 2004.11.30.

| — | 2004/5. sz. különjelentés a tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészüléséhez adott Phare-támogatásról |
| --- | --- |

—

2004/5. sz. különjelentés a tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészüléséhez adott Phare-támogatásról

HL C 15., 2005.1.20.

| — | 2006/4. sz. különjelentés a bulgáriai és romániai Phare beruházási projektekről |
| --- | --- |

—

2006/4. sz. különjelentés a bulgáriai és romániai Phare beruházási projektekről

HL C 174., 2006.7.26.

Működési kiadások

| — | 2003/3. sz. különjelentés az európai intézmények rokkantságinyugdíj-programjairól |
| --- | --- |

—

2003/3. sz. különjelentés az európai intézmények rokkantságinyugdíj-programjairól

HL C 109., 2003.5.7.

| — | 2005/1. sz. különjelentés az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) irányításáról |
| --- | --- |

—

2005/1. sz. különjelentés az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) irányításáról

HL C 202., 2005.8.18.

| — | 2005/5. sz. különjelentés a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről |
| --- | --- |

—

2005/5. sz. különjelentés a Parlamentnél, a Bizottságnál és a Tanácsnál felmerült tolmácsolási költségekről

HL C 291., 2005.11.23.

| — | 2006/9. sz. különjelentés a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál felmerült fordítási költségekről |
| --- | --- |

—

2006/9. sz. különjelentés a Bizottságnál, a Parlamentnél és a Tanácsnál felmerült fordítási költségekről

Megjelenés alatt

Pénzügyi eszközök és banki tevékenységek

—

Külön éves jelentések

Az ESZAK pénzügyi kimutatásai

| — | Jelentés az ESZAK 2000. december 31-i pénzügyi kimutatásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az ESZAK 2000. december 31-i pénzügyi kimutatásairól

HL C 185., 2001.6.30. és HL C 363., 2001.12.19.

| — | Jelentés az ESZAK 2001. december 31-i pénzügyi kimutatásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az ESZAK 2001. december 31-i pénzügyi kimutatásairól

HL C 158., 2002.7.3.

| — | Jelentés az ESZAK 2002. július 23-i pénzügyi kimutatásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés az ESZAK 2002. július 23-i pénzügyi kimutatásairól

HL C 127., 2003.5.29.

ESZAK éves jelentés

| — | Éves jelentés az ESZAK-ról a 2000-es pénzügyi évről |
| --- | --- |

—

Éves jelentés az ESZAK-ról a 2000-es pénzügyi évről

HL C 366., 2001.12.20.

| — | Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-ról a 2001-es pénzügyi évről |
| --- | --- |

—

Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-ról a 2001-es pénzügyi évről

HL C 302., 2002.12.5.

| — | Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-ról a 2002. július 23-ával végződő pénzügyi évről |
| --- | --- |

—

Éves jelentés és megbízhatósági nyilatkozat az ESZAK-ról a 2002. július 23-ával végződő pénzügyi évről

HL C 224., 2003.9.19.

Euratom Ellátási Ügynökség

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség elszámolásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség elszámolásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség elszámolásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség elszámolásairól a 2001-es pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség elszámolásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség elszámolásairól a 2002-es pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség éves elszámolásairól a 2005-ös pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Euratom Ellátási Ügynökség éves elszámolásairól a 2005-ös pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

Joint European Torus (JET)

| — | Jelentés a JET közös vállalkozás 2000-es elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés a JET közös vállalkozás 2000-es elszámolásairól

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés a JET közös vállalkozás 2001-es elszámolásairól |
| --- | --- |

—

Jelentés a JET közös vállalkozás 2001-es elszámolásairól

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofund, Dublin)

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Dublin Alapítvány) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Dublin Alapítvány) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop, Theszaloníki)

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop, Theszaloníki) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop, Theszaloníki) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ pénzügyi kimutatásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Iskolák

| — | Jelentés az Európai Iskolák pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskolák pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Európai Iskolák pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskolák pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Európai Iskolák pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskolák pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Európai Iskolák éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskolák éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés az Európai Iskolák éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Iskolák éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

Európai Központi Bank (EKB, Frankfurt)

| — | Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2000-es pénzügyi évben |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2000-es pénzügyi évben

HL C 341., 2001.12.4.

| — | Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2001-es pénzügyi évben |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2001-es pénzügyi évben

HL C 259., 2002.10.25.

| — | Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2002-es pénzügyi évben |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2002-es pénzügyi évben

HL C 45., 2004.2.20.

| — | Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2003-as pénzügyi évben |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2003-as pénzügyi évben

HL C 286., 2004.11.23.

| — | Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2004-es pénzügyi évben |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Központi Bank gazdálkodásának működési hatékonyságára vonatkozó ellenőrzésről a 2004-es pénzügyi évben

HL C 119., 2006.5.19.

A „Schengeni Egyezmények” irányítása

| — | Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Főtitkár/a Tanács legfőbb igazgatási tisztviselője által kötött, a Vezetőségi Részleg és a „Sirene” hálózat II. szakasz Help desk szerverének telepítésére és működésére vonatkozó szerződések („Schengeni Egyezmények”) irányításához kapcsolódó, 2000. december 31-i pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Főtitkár/a Tanács legfőbb igazgatási tisztviselője által kötött, a Vezetőségi Részleg és a „Sirene” hálózat II. szakasz Help desk szerverének telepítésére és működésére vonatkozó szerződések („Schengeni Egyezmények”) irányításához kapcsolódó, 2000. december 31-i pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Főtitkár/a Tanács legfőbb igazgatási tisztviselője által kötött, a Vezetőségi Részleg és a „Sirene” hálózat II. szakasz Help desk szerverének telepítésére és működésére vonatkozó szerződések („Schengeni Egyezmények”) irányításához kapcsolódó, 2001. december 31-i pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Főtitkár/a Tanács legfőbb igazgatási tisztviselője által kötött, a Vezetőségi Részleg és a „Sirene” hálózat II. szakasz Help desk szerverének telepítésére és működésére vonatkozó szerződések („Schengeni Egyezmények”) irányításához kapcsolódó, 2001. december 31-i pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Éves különjelentés a „Schengeni Egyezmények”-hez kapcsolódó 2002-es pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a „Schengeni Egyezmények”-hez kapcsolódó 2002-es pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

A „Sisnet Szerződések” irányítása

| — | Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács Főtitkárhelyettese által kötött, a schengeni környezet „Sisnet” kommunikációs infrastruktúrájának telepítésére és működésére vonatkozó szerződések irányításához kapcsolódó, 2000. december 31-i pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács Főtitkárhelyettese által kötött, a schengeni környezet „Sisnet” kommunikációs infrastruktúrájának telepítésére és működésére vonatkozó szerződések irányításához kapcsolódó, 2000. december 31-i pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács Főtitkárhelyettese által kötött, a schengeni környezet „Sisnet” kommunikációs infrastruktúrájának telepítésére és működésére vonatkozó szerződések irányításához kapcsolódó, 2001. december 31-i pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a bizonyos tagállamok megbízásából a Tanács Főtitkárhelyettese által kötött, a schengeni környezet „Sisnet” kommunikációs infrastruktúrájának telepítésére és működésére vonatkozó szerződések irányításához kapcsolódó, 2001. december 31-i pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2002-es pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2002-es pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2003-as pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2003-as pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2004-es pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2004-es pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2005-ös pénzügyi kimutatásokról |
| --- | --- |

—

Éves különjelentés a „Sisnet”-hez kapcsolódó 2005-ös pénzügyi kimutatásokról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO, Angers)

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO, Angers) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal (CPVO, Angers) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Közösségi Növényfajta-hivatal éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante)

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EASH, Bilbao)

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EASH, Bilbao) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EASH, Bilbao) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA, Koppenhága)

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA, Koppenhága) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA, Koppenhága) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Környezetvédelmi Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA)–Lisszabon)

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának (EMCDDA–Lisszabon) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának (EMCDDA–Lisszabon) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Gyógyszerügynökség (EAEMP, London)

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség (EAEMP, London) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség (EAEMP, London) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (TCBEU, Luxembourg)

| — | Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (TCBEU, Luxembourg) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja (TCBEU, Luxembourg) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C  324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino)

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítvány (ETF, Torino) éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Képzési Alapítvány éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Képzési Alapítvány éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja (EUMC, Bécs)

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának (Bécs) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának (Bécs) pénzügyi kimutatásairól a 2000. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 372., 2001.12.28.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Újjáépítési Ügynökség (EAR,Tezaloníki)

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség pénzügyi elszámolásairól és a Koszovónak nyújtott támogatás megvalósításáról 2000-ben |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség pénzügyi elszámolásairól és a Koszovónak nyújtott támogatás megvalósításáról 2000-ben

HL C 355., 2001.12.13.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2001-es pénzügyi évre

HL C 326., 2002.12.27.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 41., 2005.2.17.

| — | Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Újjáépítési Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA, Lisszabon)

| — | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA, Köln)

| — | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA, Parma)

| — | Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Eurojust

| — | Jelentés az Eurojust pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojust pénzügyi kimutatásairól a 2002-es pénzügyi évre

HL C 319., 2003.12.30.

| — | Jelentés az Eurojust éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojust éves elszámolásairól a 2003-as pénzügyi évre

HL C 324., 2004.12.30.

| — | Jelentés az Eurojust éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eurojust éves elszámolásairól a 2004-es pénzügyi évre

HL C 332., 2005.12.28.

Konvent

| — | Jelentés az Európai Unió jövőjével foglalkozó Konvent főtitkára által összeállított elszámolásokról a 2002-es pénzügyi évre (2002. február 21-i kezdettel 2002. december 31-ével bezárólag) |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió jövőjével foglalkozó Konvent főtitkára által összeállított elszámolásokról a 2002-es pénzügyi évre (2002. február 21-i kezdettel 2002. december 31-ével bezárólag)

HL C 122., 2003.5.22.

| — | Jelentés az Európai Unió jövőjével foglalkozó Konvent főtitkára által összeállított elszámolásokról a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió jövőjével foglalkozó Konvent főtitkára által összeállított elszámolásokról a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre

HL C 157., 2004.6.14.

Galileo Közös Vállalkozás

| — | Jelentés a Galileo Közös Vállalkozás elszámolásairól a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Galileo Közös Vállalkozás elszámolásairól a 2003. december 31-én végződő pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | Jelentés a Galileo Közös Vállalkozás elszámolásairól a 2004. december 31-én végződő pénzügyi évre |
| --- | --- |

—

Jelentés a Galileo Közös Vállalkozás elszámolásairól a 2004. december 31-én végződő pénzügyi évre

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

Vélemények

| — | 2001/1. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó 1258/1999/EK tanácsi rendeletet, valamint számos egyéb, a közös agrárpolitikával kapcsolatos rendeleteket módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2001/1. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó 1258/1999/EK tanácsi rendeletet, valamint számos egyéb, a közös agrárpolitikával kapcsolatos rendeleteket módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 55., 2001.2.21.

| — | 2001/2. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2001/2. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 162., 2001.6.5.

| — | 2001/3. sz. vélemény a Bizottság reformjának keretében, az Európai Közösségek Bizottságának tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2001/3. sz. vélemény a Bizottság reformjának keretében, az Európai Közösségek Bizottságának tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 162., 2001.6.5.

| — | 2001/4. sz. vélemény az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról, amely az Európai Közösségek azon tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kategóriáit határozza meg, akikre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, a 13. cikkének második bekezdése, valamint a 14. cikke vonatkozik (célja: a szolgálatmegszűnés esetén juttatásra jogosultak adóztatása) |
| --- | --- |

—

2001/4. sz. vélemény az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról, amely az Európai Közösségek azon tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kategóriáit határozza meg, akikre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, a 13. cikkének második bekezdése, valamint a 14. cikke vonatkozik (célja: a szolgálatmegszűnés esetén juttatásra jogosultak adóztatása)

HL C 162., 2001.6.5.

| — | 2001/5. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) költségvetési rendeletének módosítására tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2001/5. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) költségvetési rendeletének módosítására tett javaslatról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2001/6. sz. vélemény az 1977. december 21-i költségvetési rendelet bizonyos rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat meghatározó 1993. december 9-i 3418/93/Euratom, ESZAK, EGK bizottsági rendelet módosítására tett bizottsági rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

2001/6. sz. vélemény az 1977. december 21-i költségvetési rendelet bizonyos rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat meghatározó 1993. december 9-i 3418/93/Euratom, ESZAK, EGK bizottsági rendelet módosítására tett bizottsági rendelettervezetről

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2001/7. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2001/7. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2001/8. sz. vélemény a Közösség programjainak irányításában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó ügynökségek alapszabályát létrehozó tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2001/8. sz. vélemény a Közösség programjainak irányításában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó ügynökségek alapszabályát létrehozó tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 345., 2001.12.6.

| — | 2001/9. sz. vélemény a Közösség pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelemre vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslatról (hiv. 2001/0115 (COD – COM(2001) 272 végleges) |
| --- | --- |

—

2001/9. sz. vélemény a Közösség pénzügyi érdekeinek büntetőjogi védelemre vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett javaslatról (hiv. 2001/0115 (COD – COM(2001) 272 végleges)

HL C 14., 2002.1.17.

| — | 2002/1. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) költségvetési rendeletének módosítására tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/1. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM, Alicante) költségvetési rendeletének módosítására tett javaslatról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2002/2. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/2. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról

HL C 92., 2002.4.17.

| — | 2002/3. sz. vélemény az Eurojust költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/3. sz. vélemény az Eurojust költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre tett javaslatról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2002/4. sz. vélemény az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról, amely az Európai Közösségek azon tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kategóriáit határozza meg, akikre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, a 13. cikkének második bekezdése, valamint a 14. cikke vonatkozik |
| --- | --- |

—

2002/4. sz. vélemény az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról, amely az Európai Közösségek azon tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kategóriáit határozza meg, akikre az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, a 13. cikkének második bekezdése, valamint a 14. cikke vonatkozik

HL C 225., 2002.9.20.

| — | 2002/5. sz. vélemény a Bizottság reformjának keretében, az Európai Közösségek Bizottságának tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/5. sz. vélemény a Bizottság reformjának keretében, az Európai Közösségek Bizottságának tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 236., 2002.10.1.

| — | 2002/6. sz. vélemény az Európai Unió Tanácsa Főtitkársága tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/6. sz. vélemény az Európai Unió Tanácsa Főtitkársága tisztviselői szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 236., 2002.10.1.

| — | 2002/7. sz. vélemény az Európai Parlament tisztviselőinek és a politikai csoportosulásokban dolgozó ideiglenes személyzet szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/7. sz. vélemény az Európai Parlament tisztviselőinek és a politikai csoportosulásokban dolgozó ideiglenes személyzet szolgálati viszonyát megszüntető különleges intézkedéseket bevezető tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 236., 2002.10.1.

| — | 2002/8. sz. vélemény az Európai Újjáépítési Ügynökség költségvetésére alkalmazandó átdolgozott költségvetési rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/8. sz. vélemény az Európai Újjáépítési Ügynökség költségvetésére alkalmazandó átdolgozott költségvetési rendeletre tett javaslatról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2002/9. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozásáról |
| --- | --- |

—

2002/9. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozásáról

HL C 285., 2002.11.21.

| — | 2002/10. sz. vélemény az új költségvetési rendelet elfogadását követően a közösségi intézmények alkotmányos előírásainak módosítására tett bizottsági javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/10. sz. vélemény az új költségvetési rendelet elfogadását követően a közösségi intézmények alkotmányos előírásainak módosítására tett bizottsági javaslatról

HL C 285., 2002.11.21.

| — | 2002/11. sz. vélemény az általános költségvetésre alkalmazandó 1605/2002/EK, Euratom költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott szervezetek pénzügyi szabályozási keretére vonatkozó bizottsági rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/11. sz. vélemény az általános költségvetésre alkalmazandó 1605/2002/EK, Euratom költségvetési rendelet 185. cikkében meghatározott szervezetek pénzügyi szabályozási keretére vonatkozó bizottsági rendeletre tett javaslatról

HL C 12., 2003.1.17.

| — | 2002/12. sz. vélemény a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS–EU Partnerségi Egyezmény szerinti kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/12. sz. vélemény a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS–EU Partnerségi Egyezmény szerinti kilencedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 12., 2003.1.17.

| — | 2002/13. sz. vélemény a az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályait meghatározó tanácsi rendelettervezetre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/13. sz. vélemény a az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályait meghatározó tanácsi rendelettervezetre tett javaslatról

HL C 12., 2003.1.17.

| — | 2002/14. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2002/14. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 21., 2003.1.28.

| — | 2003/1. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és Formatervek) Költségvetési Bizottságának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2003/1. sz. vélemény a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (Védjegyek és Formatervek) Költségvetési Bizottságának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2003/2. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta-hivatal Igazgatási Tanácsának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2003/2. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta-hivatal Igazgatási Tanácsának szabályozására, a Hivatalra alkalmazandó pénzügyi rendelkezések létrehozására („költségvetési rendelet”) tett javaslatról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2003/3. sz. vélemény az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság költségvetési rendeletének tervezetéről |
| --- | --- |

—

2003/3. sz. vélemény az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság költségvetési rendeletének tervezetéről

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2003/4. sz. vélemény az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontjára alkalmazandó költségvetési rendelet tervezetéről |
| --- | --- |

—

2003/4. sz. vélemény az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontjára alkalmazandó költségvetési rendelet tervezetéről

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2003/5. sz. vélemény Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia és Szlovénia csatlakozása kapcsán, az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételét érintően életbe léptetendő különleges ideiglenes intézkedésekre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2003/5. sz. vélemény Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia és Szlovénia csatlakozása kapcsán, az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételét érintően életbe léptetendő különleges ideiglenes intézkedésekre vonatkozó tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 224., 2003.9.19.

| — | 2003/6. sz. vélemény az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség költségvetési rendeletének tervezetéről |
| --- | --- |

—

2003/6. sz. vélemény az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség költségvetési rendeletének tervezetéről

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2003/7. sz. vélemény a Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozó 2000/597/EK, Euratom határozatot végrehajtó 1150/2000/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2003/7. sz. vélemény a Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozó 2000/597/EK, Euratom határozatot végrehajtó 1150/2000/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 318., 2003.12.30.

| — | 2003/8. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács által hozandó, a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló tevékenységeket előmozdító cselekvési program létrehozására vonatkozó határozatra tett javaslatáról |
| --- | --- |

—

2003/8. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács által hozandó, a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló tevékenységeket előmozdító cselekvési program létrehozására vonatkozó határozatra tett javaslatáról

HL C 318., 2003.12.30.

| — | 2003/9. sz. vélemény a Közösség programjainak irányításában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó ügynökségek alapszabályát létrehozó 58/2003/EK tanácsi rendelet értelmében a végrehajtó ügynökségek standard költségvetési rendeletére vonatkozó bizottsági rendelet tervezetéről |
| --- | --- |

—

2003/9. sz. vélemény a Közösség programjainak irányításában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó ügynökségek alapszabályát létrehozó 58/2003/EK tanácsi rendelet értelmében a végrehajtó ügynökségek standard költségvetési rendeletére vonatkozó bizottsági rendelet tervezetéről

HL C 19., 2004.1.23.

| — | 2003/10. sz. vélemény a külső fellépésekhez a Garanciaalapot létrehozó 2728/94/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról |
| --- | --- |

—

2003/10. sz. vélemény a külső fellépésekhez a Garanciaalapot létrehozó 2728/94/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletre tett javaslatról

HL C 19., 2004.1.23.

| — | 2004/1. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról |
| --- | --- |

—

2004/1. sz. vélemény az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatának és egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit módosító tanácsi rendeletre tett módosított javaslatról

HL C 75., 2004.3.24.

| — | 2004/2. sz. vélemény az „single audit” modellről (és a Közösség belső ellenőrzési keretrendszerére vonatkozó javaslatról) |
| --- | --- |

—

2004/2. sz. vélemény az „single audit” modellről (és a Közösség belső ellenőrzési keretrendszerére vonatkozó javaslatról)

HL C 107., 2004.4.30.

| — | 2005/1. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

2005/1. sz. vélemény a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 121., 2005.5.20.

| — | 2005/2. sz. vélemény az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

2005/2. sz. vélemény az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 121., 2005.5.20.

| — | 2005/3. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

2005/3. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági rendelettervezetről

HL C 124., 2005.5.23.

| — | 2005/4. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5 cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

2005/4. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) számú tanácsi határozat 4. és 5 cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

HL C 167., 2005.7.7.

| — | 2005/5. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi szabályzatának a Hivatal igazgatási tanácsa által 2004. szeptember 16-án elfogadott tervezett módosításáról |
| --- | --- |

—

2005/5. sz. vélemény a Közösségi Növényfajta-hivatal pénzügyi szabályzatának a Hivatal igazgatási tanácsa által 2004. szeptember 16-án elfogadott tervezett módosításáról

Nem jelent meg az EU Hivatalos Lapjában

| — | 2005/6. sz. vélemény az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokra vonatkozó 1073/1999/EK és 1074/1999/Euratom rendeleteket módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

2005/6. sz. vélemény az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokra vonatkozó 1073/1999/EK és 1074/1999/Euratom rendeleteket módosító európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

HL C 202., 2005.8.18.

| — | 2005/7. sz. vélemény az 1653/2004/EK rendeletet a végrehajtó hivatalok számvitelért felelős tisztviselőinek álláshelye tekintetében módosító bizottsági rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

2005/7. sz. vélemény az 1653/2004/EK rendeletet a végrehajtó hivatalok számvitelért felelős tisztviselőinek álláshelye tekintetében módosító bizottsági rendelettervezetről

HL C 249., 2005.10.7.

| — | 2005/8. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács rendeleti javaslatáról a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról |
| --- | --- |

—

2005/8. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács rendeleti javaslatáról a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról

HL C 313., 2005.12.9.

| — | 2005/9. sz. vélemény a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról [COM(2005) 130 végleges] |
| --- | --- |

—

2005/9. sz. vélemény a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról [COM(2005) 130 végleges]

HL C 313., 2005.12.9.

| — | 2005/10. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

2005/10. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendelettervezetről

HL C 13., 2006.1.18.

| — | 2005/11. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági rendelettervezetről |
| --- | --- |

—

2005/11. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat megállapító 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító bizottsági rendelettervezetről

HL C 13., 2006.1.18.

| — | 2006/1. sz. vélemény a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

2006/1. sz. vélemény a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

HL C 203., 2006.8.25.

| — | 2006/2. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

2006/2. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról

HL C 203., 2006.8.25.

| — | 2006/3. sz. véleménye a Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról |
| --- | --- |

—

2006/3. sz. véleménye a Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

Megjelenés alatt

| — | 2006/4. sz. vélemény a 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról |
| --- | --- |

—

2006/4. sz. vélemény a 2002. június 25-i, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

Megjelenés alatt

---