# Az Európai Unió C 273/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 273 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. november 9. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 273

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. november 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Számvevőszék |
| 2006/C 273/1 | 2006/3. sz. vélemény a Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 1 |
| 2006/C 273/2 | 2006/4. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Számvevőszék

2006/C 273/1

2006/3. sz. vélemény a Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

1

2006/C 273/2

2006/4. sz. vélemény az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Számvevőszék

| 9.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 273/1

---

2006/3. sz. VÉLEMÉNY

a Bulgária és Románia csatlakozásának alkalmából az Európai Közösségek tisztviselőinek felvételére vonatkozó különleges ideiglenes intézkedések bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(2006/C 273/01)

A Bizottság 2006. június 7-én tanácsi rendeletre irányuló javaslatot terjesztett a Tanács elé, amelyben Bulgária és Románia csatlakozása alkalmából különleges ideiglenes intézkedések bevezetését kezdeményezte az Európai Közösségekben alkalmazott tisztviselők felvételére vonatkozóan (1).

A Tanács a Számvevőszékhez 2006. július 6-án beérkezett levelében felkérte a Számvevőszéket, hogy véleményezze a javaslatot.

A javaslat célja, hogy az új tagállamokból érkező tisztviselők felvétele során lehetővé váljon a személyzeti szabályzat vonatkozó előírásaitól való ideiglenes eltérés.

A Számvevőszék megvizsgálta a javaslatot, és a következő véleményt fogalmazta meg.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 283. cikkére,

tekintettel a Bizottság 2006. június 7-i javaslatára,

tekintettel a Számvevőszék által 2006. július 6-án kézhezvett tanácsi véleménykérésre,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

A Számvevőszék nem fűz megjegyzést a Bizottság javaslatához.

Ezt a véleményt a Számvevőszék 2006. szeptember 14-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  COM(2006) 271 végleges, 2006.6.6.

1

---

| 9.11.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 273/2

---

2006/4. sz. VÉLEMÉNY

az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alapján)

(2006/C 273/02)

TARTALOMJEGYZÉK

| 1–2. | Bevezetés |
| --- | --- |

1–2.

| 3–4. | Kivételek a költségvetési alapelvek alól |
| --- | --- |

3–4.

| 5–6. | Az eredményes és hatékony belsőkontroll elve |
| --- | --- |

5–6.

| 7–9. | A költségvetés végrehajtásának módszerei és ezek megfelelése a költségvetési rendelet előírásainak |
| --- | --- |

7–9.

| 10–12. | Pénzügyi szereplők elszámoltathatósága |
| --- | --- |

10–12.

| 10–11. | Az engedélyező tisztviselő |
| --- | --- |

10–11.

| 12. | A számvitelért felelős tisztviselő |
| --- | --- |

12.

| 13. | A közösségi intézmények által önállóan kötött szerződések aláírásának feltételei |
| --- | --- |

13.

| 14–16. | Támogatások |
| --- | --- |

14–16.

| 17–19. | Külső fellépések |
| --- | --- |

17–19.

| 20. | A költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló beszámoló |
| --- | --- |

20.

| 21–24. | Az elszámolások előterjesztésének és ellenőrzésének ütemterve |
| --- | --- |

21–24.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 248. cikke (4) bekezdésére és 279. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 160C. cikke (4) bekezdésére és 183. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak a rendelet háromévenkénti felülvizsgálatát előíró 184. cikkére,

tekintettel az utóbbi rendeletet módosító tanácsi rendeletjavaslatról (2) szóló 2005/10. sz. számvevőszéki véleményre (3),

tekintettel az „egységes ellenőrzési modellről” (és a bizottsági belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó javaslatról) szóló 2004/2. sz. számvevőszéki véleményre (4).

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletre vonatkozó módosított tanácsi rendeletjavaslatról szóló 2002/2 sz. számvevőszéki véleményre (5)

tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom rendeletet módosító tanácsi rendeletjavaslatra (6),

tekintettel a Tanácsnak a Számvevőszékhez e témában 2006. június 26-án benyújtott véleménykérésére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2005 májusában nyújtotta be első javaslatát a jelenlegi költségvetési rendelet módosításáról. A Bizottság az intézményközi konzultációkat követően most egy felülvizsgált javaslatot terjeszt elő, amely többek között az alábbi szempontokra terjed ki:






  — | jobb egyensúlyt alakít ki a pénzügyi érdekek védelme és az igazgatási költségek, illetve felhasználóbarát eljárások arányossága között, |
| --- | --- | --- |

1.

A Bizottság 2005 májusában nyújtotta be első javaslatát a jelenlegi költségvetési rendelet módosításáról. A Bizottság az intézményközi konzultációkat követően most egy felülvizsgált javaslatot terjeszt elő, amely többek között az alábbi szempontokra terjed ki:

—

jobb egyensúlyt alakít ki a pénzügyi érdekek védelme és az igazgatási költségek, illetve felhasználóbarát eljárások arányossága között,

| — | megerősíti a költségvetési alapelveket a megengedett kivételek körének korlátozásával, új alapelvek (az eredményes és hatékony kontroll, illetve az arányosság elve) bevezetésével és az átláthatóság alapelvének továbbfejlesztésével (további adatok közlésével a közösségi alapok kedvezményezettjeiről), |
| --- | --- |

—

megerősíti a költségvetési alapelveket a megengedett kivételek körének korlátozásával, új alapelvek (az eredményes és hatékony kontroll, illetve az arányosság elve) bevezetésével és az átláthatóság alapelvének továbbfejlesztésével (további adatok közlésével a közösségi alapok kedvezményezettjeiről),

| — | tisztázza a bizottsági számvitelért felelős tisztviselők szerepét és feladatkörét, |
| --- | --- |

—

tisztázza a bizottsági számvitelért felelős tisztviselők szerepét és feladatkörét,

| — | jobban összehangolja a közbeszerzési eljárásokat a közösségi irányelv (7) rendelkezéseivel, |
| --- | --- |

—

jobban összehangolja a közbeszerzési eljárásokat a közösségi irányelv (7) rendelkezéseivel,

| — | továbbfejleszti az intézményközi együttműködést, különösen a közbeszerzési eljárások területén, |
| --- | --- |

—

továbbfejleszti az intézményközi együttműködést, különösen a közbeszerzési eljárások területén,

| — | további rendelkezéseket vezet be a külső támogatásokra nézve. |
| --- | --- |

—

további rendelkezéseket vezet be a külső támogatásokra nézve.

| 2. | A Számvevőszék szerint a bevezetett módosítások összességében javítják az általános pénzügyi kontrollkörnyezetet. Ugyanakkor további pontosításokra van szükség, és maradtak bizonyos következetlenségek, mégpedig az alábbiakkal kapcsolatban:






  — | kivételek a költségvetési alapelvek alól, |
| --- | --- | --- |

2.

A Számvevőszék szerint a bevezetett módosítások összességében javítják az általános pénzügyi kontrollkörnyezetet. Ugyanakkor további pontosításokra van szükség, és maradtak bizonyos következetlenségek, mégpedig az alábbiakkal kapcsolatban:

—

kivételek a költségvetési alapelvek alól,

| — | az eredményes és hatékony belsőkontroll új alapelve, |
| --- | --- |

—

az eredményes és hatékony belsőkontroll új alapelve,

| — | a költségvetés végrehajtásának módszerei, és hogy ezek mennyiben felelnek meg a költségvetési rendelet előírásainak, |
| --- | --- |

—

a költségvetés végrehajtásának módszerei, és hogy ezek mennyiben felelnek meg a költségvetési rendelet előírásainak,

| — | a pénzügyi szereplők (engedélyező tisztviselő, számvitelért felelős tisztviselő) és a Bizottság elszámoltathatósága, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi szereplők (engedélyező tisztviselő, számvitelért felelős tisztviselő) és a Bizottság elszámoltathatósága,

| — | az intézmények által önállóan odaítélt szerződések megkötésére vonatkozó kivételek és feltételek, |
| --- | --- |

—

az intézmények által önállóan odaítélt szerződések megkötésére vonatkozó kivételek és feltételek,

| — | a kommunikációs tevékenységek támogatásaira, a többszörös támogatásokra és a működési támogatások megújítására vonatkozó egyes rendelkezések, |
| --- | --- |

—

a kommunikációs tevékenységek támogatásaira, a többszörös támogatásokra és a működési támogatások megújítására vonatkozó egyes rendelkezések,

| — | a külső fellépések területén a válságkezelésre és humanitárius segítségnyújtásra fordított előlegszámlákból kifizetendő összegekre, valamint a szerződések és kifizetések határidőire vonatkozó rendelkezések, |
| --- | --- |

—

a külső fellépések területén a válságkezelésre és humanitárius segítségnyújtásra fordított előlegszámlákból kifizetendő összegekre, valamint a szerződések és kifizetések határidőire vonatkozó rendelkezések,

| — | a költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentés tartalma, |
| --- | --- |

—

a költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló jelentés tartalma,

| — | a közösségi beszámolók benyújtására és ellenőrzésére vonatkozó ütemterv. |
| --- | --- |

—

a közösségi beszámolók benyújtására és ellenőrzésére vonatkozó ütemterv.

A következő bekezdések ezekkel a témákkal foglalkoznak.

KIVÉTELEK A KÖLTSÉGVETÉSI ALAPELVEK ALÓL

| 3. | A Számvevőszék támogatja az eredményes és hatékony belsőkontroll elvének (8) és az arányosság elvének (9) bevezetését, valamint az átláthatóság elvének javítását (10), egyes módosítások azonban csorbíthatják a költségvetési hatóságok költségvetési gazdálkodás felett gyakorolt kontrollját. Különösen a továbbra is fenntartott kivételekkel kapcsolatban merülhet ez fel, amint az már a Számvevőszék előző véleményében is említésre került (11). Ráadásul új kivételek is bevezetésre kerültek, mint például a javasolt 158. cikkben a költségvetési források korlátlan átcsoportosítási lehetősége egyik címből a másikba technikai segítségnyújtás céljára a strukturális alapok területén. |
| --- | --- |

3.

A Számvevőszék támogatja az eredményes és hatékony belsőkontroll elvének (8) és az arányosság elvének (9) bevezetését, valamint az átláthatóság elvének javítását (10), egyes módosítások azonban csorbíthatják a költségvetési hatóságok költségvetési gazdálkodás felett gyakorolt kontrollját. Különösen a továbbra is fenntartott kivételekkel kapcsolatban merülhet ez fel, amint az már a Számvevőszék előző véleményében is említésre került (11). Ráadásul új kivételek is bevezetésre kerültek, mint például a javasolt 158. cikkben a költségvetési források korlátlan átcsoportosítási lehetősége egyik címből a másikba technikai segítségnyújtás céljára a strukturális alapok területén.

| 4. | Másrészről, a javaslatok nem sok lehetőséget nyújtanak a Bizottságon kívül a többi intézménynek a költségvetés megalapozott módosítására irányuló költségvetési eljárások egyszerűsítésére, és ezáltal megfosztják az intézményeket a személyzeti irányítás tekintetében szükséges rugalmasságtól. |
| --- | --- |

4.

Másrészről, a javaslatok nem sok lehetőséget nyújtanak a Bizottságon kívül a többi intézménynek a költségvetés megalapozott módosítására irányuló költségvetési eljárások egyszerűsítésére, és ezáltal megfosztják az intézményeket a személyzeti irányítás tekintetében szükséges rugalmasságtól.

AZ EREDMÉNYES ÉS HATÉKONY BELSŐKONTROLL ELVE

| 5. | A Számvevőszék támogatja az eredményes és hatékony belsőkontroll elvének a javasolt 30a. cikkben való bevezetését, azonban szükségesnek látja az alapelv továbbfejlesztését, hogy biztosítva legyen az „egységes ellenőrzési modellről” (és a bizottsági belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó javaslatról) szóló 2004/2. sz. számvevőszéki véleménnyel összhangban lévő eredményes végrehajtás. Különösen ami a következőket illeti:






  — | elengedhetetlen lesz az egyes költségvetési területekre vonatkozó belső kontrollrendszerek közös jellemzőinek meghatározása, valamint a kontrollköltségek felügyeletére, illetve az általuk hozott hasznok értékelésére vonatkozó megfelelő intézkedések meghozatala, |
| --- | --- | --- |

5.

A Számvevőszék támogatja az eredményes és hatékony belsőkontroll elvének a javasolt 30a. cikkben való bevezetését, azonban szükségesnek látja az alapelv továbbfejlesztését, hogy biztosítva legyen az „egységes ellenőrzési modellről” (és a bizottsági belsőkontroll-keretrendszerre vonatkozó javaslatról) szóló 2004/2. sz. számvevőszéki véleménnyel összhangban lévő eredményes végrehajtás. Különösen ami a következőket illeti:

—

elengedhetetlen lesz az egyes költségvetési területekre vonatkozó belső kontrollrendszerek közös jellemzőinek meghatározása, valamint a kontrollköltségek felügyeletére, illetve az általuk hozott hasznok értékelésére vonatkozó megfelelő intézkedések meghozatala,

| — | rendkívül fontos, hogy a Bizottság kifejlesszen egy általánosan elfogadott alapelveken és standardokon alapuló logikus keretrendszert, valamint az intézmények és tagállamok igazgatásának minden szintjén alkalmazandó megfelelő felügyeletet, hogy biztosítható legyen a kontrollmechanizmusok integrációja és összehangolása, |
| --- | --- |

—

rendkívül fontos, hogy a Bizottság kifejlesszen egy általánosan elfogadott alapelveken és standardokon alapuló logikus keretrendszert, valamint az intézmények és tagállamok igazgatásának minden szintjén alkalmazandó megfelelő felügyeletet, hogy biztosítható legyen a kontrollmechanizmusok integrációja és összehangolása,

| — | hiába számít az integrált belsőkontroll-keretrendszer alapvető fogalmának, mégsem tisztázott, hogy hogyan, ki által és mikor történjen „a kockázatok tolerálható szintjének” meghatározása. Ráadásul nem meghatározott a kockázatok tolerálható szintje és a kontrollmechanizmusok költség/haszon aránya közötti kapcsolat sem. |
| --- | --- |

—

hiába számít az integrált belsőkontroll-keretrendszer alapvető fogalmának, mégsem tisztázott, hogy hogyan, ki által és mikor történjen „a kockázatok tolerálható szintjének” meghatározása. Ráadásul nem meghatározott a kockázatok tolerálható szintje és a kontrollmechanizmusok költség/haszon aránya közötti kapcsolat sem.

| 6. | Általában elmondható, hogy a Bizottságnak az integrált belsőkontroll-keretrendszerrel kapcsolatban betöltendő szerepe még nem tisztázott. A koncepció sikeréhez mégis elengedhetetlen, hogy a Bizottság központi szerepet töltsön be a keretrendszer fejlesztésben, felügyeletében és ellenőrzésében. Ebből a szempontból említésre méltó, hogy a Bizottság csak abban az esetben rendelkezhet felügyeleti szerepkörrel, ha a költségvetés központosított, közvetett centralizált irányítással történő végrehajtása során, illetve a decentralizált irányítás keretében, delegálja irányítási feladatait (lásd a javasolt 54. és 56. cikket). |
| --- | --- |

6.

Általában elmondható, hogy a Bizottságnak az integrált belsőkontroll-keretrendszerrel kapcsolatban betöltendő szerepe még nem tisztázott. A koncepció sikeréhez mégis elengedhetetlen, hogy a Bizottság központi szerepet töltsön be a keretrendszer fejlesztésben, felügyeletében és ellenőrzésében. Ebből a szempontból említésre méltó, hogy a Bizottság csak abban az esetben rendelkezhet felügyeleti szerepkörrel, ha a költségvetés központosított, közvetett centralizált irányítással történő végrehajtása során, illetve a decentralizált irányítás keretében, delegálja irányítási feladatait (lásd a javasolt 54. és 56. cikket).

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁNAK MÓDSZEREI ÉS EZEK MEGFELELÉSE A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELET ELŐÍRÁSAINAK

| 7. | Mivel a javasolt módosítások célja a különböző végrehajtási módszerekből adódó kötelezettségek egységesebb szerkezetbe foglalása és rendszerezése, a Számvevőszék támogatja a módosításokat. |
| --- | --- |

7.

Mivel a javasolt módosítások célja a különböző végrehajtási módszerekből adódó kötelezettségek egységesebb szerkezetbe foglalása és rendszerezése, a Számvevőszék támogatja a módosításokat.

| 8. | Amikor azonban a Bizottság közvetett centralizált irányítást alkalmaz a költségvetés végrehajtására (javasolt 56. cikk), már nem kellene bizonyítékokat keresnie arra, hogy a végrehajtással megbízott szervek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban cselekszenek-e. Ez ellentétes a költségvetési rendelet 27. cikkének rendelkezéseivel, amelyek előírják, hogy a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni. |
| --- | --- |

8.

Amikor azonban a Bizottság közvetett centralizált irányítást alkalmaz a költségvetés végrehajtására (javasolt 56. cikk), már nem kellene bizonyítékokat keresnie arra, hogy a végrehajtással megbízott szervek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban cselekszenek-e. Ez ellentétes a költségvetési rendelet 27. cikkének rendelkezéseivel, amelyek előírják, hogy a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni.

| 9. | Közvetett centralizált irányítás esetére a felülvizsgált javaslat azt is előírja, hogy a Bizottság „a nemzetközileg elismert standardok figyelembevétele mellett sajátjával egyenértékűnek ismerheti el” a végrehajtással megbízott szervek ellenőrzési, számviteli és beszerzési eljárásait. Ennek következtében a szerveket, amelyekre a Bizottság átruházza a költségvetés végrehajtását, nem kötik a költségvetési rendelet rendelkezései. Mivel azonban a közbeszerzési rendszerekre és a megfelelőségi ellenőrzésekre nézve nincsenek nemzetközileg elismert standardok, a nemzetközi standardok megfelelő figyelembevételére vonatkozó kitétel értelmetlen. Ugyanez vonatkozik a javasolt cikk – forrásösszevonások esetén a kedvezményezett partnerország közbeszerzési eljárásairól szóló –2. bekezdésének hasonló, nemzetközileg elfogadott standardokra való utalására is. Mindezek eredményeképpen azokon a területeken, ahol a költségvetés centralizált vagy közvetett centralizált módon végrehajtható (mint például a KTF keretprogramok vagy az oktatás és képzés területének tevékenységei), eltérő alapelvek, standardok és szabályok vonatkozhatnának lényegében azonos típusú közösségi finanszírozásra (lásd 2006/1 sz. számvevőszéki vélemény (12), 17. cikk). |
| --- | --- |

9.

Közvetett centralizált irányítás esetére a felülvizsgált javaslat azt is előírja, hogy a Bizottság „a nemzetközileg elismert standardok figyelembevétele mellett sajátjával egyenértékűnek ismerheti el” a végrehajtással megbízott szervek ellenőrzési, számviteli és beszerzési eljárásait. Ennek következtében a szerveket, amelyekre a Bizottság átruházza a költségvetés végrehajtását, nem kötik a költségvetési rendelet rendelkezései. Mivel azonban a közbeszerzési rendszerekre és a megfelelőségi ellenőrzésekre nézve nincsenek nemzetközileg elismert standardok, a nemzetközi standardok megfelelő figyelembevételére vonatkozó kitétel értelmetlen. Ugyanez vonatkozik a javasolt cikk – forrásösszevonások esetén a kedvezményezett partnerország közbeszerzési eljárásairól szóló –2. bekezdésének hasonló, nemzetközileg elfogadott standardokra való utalására is. Mindezek eredményeképpen azokon a területeken, ahol a költségvetés centralizált vagy közvetett centralizált módon végrehajtható (mint például a KTF keretprogramok vagy az oktatás és képzés területének tevékenységei), eltérő alapelvek, standardok és szabályok vonatkozhatnának lényegében azonos típusú közösségi finanszírozásra (lásd 2006/1 sz. számvevőszéki vélemény (12), 17. cikk).

A PÉNZÜGYI SZEREPLŐK ELSZÁMOLTATHATÓSÁGA

Az engedélyező tisztviselő

| 10. | A költségvetési rendelet újonnan javasolt 60. cikke szerint a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő „a pénzügyi és gazdálkodási információkkal és az azokhoz kapcsolódó valamennyi fenntartásával együtt éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről”. Az ilyen fenntartások nem lennének összeegyeztethetők az ugyanebben a cikkben említett igazoló nyilatkozattal, mellyel kapcsolatban az engedélyező tisztviselőnek igazolnia kell, hogy „a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat.” A Számvevőszék ugyan egyetért azzal, hogy az éves tevékenységi jelentések és az engedélyező tisztviselőként működő főigazgatók nyilatkozatai erősítik az átláthatóságot és az irányítás elszámoltathatóságát, ám úgy véli, hogy a fenntartásoknak a nyilatkozatokhoz kell kapcsolódniuk és a jelenlegi gyakorlat szerint a bevételek vagy kiadások világosan meghatározott területére kell korlátozni őket. (lásd a Számvevőszék javaslatát az mellékletben). |
| --- | --- |

10.

A költségvetési rendelet újonnan javasolt 60. cikke szerint a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő „a pénzügyi és gazdálkodási információkkal és az azokhoz kapcsolódó valamennyi fenntartásával együtt éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről”. Az ilyen fenntartások nem lennének összeegyeztethetők az ugyanebben a cikkben említett igazoló nyilatkozattal, mellyel kapcsolatban az engedélyező tisztviselőnek igazolnia kell, hogy „a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat.” A Számvevőszék ugyan egyetért azzal, hogy az éves tevékenységi jelentések és az engedélyező tisztviselőként működő főigazgatók nyilatkozatai erősítik az átláthatóságot és az irányítás elszámoltathatóságát, ám úgy véli, hogy a fenntartásoknak a nyilatkozatokhoz kell kapcsolódniuk és a jelenlegi gyakorlat szerint a bevételek vagy kiadások világosan meghatározott területére kell korlátozni őket. (lásd a Számvevőszék javaslatát az mellékletben).

| 11. | Ami az összefoglaló jelentést illeti, mivel az említett javaslat csak annyit ír elő, hogy az engedélyező tisztviselők éves jelentéseinek összefoglalását be kell mutatni a költségvetési hatóságnak, a Bizottság így nem vállalná a Szerződés 274. cikkében előírt testületi felelősséget. A javaslat ezenfelül azt is előírja, hogy az összefoglalót legkésőbb minden év június 15-ig kell megküldeni a költségvetési hatóságnak, ám ez már túl késő ahhoz, hogy a Számvevőszék még figyelembe vehesse azt az éves jelentéséhez (lásd a további észrevételeket, 23. bekezdés). |
| --- | --- |

11.

Ami az összefoglaló jelentést illeti, mivel az említett javaslat csak annyit ír elő, hogy az engedélyező tisztviselők éves jelentéseinek összefoglalását be kell mutatni a költségvetési hatóságnak, a Bizottság így nem vállalná a Szerződés 274. cikkében előírt testületi felelősséget. A javaslat ezenfelül azt is előírja, hogy az összefoglalót legkésőbb minden év június 15-ig kell megküldeni a költségvetési hatóságnak, ám ez már túl késő ahhoz, hogy a Számvevőszék még figyelembe vehesse azt az éves jelentéséhez (lásd a további észrevételeket, 23. bekezdés).

A számvitelért felelős tisztviselő

| 12. | A 61. cikk módosított javaslata tisztázza a számvitelért felelős tisztviselő szerepét és feladatkörét. Előírja azt is, hogy mielőtt az intézmény elfogadja a beszámolót, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy „
  kellően megbízható és valós képet
  ” (13) (hangsúlyozva) ad az intézmény pénzügyi helyzetéről. A „megbízható és valós kép” kifejezés összetett fogalmat takar, amelyet felesleges a „kellően” jelzővel fokozni, ugyanis így el is veszíti a jelentését. Nagyobb jelentőséggel bírna, ha a számvitelért felelős tisztviselő azt igazolná, hogy kellő bizonyossággal rendelkezik arról, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad az intézmény pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- |

12.

A 61. cikk módosított javaslata tisztázza a számvitelért felelős tisztviselő szerepét és feladatkörét. Előírja azt is, hogy mielőtt az intézmény elfogadja a beszámolót, a számvitelért felelős tisztviselő záradékkal látja el azt, tanúsítva, hogy „
  kellően megbízható és valós képet
  ” (13) (hangsúlyozva) ad az intézmény pénzügyi helyzetéről. A „megbízható és valós kép” kifejezés összetett fogalmat takar, amelyet felesleges a „kellően” jelzővel fokozni, ugyanis így el is veszíti a jelentését. Nagyobb jelentőséggel bírna, ha a számvitelért felelős tisztviselő azt igazolná, hogy kellő bizonyossággal rendelkezik arról, hogy a beszámoló megbízható és valós képet ad az intézmény pénzügyi helyzetéről.

A KÖZÖSSÉGI INTÉZMÉNYEK ÁLTAL ÖNÁLLÓAN KÖTÖTT SZERZŐDÉSEK ALÁÍRÁSÁNAK FELTÉTELEI

| 13. | A 105. cikk (2) bekezdésének javasolt felülvizsgálata lehetővé tenné, hogy a végrehajtási szabályok kivételeket és feltételeket vezessenek be. Ez a rendelkezés figyelmen kívül hagyja a költségvetési rendelet primátusát, hiszen csak a költségvetési rendelet írhat elő kivételeket a benne foglalt általános szabályok és rendelkezések alól. |
| --- | --- |

13.

A 105. cikk (2) bekezdésének javasolt felülvizsgálata lehetővé tenné, hogy a végrehajtási szabályok kivételeket és feltételeket vezessenek be. Ez a rendelkezés figyelmen kívül hagyja a költségvetési rendelet primátusát, hiszen csak a költségvetési rendelet írhat elő kivételeket a benne foglalt általános szabályok és rendelkezések alól.

TÁMOGATÁSOK

| 14. | A 108. cikk (4) bekezdése új rendelkezést vezet be, mely szerint „az intézmények támogatást nyújthatnak tájékoztatási tevékenységekhez, amennyiben – kellően indokolt okból – a közbeszerzési eljárás alkalmazása nem megfelelő”. A Számvevőszék szerint ez a kivétel nem igazolható, mivel a költségvetési rendelet V. és VI. címei világosan meghatározzák, hogy mely körülmények között kell közbeszerzési, illetve támogatási eljárást alkalmazni. |
| --- | --- |

14.

A 108. cikk (4) bekezdése új rendelkezést vezet be, mely szerint „az intézmények támogatást nyújthatnak tájékoztatási tevékenységekhez, amennyiben – kellően indokolt okból – a közbeszerzési eljárás alkalmazása nem megfelelő”. A Számvevőszék szerint ez a kivétel nem igazolható, mivel a költségvetési rendelet V. és VI. címei világosan meghatározzák, hogy mely körülmények között kell közbeszerzési, illetve támogatási eljárást alkalmazni.

| 15. | A Számvevőszék támogatja a 111. cikkben javasolt alapelvet, mely szerint a pályázó haladéktalanul tájékoztatja az engedélyezésre jogosult tisztviselőt az egyazon tevékenységhez vagy munkaprogramhoz kapcsolódó több pályázatról és többszörös támogatásról. A Számvevőszék viszont hangsúlyozná, hogy a gyakorlatban nehézkes lesz az alapelv betartásának a felügyelete, különösen a többrésztvevős tevékenységek esetében (mint például az ERTD keretprogramok), ezek esetében ugyanis bevett gyakorlat, hogy a kedvezményezettek konzorciuma pályázik közösségi pénzügyi támogatásért. |
| --- | --- |

15.

A Számvevőszék támogatja a 111. cikkben javasolt alapelvet, mely szerint a pályázó haladéktalanul tájékoztatja az engedélyezésre jogosult tisztviselőt az egyazon tevékenységhez vagy munkaprogramhoz kapcsolódó több pályázatról és többszörös támogatásról. A Számvevőszék viszont hangsúlyozná, hogy a gyakorlatban nehézkes lesz az alapelv betartásának a felügyelete, különösen a többrésztvevős tevékenységek esetében (mint például az ERTD keretprogramok), ezek esetében ugyanis bevett gyakorlat, hogy a kedvezményezettek konzorciuma pályázik közösségi pénzügyi támogatásért.

| 16. | A javasolt 108a. cikk szerint a támogatások a következő formákat ölthetik: a ténylegesen felmerülő, elszámolható költségek meghatározott hányadának visszatérítése; átalányösszegek; átalányfinanszírozás; az említettek kombinált formája. A működési támogatásokra a javasolt 113. cikk (2) bekezdése azt írja elő, hogy a támogatások megújításakor azokat fokozatosan csökkenteni kell. Ugyanakkor ugyanez a cikk azt javasolja, hogy ez a szabály ne kerüljön alkalmazásra átalányösszegek és átalányfinanszírozás esetében. Mivel a támogatások ezen formáit a finanszírozandó költségekről rendelkezésre álló legjobb becslések alapján állapítják meg, és mivel ezen támogatásokat a rájuk vonatkozó alapelvek betartásának biztosítása érdekében rendszeresen felül kell vizsgálni (a jelenlegi végrehajtási szabályok 181. cikke), a fenti kivétel nem megalapozott. |
| --- | --- |

16.

A javasolt 108a. cikk szerint a támogatások a következő formákat ölthetik: a ténylegesen felmerülő, elszámolható költségek meghatározott hányadának visszatérítése; átalányösszegek; átalányfinanszírozás; az említettek kombinált formája. A működési támogatásokra a javasolt 113. cikk (2) bekezdése azt írja elő, hogy a támogatások megújításakor azokat fokozatosan csökkenteni kell. Ugyanakkor ugyanez a cikk azt javasolja, hogy ez a szabály ne kerüljön alkalmazásra átalányösszegek és átalányfinanszírozás esetében. Mivel a támogatások ezen formáit a finanszírozandó költségekről rendelkezésre álló legjobb becslések alapján állapítják meg, és mivel ezen támogatásokat a rájuk vonatkozó alapelvek betartásának biztosítása érdekében rendszeresen felül kell vizsgálni (a jelenlegi végrehajtási szabályok 181. cikke), a fenti kivétel nem megalapozott.

KÜLSŐ FELLÉPÉSEK

| 17. | A 63. cikk új javaslata szerint válságkezelési segélyek és humanitárius segítségnyújtási műveletek esetén korlátlan összegig alkalmazhatók előlegszámlák. A korlátozás hiánya ellenkezik az előlegszámlák alapelvével és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével. A Számvevőszék szerint ezeknél a különleges intézkedéseknél ugyan rugalmasságra van szükség, de legalább az összeghatárt tiszteletben kellene tartani. |
| --- | --- |

17.

A 63. cikk új javaslata szerint válságkezelési segélyek és humanitárius segítségnyújtási műveletek esetén korlátlan összegig alkalmazhatók előlegszámlák. A korlátozás hiánya ellenkezik az előlegszámlák alapelvével és az Unió pénzügyi érdekeinek védelmével. A Számvevőszék szerint ezeknél a különleges intézkedéseknél ugyan rugalmasságra van szükség, de legalább az összeghatárt tiszteletben kellene tartani.

| 18. | A 166. cikk javasolt módosításai egy évvel meghosszabbítják az időkeretet a kedvezményezett harmadik országokkal való finanszírozási megállapodások megkötésére. Ezenkívül előírják, hogy az egyedi szerződéseket, valamint a finanszírozási megállapodásokat végrehajtó támogatási határozatokat és megállapodásokat a finanszírozási megállapodás megkötésétől számított három éven belül meg kell kötni vagy el kell fogadni. A hosszú távú és több fázisú infrastrukturális, illetve vidékfejlesztési projektek esetében a Bizottság az érintett projekt finanszírozási határozatában kivételesen akár öt évre is meghosszabbíthatja ezt a határidőt. A Számvevőszék támogatja ezeket a határidőket, hiszen azért tűzik ki őket, hogy megkönnyítsék az ilyen projektek lezárásának nehézségeit. |
| --- | --- |

18.

A 166. cikk javasolt módosításai egy évvel meghosszabbítják az időkeretet a kedvezményezett harmadik országokkal való finanszírozási megállapodások megkötésére. Ezenkívül előírják, hogy az egyedi szerződéseket, valamint a finanszírozási megállapodásokat végrehajtó támogatási határozatokat és megállapodásokat a finanszírozási megállapodás megkötésétől számított három éven belül meg kell kötni vagy el kell fogadni. A hosszú távú és több fázisú infrastrukturális, illetve vidékfejlesztési projektek esetében a Bizottság az érintett projekt finanszírozási határozatában kivételesen akár öt évre is meghosszabbíthatja ezt a határidőt. A Számvevőszék támogatja ezeket a határidőket, hiszen azért tűzik ki őket, hogy megkönnyítsék az ilyen projektek lezárásának nehézségeit.

| 19. | Ugyanez a cikk előírja a fel nem használt előirányzatok automatikus visszavonását is a kötelezettségvállalás évétől számított negyedik év végén (n + 4). Ez hosszabb, mint a költségvetésre általánosan alkalmazott n + 3 szabály. A Számvevőszék véleménye szerint az engedélyezett hosszabb határidő nem megalapozott olyan eszközök esetében, amelyek célja a csatlakozó és tagjelölt országok felkészítése az Unióhoz való csatlakozásra, különösen a strukturális műveletek keretében, ahol szigorúbb (n + 2) szabály alkalmazandó. |
| --- | --- |

19.

Ugyanez a cikk előírja a fel nem használt előirányzatok automatikus visszavonását is a kötelezettségvállalás évétől számított negyedik év végén (n + 4). Ez hosszabb, mint a költségvetésre általánosan alkalmazott n + 3 szabály. A Számvevőszék véleménye szerint az engedélyezett hosszabb határidő nem megalapozott olyan eszközök esetében, amelyek célja a csatlakozó és tagjelölt országok felkészítése az Unióhoz való csatlakozásra, különösen a strukturális műveletek keretében, ahol szigorúbb (n + 2) szabály alkalmazandó.

A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZÜGYI GAZDÁLKODÁSRÓL SZÓLÓ BESZÁMOLÓ

| 20. | A 122. cikk első bekezdése előírja, hogy a 121. cikkben említett intézmények és szervek beszámolóihoz csatolni kell az éves költségvetési gazdálkodásról és a pénzgazdálkodásról szóló beszámolót. A felülvizsgált bizottsági javaslat szerint a beszámoló „információval szolgál többek között az előirányzatok végrehajtásának mértékéről, és összefoglaló adatokat tartalmaz az előirányzatok különböző költségvetési tételek közötti átcsoportosításáról”. A költségvetést az ABB/ABM alapelvek alapján terjesztik elő és fogadják el a költségvetési hatóságok. Ennek alapján a Bizottságnak tevékenységi nyilatkozatokat kell az előzetes költségvetési tervezethez csatolnia, amelyekben benne vannak többek között az előzetesen kijelölt célkitűzések, illetve a teljesítménymutatók (javasolt 33. cikk (2) bekezdés). A Számvevőszék véleménye szerint a költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló beszámolónak részletesen tájékoztatnia kellene arról, hogy a teljesítménymérők milyen előrelépést mutatnak a célkitűzések terén. |
| --- | --- |

20.

A 122. cikk első bekezdése előírja, hogy a 121. cikkben említett intézmények és szervek beszámolóihoz csatolni kell az éves költségvetési gazdálkodásról és a pénzgazdálkodásról szóló beszámolót. A felülvizsgált bizottsági javaslat szerint a beszámoló „információval szolgál többek között az előirányzatok végrehajtásának mértékéről, és összefoglaló adatokat tartalmaz az előirányzatok különböző költségvetési tételek közötti átcsoportosításáról”. A költségvetést az ABB/ABM alapelvek alapján terjesztik elő és fogadják el a költségvetési hatóságok. Ennek alapján a Bizottságnak tevékenységi nyilatkozatokat kell az előzetes költségvetési tervezethez csatolnia, amelyekben benne vannak többek között az előzetesen kijelölt célkitűzések, illetve a teljesítménymutatók (javasolt 33. cikk (2) bekezdés). A Számvevőszék véleménye szerint a költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló beszámolónak részletesen tájékoztatnia kellene arról, hogy a teljesítménymérők milyen előrelépést mutatnak a célkitűzések terén.

AZ ELSZÁMOLÁSOK ELŐTERJESZTÉSÉNEK ÉS ELLENŐRZÉSÉNEK ÜTEMTERVE

| 21. | A költségvetési rendelet 2003-as felülvizsgálata új ütemtervet vezetett be, amely egy hónappal előrehozta a közösségi beszámolók előterjesztésének és ellenőrzésének kijelölt időpontját. A Számvevőszék a 2002/2. sz. véleményében (lásd 9–14. bekezdés) megjegyezte többek között, hogy támogatja ugyan az éves jelentés elkészítésének felgyorsított ütemtervét, ám ennek megvalósulásához következetes megközelítésre van szükség a költségvetési rendelet egészében. Mivel azonban a gyakorlatban ez nem teljesült, a javasolt eljárás és ütemterv – különösen a Számvevőszék éves jelentése esetében – nem volt megvalósítható. |
| --- | --- |

21.

A költségvetési rendelet 2003-as felülvizsgálata új ütemtervet vezetett be, amely egy hónappal előrehozta a közösségi beszámolók előterjesztésének és ellenőrzésének kijelölt időpontját. A Számvevőszék a 2002/2. sz. véleményében (lásd 9–14. bekezdés) megjegyezte többek között, hogy támogatja ugyan az éves jelentés elkészítésének felgyorsított ütemtervét, ám ennek megvalósulásához következetes megközelítésre van szükség a költségvetési rendelet egészében. Mivel azonban a gyakorlatban ez nem teljesült, a javasolt eljárás és ütemterv – különösen a Számvevőszék éves jelentése esetében – nem volt megvalósítható.

| 22. | A felülvizsgált ütemterv 2005-től lépett hatályba. Ez egybeesett az eredményelszámolás-elvű számviteli rendszer bevezetésével. |
| --- | --- |

22.

A felülvizsgált ütemterv 2005-től lépett hatályba. Ez egybeesett az eredményelszámolás-elvű számviteli rendszer bevezetésével.

| 23. | Az eddigi tapasztalatok azt mutatták, hogy a felülvizsgált ütemtervből jelentős nehézségek adódnak, amelyek miatt a számvevőszéki ellenőrzés komoly terheknek van kitéve:






  — | a március 31-ig a Számvevőszéknek megküldött előzetes beszámolók jelentős módosításokon mentek keresztül egészen a végleges beszámolók július 31-i benyújtásáig; ezt a helyzetet súlyosbítja, hogy a számviteli nyilvántartások decentralizáltak, ezért a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a szükséges változtatásokat csak egy nagyon kései szakaszban tudja átvezetni, kevés időt hagyva így a Számvevőszéknek munkája elvégzésére, |
| --- | --- | --- |

23.

Az eddigi tapasztalatok azt mutatták, hogy a felülvizsgált ütemtervből jelentős nehézségek adódnak, amelyek miatt a számvevőszéki ellenőrzés komoly terheknek van kitéve:

—

a március 31-ig a Számvevőszéknek megküldött előzetes beszámolók jelentős módosításokon mentek keresztül egészen a végleges beszámolók július 31-i benyújtásáig; ezt a helyzetet súlyosbítja, hogy a számviteli nyilvántartások decentralizáltak, ezért a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a szükséges változtatásokat csak egy nagyon kései szakaszban tudja átvezetni, kevés időt hagyva így a Számvevőszéknek munkája elvégzésére,

| — | az engedélyező tisztviselők összefoglaló tevékenységi jelentéseit csak június 15-én véglegesítik – a Számvevőszéknek viszont eddig a dátumig kellene megtennie előzetes észrevételeit; ennek megfelelően a Számvevőszéknek nincs lehetősége arra, hogy ezt a dokumentumot, amelyet a költségvetési hatóság a Bizottság továbbfejlesztett belsőkontroll-keretrendszere egyik legfőbb elemének tart, figyelembe vegye az előzetes észrevételeinek véglegesítése előtt, |
| --- | --- |

—

az engedélyező tisztviselők összefoglaló tevékenységi jelentéseit csak június 15-én véglegesítik – a Számvevőszéknek viszont eddig a dátumig kellene megtennie előzetes észrevételeit; ennek megfelelően a Számvevőszéknek nincs lehetősége arra, hogy ezt a dokumentumot, amelyet a költségvetési hatóság a Bizottság továbbfejlesztett belsőkontroll-keretrendszere egyik legfőbb elemének tart, figyelembe vegye az előzetes észrevételeinek véglegesítése előtt,

| — | mint arra már a Számvevőszék 2002/2 sz. véleménye is rávilágított, ez a helyzet kedvezőtlenül hat nemcsak a Számvevőszékre, de a tagállamokra is, mivel nincs elég idő válaszaik figyelembevételére a Számvevőszék éves jelentésének véglegesítése előtt. |
| --- | --- |

—

mint arra már a Számvevőszék 2002/2 sz. véleménye is rávilágított, ez a helyzet kedvezőtlenül hat nemcsak a Számvevőszékre, de a tagállamokra is, mivel nincs elég idő válaszaik figyelembevételére a Számvevőszék éves jelentésének véglegesítése előtt.

| 24. | A Számvevőszék tapasztalatai szerint az előzetes beszámoló közzétételétől számítva legalább tizenkét munkahétre van szükség az ellenőrzése elvégzéséhez, és további három munkahétre a végleges beszámoló közzététele után az ellenőrzés véglegesítéséhez. Ennélfogva, hogy a Számvevőszéknek elég idő álljon rendelkezésére az éves munkájának elvégzésére, különösen ami a beszámolókat és a megbízhatósági nyilatkozat más szempontjait illeti, vagy előrébb kell hozni az ütemtervet úgy, hogy a végső beszámolókat június 30-ig nyújtsák be a Számvevőszéknek, vagy meg kell változtatni a Számvevőszék előzetes észrevételeinek előterjesztési időpontját július 15-re, az éves jelentés elkészültének időpontját pedig november 30-ra, ahogy korábban is volt. |
| --- | --- |

24.

A Számvevőszék tapasztalatai szerint az előzetes beszámoló közzétételétől számítva legalább tizenkét munkahétre van szükség az ellenőrzése elvégzéséhez, és további három munkahétre a végleges beszámoló közzététele után az ellenőrzés véglegesítéséhez. Ennélfogva, hogy a Számvevőszéknek elég idő álljon rendelkezésére az éves munkájának elvégzésére, különösen ami a beszámolókat és a megbízhatósági nyilatkozat más szempontjait illeti, vagy előrébb kell hozni az ütemtervet úgy, hogy a végső beszámolókat június 30-ig nyújtsák be a Számvevőszéknek, vagy meg kell változtatni a Számvevőszék előzetes észrevételeinek előterjesztési időpontját július 15-re, az éves jelentés elkészültének időpontját pedig november 30-ra, ahogy korábban is volt.

Ezt a véleményt a Számvevőszék 2006. szeptember 14-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., a HL L 25., 2003.1.30. módosításaival.

1

(2)  COM(2005) 181 végleges, 2005.5.3.

2

(3)  HL C 13., 2006.1.18.

3

(4)  HL C 107., 2004.4.30.

4

(5)  HL C 92., 2002.4.17.

5

(6)  COM(2006) 213 végleges, 2006.5.18.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve (HL L 134., 2004.4.30).

7

(8)  Lásd a következő javasolt cikkeket: 3., 30a., 53b., 54., 56. és 60.

8

(9)  Lásd a következő javasolt cikkeket: 3. és 28a.

9

(10)  Lásd a következő javasolt cikkeket: 53b. cikk (2) bekezdésének d) pontja, 53c. cikk (3) bekezdése, 53d. cikk (3) bekezdése és 56. cikk (1) bekezdésének f) pontja.

10

(11)  2005/10 sz. vélemény, 19., 20., 22. és 24. bekezdés.

11

(12)  HL C 203., 2006.8.25.

12

(13)  Fordítói megjegyzés: a bizottsági javaslat magyar fordításában nem szerepel a „kellően” azaz a „reasonable” kifejezés.

13

---

MELLÉKLET

60. cikk, (7) bekezdés

| A Bizottság eredeti javaslata | A Bizottság felülvizsgált javaslata | A Számvevőszék javaslata |
| --- | --- | --- |
| A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzügyi és gazdálkodási információkkal éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről, és egy igazoló nyilatkozattal igazolja, hogy a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat. | A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzügyi és gazdálkodási információkkal és az azokhoz kapcsolódó valamennyi fenntartásával együtt éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről, és a csatolt igazoló nyilatkozattal igazolja, hogy a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat. | A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzügyi és gazdálkodási információkkal éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről, és egy igazoló nyilatkozattal igazolja, hogy a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat, kivéve ha a bevételek vagy kiadások meghatározott területeihez kapcsolódó fenntartásokban másként szerepel. |

A Bizottság eredeti javaslata

A Bizottság felülvizsgált javaslata

A Számvevőszék javaslata

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzügyi és gazdálkodási információkkal éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről, és egy igazoló nyilatkozattal igazolja, hogy a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat.

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzügyi és gazdálkodási információkkal és az azokhoz kapcsolódó valamennyi fenntartásával együtt éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről, és a csatolt igazoló nyilatkozattal igazolja, hogy a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat.

A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő a pénzügyi és gazdálkodási információkkal éves jelentés formájában számol be intézménye felé feladatai teljesítéséről, és egy igazoló nyilatkozattal igazolja, hogy a jelentésben szereplő információ megbízható és valós képet mutat, kivéve ha a bevételek vagy kiadások meghatározott területeihez kapcsolódó fenntartásokban másként szerepel.

---