# Eiropas Savienības C 192/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 192 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 16. augusts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 192

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 16. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Reģionu komiteja |
| | 63. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī |
| 2006/C 192/1 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Pārskatītais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem | 1 |
| 2006/C 192/2 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Labāka pilsoņu veselība, lielāka pilsoņu drošība un pārliecība — veselības un patērētāju aizsardzības stratēģija un par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomās no 2007. līdz 2013. gadam | 8 |
| 2006/C 192/3 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu | 12 |
| 2006/C 192/4 | Reģionu komitejas Atzinuma projekts par tematu Komisijas paziņojums Padomei par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni Jaunatnes problēmu risināšana Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana | 15 |
| 2006/C 192/5 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai i2010 –— Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai | 21 |
| 2006/C 192/6 | Reģionu komitejas Atzinums par tematu: | 25 |
| 2006/C 192/7 | Reģionu komitejas rezolūcija par tematu Reģionu komitejas politiskie mērķi 2006.—2008. gadam | 34 |
| 2006/C 192/8 | Reģionu komitejas rezolūcija par tematu pārrobežu sadarbība padara eiropu par realitāti — aicinājums pieņemt regulu par Eiropas grupējumiem attiecībā uz teritoriālo sadarbību | 38 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Reģionu komiteja

63. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī

2006/C 192/1

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Pārskatītais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem

1

2006/C 192/2

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Labāka pilsoņu veselība, lielāka pilsoņu drošība un pārliecība — veselības un patērētāju aizsardzības stratēģija un par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomās no 2007. līdz 2013. gadam

8

2006/C 192/3

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Zaļā grāmata par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu

12

2006/C 192/4

Reģionu komitejas Atzinuma projekts par tematu Komisijas paziņojums Padomei par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni Jaunatnes problēmu risināšana Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana

15

2006/C 192/5

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai i2010 –— Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai

21

2006/C 192/6

Reģionu komitejas Atzinums par tematu:

25

2006/C 192/7

Reģionu komitejas rezolūcija par tematu Reģionu komitejas politiskie mērķi 2006.—2008. gadam

34

2006/C 192/8

Reģionu komitejas rezolūcija par tematu pārrobežu sadarbība padara eiropu par realitāti — aicinājums pieņemt regulu par Eiropas grupējumiem attiecībā uz teritoriālo sadarbību

38

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Reģionu komiteja

63. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/1

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Pārskatītais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem”

(2006/C 192/01)

REĢIONU KOMITEJA,

ŅEMOT VĒRĀ Padomes un Eiropas Parlamenta pārskatīto priekšlikumu regulai par sabiedriskajiem pakalpojumiem pasažieru pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem, KOM(2005) 319 galīgā red. — 2000/0212 (COD),

ŅEMOT VĒRĀ Padomes 2005. gada 27. septembra lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. un 71. punktu minētajā jautājumā konsultēties ar Reģionu komiteju,

ŅEMOT VĒRĀ priekšsēdētāja 2005. gada 23. marta lēmumu uzdot Teritoriālās kohēzijas politikas komisijai izstrādāt atzinumu par minēto jautājumu,

ŅEMOT VĒRĀ Padomes 1969. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē, kurā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1893/91,

ŅEMOT VĒRĀ priekšlikumu Regulai (KOM(2000) 7 galīgā red.), kurā grozījumi ir izdarīti ar KOM(2002) 107 galīgā red., par dalībvalstu darbību saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu prasībām un sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanu pa dzelzceļu, autoceļiem un ūdensceļiem veikto pasažieru pārvadājumu nozarē,

ŅEMOT VĒRĀ RK atzinumu par tematu “Dalībvalstu rīcība attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanu pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un ūdensceļiem”, CdR 292/2000fin (1), KOM(2000) 7 galīgā red. — 2000/0212 (COD),

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienu Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedumu C-280/00 lietā starp Altmark Trans GmbH un Magdeburgas vidējā līmeņa reģionālās izpildvaras prezidiju/Tuvsatiksmes sabiedrību Altmark GmbH un Eiropas Kopienu Tiesas 2005. gada 11. janvāra spriedumu C-26/03 lietā starp Halles pilsētas RPL otrreizējās pārstrādes parku Lochau GmbH un “Darba kopienu termisko atkritumu un enerģijas izmantošanas iekārta TREA Leuna”,

ŅEMOT VĒRĀ 2005. gada 2. decembrī Teritoriālās kohēzijas politikas komisijā pieņemto Komitejas atzinuma projektu (CdR 255/2005 rev. 1) minētajā jautājumā (ziņotājs:
  Bernard Soulage

  kgs, Ronas–Alpu reģionālās padomes priekšsēdētāja pirmais vietnieks (FR/ESP)),

63. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

I   Vispārējas piezīmes

Reģionu komiteja

uzskata, ka sabiedriskos pārvadājumus veicinās konkurences nosacījumu vienādošana un tiesiskās drošības stiprināšana;

uzskata, ka konkurences nosacījumu harmonizācija un precizēšana sabiedrisko pārvadājumu jomā ir nepieciešama, lai nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu saistību un atlīdzības par sniegtajiem pakalpojumiem labāku pārredzamību.

1.   Par līgumu slēgšanu attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu saistībām

| 1.1 | piekrīt tam, ka regulas projektā atbalsts vispārējas nozīmes ekonomisko pakalpojumu sniegšanai ir atzīts kā īpašs atbalsta veids, kā arī piekrīt sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kas precizē katras puses tiesības un pienākumus, definīcijai; |
| --- | --- |

1.1

piekrīt tam, ka regulas projektā atbalsts vispārējas nozīmes ekonomisko pakalpojumu sniegšanai ir atzīts kā īpašs atbalsta veids, kā arī piekrīt sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kas precizē katras puses tiesības un pienākumus, definīcijai;

| 1.2 | pauž gandarījumu par regulas neitrālo raksturu attiecībā uz teritoriālajiem un sociālajiem mērķiem, ko cenšas sasniegt katra atbildīgā iestāde; |
| --- | --- |

1.2

pauž gandarījumu par regulas neitrālo raksturu attiecībā uz teritoriālajiem un sociālajiem mērķiem, ko cenšas sasniegt katra atbildīgā iestāde;

| 1.3 | atbalsta līgumu loģiku, ar kuru tiek ņemta vērā sabiedrisko pakalpojumu saistību loma, tiecoties sasniegt sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus; sabiedrisko pakalpojumu līgumi ļauj caurskatāmā veidā raksturot sabiedrisko pakalpojumu saistības un noteikt ar tām saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

1.3

atbalsta līgumu loģiku, ar kuru tiek ņemta vērā sabiedrisko pakalpojumu saistību loma, tiecoties sasniegt sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus; sabiedrisko pakalpojumu līgumi ļauj caurskatāmā veidā raksturot sabiedrisko pakalpojumu saistības un noteikt ar tām saistītās izmaksas.

2.   Par pakalpojumu organizāciju

| 2.1 | pozitīvi vērtē to, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, regulas projekts nosaka teritoriālajām kopienām nepieciešamo rīcības brīvību, lai pēc iespējas labāk ņemtu vērā to specifiku un sarežģītību, kas raksturīga vietējām vajadzībām pēc pārvadājumu pakalpojumiem saistībā ar teritoriālajām kopienām piemērojamajiem sociālās kohēzijas mērķiem; |
| --- | --- |

2.1

pozitīvi vērtē to, ka, ievērojot subsidiaritātes principu, regulas projekts nosaka teritoriālajām kopienām nepieciešamo rīcības brīvību, lai pēc iespējas labāk ņemtu vērā to specifiku un sarežģītību, kas raksturīga vietējām vajadzībām pēc pārvadājumu pakalpojumiem saistībā ar teritoriālajām kopienām piemērojamajiem sociālās kohēzijas mērķiem;

| 2.2 | atkārtoti pauž atbalstu teritoriālo kopienu brīvās pārvaldes principam, saskaņā ar kuru tām ir tiesības patstāvīgi izvēlēties veidu, kādā pārvaldīt savu sabiedrisko pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, kā to nosaka lielākā daļa dalībvalstu likumu; |
| --- | --- |

2.2

atkārtoti pauž atbalstu teritoriālo kopienu brīvās pārvaldes principam, saskaņā ar kuru tām ir tiesības patstāvīgi izvēlēties veidu, kādā pārvaldīt savu sabiedrisko pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, kā to nosaka lielākā daļa dalībvalstu likumu;

| 2.3 | pauž gandarījumu par iespēju kompetentajām iestādēm brīvi izvēlēties pārvaldes formu, kas ļauj ņemt vērā vietējo vajadzību dažādību un ražošanas nosacījumu atšķirības; |
| --- | --- |

2.3

pauž gandarījumu par iespēju kompetentajām iestādēm brīvi izvēlēties pārvaldes formu, kas ļauj ņemt vērā vietējo vajadzību dažādību un ražošanas nosacījumu atšķirības;

| 2.4 | principā atbalsta uz iekšējā tirgus dalībniekiem attiecināmo ģeogrāfiskās norobežotības principu (5. panta 2. punkts), kas ļauj kliedēt lielāko daļu aizdomu par kopīgajam tirgum neatbilstošu atbalstu, vienlaikus saglabājot iespēju vērsties pie viena iekšējā tirgus dalībnieka. Tā uzskata, ka ģeogrāfiskās norobežotības princips neierobežo pašvaldību iespējas turpināt nodrošināt pārvadājuma pakalpojumu sniegšanu ārpus administratīvajām robežām; |
| --- | --- |

2.4

principā atbalsta uz iekšējā tirgus dalībniekiem attiecināmo ģeogrāfiskās norobežotības principu (5. panta 2. punkts), kas ļauj kliedēt lielāko daļu aizdomu par kopīgajam tirgum neatbilstošu atbalstu, vienlaikus saglabājot iespēju vērsties pie viena iekšējā tirgus dalībnieka. Tā uzskata, ka ģeogrāfiskās norobežotības princips neierobežo pašvaldību iespējas turpināt nodrošināt pārvadājuma pakalpojumu sniegšanu ārpus administratīvajām robežām;

| 2.5 | vēlreiz apliecina savu nostāju par labu vietējo sabiedrisko pārvadājumu tirgu atvēršanai atbilstoši ilgtspējīgas “regulētās konkurences” principiem vides jomā, kura nosaka nepieciešamību ņemt vērā visneaizsargātāko sabiedrības locekļu vajadzības, kā arī to darba meklētāju vajadzības, kuri dzīvo nelabvēlīgos reģionos; |
| --- | --- |

2.5

vēlreiz apliecina savu nostāju par labu vietējo sabiedrisko pārvadājumu tirgu atvēršanai atbilstoši ilgtspējīgas “regulētās konkurences” principiem vides jomā, kura nosaka nepieciešamību ņemt vērā visneaizsargātāko sabiedrības locekļu vajadzības, kā arī to darba meklētāju vajadzības, kuri dzīvo nelabvēlīgos reģionos;

| 2.6 | pauž gandarījumu par to, ka tiek atzīta kompetentās iestādes atbildība par pakalpojumu sniegšanas līgumisku organizēšanu; Kompetentās iestādes pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai varēs izvēlēties slēgt vienu vai vairākus līgumus un būs tiesīgas brīvi noteikt risku sadali; |
| --- | --- |

2.6

pauž gandarījumu par to, ka tiek atzīta kompetentās iestādes atbildība par pakalpojumu sniegšanas līgumisku organizēšanu; Kompetentās iestādes pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai varēs izvēlēties slēgt vienu vai vairākus līgumus un būs tiesīgas brīvi noteikt risku sadali;

| 2.7 | pauž gandarījumu par rīcības brīvību konkurences nosacījumu noteikšanā: saskaņā ar sabiedriskā pakalpojuma līgumu var notikt sarunas (5. panta 3. punkts) vai arī pakalpojuma pārtraukšanas gadījumā to var aizvietot ar līgumu par pakalpojumu sniegšanu piešķiršanu bez konkursa (5. panta 5. punkts); |
| --- | --- |

2.7

pauž gandarījumu par rīcības brīvību konkurences nosacījumu noteikšanā: saskaņā ar sabiedriskā pakalpojuma līgumu var notikt sarunas (5. panta 3. punkts) vai arī pakalpojuma pārtraukšanas gadījumā to var aizvietot ar līgumu par pakalpojumu sniegšanu piešķiršanu bez konkursa (5. panta 5. punkts);

| 2.8 | pauž izbrīnu, ka jaunais regulas priekšlikums neregulē pilsētu upju un jūras pārvadājumus. RK izsaka nožēlu par to, ka regulas projekts neattiecas arī uz ūdens ceļu sabiedrisko pārvadājumu pakalpojumiem tajā mērā, kādā šādi pakalpojumi ir iekļauti vietējā sabiedrisko pārvadājumu tīklā. |
| --- | --- |

2.8

pauž izbrīnu, ka jaunais regulas priekšlikums neregulē pilsētu upju un jūras pārvadājumus. RK izsaka nožēlu par to, ka regulas projekts neattiecas arī uz ūdens ceļu sabiedrisko pārvadājumu pakalpojumiem tajā mērā, kādā šādi pakalpojumi ir iekļauti vietējā sabiedrisko pārvadājumu tīklā.

3.   Par pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem

| 3.1 | konstatē, ka regula neierobežo privāto iniciatīvu pasažieru pārvadājumu tirgū, kurā pastāv brīva konkurence valsts līmenī (bez ekskluzīvām tiesībām un atlīdzībām); |
| --- | --- |

3.1

konstatē, ka regula neierobežo privāto iniciatīvu pasažieru pārvadājumu tirgū, kurā pastāv brīva konkurence valsts līmenī (bez ekskluzīvām tiesībām un atlīdzībām);

| 3.2 | uzskata, ka regula ļauj izvairīties no jaunu monopola pozīciju veidošanās vietējo sabiedrisko pārvadājumu jomā un nerada nosacījumus mazo un vidējo uzņēmumu izstumšanai no tirgus; |
| --- | --- |

3.2

uzskata, ka regula ļauj izvairīties no jaunu monopola pozīciju veidošanās vietējo sabiedrisko pārvadājumu jomā un nerada nosacījumus mazo un vidējo uzņēmumu izstumšanai no tirgus;

| 3.3 | ir apmierināta ar ierosināto spēku līdzsvaru starp kompetentajām iestādēm un lielajiem pārvadājumu uzņēmumiem. Nolūkā nodrošināt to, ka vietējā satiksme ir laba un efektīva, ir svarīgi, lai sabiedriskā transporta plānošanas un organizēšanas jomā būtu spēcīga reģionālā līmeņa ietekme. Tā kā iedzīvotāji, braucot uz darbu turp un atpakaļ, arvien biežāk pārvar samērā lielus attālumus, ir pieaugušas prasības attiecībā uz valsts un reģionālā sabiedriskā transporta iepirkuma koordināciju; |
| --- | --- |

3.3

ir apmierināta ar ierosināto spēku līdzsvaru starp kompetentajām iestādēm un lielajiem pārvadājumu uzņēmumiem. Nolūkā nodrošināt to, ka vietējā satiksme ir laba un efektīva, ir svarīgi, lai sabiedriskā transporta plānošanas un organizēšanas jomā būtu spēcīga reģionālā līmeņa ietekme. Tā kā iedzīvotāji, braucot uz darbu turp un atpakaļ, arvien biežāk pārvar samērā lielus attālumus, ir pieaugušas prasības attiecībā uz valsts un reģionālā sabiedriskā transporta iepirkuma koordināciju;

| 3.4 | atbalsta regulas 5. panta noteikumu nepiemērošanu reģionālajiem dzelzceļa pārvadājumiem un dzelzceļa pārvadājumiem lielos attālumos; |
| --- | --- |

3.4

atbalsta regulas 5. panta noteikumu nepiemērošanu reģionālajiem dzelzceļa pārvadājumiem un dzelzceļa pārvadājumiem lielos attālumos;

| 3.5 | pauž interesi par to, kā praksē piemēroti ierosinātie noteikumi par taisnīgas (

  fair

  ) atlīdzības noteikšanu par sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Šāda novērtējuma sarežģītība (pat neiespējamība) varētu kaitēt tiesiskajai drošībai; |
| --- | --- |

3.5

pauž interesi par to, kā praksē piemēroti ierosinātie noteikumi par taisnīgas (

  fair

  ) atlīdzības noteikšanu par sabiedrisko pakalpojumu saistībām. Šāda novērtējuma sarežģītība (pat neiespējamība) varētu kaitēt tiesiskajai drošībai;

| 3.6 | atzīmē, ka nav paredzēta nekāda kontrole pār līgumu piešķiršanu bez konkursa reģionālajiem dzelzceļa pārvadājumiem vai dzelzceļa pārvadājumiem lielos attālumos. Atsevišķi uzņēmumi attiecībā uz reģionālajiem pārvadājumiem un pārvadājumiem lielos attālumos vienlaikus darbosies saskaņā ar līgumiem, kas piešķirti bez konkursa, un piedalīsies konkursā. |
| --- | --- |

3.6

atzīmē, ka nav paredzēta nekāda kontrole pār līgumu piešķiršanu bez konkursa reģionālajiem dzelzceļa pārvadājumiem vai dzelzceļa pārvadājumiem lielos attālumos. Atsevišķi uzņēmumi attiecībā uz reģionālajiem pārvadājumiem un pārvadājumiem lielos attālumos vienlaikus darbosies saskaņā ar līgumiem, kas piešķirti bez konkursa, un piedalīsies konkursā.

4.   Par teksta formu

| 4.1 | ir pārsteigta, ka nekur tekstā Komisija nepamato tās izvēli izmantot vissaistošāko Kopienas integrācijas instrumentu — regulu; |
| --- | --- |

4.1

ir pārsteigta, ka nekur tekstā Komisija nepamato tās izvēli izmantot vissaistošāko Kopienas integrācijas instrumentu — regulu;

| 4.2 | konstatē, ka, ņemot vērā lielās apstākļu atšķirības dalībvalstīs, regulas projekts satur dažas neprecīzas definīcijas, taču ļauj dalībvalstīm pašām uz vietas tās precizēt. Tas īpaši attiecas uz pilsētas teritorijas definīciju (2. panta m) apakšpunkts), attiecībā uz kurām pārvadājumu vajadzību zonas reti sakrīt ar attiecīgo iestāžu pakļautībā esošajām teritorijām. |
| --- | --- |

4.2

konstatē, ka, ņemot vērā lielās apstākļu atšķirības dalībvalstīs, regulas projekts satur dažas neprecīzas definīcijas, taču ļauj dalībvalstīm pašām uz vietas tās precizēt. Tas īpaši attiecas uz pilsētas teritorijas definīciju (2. panta m) apakšpunkts), attiecībā uz kurām pārvadājumu vajadzību zonas reti sakrīt ar attiecīgo iestāžu pakļautībā esošajām teritorijām.

II   Ieteikumi

Grozījumi

1. ieteikums

1. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Šo regulu piemēro valstu un starptautiskajiem sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu un citu veidu pārvadājumiem pa dzelzceļu un autoceļu, izņemot pakalpojumus, kurus galvenokārt izmanto vēsturiskās nozīmes dēļ vai tūrisma mērķim. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

2.

Šo regulu piemēro valstu un starptautiskajiem sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu un citu veidu pārvadājumiem pa dzelzceļu un autoceļu, izņemot pakalpojumus, kurus galvenokārt izmanto vēsturiskās nozīmes dēļ vai tūrisma mērķim.

| 2. | Šo regulu piemēro valstu un starptautiskajiem sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu un citu veidu pārvadājumiem pa dzelzceļu un autoceļu, izņemot pakalpojumus, kurus galvenokārt izmanto vēsturiskās nozīmes dēļ vai tūrisma mērķim. |
| --- | --- |

2.

Šo regulu piemēro valstu un starptautiskajiem sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu un citu veidu pārvadājumiem pa dzelzceļu un autoceļu, izņemot pakalpojumus, kurus galvenokārt izmanto vēsturiskās nozīmes dēļ vai tūrisma mērķim.

Pamatojums

RK pauž nožēlu, ka attiecībā uz regulas darbības jomu regulas projektā ir izmantota dalītā pieeja, kam ir tendence nepietiekami novērtēt pārvadātāju sadarbības attīstību, īstenojot vietējo, integrēto pārvietošanās politiku. RK vēlas, lai tiktu ņemts vērā pārvadātāju sadarbības aspekts, kas iedrošinātu pašvaldības slēgt līgumus par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, balstoties uz vairākveidu pārvadājumu sistēmām (metro, tramvajs, autobuss, funikulieris, ūdens ceļi, auto stāvvietas, velosipēdu noma, automašīnu noma, vairākveidu dzelzceļa stacija, informācijas sistēmas, utt.).

2. ieteikums

2. panta j) apakšpunkts: definīcijas

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| (j) | “iekšējā tirgus dalībnieks” — juridiski nošķirts subjekts, pār kuru kompetentā iestāde īsteno pilnīgu kontroli, analoģisku tai, ko tā īsteno pār saviem dienestiem. Lai noteiktu šādas kontroles esamību, jāizvērtē, cik lielā mērā šis subjekts ietilpst administratīvās, vadības un uzraudzības struktūrās, kā arī ar to saistītās norādes statūtos, tā īpašumtiesības, tā ietekme un kontroles tiesības attiecībā uz stratēģiskiem, kā arī individuāliem pārvaldes lēmumiem |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

(j)

“iekšējā tirgus dalībnieks” — juridiski nošķirts subjekts, pār kuru kompetentā iestāde īsteno pilnīgu kontroli, analoģisku tai, ko tā īsteno pār saviem dienestiem. Lai noteiktu šādas kontroles esamību, jāizvērtē, cik lielā mērā šis subjekts ietilpst administratīvās, vadības un uzraudzības struktūrās, kā arī ar to saistītās norādes statūtos, tā īpašumtiesības, tā ietekme un kontroles tiesības attiecībā uz stratēģiskiem, kā arī individuāliem pārvaldes lēmumiem

| (j) | “iekšējā tirgus dalībnieks” — juridiski nošķirts subjekts, pār kuru kompetentā iestāde īsteno pārbaudi, analoģisku tai, ko tā īsteno pār saviem dienestiem. Lai noteiktu šādas kontroles esamību, jāizvērtē, cik lielā mērā šis subjekts ietilpst administratīvās, vadības un uzraudzības struktūrās, kā arī ar to saistītās norādes statūtos, tā īpašumtiesības, tā ietekme un kontroles tiesības attiecībā uz stratēģiskiem, kā arī individuāliem pārvaldes lēmumiem. Iekšējā tirgus dalībnieka statuss nepieļauj tādu
  jebkādu
  privātā uzņēmuma dalību pakalpojuma sniedzēja
  sociālajā
  kapitālā, kas ir lielāka par 33%.

  Iekšējā tirgus dalībniekam var tieši piešķirt līgumu arī tad, ja atšķirībā no 2. panta j) apakšpunktā teiktā iekšējā tirgus dalībnieks pārstrukturēšanas nolūkā uzsāk sadarbību ar ārējā tirgus dalībnieku, kuru attiecīgā iestāde nekontrolē. Pēc tieši piešķirtā līguma beigām iepriekš minētajā gadījumā iekšējā tirgus dalībniekam nedrīkst vēlreiz tieši piešķirt līgumu

  . |
| --- | --- |

(j)

“iekšējā tirgus dalībnieks” — juridiski nošķirts subjekts, pār kuru kompetentā iestāde īsteno pārbaudi, analoģisku tai, ko tā īsteno pār saviem dienestiem. Lai noteiktu šādas kontroles esamību, jāizvērtē, cik lielā mērā šis subjekts ietilpst administratīvās, vadības un uzraudzības struktūrās, kā arī ar to saistītās norādes statūtos, tā īpašumtiesības, tā ietekme un kontroles tiesības attiecībā uz stratēģiskiem, kā arī individuāliem pārvaldes lēmumiem. Iekšējā tirgus dalībnieka statuss nepieļauj tādu
  jebkādu
  privātā uzņēmuma dalību pakalpojuma sniedzēja
  sociālajā
  kapitālā, kas ir lielāka par 33%.

  Iekšējā tirgus dalībniekam var tieši piešķirt līgumu arī tad, ja atšķirībā no 2. panta j) apakšpunktā teiktā iekšējā tirgus dalībnieks pārstrukturēšanas nolūkā uzsāk sadarbību ar ārējā tirgus dalībnieku, kuru attiecīgā iestāde nekontrolē. Pēc tieši piešķirtā līguma beigām iepriekš minētajā gadījumā iekšējā tirgus dalībniekam nedrīkst vēlreiz tieši piešķirt līgumu

  .

Pamatojums

Attiecībā uz iekšējā tirgus dalībnieku definīciju RK vēlas lielāku precizitāti, formulējot iekšējā tirgus dalībnieku pazīmes un noteikumus par pašvaldības īstenoto kontroli pār šiem dalībniekiem.

Sākotnējā ieteikuma pamatā patiesībā ir atsauce uz tiesu prakses 2005. gada 11. janvāraStadt Halle spriedumu (lieta C-26/03), kura 49. punktā minēts: “Nav iespējama privāta uzņēmuma līdzdalība, pat ar mazākuma daļu, tāda uzņēmuma kapitālā, kur viens no īpašniekiem vienlaikus ir arī attiecīgais valsts pasūtījuma piešķīrējs un kurš attiecībā uz minēto uzņēmumu veic pārbaudi, analoģisku tai, ko viņš veic attiecībā uz saviem dienestiem.”

Stadt Halle spriedums skaidri apliecina, ka jebkura privātā dalībnieka līdzdalība, neatkarīgi no viņa iesaistes pakāpes, publiskā vietēja vai reģionālā līmeņa uzņēmumā ir pretrunā ar Kopienas noteikumu piemērošanu publiska pasūtījuma līgumtiesību piešķiršanas jomā, kur administratīvie ierobežojumi ir ārkārtīgi apgrūtinoši. Faktiski tas nozīmē, ka tiek apšaubīta neitralitāte attiecībā uz īpašumtiesībām, kā to paredz EK Līguma 295. pants, un tiek ierobežota publiskās un privātās partnerības rīcībspēja. Stadt Halle spriedums jauktajiem uzņēmumiem rada vairāk problēmu nekā sniedz to risinājumu.

RK aicina Eiropas Savienības lēmējiestādes nepieļaut, ka Kopienas tiesību aktus diktētu Kopienas tiesu prakse un tādējādi ierosina noteikt augstāko robežu, līdz kurai tiek pieņemts, ka kompetentā iestāde veic analoģisku pārbaudi tai, ko tā veic attiecībā uz saviem dienestiem. Šajā gadījumā kompetentajai iestādei būtu jāpiemēro iepirkumu procedūra.

Regulas projekts ir izstrādāts nolūkā veidot regulētās konkurences tirgu Eiropas Savienībā. Šāda tirgus priekšnoteikums ir funkcionējoši gan privātie, gan publiskie uzņēmumi. Ar EK Līgumā paredzēto atbalsta noteikumu palīdzību jānovērš, ka valsts iestādes ar publiskā finansējuma palīdzību, atbalstot noteiktus uzņēmumus, kropļo konkurenci. Tomēr tie nav paredzēti, lai publiskos uzņēmumus izstumtu no tirgus. Lai sabiedrisko pārvadājumu uzņēmumi varētu sagatavoties tirgus atvēršanai, ir nepieciešami pārejas noteikumi. Pretējā gadījumā, pamatojoties uz “slogu” (piemēram, ar tarifiem saskaņotas algas, pakalpojumu piedāvājumi atsevišķām iedzīvotāju grupām un tai laikā, kad ir zems pieprasījums), kas radās saistībā ar pagātnē piešķirto publisko pasūtījumu, tie būtu sliktākā situācijā nekā privātie uzņēmumi. Tādēļ publiskajiem uzņēmumiem ir jāatļauj noteiktā pārejas posmā, izmantojot privāto kapitālu, kļūt konkurētspējīgiem, tomēr pārejas laikā nav automātiski jārīko obligāts konkurss. Citas publisko uzņēmumu iespējas ir privatizēšana piespiedu kārtā vai atteikšanās no efektīvām struktūrām.

3. ieteikums

2. panta m) apakšpunkts: definīcijas

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| ...






  m) | “reģionālie pārvadājumi vai pārvadājumi lielos attālumos” — jebkurš transporta pakalpojums, kas nav paredzēts pilsētas vai aglomerācijas pārvadājumiem vai savienojumiem starp aglomerāciju un tās nomali. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

...

m)

“reģionālie pārvadājumi vai pārvadājumi lielos attālumos” — jebkurš transporta pakalpojums, kas nav paredzēts pilsētas vai aglomerācijas pārvadājumiem vai savienojumiem starp aglomerāciju un tās nomali.

...

| m) | “reģionālie pārvadājumi vai pārvadājumi lielos attālumos” — jebkurš transporta pakalpojums, kas nav paredzēts pilsētas vai aglomerācijas pārvadājumiem vai savienojumiem starp aglomerāciju un tās nomali
  kas nav pārvadājumu pakalpojums tikai pilsētas vai piepilsētas robežās. |
| --- | --- |

m)

“reģionālie pārvadājumi vai pārvadājumi lielos attālumos” — jebkurš transporta pakalpojums, kas nav paredzēts pilsētas vai aglomerācijas pārvadājumiem vai savienojumiem starp aglomerāciju un tās nomali
  kas nav pārvadājumu pakalpojums tikai pilsētas vai piepilsētas robežās.

Pamatojums

Attiecībā uz 5. panta 6. punkta izņēmumu jāsaka, ka būtu žēl, ja tas atšķirīgo interpretāciju dēļ mazinātu tiesisko drošību šajā jomā. RK ierosina reģionālo vai pārvadājumu lielos attālumos definīcijas uzlabošanai vai nu noteikt regulas tekstā to, ka dalībvalstīm pašām vajadzēs definēt 2. panta m) apakšpunktā regulētos pakalpojumus, vai arī izvēlēties tādu definīciju, kas satur juridiski drošus un pārbaudītus jēdzienus. Attiecībā uz pēdējo iespējamību RK ierosina definīciju pēc ģeogrāfisko vajadzību (“aglomerācija”, “pilsētas centrs”, “piepilsētas”) kritērija nomainīt ar definīciju, kas ir balstīta uz pakalpojumiem — tāda definīcija jo sevišķi atbilstu “dzelzceļa paketēm”. Direktīva Nr. 2001/13 (1. panta 2.b punkts) un Direktīva Nr. 2001/14 (1. panta 3.b punkts) šim nolūkam paredz “pilsētu un piepilsētu pasažieru pārvadājumus”. Jāatceras, ka tipoloģija pēc pakalpojumiem tiek izmantota jau no 1991. gada — Regulā Nr. 1191/69 (1. panta 1. punkts, kas ir grozīts ar Regulu Nr. 1893/91).

4. ieteikums

Attiecībā uz projektiem, uz kuriem attiecas “publiskā iepirkuma” direktīvas, Reģionu komiteja

| — | vēlas, lai regulas priekšlikumā iekļautajiem noteikumiem atbilstoši īpašu tiesību normu principam (lex specialis) tiktu dota skaidra prioritāte attiecībā pret tiem noteikumiem, kas iekļauti vispārējās pamatnostādnēs par publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

—

vēlas, lai regulas priekšlikumā iekļautajiem noteikumiem atbilstoši īpašu tiesību normu principam (lex specialis) tiktu dota skaidra prioritāte attiecībā pret tiem noteikumiem, kas iekļauti vispārējās pamatnostādnēs par publisko iepirkumu;

| — | vēlas, lai koncesijas līgumi būtu izstrādāti saskaņā ar minētās regulas precīzajām normām, tā labāk nosakot šo līgumu tiesisko režīmu attiecībā pret “publiskā iepirkuma” direktīvām (Direktīvas Nr. 93/37/EK un Nr. 2004/18/E); |
| --- | --- |

—

vēlas, lai koncesijas līgumi būtu izstrādāti saskaņā ar minētās regulas precīzajām normām, tā labāk nosakot šo līgumu tiesisko režīmu attiecībā pret “publiskā iepirkuma” direktīvām (Direktīvas Nr. 93/37/EK un Nr. 2004/18/E);

| — | lūdz, lai regulā daudz tiešāk, nekā tas ir darīts 5. panta 1. punktā un 8. panta 1. punktā, tiktu regulēti “BOT” (“Celt, apsaimniekot, nodot tālāk” — Build, Operate and Transfer) veida līgumi. Regulai viennozīmīgi ir jāprecizē tiesiskie noteikumi gadījumos, kad smagās infrastruktūras būve ir saistīta ar ekskluzīvajām tiesībām (un/vai atlīdzību). |
| --- | --- |

—

lūdz, lai regulā daudz tiešāk, nekā tas ir darīts 5. panta 1. punktā un 8. panta 1. punktā, tiktu regulēti “BOT” (“Celt, apsaimniekot, nodot tālāk” — Build, Operate and Transfer) veida līgumi. Regulai viennozīmīgi ir jāprecizē tiesiskie noteikumi gadījumos, kad smagās infrastruktūras būve ir saistīta ar ekskluzīvajām tiesībām (un/vai atlīdzību).

5. ieteikums

4. panta 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| 6. | Ja nepieciešams, ņemot vērā aktīvu amortizācijas nosacījumus, līguma termiņu var pagarināt ne vairāk kā par 50 %, ja tirgus dalībnieks uzrāda tādus aktīvus, kuri ir gan vērā ņemami attiecībā pret kopīgo aktīvu apjomu, kas nepieciešams līgumā noteikto transporta pakalpojumu nodrošināšanai, gan saistīti vienīgi ar transporta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis līgums, |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

6.

Ja nepieciešams, ņemot vērā aktīvu amortizācijas nosacījumus, līguma termiņu var pagarināt ne vairāk kā par 50 %, ja tirgus dalībnieks uzrāda tādus aktīvus, kuri ir gan vērā ņemami attiecībā pret kopīgo aktīvu apjomu, kas nepieciešams līgumā noteikto transporta pakalpojumu nodrošināšanai, gan saistīti vienīgi ar transporta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis līgums,

| 6. | Ja nepieciešams, ņemot vērā aktīvu amortizācijas nosacījumus, līguma termiņu var pagarināt ne vairāk kā par 50%, ja tirgus dalībnieks uzrāda tādus aktīvus, kuri ir gan vērā ņemami attiecībā pret kopīgo aktīvu apjomu, kas nepieciešams līgumā noteikto transporta pakalpojumu nodrošināšanai, gan saistīti vienīgi ar transporta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis līgums. Materiālās un nemateriālās investīcijas neattaisno līguma termiņa pagarinājumu situācijā, kad pastāv sekundārais tirgus vai kad nav problēmu ar to atlikušās vērtības noteikšanu līguma termiņa beigās. |
| --- | --- |

6.

Ja nepieciešams, ņemot vērā aktīvu amortizācijas nosacījumus, līguma termiņu var pagarināt ne vairāk kā par 50%, ja tirgus dalībnieks uzrāda tādus aktīvus, kuri ir gan vērā ņemami attiecībā pret kopīgo aktīvu apjomu, kas nepieciešams līgumā noteikto transporta pakalpojumu nodrošināšanai, gan saistīti vienīgi ar transporta pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šis līgums. Materiālās un nemateriālās investīcijas neattaisno līguma termiņa pagarinājumu situācijā, kad pastāv sekundārais tirgus vai kad nav problēmu ar to atlikušās vērtības noteikšanu līguma termiņa beigās.

Pamatojums

Izņēmums no 4. panta 6. punkta regulējuma par aktīvu amortizāciju, no ekonomiskā viedokļa nepamatoti pagarinot līgumu darbības termiņus, nedrīkst būt tāds, kas mazinātu konkurences dinamiku.

6. ieteikums

4. pants (pievienot jaunu punktu)

RK ieviestais grozījums

| 4.8 | Šā panta 5. un 6. punktu nepiemēro, ja ir piemērojamas “publiskā iepirkuma” direktīvas. Šajā gadījumā maksimālais publiskā pakalpojuma līguma termiņš ir 30 gadu, sākot ar faktisko darbu uzsākšanas datumu. |
| --- | --- |

4.8

Šā panta 5. un 6. punktu nepiemēro, ja ir piemērojamas “publiskā iepirkuma” direktīvas. Šajā gadījumā maksimālais publiskā pakalpojuma līguma termiņš ir 30 gadu, sākot ar faktisko darbu uzsākšanas datumu.

Pamatojums

RK ierosina darbu un pakalpojumu sniegšanas koncesijas regulēt īpašā pantā, ja pakalpojumu sniegšanas ilgums ir būtisks projekta ekonomiskā līdzsvara rādītājs. Šajā gadījumā ir jāparedz tiesības atkāpties no regulas projektā paredzētā maksimālā 22,5 gadu termiņa.

7. ieteikums

5. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Kompetentās iestādes var nolemt tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuru vidējā ikgadējā vērtība ir novērtēta vismaz miljons EUR apmērā vai kuru priekšmets ir transporta pakalpojumu sniegšana vismaz 300 000 kilometru gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

4.

Kompetentās iestādes var nolemt tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuru vidējā ikgadējā vērtība ir novērtēta vismaz miljons EUR apmērā vai kuru priekšmets ir transporta pakalpojumu sniegšana vismaz 300 000 kilometru gadā.

| 4. | Kompetentās iestādes var nolemt bez konkursa piešķirt tādus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuru vidējā ikgadējā vērtība uz vienu uzņēmumu ir mazāka par vienu
  pusotru miljonu EUR vai kuru priekšmets ir pārvadājumu pakalpojumu sniegšana par attālumu, kas nepārsniedz 500 000 km gadā. |
| --- | --- |

4.

Kompetentās iestādes var nolemt bez konkursa piešķirt tādus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, kuru vidējā ikgadējā vērtība uz vienu uzņēmumu ir mazāka par vienu
  pusotru miljonu EUR vai kuru priekšmets ir pārvadājumu pakalpojumu sniegšana par attālumu, kas nepārsniedz 500 000 km gadā.

Pamatojums

RK ierosina ieviest precīzu un skaidru aizliegumu kompetentajai iestādei piešķirt vairākus līgumus bez konkursa vienam pakalpojumu sniedzējam gadījumos, kad līguma kopējā summa pārsniedz 5. panta 4. punktā noteikto robežu. Šis pants ir domāts nevis lai apietu pienākumu rīkot konkursu, bet lai izvairītos no izmaksām saistībā ar konkursa rīkošanu situācijā, kad privātstruktūrai nododamais pakalpojums ir maza apjoma vai arī gadījumā, kad kompetentā iestāde nolemj konkursa sacīkstes paņēmienu vietā piemērot tās teritorijā esošo vairāku mazo pakalpojumu sniedzēju salīdzinājumu. RK iesaka ļaut pašām dalībvalstīm noteikt šīs robežas atbilstoši to ekonomiskajiem apstākļiem.

8. ieteikums

8. panta 2. punkts un 8. panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka:






  a) | vismaz pusi no šiem autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā; un |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

2.

Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka:

a)

vismaz pusi no šiem autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā; un

| b) | visus šos autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā ar šo regulu astoņu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā. |
| --- | --- |

b)

visus šos autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā ar šo regulu astoņu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā.

| 3. | Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka:






  a) | vismaz pusi no šiem dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu piecu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā; un |
| --- | --- | --- |

3.

Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka:

a)

vismaz pusi no šiem dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu piecu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā; un

| b) | visus šos dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā ar šo regulu desmit gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā. |
| --- | --- |

b)

visus šos dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā ar šo regulu desmit gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā.

| 2. | Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka






  a) | vismaz pusi no šiem autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā; un četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumi
  atbilst šīs regulas 4. pantam
  ; un |
| --- | --- | --- |

2.

Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka

a)

vismaz pusi no šiem autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā; un četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumi
  atbilst šīs regulas 4. pantam
  ; un

| b) | astoņu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, visus autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā
  ar šīs regulas 5. pantu
  . |
| --- | --- |

b)

astoņu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, visus autobusu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā
  ar šīs regulas 5. pantu
  .

| 3. | Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka






  a) | vismaz pusi no šiem dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu piecu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, dzelzceļu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumi
  atbilst šīs regulas 4. pantam
  ; un |
| --- | --- | --- |

3.

Ikviena kompetentā iestāde nodrošina, ka

a)

vismaz pusi no šiem dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumiem pēc vērtības piešķir saskaņā ar šo regulu piecu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā četru gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, dzelzceļu pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumi
  atbilst šīs regulas 4. pantam
  ; un

| b) | astoņu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, visus dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā
  ar šīs regulas 5. pantu
  . |
| --- | --- |

b)

astoņu gadu laikā no dienas, kad regula stājas spēkā, visus dzelzceļa pārvadājumu sabiedrisko pakalpojumu līgumus piešķir saskaņā
  ar šīs regulas 5. pantu
  .

Pamatojums

Pašreizējā redakcijā šie divi punkti radītu lielas grūtības tām kompetentajām iestādēm, kas vēlas nodot savu tīklu pakalpojumu sniegšanai vienam tirgus dalībniekam. Četru vai piecu gadu laikā tām nāktos sastādīt sabiedrisko pakalpojumu līgumus un ieviest līgumu piešķiršanu konkursa kārtībā.

9. ieteikums

8. panta 5 punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| 5. | Piemērojot 2., 3. un 4. punktu, netiek ņemti vērā sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas saskaņā ar taisnīgu konkursa izsludināšanas procedūru piešķirti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ar nosacījumu, ka šo līgumu termiņš ir ierobežots un to var salīdzināt ar 4. un 5. punktā paredzētajiem termiņiem. Šo līgumu darbība var turpināties līdz līgumā paredzētā termiņa beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

5.

Piemērojot 2., 3. un 4. punktu, netiek ņemti vērā sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas saskaņā ar taisnīgu konkursa izsludināšanas procedūru piešķirti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ar nosacījumu, ka šo līgumu termiņš ir ierobežots un to var salīdzināt ar 4. un 5. punktā paredzētajiem termiņiem. Šo līgumu darbība var turpināties līdz līgumā paredzētā termiņa beigām.

| 5. | Piemērojot 2., 3. un 4. punktu, netiek ņemti vērā sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas saskaņā ar taisnīgu konkursa izsludināšanas procedūru piešķirti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ar nosacījumu, ka šo līgumu termiņš ir ierobežots un to var salīdzināt ar 4. pantā
  un 5. punktā paredzētajiem termiņiem. Šo līgumu darbība var turpināties līdz līgumā paredzētā termiņa beigām. |
| --- | --- |

5.

Piemērojot 2., 3. un 4. punktu, netiek ņemti vērā sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas saskaņā ar taisnīgu konkursa izsludināšanas procedūru piešķirti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, ar nosacījumu, ka šo līgumu termiņš ir ierobežots un to var salīdzināt ar 4. pantā
  un 5. punktā paredzētajiem termiņiem. Šo līgumu darbība var turpināties līdz līgumā paredzētā termiņa beigām.

Pamatojums

Attiecībā uz pārejas periodu — pirms regulas spēkā stāšanās noslēgtie līgumi, kuru beigu termiņš ir noteikts pirms regulas spēkā esamības termiņa beigām, ir jāpilda līdz šo līgumu termiņu beigām, tādējādi izvairoties no prasījumiem par zaudējumu atlīdzību.

10. ieteikums

8. panta 6. punkts (svītrot)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK ieviestais grozījums |
| --- | --- |
| Pārejas perioda otrās puses laikā, kas paredzēts 2. un 3. punktā, kompetentās iestādes var izslēgt no piedalīšanās konkursā par līgumtiesību piešķiršanu tirgus dalībniekus, kas nevar iesniegt apliecinājumu par to, ka sabiedrisko transporta pakalpojumu vērtība, par kuriem tie saņem piešķirto saskaņā ar šo regulu kompensāciju vai ekskluzīvās tiesības, ir vismaz puse no vērtības par visiem sabiedriskajiem transporta pakalpojumiem, par kuriem tie saņem kompensāciju vai ekskluzīvās tiesības. Piemērojot šo kritēriju, netiek ņemti vērā līgumi, kas piešķirti ārkārtas pasākumu ietvaros saskaņā ar 5. panta 5. punktu.
  Ja kompetentās iestādes izmanto šo iespēju, tās to dara bez diskriminācijas, tās izslēdz visus iespējamos tirgus dalībniekus, kas atbilst minētajam kritērijam, kā arī informē iespējamos tirgus dalībniekus par savu lēmumu sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūras sākumā.
  Vismaz divus mēnešus pirms konkursa izsludināšanas publicēšanas tās informē Komisiju par savu nodomu piemērot šo noteikumu. | Pārejas perioda otrajā pusē saskaņā ar 2. un 3. punktu kompetentās iestādes ir tiesīgas izslēgt no dalības konkursā par līgumtiesību piešķiršanu tirgus dalībniekus, kas nevar iesniegt apliecinājumu par to, ka sabiedrisko transporta pakalpojumu vērtība, par kuriem tie saskaņā ar šo regulu saņem piešķirto kompensāciju vai bauda ekskluzīvās tiesības, ir vismaz puse no visu sabiedrisko transporta pakalpojumu, par kuriem tie saņem kompensāciju vai attiecībā uz kuriem bauda ekskluzīvās tiesības, vērtības. Piemērojot šo kritēriju, netiek ņemti vērā līgumi, kas piešķirti ārkārtas pasākumu ietvaros saskaņā ar 5. panta 5. punktu.


  Ja kompetentās iestādes izmanto šo iespēju, tās to dara, nevienu nediskriminējot, tās izslēdz visus iespējamos tirgus dalībniekus, kas atbilst minētajam kritērijam, kā arī informē iespējamos tirgus dalībniekus par savu lēmumu sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūras sākumā.


  Vismaz divus mēnešus pirms konkursa sludinājuma publicēšanas tās informē Komisiju par savu nodomu piemērot šo normu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK ieviestais grozījums

Pārejas perioda otrās puses laikā, kas paredzēts 2. un 3. punktā, kompetentās iestādes var izslēgt no piedalīšanās konkursā par līgumtiesību piešķiršanu tirgus dalībniekus, kas nevar iesniegt apliecinājumu par to, ka sabiedrisko transporta pakalpojumu vērtība, par kuriem tie saņem piešķirto saskaņā ar šo regulu kompensāciju vai ekskluzīvās tiesības, ir vismaz puse no vērtības par visiem sabiedriskajiem transporta pakalpojumiem, par kuriem tie saņem kompensāciju vai ekskluzīvās tiesības. Piemērojot šo kritēriju, netiek ņemti vērā līgumi, kas piešķirti ārkārtas pasākumu ietvaros saskaņā ar 5. panta 5. punktu.

Ja kompetentās iestādes izmanto šo iespēju, tās to dara bez diskriminācijas, tās izslēdz visus iespējamos tirgus dalībniekus, kas atbilst minētajam kritērijam, kā arī informē iespējamos tirgus dalībniekus par savu lēmumu sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūras sākumā.

Vismaz divus mēnešus pirms konkursa izsludināšanas publicēšanas tās informē Komisiju par savu nodomu piemērot šo noteikumu.

Pārejas perioda otrajā pusē saskaņā ar 2. un 3. punktu kompetentās iestādes ir tiesīgas izslēgt no dalības konkursā par līgumtiesību piešķiršanu tirgus dalībniekus, kas nevar iesniegt apliecinājumu par to, ka sabiedrisko transporta pakalpojumu vērtība, par kuriem tie saskaņā ar šo regulu saņem piešķirto kompensāciju vai bauda ekskluzīvās tiesības, ir vismaz puse no visu sabiedrisko transporta pakalpojumu, par kuriem tie saņem kompensāciju vai attiecībā uz kuriem bauda ekskluzīvās tiesības, vērtības. Piemērojot šo kritēriju, netiek ņemti vērā līgumi, kas piešķirti ārkārtas pasākumu ietvaros saskaņā ar 5. panta 5. punktu.

Ja kompetentās iestādes izmanto šo iespēju, tās to dara, nevienu nediskriminējot, tās izslēdz visus iespējamos tirgus dalībniekus, kas atbilst minētajam kritērijam, kā arī informē iespējamos tirgus dalībniekus par savu lēmumu sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūras sākumā.

Vismaz divus mēnešus pirms konkursa sludinājuma publicēšanas tās informē Komisiju par savu nodomu piemērot šo normu.

Pamatojums

Šis pants ir īpaši grūti saprotams un rada diskriminācijas un tiesvedības risku.

Briselē, 2006. gada 16. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  OV C 253, 12.9.2001., 9. lpp.

1

---

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/8

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāka pilsoņu veselība, lielāka pilsoņu drošība un pārliecība — veselības un patērētāju aizsardzības stratēģija” un par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomās no 2007. līdz 2013. gadam”

(2006/C 192/02)

REĢIONU KOMITEJA

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par priekšlikumu “Labāka pilsoņu veselība, lielāka pilsoņu drošība un pārliecība — veselības un patērētāju aizsardzības stratēģija” un par “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcības programmu veselības un patērētāju aizsardzības jomās no 2007. līdz 2005. gadam”, (KOM(2005) 115 galīgā red. — 2005/0042 (COD);

ņemot vērā Eiropas Padomes 2005. gada 2. jūnija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu un 152. panta 1. punktu apspriesties ar Komiteju par izskatāmo jautājumu;

ņemot vērā Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu uzticēt Ekonomikas un sociālās politikas komisijai izstrādāt atzinumu par izskatāmo jautājumu;

ņemot vērā savu atzinumu par Komisijas paziņojumu “Reakcija uz augsta līmeņa refleksijas procesiem par pacientu mobilitāti un veselības aprūpes attīstību Eiropas Savienībā” un par Komisijas paziņojumu “Sociālās aizsardzības modernizēšana, lai panāktu augstas kvalitātes, pieejamu un pastāvīgu veselības aizsardzību un ilgtspējīgu aprūpi: atbalsts valstu stratēģijām, izmantojot atklātās koordinēšanas metodi” (KOM(2004) 301 galīgā red., KOM(2004) 304 galīgā red.) (CdR 153/2004) (1);

ņemot vērā savu atzinumu par Komisijas paziņojumu “Par Eiropas Kopienas veselības politikas stratēģiju” un par “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas rīcības programmu sabiedrības veselības jomā no 2001. līdz 2006. gadam” (KOM(2000) 285 galīgā red.) (CdR 236/2000) (2);

ņemot vērā savu atzinumu par Komisijas paziņojumu “Lisabonas stratēģijas sociālās dimensijas nostiprināšana — atklātās koordinēšanas metodes ieviešana sociālās aizsardzības jomā” (KOM(2003) 261 galīgā red.) (CdR 224/2003 fin) (3);

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pakalpojumiem vienotajā tirgū (KOM(2004) 2 galīgā red.) (CdR 154/2005) (4);

ņemot vērā Ekonomikas un sociālās politikas komisijas 2005. gada 28. novembrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 149/2005 rev. 2) (ziņotāja: Nielsen kdze, Århus apriņķa parlamenta locekle (DK/ESP));

63. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), ir pieņēmusi šādu atzinumu.

Reģionu komiteja

| 1.1 | secina, ka Komisijas paziņojumā “Labāka pilsoņu veselība, lielāka pilsoņu drošība un pārliecība — veselības un patērētāju aizsardzības stratēģija” ir ierosināts apvienot veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības politiku, kas padara iespējamu sinerģijas efektu ietekmi zināšanu nodošanā, metodoloģijā un administratīvo resursu efektīvākā izmantošanā; |
| --- | --- |

1.1

secina, ka Komisijas paziņojumā “Labāka pilsoņu veselība, lielāka pilsoņu drošība un pārliecība — veselības un patērētāju aizsardzības stratēģija” ir ierosināts apvienot veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības politiku, kas padara iespējamu sinerģijas efektu ietekmi zināšanu nodošanā, metodoloģijā un administratīvo resursu efektīvākā izmantošanā;

| 1.2 | pozitīvi uzsver Komisijas centienus dot iespēju katram iedzīvotājam pieņemt veselībai labvēlīgus lēmumus un nodrošināt veselīgākus patēriņa paradumus. Paziņojumā uzsvērta veselības lielā nozīme gan pilsoņu labklājībā, gan arī Lisabonas stratēģijas īstenošanā, jo labāks iedzīvotāju veselības stāvoklis labvēlīgi ietekmē Eiropas darba ražīgumu, darba spēka dalību tautsaimniecības norisēs un ilgtspējīgu attīstību. Patērētāju prasībām un vajadzībām atbilstošs preču un pakalpojumu vienotais tirgus vēl vairāk uzlabos ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

1.2

pozitīvi uzsver Komisijas centienus dot iespēju katram iedzīvotājam pieņemt veselībai labvēlīgus lēmumus un nodrošināt veselīgākus patēriņa paradumus. Paziņojumā uzsvērta veselības lielā nozīme gan pilsoņu labklājībā, gan arī Lisabonas stratēģijas īstenošanā, jo labāks iedzīvotāju veselības stāvoklis labvēlīgi ietekmē Eiropas darba ražīgumu, darba spēka dalību tautsaimniecības norisēs un ilgtspējīgu attīstību. Patērētāju prasībām un vajadzībām atbilstošs preču un pakalpojumu vienotais tirgus vēl vairāk uzlabos ES konkurētspēju;

| 1.3 | uzsver, ka veselības un patēriņa aspekti būtu jāņem vērā arī citās ES politikas jomās. Labāka politisko norišu koordinācija citās jomās, piemēram, nodarbinātības un lauksaimniecības politikā, varētu būt nozīmīga svarīgāko mērķu sasniegšanai veselības un patērētāju aizsardzības jomās. Piemēram, nav mērķtiecīgi, ka ES turpina neveselīgas pārtikas, piemēram, treknu piena produktu patēriņa subsidēšanu, vai turpina atbalstīt tabakas rūpniecību, 2005. gada budžetā tai atvēlot 916 miljonus EUR — šī summa ir daudz lielāka nekā 14,4 miljoni EUR, ko ES tērē tabakas lietošanas novēršanai. Komiteja izsaka atzinību par to, ka atbalstu tabakas rūpniecībai pilnībā paredzēts pārtraukt 2010. gadā; |
| --- | --- |

1.3

uzsver, ka veselības un patēriņa aspekti būtu jāņem vērā arī citās ES politikas jomās. Labāka politisko norišu koordinācija citās jomās, piemēram, nodarbinātības un lauksaimniecības politikā, varētu būt nozīmīga svarīgāko mērķu sasniegšanai veselības un patērētāju aizsardzības jomās. Piemēram, nav mērķtiecīgi, ka ES turpina neveselīgas pārtikas, piemēram, treknu piena produktu patēriņa subsidēšanu, vai turpina atbalstīt tabakas rūpniecību, 2005. gada budžetā tai atvēlot 916 miljonus EUR — šī summa ir daudz lielāka nekā 14,4 miljoni EUR, ko ES tērē tabakas lietošanas novēršanai. Komiteja izsaka atzinību par to, ka atbalstu tabakas rūpniecībai pilnībā paredzēts pārtraukt 2010. gadā;

| 1.4 | atbalsta aicinājumu noteikt horizontāli balstītu tiesību minimumu visiem vispārējas nozīmes pakalpojumu (piemēram, gāze un elektrība, pasta pakalpojumi, telekomunikācijas, ūdensapgāde) lietotājiem gan valstu, gan pārrobežu līmenī, balstoties uz pakalpojumu universālas nodrošināšanas principu (t.i., vispārējas nozīmes pakalpojumu universāla pieejamība, kas ir būtisks priekšnoteikums līdzdalībai modernajā sabiedrībā). Šī ir joma, kurā pakalpojumu universālas nodrošināšanas principam jābūt noteicošajam un kurā ir jāattaisno patērētāju cerības pakalpojumu pieejamības, drošuma, uzticamības, cenu, kvalitātes un izvēles ziņā; |
| --- | --- |

1.4

atbalsta aicinājumu noteikt horizontāli balstītu tiesību minimumu visiem vispārējas nozīmes pakalpojumu (piemēram, gāze un elektrība, pasta pakalpojumi, telekomunikācijas, ūdensapgāde) lietotājiem gan valstu, gan pārrobežu līmenī, balstoties uz pakalpojumu universālas nodrošināšanas principu (t.i., vispārējas nozīmes pakalpojumu universāla pieejamība, kas ir būtisks priekšnoteikums līdzdalībai modernajā sabiedrībā). Šī ir joma, kurā pakalpojumu universālas nodrošināšanas principam jābūt noteicošajam un kurā ir jāattaisno patērētāju cerības pakalpojumu pieejamības, drošuma, uzticamības, cenu, kvalitātes un izvēles ziņā;

| 1.5 | saskata nepieciešamību arī turpmāk sekot vienotā tirgus ietekmei uz veselības aprūpi un patērētāju paradumiem dalībvalstīs. Īstenojot Līgumā noteikto augsto veselības un patērētāju aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar Kopienas iniciatīvu palīdzību jāizvērtē Kopienas noteikumu un atsevišķu valstu veselības un patērētāju aizsardzības politiku savstarpējā ietekme; |
| --- | --- |

1.5

saskata nepieciešamību arī turpmāk sekot vienotā tirgus ietekmei uz veselības aprūpi un patērētāju paradumiem dalībvalstīs. Īstenojot Līgumā noteikto augsto veselības un patērētāju aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar Kopienas iniciatīvu palīdzību jāizvērtē Kopienas noteikumu un atsevišķu valstu veselības un patērētāju aizsardzības politiku savstarpējā ietekme;

| 1.6 | aicina ES konkurences politikā pievērst lielāku uzmanību patērētāju interesēm, ievērojot patērētāju aizsardzības un konkurences politikas saistību, uz ko norādīts EK Līguma 81. un 82. pantā, kas nosaka, ka konkurences noteikumu, kas attiecas uz uzņēmumiem, mērķis ir nodrošināt tirgū konkurenci, kas ir viens no patērētāju labklājības paaugstināšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

1.6

aicina ES konkurences politikā pievērst lielāku uzmanību patērētāju interesēm, ievērojot patērētāju aizsardzības un konkurences politikas saistību, uz ko norādīts EK Līguma 81. un 82. pantā, kas nosaka, ka konkurences noteikumu, kas attiecas uz uzņēmumiem, mērķis ir nodrošināt tirgū konkurenci, kas ir viens no patērētāju labklājības paaugstināšanas līdzekļiem;

| 1.7 | uzskata, ka Kopienas iniciatīvas jāizvērtē arī attiecībā uz to, kā tās ietekmē veselības aizsardzības politikas jomu. Šīm pārbaudēm jāietver tas, kā lēmumi ietekmē iedzīvotāju veselību, nevis tikai tas, kā dažādi pasākumi ietekmē veselības aizsardzības struktūru un organizāciju. Turklāt novērtējumā ir jāizpēta arī tas, kā ES pasākumi ietekmē pamatvērtības, uz kurām atsevišķās dalībvalstīs balstās veselības aizsardzība. Nedrīkst neievērot to, ka vienai un tai pašai Kopienas iniciatīvai dažādās valstīs var būt dažāda ietekme; |
| --- | --- |

1.7

uzskata, ka Kopienas iniciatīvas jāizvērtē arī attiecībā uz to, kā tās ietekmē veselības aizsardzības politikas jomu. Šīm pārbaudēm jāietver tas, kā lēmumi ietekmē iedzīvotāju veselību, nevis tikai tas, kā dažādi pasākumi ietekmē veselības aizsardzības struktūru un organizāciju. Turklāt novērtējumā ir jāizpēta arī tas, kā ES pasākumi ietekmē pamatvērtības, uz kurām atsevišķās dalībvalstīs balstās veselības aizsardzība. Nedrīkst neievērot to, ka vienai un tai pašai Kopienas iniciatīvai dažādās valstīs var būt dažāda ietekme;

| 1.8 | iestājas par demokrātiskiem un pārredzamiem lēmumu pieņemšanas procesiem un atbildīgajām iestādēm patērētāju aizsardzības jomā. Īpaši svarīgi ir tas, lai pārtikas ražošanas rūpniecība uzņemtos gādātu par vides un veselības aspektu un nodrošinātu visus iedzīvotājus, neraugoties uz viņu finansiālajām iespējām, ar svaigiem un augstvērtīgiem pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

1.8

iestājas par demokrātiskiem un pārredzamiem lēmumu pieņemšanas procesiem un atbildīgajām iestādēm patērētāju aizsardzības jomā. Īpaši svarīgi ir tas, lai pārtikas ražošanas rūpniecība uzņemtos gādātu par vides un veselības aspektu un nodrošinātu visus iedzīvotājus, neraugoties uz viņu finansiālajām iespējām, ar svaigiem un augstvērtīgiem pārtikas produktiem.

| 1.9 | iebilst pret to, ka veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības politiku apvienošanu uzņēmumi izmanto, lai reklamētu savu produkciju kā “veselību veicinošu” vai arī kā “ārstu ieteiktu”. Bailes no slimībām ražotāji nedrīkst izmantot ne kā pārdošanu veicinošu argumentu, ne arī vedināt patērētājus kļūdaini uzskatīt, ka atsevišķi pārtikas produkti var aizvietot veselīgu un līdzsvarotu uzturu. Izšķiroši ir tas, ka Eiropas patērētāju aizsardzības politikas ietvaros ir iespējams panākt atbalstu ceļā uz labākas veselības un veselīgākas produkcijas attīstību un darīt galu patērētāju maldināšanai. |
| --- | --- |

1.9

iebilst pret to, ka veselības aizsardzības un patērētāju aizsardzības politiku apvienošanu uzņēmumi izmanto, lai reklamētu savu produkciju kā “veselību veicinošu” vai arī kā “ārstu ieteiktu”. Bailes no slimībām ražotāji nedrīkst izmantot ne kā pārdošanu veicinošu argumentu, ne arī vedināt patērētājus kļūdaini uzskatīt, ka atsevišķi pārtikas produkti var aizvietot veselīgu un līdzsvarotu uzturu. Izšķiroši ir tas, ka Eiropas patērētāju aizsardzības politikas ietvaros ir iespējams panākt atbalstu ceļā uz labākas veselības un veselīgākas produkcijas attīstību un darīt galu patērētāju maldināšanai.

| 1.10 | uzsver, ka Kopienas politikai sabiedrības veselības jomā un patērētāju aizsardzības jomā ir pilnīgi atšķirīgs juridiskais pamats. Saskaņā ar EK Līguma 152. pantu sabiedrības veselības jomā “Kopienas rīcība papildina dalībvalstu politiku (...)”. Tomēr patērētāju aizsardzības politikā, kā to paredz EK Līguma 153. pants, ir lielā mērā tiek īstenota kopēja pieeja ar mērķi nodrošināt patērētāju tiesības un aizsargāt viņu intereses, īpaši saistībā ar iekšējā tirgus izveidi. Kopīga juridiskā pamata piemērošana abām politikas jomām tādējādi būtu pretrunā ar subsidiaritātes principu.
  ES patērētāju tiesības nedrīkst izmantot, lai pieņemtu īpašus noteikumu vai likumus veselības aizsardzības jomā, kas ir pretrunā medicīnas pakalpojumu sniegšanas organizācijai un ievirzei attiecīgajās dalībvalstīs. Tomēr patērētāju aizsardzības politikas pakļaušana stingriem komplementaritātes un subsidiaritātes kritērijiem, uz kuriem balstās sabiedrības veselības politika, varētu negatīvi ietekmēt ES kompetenci patērētāju aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

1.10

uzsver, ka Kopienas politikai sabiedrības veselības jomā un patērētāju aizsardzības jomā ir pilnīgi atšķirīgs juridiskais pamats. Saskaņā ar EK Līguma 152. pantu sabiedrības veselības jomā “Kopienas rīcība papildina dalībvalstu politiku (...)”. Tomēr patērētāju aizsardzības politikā, kā to paredz EK Līguma 153. pants, ir lielā mērā tiek īstenota kopēja pieeja ar mērķi nodrošināt patērētāju tiesības un aizsargāt viņu intereses, īpaši saistībā ar iekšējā tirgus izveidi. Kopīga juridiskā pamata piemērošana abām politikas jomām tādējādi būtu pretrunā ar subsidiaritātes principu.

ES patērētāju tiesības nedrīkst izmantot, lai pieņemtu īpašus noteikumu vai likumus veselības aizsardzības jomā, kas ir pretrunā medicīnas pakalpojumu sniegšanas organizācijai un ievirzei attiecīgajās dalībvalstīs. Tomēr patērētāju aizsardzības politikas pakļaušana stingriem komplementaritātes un subsidiaritātes kritērijiem, uz kuriem balstās sabiedrības veselības politika, varētu negatīvi ietekmēt ES kompetenci patērētāju aizsardzības jomā;

| 1.11 | tādēļ uzskata, ka no Komisijas puses pareizāk būtu nevis runāt par “veselības un patērētāju aizsardzības” stratēģiju, bet gan visā paziņojumā atsaukties uz “sabiedrības veselību un patērētāju aizsardzību”, jo tāda pieeja atbilstu 152. pantam, kurā noteikta ES kompetence veselības aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

1.11

tādēļ uzskata, ka no Komisijas puses pareizāk būtu nevis runāt par “veselības un patērētāju aizsardzības” stratēģiju, bet gan visā paziņojumā atsaukties uz “sabiedrības veselību un patērētāju aizsardzību”, jo tāda pieeja atbilstu 152. pantam, kurā noteikta ES kompetence veselības aizsardzības jomā.

| 1.12 | uzsver, ka veselības un patērētāju aizsardzības politiku apvienošana nedrīkst nostādīt vienā līmenī pacientus veselības aprūpes sistēmā un patērētājus tirgū. Veselības aprūpes pakalpojumu tirgus daudzējādā ziņā atšķiras no “parastā” tirgus, kas pieejams patērētājiem, par ko liecina neziņa par to, kādus veselības aprūpes pakalpojumus nāksies izmantot un kādas izmaksas šajā sakarā radīsies, neziņa par veselības aprūpes pakalpojumu izmantošanas ārējo ietekmi, kā arī informācijas apmaiņas traucējumi starp piedāvātājiem un patērētājiem/ pacientiem. Tajā pašā laikā vēlams, lai visiem pilsoņiem, neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa, tiktu nodrošinātas vienlīdzīgas iespējas izmantot veselības aprūpes pakalpojumus. Ir būtiski, lai dalībvalstīm arī turpmāk būtu iespēja noteikt prioritātes, rīkoties un iejaukties, ja tas nepieciešams; |
| --- | --- |

1.12

uzsver, ka veselības un patērētāju aizsardzības politiku apvienošana nedrīkst nostādīt vienā līmenī pacientus veselības aprūpes sistēmā un patērētājus tirgū. Veselības aprūpes pakalpojumu tirgus daudzējādā ziņā atšķiras no “parastā” tirgus, kas pieejams patērētājiem, par ko liecina neziņa par to, kādus veselības aprūpes pakalpojumus nāksies izmantot un kādas izmaksas šajā sakarā radīsies, neziņa par veselības aprūpes pakalpojumu izmantošanas ārējo ietekmi, kā arī informācijas apmaiņas traucējumi starp piedāvātājiem un patērētājiem/ pacientiem. Tajā pašā laikā vēlams, lai visiem pilsoņiem, neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa, tiktu nodrošinātas vienlīdzīgas iespējas izmantot veselības aprūpes pakalpojumus. Ir būtiski, lai dalībvalstīm arī turpmāk būtu iespēja noteikt prioritātes, rīkoties un iejaukties, ja tas nepieciešams;

| 1.13 | iesaka, neraugoties uz veselības un patērētāju aizsardzības jomu apvienošanu vienotā programmā, arī turpmāk respektēt šo jomu īpatnības. To iespējams panākt, piesaistot līdzekļus attiecīgi veselības aizsardzības vai patērētāju aizsardzības politikai. Komisijas programmā izsmeļoši izklāstīts līdzekļu sadalījums laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Cik vien iespējam, jārada iespējas programmas īstenošanas gaitā noteikt citas prioritātes, piemēram, pēc trīs gadiem veicot ieplānoto novērtēšanu. Tas atbilstu programmā deklarētajam nodomam izmantot elastīgus rīcības plānus; |
| --- | --- |

1.13

iesaka, neraugoties uz veselības un patērētāju aizsardzības jomu apvienošanu vienotā programmā, arī turpmāk respektēt šo jomu īpatnības. To iespējams panākt, piesaistot līdzekļus attiecīgi veselības aizsardzības vai patērētāju aizsardzības politikai. Komisijas programmā izsmeļoši izklāstīts līdzekļu sadalījums laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Cik vien iespējam, jārada iespējas programmas īstenošanas gaitā noteikt citas prioritātes, piemēram, pēc trīs gadiem veicot ieplānoto novērtēšanu. Tas atbilstu programmā deklarētajam nodomam izmantot elastīgus rīcības plānus;

| 1.14 | atzīst, ka noteiktās veselības aprūpes jomās vēlama šķiet spēcīgāka koordinācija starp dalībvalstīm, izmantojot atklātās koordinēšanas metodi. Tas attiecas, piemēram, uz pacientu mobilitāti un veselības aprūpes personāla izglītošanu un pieņemšanu darbā; |
| --- | --- |

1.14

atzīst, ka noteiktās veselības aprūpes jomās vēlama šķiet spēcīgāka koordinācija starp dalībvalstīm, izmantojot atklātās koordinēšanas metodi. Tas attiecas, piemēram, uz pacientu mobilitāti un veselības aprūpes personāla izglītošanu un pieņemšanu darbā;

| 1.15 | piekrīt viedoklim, ka priekšnoteikumi labai iedzīvotāju veselībai tiek radīti viņu tiešā tuvumā un ka veselības aizsardzības un aprūpes sistēma ir tikai viena no daudzajām iesaistītajām pusēm. Dažās dalībvalstīs reģionālās un vietējās varas ir atbildīgas par veselības aprūpi un sabiedrības veselību attiecīgajā administratīvajā teritorijā. Reģionu komitejai, kā arī reģioniem un par minēto jomu atbildīgajām vietējām varām ir jādod iespējas ietekmēt Savienības vispārējo stratēģiju veselības aizsardzības jomā. Jo īpaši svarīgi ir ņemt vērā Reģionu komitejas viedokli lēmumu pieņemšanā un saistībā ar iniciatīvām, kas attiecas uz vietējo un reģionālo varu uzdevumiem un kompetenci veselības aizsardzības jomā. Piemēram, vietējās un reģionālās varas ir jāiesaista un tām jāļauj izteikt viedoklis par veselības rādītāju un salīdzinošās novērtēšanas (“Benchmarking”) izstrādes iniciatīvu īstenošanu, kā arī par veselības aizsardzības stratēģiju tādās jomās kā iesaistīšana un ietekme, psihiskā veselība, diēta un uzturs, kā arī alkohols; |
| --- | --- |

1.15

piekrīt viedoklim, ka priekšnoteikumi labai iedzīvotāju veselībai tiek radīti viņu tiešā tuvumā un ka veselības aizsardzības un aprūpes sistēma ir tikai viena no daudzajām iesaistītajām pusēm. Dažās dalībvalstīs reģionālās un vietējās varas ir atbildīgas par veselības aprūpi un sabiedrības veselību attiecīgajā administratīvajā teritorijā. Reģionu komitejai, kā arī reģioniem un par minēto jomu atbildīgajām vietējām varām ir jādod iespējas ietekmēt Savienības vispārējo stratēģiju veselības aizsardzības jomā. Jo īpaši svarīgi ir ņemt vērā Reģionu komitejas viedokli lēmumu pieņemšanā un saistībā ar iniciatīvām, kas attiecas uz vietējo un reģionālo varu uzdevumiem un kompetenci veselības aizsardzības jomā. Piemēram, vietējās un reģionālās varas ir jāiesaista un tām jāļauj izteikt viedoklis par veselības rādītāju un salīdzinošās novērtēšanas (“Benchmarking”) izstrādes iniciatīvu īstenošanu, kā arī par veselības aizsardzības stratēģiju tādās jomās kā iesaistīšana un ietekme, psihiskā veselība, diēta un uzturs, kā arī alkohols;

| 1.16 | iestājas par to, ka pilsoniskā sabiedrība jāmudina iesaistīties un dot savu ieguldījumu attīstības darbā. Ir jānodrošina iedzīvotāju iespējas piedalīties ES veselības un patērētāju aizsardzības politikas veidošanā. Kopienas līmenī ir svarīgi atbalstīt un uzklausīt nozīmīgas struktūras veselības un patērētāju aizsardzības jomā. Tas attiecas, piemēram, uz patērētāju organizācijām, pacientu interešu aizstāvības apvienībām un citām profesionāli nozīmīgām struktūrām; |
| --- | --- |

1.16

iestājas par to, ka pilsoniskā sabiedrība jāmudina iesaistīties un dot savu ieguldījumu attīstības darbā. Ir jānodrošina iedzīvotāju iespējas piedalīties ES veselības un patērētāju aizsardzības politikas veidošanā. Kopienas līmenī ir svarīgi atbalstīt un uzklausīt nozīmīgas struktūras veselības un patērētāju aizsardzības jomā. Tas attiecas, piemēram, uz patērētāju organizācijām, pacientu interešu aizstāvības apvienībām un citām profesionāli nozīmīgām struktūrām;

| 1.17 | norāda, ka Komisijai jāgādā par to, lai izpildaģentūras darbiniekiem būtu nepieciešamā kvalifikācija, lai ieviestu un īstenotu Komisijas programmu ne tikai patērētāju un veselības aizsardzības jomā, bet arī starpnozaru līmenī; |
| --- | --- |

1.17

norāda, ka Komisijai jāgādā par to, lai izpildaģentūras darbiniekiem būtu nepieciešamā kvalifikācija, lai ieviestu un īstenotu Komisijas programmu ne tikai patērētāju un veselības aizsardzības jomā, bet arī starpnozaru līmenī;

| 1.18 | uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāvelta jaunajām dalībvalstīm, lai būtu iespējams stāties pretī kopīgajiem un nākotnes izaicinājumiem veselības aprūpes un patērētāju aizsardzības jomās. Jaunajās dalībvalstis būtu mērķtiecīgi jāatbalsta veselības un patērētāju aizsardzības interešu attīstība, šādi pievēršoties atšķirībām un nevienlīdzībai veselības aprūpes jomā ES, lai varētu panākt pakāpenisku pietuvošanos Savienības augstākajam līmenim. Tā, piemēram, neapmierinoši ir tas, ka pēc Eurostat pētījumiem vidējais mūža ilgums jaunajās dalībvalstīs ir ievērojami mazāks, salīdzinot ar vecajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

1.18

uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāvelta jaunajām dalībvalstīm, lai būtu iespējams stāties pretī kopīgajiem un nākotnes izaicinājumiem veselības aprūpes un patērētāju aizsardzības jomās. Jaunajās dalībvalstis būtu mērķtiecīgi jāatbalsta veselības un patērētāju aizsardzības interešu attīstība, šādi pievēršoties atšķirībām un nevienlīdzībai veselības aprūpes jomā ES, lai varētu panākt pakāpenisku pietuvošanos Savienības augstākajam līmenim. Tā, piemēram, neapmierinoši ir tas, ka pēc Eurostat pētījumiem vidējais mūža ilgums jaunajās dalībvalstīs ir ievērojami mazāks, salīdzinot ar vecajām dalībvalstīm;

| 1.19 | atzinīgi vērtē to, ka ierosinātās Komisijas programmas ietvaros var izmantot struktūrfondu līdzekļus (Eiropas Reģionālās attīstības fonds laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam) iedzīvotāju veselības stāvokļa uzlabošanai. Komiteja nopietni vērtē norādi, ka šos līdzekļus vajadzētu izmantot tikai projektu sākotnējā stadijā, bet ne to pilnīgai ieviešanai; |
| --- | --- |

1.19

atzinīgi vērtē to, ka ierosinātās Komisijas programmas ietvaros var izmantot struktūrfondu līdzekļus (Eiropas Reģionālās attīstības fonds laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam) iedzīvotāju veselības stāvokļa uzlabošanai. Komiteja nopietni vērtē norādi, ka šos līdzekļus vajadzētu izmantot tikai projektu sākotnējā stadijā, bet ne to pilnīgai ieviešanai;

| 1.20 | uzskata, ka būtu nepieciešams pievērst īpašu uzmanību ES kaimiņvalstīm, lai varētu stāties pretī kopīgajiem un nākotnes izaicinājumiem veselības aprūpes un patērētāju aizsardzības jomās. Šīs valstis būtu mērķtiecīgi jāatbalsta to veselības un patērētāju interešu attīstībā, lai tādā veidā samazinātu atšķirības un nevienlīdzību Eiropā un tās apkārtnē šajā jomā; |
| --- | --- |

1.20

uzskata, ka būtu nepieciešams pievērst īpašu uzmanību ES kaimiņvalstīm, lai varētu stāties pretī kopīgajiem un nākotnes izaicinājumiem veselības aprūpes un patērētāju aizsardzības jomās. Šīs valstis būtu mērķtiecīgi jāatbalsta to veselības un patērētāju interešu attīstībā, lai tādā veidā samazinātu atšķirības un nevienlīdzību Eiropā un tās apkārtnē šajā jomā;

| 1.21 | uzsver, ka, apvienojot patērētāju un veselības aizsardzības jomas, iespējams rūpēties arī par līmeņa izlīdzināšanu dalībvalstu vidū, jo sociālekonomiskās atšķirības bieži ir pamatā atšķirīgajām situācijām veselības un patērētāju aizsardzības jomā. Iekšējai nevienlīdzībai un nevienlīdzībai atsevišķu dalībvalstu starpā ir jāpievērš īpaša uzmanība. Lai sasniegtu vispārējo mērķi — iespēju vienlīdzību — neaizstājama ir īpaša uzmanība kritiskajām grupām, piemēram, iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem, iedzīvotājiem, kas cieš no liekā svara un etniskajām minoritātēm. Jāuzsver arī katra cilvēka individuālā atbildība par savu veselību. Vēlama ir veselības un patērētāju aizsardzības politika, kas veicina veselībai labvēlīgu lēmumu pieņemšanu, jo tādā veidā iespējams efektīvi cīnīties ar dzīvesveida izraisītām slimībām. Pētījumi liecina, ka iedzīvotājiem no kritiskajām grupām daudz biežāk ir slikta veselība un viņi cieš no dzīvesveida izraisītām slimībām. Palīdzot iedzīvotājiem no kritiskajām grupām pieņemt veselībai labvēlīgākus lēmumus, iespējams mazināt sociālekonomisko nevienlīdzību; |
| --- | --- |

1.21

uzsver, ka, apvienojot patērētāju un veselības aizsardzības jomas, iespējams rūpēties arī par līmeņa izlīdzināšanu dalībvalstu vidū, jo sociālekonomiskās atšķirības bieži ir pamatā atšķirīgajām situācijām veselības un patērētāju aizsardzības jomā. Iekšējai nevienlīdzībai un nevienlīdzībai atsevišķu dalībvalstu starpā ir jāpievērš īpaša uzmanība. Lai sasniegtu vispārējo mērķi — iespēju vienlīdzību — neaizstājama ir īpaša uzmanība kritiskajām grupām, piemēram, iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem, iedzīvotājiem, kas cieš no liekā svara un etniskajām minoritātēm. Jāuzsver arī katra cilvēka individuālā atbildība par savu veselību. Vēlama ir veselības un patērētāju aizsardzības politika, kas veicina veselībai labvēlīgu lēmumu pieņemšanu, jo tādā veidā iespējams efektīvi cīnīties ar dzīvesveida izraisītām slimībām. Pētījumi liecina, ka iedzīvotājiem no kritiskajām grupām daudz biežāk ir slikta veselība un viņi cieš no dzīvesveida izraisītām slimībām. Palīdzot iedzīvotājiem no kritiskajām grupām pieņemt veselībai labvēlīgākus lēmumus, iespējams mazināt sociālekonomisko nevienlīdzību;

| 1.22 | uzskata, ka Komisijas izplatītajai informācijai ir jābūt lietderīgai saņēmējiem. Ir jāizstrādā mērķtiecīgu informācijas kampaņu metodes nolūkā sasniegt vēlamās mērķa grupas. Ir plānots priekšroku dot nevis viendabīgu informācijas materiālu izplatīšanai, bet gan interaktīvām informācijas kampaņām. Izplatot informāciju par veselības un patērētāju aizsardzības tematiem, īpaši mērķtiecīgi būtu uzrunāt bērnus un jauniešus nolūkā jau iespējami agrāk viņus atturēt no neveselīga dzīvesveida, kurš uz veselību atstātu ilglaicīgu ietekmi. Šajā jomā svarīga loma ir pirmsskolas iestādēm, skolām un brīvprātīgo organizācijām; |
| --- | --- |

1.22

uzskata, ka Komisijas izplatītajai informācijai ir jābūt lietderīgai saņēmējiem. Ir jāizstrādā mērķtiecīgu informācijas kampaņu metodes nolūkā sasniegt vēlamās mērķa grupas. Ir plānots priekšroku dot nevis viendabīgu informācijas materiālu izplatīšanai, bet gan interaktīvām informācijas kampaņām. Izplatot informāciju par veselības un patērētāju aizsardzības tematiem, īpaši mērķtiecīgi būtu uzrunāt bērnus un jauniešus nolūkā jau iespējami agrāk viņus atturēt no neveselīga dzīvesveida, kurš uz veselību atstātu ilglaicīgu ietekmi. Šajā jomā svarīga loma ir pirmsskolas iestādēm, skolām un brīvprātīgo organizācijām;

| 1.23 | aicina Komisiju, veicot informēšanu, ievērot atsevišķu dalībvalstu tiesības noteikt maksātāju tiesības un pienākumus veselības jomā atbilstoši attiecīgās dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmai, kā arī noteikumus attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem un patērētāju tiesībām; |
| --- | --- |

1.23

aicina Komisiju, veicot informēšanu, ievērot atsevišķu dalībvalstu tiesības noteikt maksātāju tiesības un pienākumus veselības jomā atbilstoši attiecīgās dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmai, kā arī noteikumus attiecībā uz dažādiem pakalpojumiem un patērētāju tiesībām;

| 1.24 | iesaka izplatīt informāciju tādās vietās, kur pilsoņi to pieprasa; turklāt atsevišķās dalībvalstīs papildus ir jāsniedz kompetentas konsultācijas. Riska grupu noteikšana ir vietējo un reģionālo varu atbildība. Arī aizsargājamajām pacientu grupām ir nepieciešams saņemt informāciju par veselības un patērētāju tematiku. Vienots informācijas materiāls visiem pilsoņiem atšķirības dalībvalstu dažādo sabiedrības grupu starpā tikai palielinās; pētījumi rāda, ka informācijas kampaņas labāk sasniedz finansiāli nodrošinātās nekā nelabvēlīgās grupas. Lai kampaņas izdotos, ir svarīgi darbā iesaistīt reģionālo un vietējo līmeni; |
| --- | --- |

1.24

iesaka izplatīt informāciju tādās vietās, kur pilsoņi to pieprasa; turklāt atsevišķās dalībvalstīs papildus ir jāsniedz kompetentas konsultācijas. Riska grupu noteikšana ir vietējo un reģionālo varu atbildība. Arī aizsargājamajām pacientu grupām ir nepieciešams saņemt informāciju par veselības un patērētāju tematiku. Vienots informācijas materiāls visiem pilsoņiem atšķirības dalībvalstu dažādo sabiedrības grupu starpā tikai palielinās; pētījumi rāda, ka informācijas kampaņas labāk sasniedz finansiāli nodrošinātās nekā nelabvēlīgās grupas. Lai kampaņas izdotos, ir svarīgi darbā iesaistīt reģionālo un vietējo līmeni;

| 1.25 | aicina Komisiju, veicot datu vākšanu un informācijas kampaņu plānošanu, ņemt vērā tehnoloģiju un komunikāciju tehnoloģiju attīstību. Tehnoloģijas un komunikāciju tehnoloģijas attīstās ļoti .ātri. Ir jāaizmanto šīs jomas jaunākie sasniegumi, veicot sabiedrisko darbību arī nākotnē; |
| --- | --- |

1.25

aicina Komisiju, veicot datu vākšanu un informācijas kampaņu plānošanu, ņemt vērā tehnoloģiju un komunikāciju tehnoloģiju attīstību. Tehnoloģijas un komunikāciju tehnoloģijas attīstās ļoti .ātri. Ir jāaizmanto šīs jomas jaunākie sasniegumi, veicot sabiedrisko darbību arī nākotnē;

| 1.26 | ņemot vērā, ka lauksaimniecības pārtikas produktu tirgus ir lielā mērā pakļauts importam no trešajām valstīm, kurās veselības un autentiskuma garantijas var būt zemākas nekā tās, ko paredz Eiropas drošības standarti, patērētājiem jāsniedz skaidra, izsmeļoša informācija par šo produktu izsekojamību, lai viņi varētu izdarīt apzinātu izvēli; |
| --- | --- |

1.26

ņemot vērā, ka lauksaimniecības pārtikas produktu tirgus ir lielā mērā pakļauts importam no trešajām valstīm, kurās veselības un autentiskuma garantijas var būt zemākas nekā tās, ko paredz Eiropas drošības standarti, patērētājiem jāsniedz skaidra, izsmeļoša informācija par šo produktu izsekojamību, lai viņi varētu izdarīt apzinātu izvēli;

| 1.27 | atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi veikt dažas, bet plašas un sabiedriski efektīvas informācijas kampaņas. Tas veicina arī darba izmaksu efektivitāti. Ir svarīgi veikt kopējā sekretariāta novērtējumu, ņemot vērā ne tikai veikto projektu kvantitāti, bet arī šo projektu rezultātus; |
| --- | --- |

1.27

atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi veikt dažas, bet plašas un sabiedriski efektīvas informācijas kampaņas. Tas veicina arī darba izmaksu efektivitāti. Ir svarīgi veikt kopējā sekretariāta novērtējumu, ņemot vērā ne tikai veikto projektu kvantitāti, bet arī šo projektu rezultātus;

| 1.28 | aicina Komisiju veicināt pieredzes apmaiņas un pārbaudītu metožu izplatīšanas tīkla attīstību, jo tās ir atklātās koordinēšanas metodes pamata sastāvdaļa. Šajā procesā ir jāiesaista arī Komiteja un ir jārūpējas par to, lai par veselības aprūpi atbildīgās reģionālās un vietējās varas spētu ietekmēt vispārējo Kopienas veselības stratēģiju; |
| --- | --- |

1.28

aicina Komisiju veicināt pieredzes apmaiņas un pārbaudītu metožu izplatīšanas tīkla attīstību, jo tās ir atklātās koordinēšanas metodes pamata sastāvdaļa. Šajā procesā ir jāiesaista arī Komiteja un ir jārūpējas par to, lai par veselības aprūpi atbildīgās reģionālās un vietējās varas spētu ietekmēt vispārējo Kopienas veselības stratēģiju;

| 1.29 | uzsver, ka Komisijai arī turpmāk cieši jāsadarbojas ar pētniecības jomu un jāīsteno ticamas un objektīvas informācijas un profilakses kampaņas. Eiropas līmeņa strukturāla un koordinēta sadarbība nolūkā veicināt pieredzes apmaiņu, zināšanu nodošanu un veselības un patērētāju aizsardzības attīstības izpēti dalībvalstīm būtu nozīmīgs papildus ieguvums, kā tas norādīts Komitejas atzinumā par Septīto pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā (CdR 155/2005 fin). Minētajai sadarbībai jānotiek ciešā saskaņā ar Eiropas pētniecības pamatprogrammu; |
| --- | --- |

1.29

uzsver, ka Komisijai arī turpmāk cieši jāsadarbojas ar pētniecības jomu un jāīsteno ticamas un objektīvas informācijas un profilakses kampaņas. Eiropas līmeņa strukturāla un koordinēta sadarbība nolūkā veicināt pieredzes apmaiņu, zināšanu nodošanu un veselības un patērētāju aizsardzības attīstības izpēti dalībvalstīm būtu nozīmīgs papildus ieguvums, kā tas norādīts Komitejas atzinumā par Septīto pamatprogrammu pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā (CdR 155/2005 fin). Minētajai sadarbībai jānotiek ciešā saskaņā ar Eiropas pētniecības pamatprogrammu;

| 1.30 | uzskata, ka, lai dalībvalstis veicinātu pārbaudītu metožu pielietošanu, salīdzinātu standartus un tādējādi radītu nepieciešamos priekšnoteikumus daudzo veselības un patērētāju aizsardzības jomā ierosināto iniciatīvu izpildei, tām ir nepieciešama piekļuve ticamiem datiem un kvalitatīvi augstvērtīgai informācijai. Radot kopējas datu bāzes un rādītājus, ir jāsadarbojas ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, kā arī ar ANO, ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija), Eiropas Padomi un PVO (Pasaules veselības organizācija). Pasākumu un jaunu iniciatīvu ierosināšana, pamatojoties uz iegūtajiem salīdzināmajiem datiem un informāciju, ir atsevišķu dalībvalstu atbildība; |
| --- | --- |

1.30

uzskata, ka, lai dalībvalstis veicinātu pārbaudītu metožu pielietošanu, salīdzinātu standartus un tādējādi radītu nepieciešamos priekšnoteikumus daudzo veselības un patērētāju aizsardzības jomā ierosināto iniciatīvu izpildei, tām ir nepieciešama piekļuve ticamiem datiem un kvalitatīvi augstvērtīgai informācijai. Radot kopējas datu bāzes un rādītājus, ir jāsadarbojas ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, kā arī ar ANO, ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija), Eiropas Padomi un PVO (Pasaules veselības organizācija). Pasākumu un jaunu iniciatīvu ierosināšana, pamatojoties uz iegūtajiem salīdzināmajiem datiem un informāciju, ir atsevišķu dalībvalstu atbildība;

| 1.31 | atzinīgi vērtē līdzekļu ievērojamo palielinājumu salīdzinājumā ar abām pastāvošajām programmām. Tas skaidri parāda veselības un patērētāju aizsardzības nozīmi attiecībā uz atsevišķu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī uz visas Eiropas Savienības konkurētspēju; |
| --- | --- |

1.31

atzinīgi vērtē līdzekļu ievērojamo palielinājumu salīdzinājumā ar abām pastāvošajām programmām. Tas skaidri parāda veselības un patērētāju aizsardzības nozīmi attiecībā uz atsevišķu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, kā arī uz visas Eiropas Savienības konkurētspēju;

| 1.32 | secina, ka sarunas par finanšu nodrošinājumu vēl nav noslēgušās. Budžeta galīgais apjoms ir atkarīgs no šobrīd notiekošo sarunu par finanšu plānu no 2007. līdz 2013. gadam rezultātiem. Kā tas norādīts programmā un stratēģijā, Reģionu komiteja atbalstītu finansējuma palielināšanu šajā jomā. |
| --- | --- |

1.32

secina, ka sarunas par finanšu nodrošinājumu vēl nav noslēgušās. Budžeta galīgais apjoms ir atkarīgs no šobrīd notiekošo sarunu par finanšu plānu no 2007. līdz 2013. gadam rezultātiem. Kā tas norādīts programmā un stratēģijā, Reģionu komiteja atbalstītu finansējuma palielināšanu šajā jomā.

Briselē, 2006. gada 23. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  OV C 34, 18.02.2005., 22. lpp.

1

(2)  OV C 144, 16.05.2001., 43. lpp.

2

(3)  OV C 73, 23.03.2004., 51. lpp.

3

(4)  OV C 43, 18.02.2005., 13. lpp.

4

---

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/12

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Zaļā grāmata par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu”

(2006/C 192/03)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Zaļo grāmatu par energoefektivitāti (KOM(2005) 265 galīgā red.),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 7. jūnija lēmumu šajā jautājumā konsultēties ar Reģionu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komitejas priekšsēdētāja 2005. gada 16. novembra lēmumu uzdot Ilgtspējīgas attīstības komisijai sagatavot atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā2004. gada 17. jūnija atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un enerģētikas pakalpojumiem”, KOM(2003) 739 galīgā red. — 2003/0300 (COD) — CdR 92/2004 fin
   (1),

ņemot vērā2002. gada 20. novembra atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par daudzgadu programmas īstenošanu rīcībai enerģētikas jomā — programma “Saprātīga enerģija Eiropai” (2003–2006) (KOM(2002) 162 galīgā red. — 2002/0082 COD) — CdR 187/2002 fin” (2),

ņemot vērā2001. gada 15. novembra atzinumu par Komisijas Zaļo grāmatu “Eiropas stratēģija energoresursu apgādes drošībai” (KOM(2000) 769 galīgā red.) —CdR 38/2001 fin. (3),

ņemot vērā2001. gada 15. novembra atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ēku elektroenerģijas patēriņu” (KOM(2001) 226 galīgā red. — 2001/0098 (COD)) — CdR 202/2001 fin
   (4),

ņemot vērā2000. gada 13. decembra atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par rīcības plānu energoefektivitātes uzlabošanai Eiropas Kopienā” (KOM(2000) 247 galīgā red.) — CdR 270/2000 fin
   (5),

ņemot vērā atzinuma projektu (CdR 216/2005 rev. 1), ko Ilgtspējīgas attīstības komisija pieņēma 2005. gada 1. decembrī (ziņotājs: Bernd VÖGERLE kgs, Austrijas Pašvaldību savienības priekšsēdētāja vietnieks, (AT/ESP)),

63. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), vienbalsīgi pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu, kā arī iniciatīvas attiecībā uz energoefektivitātes veicināšanu vispār, tā kā pašreizējās tendences ļauj prognozēt, ka enerģijas patēriņš visā Eiropā turpmāko 15 gadu laikā varētu paaugstināties pat par 10 %; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas Zaļo grāmatu, kā arī iniciatīvas attiecībā uz energoefektivitātes veicināšanu vispār, tā kā pašreizējās tendences ļauj prognozēt, ka enerģijas patēriņš visā Eiropā turpmāko 15 gadu laikā varētu paaugstināties pat par 10 %;

| 1.2 | uzsver sevišķo energoefektivitātes nozīmi, īpaši ņemot vērā pašreizējo krīzi gāzes tirgū. Eiropas enerģijas apgāde ir jāpadara daudzveidīgāka, lai samazinātu atkarību, kāda tā patlaban ir vērojama Ukrainā vai Bulgārijā. Pamatojoties uz Zaļo grāmatu par energoefektivitāti, kopumā ir iespējams samazināt atkarību no naftas un dabas gāzes un tam sekojoši izstrādāt Eiropas rīcības plānu; |
| --- | --- |

1.2

uzsver sevišķo energoefektivitātes nozīmi, īpaši ņemot vērā pašreizējo krīzi gāzes tirgū. Eiropas enerģijas apgāde ir jāpadara daudzveidīgāka, lai samazinātu atkarību, kāda tā patlaban ir vērojama Ukrainā vai Bulgārijā. Pamatojoties uz Zaļo grāmatu par energoefektivitāti, kopumā ir iespējams samazināt atkarību no naftas un dabas gāzes un tam sekojoši izstrādāt Eiropas rīcības plānu;

| 1.3 | pozitīvi vērtē to, ka ir ņemti vērā pasākumi visos iespējamos īstenošanas līmeņos (ES, valsts, reģionālajā, vietējā) un atgādina, ka, īstenojot šos pasākumus, ir jāievēro subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

1.3

pozitīvi vērtē to, ka ir ņemti vērā pasākumi visos iespējamos īstenošanas līmeņos (ES, valsts, reģionālajā, vietējā) un atgādina, ka, īstenojot šos pasākumus, ir jāievēro subsidiaritātes princips;

| 1.4 | apzinās, ka energoefektivitāte sniedz būtisku ieguldījumu attiecībā uz visiem trim enerģētikas politikas mērķiem: piegādes drošību, vides un klimata aizsardzību, kā arī konkurētspēju; |
| --- | --- |

1.4

apzinās, ka energoefektivitāte sniedz būtisku ieguldījumu attiecībā uz visiem trim enerģētikas politikas mērķiem: piegādes drošību, vides un klimata aizsardzību, kā arī konkurētspēju;

| 1.5 | uzsver arī energoefektivitātes pasākumu svarīgo sociālo dimensiju, kas aptver vietējo un reģionālo darba vietu radīšanu un nodrošinājumu, kā arī aizsargā patērētājus no pārāk augstām enerģijas izmaksām; |
| --- | --- |

1.5

uzsver arī energoefektivitātes pasākumu svarīgo sociālo dimensiju, kas aptver vietējo un reģionālo darba vietu radīšanu un nodrošinājumu, kā arī aizsargā patērētājus no pārāk augstām enerģijas izmaksām;

| 1.6 | norāda uz to, ka turpmākus energoefektivitātes priekšrakstus dalībvalstīm nedrīkst noteikt pārāk ātri. Arī Zaļajā grāmatā ir teikts, ka jau tagad ir daudz spēkā stājušos vai vēl izstrādes procesā esošu ES energoefektivitātes pasākumu, kas vēl nav paspējuši sākt darboties vai vispirms vēl jāīsteno. Šajā sakarā ir jāpiemin, piemēram, ēku energoefektivitātes direktīva, koģenerācijas direktīva, emisiju tirdzniecības direktīva un enerģijas galapatēriņa efektivitātes direktīva; |
| --- | --- |

1.6

norāda uz to, ka turpmākus energoefektivitātes priekšrakstus dalībvalstīm nedrīkst noteikt pārāk ātri. Arī Zaļajā grāmatā ir teikts, ka jau tagad ir daudz spēkā stājušos vai vēl izstrādes procesā esošu ES energoefektivitātes pasākumu, kas vēl nav paspējuši sākt darboties vai vispirms vēl jāīsteno. Šajā sakarā ir jāpiemin, piemēram, ēku energoefektivitātes direktīva, koģenerācijas direktīva, emisiju tirdzniecības direktīva un enerģijas galapatēriņa efektivitātes direktīva;

| 1.7 | vērš uzmanību uz to, ka daudzās dalībvalstīs un reģionos jau pastāv stratēģiju plāni un pasākumu programmas, kuru mērķi vai ietekme ir ļoti līdzīga Zaļajā grāmatā prasītajai. Kā piemēru var nosaukt klimata aizsardzības stratēģijas (kopš Kioto protokola ratifikācijas), sadales plānus (attiecībā uz emisiju kvotu tirdzniecību) un gaisa piesārņotājvielu samazināšanas pasākumus (saistībā ar direktīvu par noteiktu gaisa piesārņotājvielu maksimālo emisiju daudzumu dalībvalstīs — tā sauktā NEC direktīva). Tādēļ attiecībā uz vidēja termiņa mērķiem galvenais uzsvars ir jāliek nevis uz jaunu efektivitātes plānu izveidi, bet gan uz konsekventu pašreizējo plānu īstenošanu.
  Kā rāda minēto plānu īstenošanas pieredze, runa galvenokārt ir par tādiem pasākumiem, par kuru īstenošanu var pieņemt lēmumu ātri, taču to ietekme ir jūtama tikai pēc ilgāka laika; |
| --- | --- |

1.7

vērš uzmanību uz to, ka daudzās dalībvalstīs un reģionos jau pastāv stratēģiju plāni un pasākumu programmas, kuru mērķi vai ietekme ir ļoti līdzīga Zaļajā grāmatā prasītajai. Kā piemēru var nosaukt klimata aizsardzības stratēģijas (kopš Kioto protokola ratifikācijas), sadales plānus (attiecībā uz emisiju kvotu tirdzniecību) un gaisa piesārņotājvielu samazināšanas pasākumus (saistībā ar direktīvu par noteiktu gaisa piesārņotājvielu maksimālo emisiju daudzumu dalībvalstīs — tā sauktā NEC direktīva). Tādēļ attiecībā uz vidēja termiņa mērķiem galvenais uzsvars ir jāliek nevis uz jaunu efektivitātes plānu izveidi, bet gan uz konsekventu pašreizējo plānu īstenošanu.

Kā rāda minēto plānu īstenošanas pieredze, runa galvenokārt ir par tādiem pasākumiem, par kuru īstenošanu var pieņemt lēmumu ātri, taču to ietekme ir jūtama tikai pēc ilgāka laika;

| 1.8 | norāda uz lielu skaitu vietējā un reģionālā līmeņa iniciatīvu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomās, kuru rezultāti sabiedrībai ir pieejami daudzās mājas lapās. Kā piemēru var minēt ManagEnergy un Energie Cités mājas lapas, kurās ir apkopoti labi piemēri no visas Eiropas (6); |
| --- | --- |

1.8

norāda uz lielu skaitu vietējā un reģionālā līmeņa iniciatīvu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomās, kuru rezultāti sabiedrībai ir pieejami daudzās mājas lapās. Kā piemēru var minēt ManagEnergy un Energie Cités mājas lapas, kurās ir apkopoti labi piemēri no visas Eiropas (6);

| 1.9 | apzinās, ka energoefektivitātes veicināšanas politika ir jāīsteno pakāpeniski soli pa solim. Minētie mazie soļi galvenokārt tiek sperti vietējā un reģionālajā līmenī, kas, pateicoties tuvumam iedzīvotājiem, informē par šo jautājumu sabiedrību; |
| --- | --- |

1.9

apzinās, ka energoefektivitātes veicināšanas politika ir jāīsteno pakāpeniski soli pa solim. Minētie mazie soļi galvenokārt tiek sperti vietējā un reģionālajā līmenī, kas, pateicoties tuvumam iedzīvotājiem, informē par šo jautājumu sabiedrību;

| 1.10 | kritiski norāda uz to, ka ES mērķi attiecībā uz enerģijas tirgu liberalizāciju (konkurences palielināšana, lai pazeminātu cenas) un energoefektivitāti ir grūti kombinējami. Cenu pazemināšanās neveicina energoefektivitāti. Turklāt tādēļ, ka ieguldījumiem nepieciešamie apstākļi nav pietiekami labi, spēkstaciju iekārtu atjaunošana aizkavējas; |
| --- | --- |

1.10

kritiski norāda uz to, ka ES mērķi attiecībā uz enerģijas tirgu liberalizāciju (konkurences palielināšana, lai pazeminātu cenas) un energoefektivitāti ir grūti kombinējami. Cenu pazemināšanās neveicina energoefektivitāti. Turklāt tādēļ, ka ieguldījumiem nepieciešamie apstākļi nav pietiekami labi, spēkstaciju iekārtu atjaunošana aizkavējas;

| 1.11 | uzskata par lietderīgiem pasākumus, kas veicina uz pieprasījumu vērstu politiku liberalizētā enerģijas tirgū. Tie rada iespēju iekļaut vides aizsardzības izmaksas patēriņa cenās un nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi tīklam. Energoefektivitātes veicināšanas stratēģijām ir liela nozīme tad, ja ir nepieciešams pretspars pašreizējai uz piedāvājumu vērstajai politikai. |
| --- | --- |

1.11

uzskata par lietderīgiem pasākumus, kas veicina uz pieprasījumu vērstu politiku liberalizētā enerģijas tirgū. Tie rada iespēju iekļaut vides aizsardzības izmaksas patēriņa cenās un nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi tīklam. Energoefektivitātes veicināšanas stratēģijām ir liela nozīme tad, ja ir nepieciešams pretspars pašreizējai uz piedāvājumu vērstajai politikai.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

| 2.1 | Reģionu komiteja iesaka, lai gadījumā, ja tiks nolemts ieviest energoefektivitātes plānus, tos veidotu kā 5 gadu plānus ar ne vairāk kā 2 novērtējumiem. Ja plānus izstrādā un novērtēšanu veic katru gadu, praksē gūtie rezultāti ir neapmierinoši, tādēļ tas nav piemērots paņēmiens (3. jautājums); |
| --- | --- |

2.1

Reģionu komiteja iesaka, lai gadījumā, ja tiks nolemts ieviest energoefektivitātes plānus, tos veidotu kā 5 gadu plānus ar ne vairāk kā 2 novērtējumiem. Ja plānus izstrādā un novērtēšanu veic katru gadu, praksē gūtie rezultāti ir neapmierinoši, tādēļ tas nav piemērots paņēmiens (3. jautājums);

| 2.2 | īpaši uzsver to, ka, nosakot pasākumus, noteikti jāņem vērā atsevišķās dalībvalstīs iepriekš veiktais un to potenciāls, un katram pasākumam vispirms ir jāveic izmaksu lietderības analīze; |
| --- | --- |

2.2

īpaši uzsver to, ka, nosakot pasākumus, noteikti jāņem vērā atsevišķās dalībvalstīs iepriekš veiktais un to potenciāls, un katram pasākumam vispirms ir jāveic izmaksu lietderības analīze;

| 2.3 | neatbalsta to, ka tiek izvirzīti absolūti mērķi attiecībā uz efektivitātes veicināšanu. Ir jānovērš iespēja, ka konkurences priekšrocības gūs tās dalībvalstis, kas līdz šim nav visai taupīgi rīkojušās ar enerģiju. Dalībvalstīm, kas jau ir veikušas ietaupījumus vai izmanto īpaši efektīvas tehnoloģijas, ir mazāks potenciāls turpmākai efektivitātes veicināšanas jomā, un, īstenojot absolūtos mērķus, tās nonāktu sliktākā situācijā; |
| --- | --- |

2.3

neatbalsta to, ka tiek izvirzīti absolūti mērķi attiecībā uz efektivitātes veicināšanu. Ir jānovērš iespēja, ka konkurences priekšrocības gūs tās dalībvalstis, kas līdz šim nav visai taupīgi rīkojušās ar enerģiju. Dalībvalstīm, kas jau ir veikušas ietaupījumus vai izmanto īpaši efektīvas tehnoloģijas, ir mazāks potenciāls turpmākai efektivitātes veicināšanas jomā, un, īstenojot absolūtos mērķus, tās nonāktu sliktākā situācijā;

| 2.4 | turpretī atbalsta salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, kas, pamatojoties uz dažādu klimatisko rādītāju analīzi un energoefektivitātes jomā veikto, ierosina katrai dalībvalstij izvirzīt savus energoefektivitātes mērķus. Minētos valstu mērķus vēlāk varētu iekļaut Eiropas standartos, tādējādi tiktu ņemti vērā valstu rādītāji, kā arī taisnīgāk novērtēts jau paveiktais; |
| --- | --- |

2.4

turpretī atbalsta salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, kas, pamatojoties uz dažādu klimatisko rādītāju analīzi un energoefektivitātes jomā veikto, ierosina katrai dalībvalstij izvirzīt savus energoefektivitātes mērķus. Minētos valstu mērķus vēlāk varētu iekļaut Eiropas standartos, tādējādi tiktu ņemti vērā valstu rādītāji, kā arī taisnīgāk novērtēts jau paveiktais;

| 2.5 | uzskata, ka emisiju tirdzniecības mehānisms ir jāveido tā, lai, beidzoties piemērotam pārejas posmam, sadales plānos spēkstacijas saņemtu tikai tik daudz emisiju sertifikātu, cik atbilst plānotā strāvas un siltuma daudzuma saražošanai gāzes un tvaika koģenerācijas spēkstacijā. Tās būtu nepārprotams signāls, ka strāvas ražošanas procesā ir jāpalielina energoefektivitāte (13. jautājums); |
| --- | --- |

2.5

uzskata, ka emisiju tirdzniecības mehānisms ir jāveido tā, lai, beidzoties piemērotam pārejas posmam, sadales plānos spēkstacijas saņemtu tikai tik daudz emisiju sertifikātu, cik atbilst plānotā strāvas un siltuma daudzuma saražošanai gāzes un tvaika koģenerācijas spēkstacijā. Tās būtu nepārprotams signāls, ka strāvas ražošanas procesā ir jāpalielina energoefektivitāte (13. jautājums);

| 2.6 | ierosina pārdomāt, vai līdzīgā veidā emisijas sertifikāti būtu jāaprēķina arī rūpniecībā. Katrai rūpnīcai varētu piešķirt tikai tik daudz emisiju sertifikātu, cik atbilst plānotajam produkcijas daudzumam, kas saražots augstākajiem energoefektivitātes standartiem atbilstošā rūpnīcā. Minētais pasākums novirzītu izmaksas atbilstoši principam “piesārņotājs maksā” un vienlaicīgi ļautu ietaupīt daudz enerģijas un samazināt CO2 emisiju (2. jautājums); |
| --- | --- |

2.6

ierosina pārdomāt, vai līdzīgā veidā emisijas sertifikāti būtu jāaprēķina arī rūpniecībā. Katrai rūpnīcai varētu piešķirt tikai tik daudz emisiju sertifikātu, cik atbilst plānotajam produkcijas daudzumam, kas saražots augstākajiem energoefektivitātes standartiem atbilstošā rūpnīcā. Minētais pasākums novirzītu izmaksas atbilstoši principam “piesārņotājs maksā” un vienlaicīgi ļautu ietaupīt daudz enerģijas un samazināt CO2 emisiju (2. jautājums);

| 2.7 | pieprasa, lai tiktu piešķirts valsts atbalsts pasākumiem, kas veicina jauninājumus vides aizsardzības jomā un produktivitātes uzlabojumus nolūkā paaugstināt energoefektivitāti. Minētais atbalsts no vienas puses varētu izpausties kā investīcijas, prasībās attiecībā uz inovatīvām energoefektīvām tehnoloģijām neiekļaujot prasību attiecībā uz ziņošanu par subsīdijām. No otras puses, piešķirot atbalstu vides aizsardzības pasākumiem, būtu jāņem vērā energoefektivitāte kā vispārējs kritērijs, jo šādus pasākumus galvenokārt īsteno vietējā un reģionālajā līmenī; īpaši atbalsta grupu atbrīvojumu no atbalsta energoefektivitātes veicināšanai, tomēr robežvērtībām ir jābūt vismaz tik augstām, lai samazinātu administratīvos šķēršļus un iespējamo vilcināšanos šāda veida projektu īstenošanā (5. jautājums); |
| --- | --- |

2.7

pieprasa, lai tiktu piešķirts valsts atbalsts pasākumiem, kas veicina jauninājumus vides aizsardzības jomā un produktivitātes uzlabojumus nolūkā paaugstināt energoefektivitāti. Minētais atbalsts no vienas puses varētu izpausties kā investīcijas, prasībās attiecībā uz inovatīvām energoefektīvām tehnoloģijām neiekļaujot prasību attiecībā uz ziņošanu par subsīdijām. No otras puses, piešķirot atbalstu vides aizsardzības pasākumiem, būtu jāņem vērā energoefektivitāte kā vispārējs kritērijs, jo šādus pasākumus galvenokārt īsteno vietējā un reģionālajā līmenī; īpaši atbalsta grupu atbrīvojumu no atbalsta energoefektivitātes veicināšanai, tomēr robežvērtībām ir jābūt vismaz tik augstām, lai samazinātu administratīvos šķēršļus un iespējamo vilcināšanos šāda veida projektu īstenošanā (5. jautājums);

| 2.8 | atbalsta energofektivitātes kritēriju ievērošanu attiecībā uz publisko iepirkumu visos līmeņos (ES, valsts, reģionālajā, vietējā). Ņemot vērā to, ka publiskais iepirkums veido 16 % ES iekšzemes produkta, augot pieprasījumam pēc efektīvām iekārtām, transportlīdzekļiem, ēkām utt., rūpniecībā varētu rasties stiprāki stimuli šāda veida produktu ražošanai, un tādējādi tie kļūtu lētāki. Atsevišķās dalībvalstīs ir iegūta liela pieredze saistībā ar ekoloģiskiem publiskā iepirkuma kritērijiem; |
| --- | --- |

2.8

atbalsta energofektivitātes kritēriju ievērošanu attiecībā uz publisko iepirkumu visos līmeņos (ES, valsts, reģionālajā, vietējā). Ņemot vērā to, ka publiskais iepirkums veido 16 % ES iekšzemes produkta, augot pieprasījumam pēc efektīvām iekārtām, transportlīdzekļiem, ēkām utt., rūpniecībā varētu rasties stiprāki stimuli šāda veida produktu ražošanai, un tādējādi tie kļūtu lētāki. Atsevišķās dalībvalstīs ir iegūta liela pieredze saistībā ar ekoloģiskiem publiskā iepirkuma kritērijiem;

| 2.9 | noraida saistību, saskaņā ar ko publiskā iepirkuma pasūtītājam obligāti jāpieņem piedāvājums, jo daudzās reģionālajās un vietējās pašvaldībās ir ļoti ierobežots budžets. Tā vietā finansiāli grūtā situācijā nonākušās pašvaldības būtu pietiekami jāinformē par priekšrocībām, kas gūstamas no iepirkumu veikšanas saskaņā ar energoefektivitātes prasībām, lai tās pašas varētu izvēlēties starp lētāko un labāko piedāvājumu (6. jautājums); |
| --- | --- |

2.9

noraida saistību, saskaņā ar ko publiskā iepirkuma pasūtītājam obligāti jāpieņem piedāvājums, jo daudzās reģionālajās un vietējās pašvaldībās ir ļoti ierobežots budžets. Tā vietā finansiāli grūtā situācijā nonākušās pašvaldības būtu pietiekami jāinformē par priekšrocībām, kas gūstamas no iepirkumu veikšanas saskaņā ar energoefektivitātes prasībām, lai tās pašas varētu izvēlēties starp lētāko un labāko piedāvājumu (6. jautājums);

| 2.10 | atzinīgi vērtē finansējuma programmas energoefektivitātes projektiem. Tomēr reģionālajā un vietējā līmenī tas nozīmē tikai to, ka finanšu līdzekļi var tikt piešķirti tikai pēc brīvprātības principa un saskaņā ar budžeta stāvokli attiecīgajā brīdī (7. un 22. jautājums); |
| --- | --- |

2.10

atzinīgi vērtē finansējuma programmas energoefektivitātes projektiem. Tomēr reģionālajā un vietējā līmenī tas nozīmē tikai to, ka finanšu līdzekļi var tikt piešķirti tikai pēc brīvprātības principa un saskaņā ar budžeta stāvokli attiecīgajā brīdī (7. un 22. jautājums);

| 2.11 | aicina Komisiju ievērot energoefektivitātes principus visās politikas jomās, kas ir ES kompetencē. Īpaši struktūrfondu un kohēzijas fondu jomā, lauku attīstības jomā un attiecībā uz pētniecības veicināšanu Komisija, izvēloties projektus, varētu noteikt energoefektivitāti par obligātu kritēriju. To var uzskatīt par netiešu vietēja un reģionāla līmeņa stimulu (12. jautājums); |
| --- | --- |

2.11

aicina Komisiju ievērot energoefektivitātes principus visās politikas jomās, kas ir ES kompetencē. Īpaši struktūrfondu un kohēzijas fondu jomā, lauku attīstības jomā un attiecībā uz pētniecības veicināšanu Komisija, izvēloties projektus, varētu noteikt energoefektivitāti par obligātu kritēriju. To var uzskatīt par netiešu vietēja un reģionāla līmeņa stimulu (12. jautājums);

| 2.12 | noraida ES ēku energoefektivitātes direktīvas paplašināšanu vai prasību paaugstināšanu, pirms nav novērtētas direktīvas pašreizējās redakcijas izpildes sekas. Pirms direktīvas paplašināšanas ir jāparedz pietiekami ilgs laika periods pašreizējās ēku direktīvas novērtēšanai (8. jautājums); |
| --- | --- |

2.12

noraida ES ēku energoefektivitātes direktīvas paplašināšanu vai prasību paaugstināšanu, pirms nav novērtētas direktīvas pašreizējās redakcijas izpildes sekas. Pirms direktīvas paplašināšanas ir jāparedz pietiekami ilgs laika periods pašreizējās ēku direktīvas novērtēšanai (8. jautājums);

| 2.13 | atbalsta intensīvu informatīvu darbu ar sabiedrību visos līmeņos. Kampaņas ir jāveic valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, un tajās galvenokārt jāapspriež tēmas attiecībā uz tādām jomām, kurās mērķa grupai tiešām praksē ir alternatīvas rīcības iespējas. Šajā gadījumā ir vēlama Eiropas Komisijas un tās dalībvalstu pārstāvniecību sadarbība ar reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm (12. jautājums); |
| --- | --- |

2.13

atbalsta intensīvu informatīvu darbu ar sabiedrību visos līmeņos. Kampaņas ir jāveic valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, un tajās galvenokārt jāapspriež tēmas attiecībā uz tādām jomām, kurās mērķa grupai tiešām praksē ir alternatīvas rīcības iespējas. Šajā gadījumā ir vēlama Eiropas Komisijas un tās dalībvalstu pārstāvniecību sadarbība ar reģionālā un vietējā līmeņa iestādēm (12. jautājums);

| 2.14 | uzsver, ka informācija un apmācība jāpiedāvā ne tikai enerģētikas nozares speciālistiem, bet jāpaplašina dalībnieku loks, īpaši attiecībā uz tiem, kas nedarbojas enerģētikas nozarē, piemēram, arhitektiem, celtniecības uzņēmumiem, celtniekiem, projektētājiem un infrastruktūras vadītājiem; |
| --- | --- |

2.14

uzsver, ka informācija un apmācība jāpiedāvā ne tikai enerģētikas nozares speciālistiem, bet jāpaplašina dalībnieku loks, īpaši attiecībā uz tiem, kas nedarbojas enerģētikas nozarē, piemēram, arhitektiem, celtniecības uzņēmumiem, celtniekiem, projektētājiem un infrastruktūras vadītājiem;

| 2.15 | skaidri atbalsta paātrinātu koģenerācijas iekārtu lietošanas uzsākšanu. Papildus aktīvai koģenerācijas direktīvas īstenošanai noteikti ir ātrāk nekā līdz šim jāattīsta ar to saistītais siltuma tirgus (13. jautājums); |
| --- | --- |

2.15

skaidri atbalsta paātrinātu koģenerācijas iekārtu lietošanas uzsākšanu. Papildus aktīvai koģenerācijas direktīvas īstenošanai noteikti ir ātrāk nekā līdz šim jāattīsta ar to saistītais siltuma tirgus (13. jautājums);

| 2.16 | atbalsta vecāku, neefektīvu centrālapkures sistēmu sanāciju kā ļoti svarīgu ieguldījumu energoefektivitātes veicināšanas procesā un aicina dalībvalstis šajā sakarā piešķirt līdzekļus no struktūrfondiem un kohēzijas fondiem; |
| --- | --- |

2.16

atbalsta vecāku, neefektīvu centrālapkures sistēmu sanāciju kā ļoti svarīgu ieguldījumu energoefektivitātes veicināšanas procesā un aicina dalībvalstis šajā sakarā piešķirt līdzekļus no struktūrfondiem un kohēzijas fondiem;

| 2.17 | atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai ierosināt reglamentējošus noteikumus, lai izveidotu efektīvu siltuma un dzesēšanas tirgu. Vietējā līmenī efektīvi izmantotai siltumenerģijai ir tikpat liela nozīme kā saprātīgiem risinājumiem dzesēšanas jomā. Pēdējos gados gaisa kondicionēšanas sistēmas ir izraisījušas ļoti lielu enerģijas patēriņa pieaugumu siltajos gadalaikos. Tā kā saskaņā ar būves noteikumiem par siltuma un dzesēšanas tirgu ir atbildīgas vietējā līmeņa iestādes, arī šajā sakarā liela nozīme ir īpašai informēšanas politikai un konsultācijām. Vietējā līmeņa lēmumos lielāka uzmanība jāpievērš energoefektivitātei. Inovatīvi centrālapkures un centralizētas dzesēšanas piemēri ir atrodami internetā iepriekš minētajos labu piemēru apkopojumos; |
| --- | --- |

2.17

atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai ierosināt reglamentējošus noteikumus, lai izveidotu efektīvu siltuma un dzesēšanas tirgu. Vietējā līmenī efektīvi izmantotai siltumenerģijai ir tikpat liela nozīme kā saprātīgiem risinājumiem dzesēšanas jomā. Pēdējos gados gaisa kondicionēšanas sistēmas ir izraisījušas ļoti lielu enerģijas patēriņa pieaugumu siltajos gadalaikos. Tā kā saskaņā ar būves noteikumiem par siltuma un dzesēšanas tirgu ir atbildīgas vietējā līmeņa iestādes, arī šajā sakarā liela nozīme ir īpašai informēšanas politikai un konsultācijām. Vietējā līmeņa lēmumos lielāka uzmanība jāpievērš energoefektivitātei. Inovatīvi centrālapkures un centralizētas dzesēšanas piemēri ir atrodami internetā iepriekš minētajos labu piemēru apkopojumos;

| 2.18 | atbalsta Zaļajā grāmatā minēto decentralizētas ražošanas paātrinātu ieviešanu un veicināšanu, tomēr norāda uz to, ka precīzi jāizpēta spēkstaciju jauda attiecībā pret vietējo patēriņu. Arī šajā sakarā jāuzsver koģenerācija kā īpaši efektīvs ražošanas veids. Augstu energoefektivitāti var sasniegt galvenokārt tad, ja saražoto siltumu izmanto vietējām vajadzībām; |
| --- | --- |

2.18

atbalsta Zaļajā grāmatā minēto decentralizētas ražošanas paātrinātu ieviešanu un veicināšanu, tomēr norāda uz to, ka precīzi jāizpēta spēkstaciju jauda attiecībā pret vietējo patēriņu. Arī šajā sakarā jāuzsver koģenerācija kā īpaši efektīvs ražošanas veids. Augstu energoefektivitāti var sasniegt galvenokārt tad, ja saražoto siltumu izmanto vietējām vajadzībām;

| 2.19 | uzsver to, ka, arī ražojot strāvu no neizsīkstošajiem enerģijas avotiem, ir jāpievērš uzmanība energoefektivitātei un pēc iespējas saudzīgai rīcībā esošo resursu izmantošanai. Pirms jaunu iekārtu uzstādīšanas vajadzētu optimizēt patēriņu visā jomās, un tikai pēc tam pielāgot apgādes sistēmu optimizētajam patēriņam. Tomēr noteikti jāņem vērā un atbilstoši valsts tiesiskajai situācijai iesaistot atbildīgās varas iestādes jāpārbauda šādi faktori: atrašanās vietas izvēle, tehnoloģiju veids, iekārtu izmēri un jaudas izmantošanas pakāpe; |
| --- | --- |

2.19

uzsver to, ka, arī ražojot strāvu no neizsīkstošajiem enerģijas avotiem, ir jāpievērš uzmanība energoefektivitātei un pēc iespējas saudzīgai rīcībā esošo resursu izmantošanai. Pirms jaunu iekārtu uzstādīšanas vajadzētu optimizēt patēriņu visā jomās, un tikai pēc tam pielāgot apgādes sistēmu optimizētajam patēriņam. Tomēr noteikti jāņem vērā un atbilstoši valsts tiesiskajai situācijai iesaistot atbildīgās varas iestādes jāpārbauda šādi faktori: atrašanās vietas izvēle, tehnoloģiju veids, iekārtu izmēri un jaudas izmantošanas pakāpe;

| 2.20 | neatbalsta balto (energoefektivitātes) sertifikātu sistēmu, saskaņā ar ko piegādātājam ir jāveic taupības pasākumi vietā, kur enerģija tiek piegādāta galapatērētājam. Pastāv nopietnas bažas, ka, skatoties no ekonomikas perspektīvas, papildus tirgus sistēmas ieviešana un izmantošana izmaksās dārgāk nekā panāktie ietaupījumi. Sistēma ir saistīta ar daudziem birokrātiskiem šķēršļiem, un arī taisnīga sadale, šķiet, būtu veicama grūtāk nekā emisiju tirdzniecības gadījumā (15. jautājums); |
| --- | --- |

2.20

neatbalsta balto (energoefektivitātes) sertifikātu sistēmu, saskaņā ar ko piegādātājam ir jāveic taupības pasākumi vietā, kur enerģija tiek piegādāta galapatērētājam. Pastāv nopietnas bažas, ka, skatoties no ekonomikas perspektīvas, papildus tirgus sistēmas ieviešana un izmantošana izmaksās dārgāk nekā panāktie ietaupījumi. Sistēma ir saistīta ar daudziem birokrātiskiem šķēršļiem, un arī taisnīga sadale, šķiet, būtu veicama grūtāk nekā emisiju tirdzniecības gadījumā (15. jautājums);

| 2.21 | pieprasa turpmākus ieguldījumus vietējā sabiedriskā transporta un dzelzceļa infrastruktūras izveidē. Tikai tad, kad pastāvēs pienācīgas alternatīvas individuālajam transportam (automašīnām), ir gaidāma ilglaicīga autosatiksmes samazināšanās; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumā direktīvai par sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu un pa autoceļiem paredzētās pašvaldību un reģionu tiesības pašiem pieņemt lēmumus par minēto sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu. Tādējādi tiek atzīta vietējo un reģionālo varu nozīme vietējā sabiedriskā transporta nodrošināšanā; |
| --- | --- |

2.21

pieprasa turpmākus ieguldījumus vietējā sabiedriskā transporta un dzelzceļa infrastruktūras izveidē. Tikai tad, kad pastāvēs pienācīgas alternatīvas individuālajam transportam (automašīnām), ir gaidāma ilglaicīga autosatiksmes samazināšanās; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumā direktīvai par sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu un pa autoceļiem paredzētās pašvaldību un reģionu tiesības pašiem pieņemt lēmumus par minēto sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu. Tādējādi tiek atzīta vietējo un reģionālo varu nozīme vietējā sabiedriskā transporta nodrošināšanā;

| 2.22 | aicina Komisiju arī ražotājiem uzlikt saistības un ar dažādu pasākumu palīdzību panākt energoefektīvu iekārtu un atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju cenu pazemināšanu galapatērētājiem; piekrīt Eiropas Parlamenta viedoklim, ka dažu tehnoloģiju jomā pēdējos gados ir sasniegta ievērojama izmaksu samazināšana, tomēr izmaksas ir jāsamazina vēl vairāk, lai energoefektivitātes veicināšanas pasākumiem piesaistītu sabiedrības interesi; |
| --- | --- |

2.22

aicina Komisiju arī ražotājiem uzlikt saistības un ar dažādu pasākumu palīdzību panākt energoefektīvu iekārtu un atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju cenu pazemināšanu galapatērētājiem; piekrīt Eiropas Parlamenta viedoklim, ka dažu tehnoloģiju jomā pēdējos gados ir sasniegta ievērojama izmaksu samazināšana, tomēr izmaksas ir jāsamazina vēl vairāk, lai energoefektivitātes veicināšanas pasākumiem piesaistītu sabiedrības interesi;

| 2.23 | ņemot vērā salīdzinoši augstos vides standartus Eiropā, uzskata, ka ES ir pienākums risināt sarunas par tarifu un ārpustarifu priekšrocībām PTO attiecībā uz energoefektīviem produktiem. |
| --- | --- |

2.23

ņemot vērā salīdzinoši augstos vides standartus Eiropā, uzskata, ka ES ir pienākums risināt sarunas par tarifu un ārpustarifu priekšrocībām PTO attiecībā uz energoefektīviem produktiem.

Briselē, 2006. gada 16. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  OV C 318, 2004. gada 22. decembrī, 19. lpp.

1

(2)  OV C 73, 2003. gada 26. martā, 41. lpp.

2

(3)  OV C 107, 2002. gada 3. maijā, 13. lpp.

3

(4)  OV C 107, 2002. gada 3. maijā, 76. lpp.

4

(5)  OV C 144, 2001. gada 16. maijā, 17. lpp.

5

(6)  http://www.managenergy.net/gp.html

6

http://www.energie-cites.org/page.php?lang=en&dir=3&cat=3&sub=3

---

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/15

---

Reģionu komitejas Atzinuma projekts par tematu “Komisijas paziņojums “Padomei par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni Jaunatnes problēmu risināšana Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana””

(2006/C 192/04)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā
  “Komisijas paziņojumu Padomei par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni. Jaunatnes problēmu risināšana Eiropā — Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana un pilsoniskās aktivitātes veicināšana” (KOM(2005) 206 galīgā red.),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 30. maija lēmumu konsultēties ar Reģionu komiteju par minēto tematu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu,

ņemot vērā tās priekšsēdētāja 2005. gada 25. jūlija lēmumu uzticēt Kultūras un izglītības komisijai izstrādāt atzinumu par minēto tematu,

ņemot vērā
  “Eiropas Jaunatnes paktu” (Eiropadome, Brisele, 2005. gada 22. un 23. marts, Prezidentūras secinājumi 7619/05 1. pielikums),

ņemot vērā atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas izveidošanu “JAUNATNE DARBĪBĀ” laika periodam no 2007.—2013. gadam” (1) (CdR 270/2004 fin) (2),

ņemot vērā tās vispārējo atzinumu par tematu “Paveiktā darba kontrole saistībā ar Balto grāmatu par jaunu iniciatīvu Eiropas jaunatnei — Ierosinātie kopējie mērķi jauniešu brīvprātīgo darbību jomā un ierosinātie kopējie mērķi pilnīgākai jaunatnes izpratnei un pārzināšanai”
   (3) (CdR 192/2004 fin) (4),

ņemot vērā tās atzinumu par tematu “Komisijas paziņojums par paveiktā darba kontroli saistībā ar Balto grāmatu par jaunu iniciatīvu Eiropas jaunatnei. Ierosinātie kopējie mērķi jauniešu iesaistīšanai un informēšanai, atsaucoties uz 2002. gada 27. jūnija Padomes rezolūciju par Eiropas sadarbības struktūru jaunatnes jomā”
   (5) (CdR 309/2003 fin) (6),

ņemot vērā tās atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Vienoto kvalifikācijas un prasmju pārredzamības sistēmu (Europass)
   (7) (CdR 307/2003 fin)” (8),

ņemot vērā Kultūras un izglītības komisijas 2005. gada 7. decembrī pieņemto atzinuma projektu (CdR 253/2005 rev. 2), ziņotājs — Roberto Pella kgs, Cossato pašvaldības padomes loceklis (IT/ETP),

63. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 15. un 16. februārī (2006. gada 16. februāra sēdē), pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

Reģionu komiteja

| 1.1 | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni, kuram jāveicina Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana, un atzinīgi vērtē Komisijas vispusīgo pieeju, kā arī piekrīt tās viedoklim, ka jaunatnes problēmas ir transversāla tēma, kas skar daudzas Kopienas darbības jomas; |
| --- | --- |

1.1

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par Eiropas politiku attiecībā uz jaunatni, kuram jāveicina Eiropas Jaunatnes pakta īstenošana, un atzinīgi vērtē Komisijas vispusīgo pieeju, kā arī piekrīt tās viedoklim, ka jaunatnes problēmas ir transversāla tēma, kas skar daudzas Kopienas darbības jomas;

| 1.2 | atzinīgi vērtē faktu, ka minētais paziņojums nodrošina darbības nepārtrauktību pēc Baltās grāmatas par jaunu stimulu Eiropas jaunatnei izstrādāšanas, kā arī Padomes 2002. gada 27. jūnija lēmuma un Komisijas izstrādāto Integrēto pamatnostādņu izaugsmei un nodarbinātībai pieņemšanas 2005. gada 12. aprīlī; |
| --- | --- |

1.2

atzinīgi vērtē faktu, ka minētais paziņojums nodrošina darbības nepārtrauktību pēc Baltās grāmatas par jaunu stimulu Eiropas jaunatnei izstrādāšanas, kā arī Padomes 2002. gada 27. jūnija lēmuma un Komisijas izstrādāto Integrēto pamatnostādņu izaugsmei un nodarbinātībai pieņemšanas 2005. gada 12. aprīlī;

| 1.3 | atzinīgi vērtē un atbalsta apņemšanos paplašināt jaunatnes atbalsta pasākumus visās darbības jomās, jo investīcijas jaunatnes politikas jomā ir Eiropas nākotnes garants; |
| --- | --- |

1.3

atzinīgi vērtē un atbalsta apņemšanos paplašināt jaunatnes atbalsta pasākumus visās darbības jomās, jo investīcijas jaunatnes politikas jomā ir Eiropas nākotnes garants;

| 1.4 | norāda, ka ir vajadzīgs, lai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos — gan ES līmenī, gan valstu, reģionālajā un vietējā līmenī — tiktu aktīvi gādāts par to, lai patiesi tiktu nodrošināta jauniešu pilsoniskā aktivitāte dažādās Eiropas sabiedrības politikas jomās. Ir jo īpaši svarīgi, lai tiktu īstenoti tādi pasākumi, kas vērsti uz dzīves un darba kvalitātes, kā arī sociālās un ģimenes situācijas uzlabošanu un kuru mērķis ir jauniešu pilsoniskās aktivitātes priekšnoteikumu radīšana. Jauniešu līdzdalība ir būtisks priekšnoteikums ES iestāžu ilgtspējīgai integrācijai un leģimitātei no ES iedzīvotāju viedokļa; |
| --- | --- |

1.4

norāda, ka ir vajadzīgs, lai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos — gan ES līmenī, gan valstu, reģionālajā un vietējā līmenī — tiktu aktīvi gādāts par to, lai patiesi tiktu nodrošināta jauniešu pilsoniskā aktivitāte dažādās Eiropas sabiedrības politikas jomās. Ir jo īpaši svarīgi, lai tiktu īstenoti tādi pasākumi, kas vērsti uz dzīves un darba kvalitātes, kā arī sociālās un ģimenes situācijas uzlabošanu un kuru mērķis ir jauniešu pilsoniskās aktivitātes priekšnoteikumu radīšana. Jauniešu līdzdalība ir būtisks priekšnoteikums ES iestāžu ilgtspējīgai integrācijai un leģimitātei no ES iedzīvotāju viedokļa;

| 1.5 | uzsver, ka reālu jaunatnes līdzdalību izdosies nodrošināt tikai tādā gadījumā, ja ES plānotajos pasākumos tiks iesaistītas vietējās un reģionālās varas, jaunatnes organizācijas un visi sociālie partneri, kuriem ir saskare ar jauniešiem. Komisijas ierosināto iniciatīvu izdošanās lielā mērā ir atkarīga no tā, cik veiksmīgi noritēs saskaņošanas process. |
| --- | --- |

1.5

uzsver, ka reālu jaunatnes līdzdalību izdosies nodrošināt tikai tādā gadījumā, ja ES plānotajos pasākumos tiks iesaistītas vietējās un reģionālās varas, jaunatnes organizācijas un visi sociālie partneri, kuriem ir saskare ar jauniešiem. Komisijas ierosināto iniciatīvu izdošanās lielā mērā ir atkarīga no tā, cik veiksmīgi noritēs saskaņošanas process.

2.   Atklātās koordinācijas metodes lietošana

| 2.1 | Komiteja pauž cerību, ka, pielietojot atklātās koordinācijas metodi, vietējo un reģionālo varu loma tiks ņemta vērā pietiekamā mērā un tādējādi tiks respektēts to devums. |
| --- | --- |

2.1

Komiteja pauž cerību, ka, pielietojot atklātās koordinācijas metodi, vietējo un reģionālo varu loma tiks ņemta vērā pietiekamā mērā un tādējādi tiks respektēts to devums.

| 2.2 | Komiteja uzskata, ka jaunatnes politikas jomā atklātās koordinācijas metode ir jālieto ar mērķi: a) iesaistīt jauniešus sabiedrības dzīvē vietējā līmenī, uzlabojot viņu iespējas piedalīties politiskajos procesos, kas skar jaunatni; b) panākt, ka jauniešu īpašās vajadzības tiek vairāk ņemtas vērā, veidojot politiku Kopienas un attiecīgo valstu līmenī. Minētos mērķus iespējams sasniegt tikai tādā gadījumā, ja tiek ņemti vērā vietējo un reģionālo varu uzdevumi, kompetence un zināšanas, it īpaši jomās, kas ir saistītas ar minētajā paziņojumā ierosināto stratēģiju. |
| --- | --- |

2.2

Komiteja uzskata, ka jaunatnes politikas jomā atklātās koordinācijas metode ir jālieto ar mērķi: a) iesaistīt jauniešus sabiedrības dzīvē vietējā līmenī, uzlabojot viņu iespējas piedalīties politiskajos procesos, kas skar jaunatni; b) panākt, ka jauniešu īpašās vajadzības tiek vairāk ņemtas vērā, veidojot politiku Kopienas un attiecīgo valstu līmenī. Minētos mērķus iespējams sasniegt tikai tādā gadījumā, ja tiek ņemti vērā vietējo un reģionālo varu uzdevumi, kompetence un zināšanas, it īpaši jomās, kas ir saistītas ar minētajā paziņojumā ierosināto stratēģiju.

| 2.3 | Tāpēc Komiteja iesaka — dalībvalstīm jānodrošina vietējo un reģionālo varu iesaistīšana jaunatnes politikas pasākumu plānošanā, īstenošanā un pārraudzībā attiecīgo valstu līmenī, savukārt Padomei — Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.3

Tāpēc Komiteja iesaka — dalībvalstīm jānodrošina vietējo un reģionālo varu iesaistīšana jaunatnes politikas pasākumu plānošanā, īstenošanā un pārraudzībā attiecīgo valstu līmenī, savukārt Padomei — Eiropas līmenī.

3.   Pasākumi nodarbinātības un sociālās iekļaušanās jomā

| 3.1 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir apņēmusies veikt pasākumus jauniešu nodarbinātības un sociālās iekļaušanās jomā, jo jaunieši ir pakļauti samērā lielam bezdarba riskam, viņus skar nestabilā situācija nodarbinātības jomā, un viņu atalgojums bieži ir zems. Komiteja uzskata, ka minētajā jomā īpaši svarīgi ir pilnībā īstenot Lisabonas stratēģijas mērķi — izveidot vairāk un labākas darbavietas. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir apņēmusies veikt pasākumus jauniešu nodarbinātības un sociālās iekļaušanās jomā, jo jaunieši ir pakļauti samērā lielam bezdarba riskam, viņus skar nestabilā situācija nodarbinātības jomā, un viņu atalgojums bieži ir zems. Komiteja uzskata, ka minētajā jomā īpaši svarīgi ir pilnībā īstenot Lisabonas stratēģijas mērķi — izveidot vairāk un labākas darbavietas.

| 3.2 | Reģionu Komiteja aicina Komisiju izvirzīt kvantitatīvus mērķus jaunatnes bezdarba apkarošanā (pašreiz vidējais jaunatnes bezdarba līmenis ES ir 18 %);
  Tā kā pasākumu īstenošana minētajā jomā ir dalībvalstu kompetencē, attiecīgo valstu vietējās varas ir tās politiski administratīvās vienības, kuru pārziņā ir pasākumu integrēšanas plānošana, izstrādāšana un vadība darba tirgus politikas, sociālās politikas, sociālās iekļaušanās, kā arī diskriminācijas un sociālās atstumtības apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

3.2

Reģionu Komiteja aicina Komisiju izvirzīt kvantitatīvus mērķus jaunatnes bezdarba apkarošanā (pašreiz vidējais jaunatnes bezdarba līmenis ES ir 18 %);

Tā kā pasākumu īstenošana minētajā jomā ir dalībvalstu kompetencē, attiecīgo valstu vietējās varas ir tās politiski administratīvās vienības, kuru pārziņā ir pasākumu integrēšanas plānošana, izstrādāšana un vadība darba tirgus politikas, sociālās politikas, sociālās iekļaušanās, kā arī diskriminācijas un sociālās atstumtības apkarošanas jomā.

| 3.3 | Lai izstrādātu pasākumus apsteidzošai sociālās aizsardzības sistēmu pārorientēšanai un pārveidošanai ar mērķi uzlabot jaunatnes nodarbinātības iespējas un veicināt tās līdzdalību sabiedrības dzīvē kopumā, radikāli jāmaina pieeja problēmu risināšanai sociālās iekļaušanās/sociālās atstumtības jomā, panākot vispārēju izpratni par jauniešu sociālo situāciju. Nodarbinātības jautājumu nevar aplūkot šķirti no sarežģītās “sociālo prasību” jomas, piemēram, laba veselība, pamatizglītība un vide, kurā tiek atbalstīta un veicināta iniciatīva. |
| --- | --- |

3.3

Lai izstrādātu pasākumus apsteidzošai sociālās aizsardzības sistēmu pārorientēšanai un pārveidošanai ar mērķi uzlabot jaunatnes nodarbinātības iespējas un veicināt tās līdzdalību sabiedrības dzīvē kopumā, radikāli jāmaina pieeja problēmu risināšanai sociālās iekļaušanās/sociālās atstumtības jomā, panākot vispārēju izpratni par jauniešu sociālo situāciju. Nodarbinātības jautājumu nevar aplūkot šķirti no sarežģītās “sociālo prasību” jomas, piemēram, laba veselība, pamatizglītība un vide, kurā tiek atbalstīta un veicināta iniciatīva.

| 3.4 | Īstenojot Eiropas nodarbinātības stratēģiju un konkurētspējas uzlabošanas pasākumus, attiecīgo valstu un Eiropas līmeņa rīcības programmām, kā arī struktūrfondu pasākumiem ir līdzīgi mērķi, proti, situācijas uzlabošana nodarbinātības jomā, iespēju vienlīdzība un sociālā kohēzija. Arvien lielākā darba ņēmēju un uzņēmumu spēja piemēroties ekonomisko pārmaiņu procesam un arvien plašākās darba ņēmēju nodarbinātības iespējas ļauj jaunatnes politikas jomā izmēģināt integrētus pasākumus, kas viens otru papildina un kas galvenokārt tiek īstenoti vietējā līmenī. |
| --- | --- |

3.4

Īstenojot Eiropas nodarbinātības stratēģiju un konkurētspējas uzlabošanas pasākumus, attiecīgo valstu un Eiropas līmeņa rīcības programmām, kā arī struktūrfondu pasākumiem ir līdzīgi mērķi, proti, situācijas uzlabošana nodarbinātības jomā, iespēju vienlīdzība un sociālā kohēzija. Arvien lielākā darba ņēmēju un uzņēmumu spēja piemēroties ekonomisko pārmaiņu procesam un arvien plašākās darba ņēmēju nodarbinātības iespējas ļauj jaunatnes politikas jomā izmēģināt integrētus pasākumus, kas viens otru papildina un kas galvenokārt tiek īstenoti vietējā līmenī.

| 3.5 | Komiteja aicina Komisiju, kopīgi sadarbojoties, izstrādāt pasākumus, kas veicinātu zināšanu, kompetences un visu operatīvo instrumentu attīstību, kas kalpo vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās kapacitātes palielināšanai un to kvalifikācijas paaugstināšanai. Minētajiem pasākumiem jāparedz:






  — | datu, informācijas un paraugprakses apmaiņa (veidojot arī starpvalstu tīklus, kas darbojas nepārtraukti un kuru darbība ir efektīva un pārbaudāma); |
| --- | --- | --- |

3.5

Komiteja aicina Komisiju, kopīgi sadarbojoties, izstrādāt pasākumus, kas veicinātu zināšanu, kompetences un visu operatīvo instrumentu attīstību, kas kalpo vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvās kapacitātes palielināšanai un to kvalifikācijas paaugstināšanai. Minētajiem pasākumiem jāparedz:

—

datu, informācijas un paraugprakses apmaiņa (veidojot arī starpvalstu tīklus, kas darbojas nepārtraukti un kuru darbība ir efektīva un pārbaudāma);

| — | kopīgi un salīdzināmi apmācības pasākumi svarīgākajiem dalībniekiem, kas iesaistīti jaunatnes politikas veidošanā vietējā un reģionālā līmenī. |
| --- | --- |

—

kopīgi un salīdzināmi apmācības pasākumi svarīgākajiem dalībniekiem, kas iesaistīti jaunatnes politikas veidošanā vietējā un reģionālā līmenī.

| 3.6 | Vietējo un reģionālo varu efektivitātes palielināšanas pasākumi jāveic galvenokārt šādās jomās:






  — | piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošanas sistēmas; |
| --- | --- | --- |

3.6

Vietējo un reģionālo varu efektivitātes palielināšanas pasākumi jāveic galvenokārt šādās jomās:

—

piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošanas sistēmas;

| — | iespējas iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

—

iespējas iekļauties darba tirgū;

| — | pasākumi nodarbinātības un sociālās iekļautības jomā; |
| --- | --- |

—

pasākumi nodarbinātības un sociālās iekļautības jomā;

| — | informējošas un izglītojošas kampaņas par darba tirgus institucionālo struktūru un prasību izmaiņām dažādās profesijās; |
| --- | --- |

—

informējošas un izglītojošas kampaņas par darba tirgus institucionālo struktūru un prasību izmaiņām dažādās profesijās;

| — | arodizglītības sistēmu un ekonomikas/uzņēmumu saikne; |
| --- | --- |

—

arodizglītības sistēmu un ekonomikas/uzņēmumu saikne;

| — | papildu ekonomiskie pasākumi sociālās iekļaušanās veicināšanai. |
| --- | --- |

—

papildu ekonomiskie pasākumi sociālās iekļaušanās veicināšanai.

| 3.7 | Sociālās iekļaušanās veicināšanas stratēģija var uzlabot jauniešu — it īpaši visneaizsargātāko jauniešu — situāciju, ja Kopienas un dalībvalstu līmenī efektīvi tiks integrētas dažādās politikas jomas, kurās pasākumu īstenošana ir tiešā vietējās un reģionālās varas kompetencē. Tāpēc aktīvai un tiešai dažādo vietējo un reģionālo varu līdzdalībai būs pozitīva ietekme uz ikvienas sociālās iekļaušanās stratēģijas, kā arī savstarpējās mācīšanās programmas izstrādāšanu nodarbinātības politikas jomā. |
| --- | --- |

3.7

Sociālās iekļaušanās veicināšanas stratēģija var uzlabot jauniešu — it īpaši visneaizsargātāko jauniešu — situāciju, ja Kopienas un dalībvalstu līmenī efektīvi tiks integrētas dažādās politikas jomas, kurās pasākumu īstenošana ir tiešā vietējās un reģionālās varas kompetencē. Tāpēc aktīvai un tiešai dažādo vietējo un reģionālo varu līdzdalībai būs pozitīva ietekme uz ikvienas sociālās iekļaušanās stratēģijas, kā arī savstarpējās mācīšanās programmas izstrādāšanu nodarbinātības politikas jomā.

| 3.8 | Dažādo pārvaldes līmeņu kopīgie pūliņi un sadarbība varētu tikt vērsta uz to problēmu risināšanu, kas jauniešiem rodas, gatavojoties iekļauties darba tirgū. Par minētajām problēmām liecina ne tikai bezdarba līmeņa rādītāji, bet arī to neaktīvo jauniešu skaits, kuri nemācās un nestrādā, kā arī nemeklē darbu. Tā ir īpaši nopietna problēma, ņemot vērā faktu, ka daudzi jaunieši pamet obligātās izglītības iestādes, vēl nesasnieguši 18 gadu vecumu. |
| --- | --- |

3.8

Dažādo pārvaldes līmeņu kopīgie pūliņi un sadarbība varētu tikt vērsta uz to problēmu risināšanu, kas jauniešiem rodas, gatavojoties iekļauties darba tirgū. Par minētajām problēmām liecina ne tikai bezdarba līmeņa rādītāji, bet arī to neaktīvo jauniešu skaits, kuri nemācās un nestrādā, kā arī nemeklē darbu. Tā ir īpaši nopietna problēma, ņemot vērā faktu, ka daudzi jaunieši pamet obligātās izglītības iestādes, vēl nesasnieguši 18 gadu vecumu.

| 3.9 | Komiteja aicina Komisiju veicināt attiecīgu pasākumu, kas nodrošinātu atbilstošu finansiālo un organizatorisko atbalstu jauniešu uzņēmējdarbības projektiem, iekļaušanu attiecīgo valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

3.9

Komiteja aicina Komisiju veicināt attiecīgu pasākumu, kas nodrošinātu atbilstošu finansiālo un organizatorisko atbalstu jauniešu uzņēmējdarbības projektiem, iekļaušanu attiecīgo valstu reformu programmās.

4.   Vispārējā un profesionālā izglītība

| 4.1 | Komiteja uzsver, ka Eiropas Jaunatnes pakts nedrīkst izraisīt ne mācību plānu un apmācības programmu satura vienādošanu Kopienas līmenī, ne izglītības un apmācības sistēmu saskaņošanu, jo tās ir jomas, kas atrodas ekskluzīvā dalībvalstu — un dažos gadījumos vietējo un reģionālo varu — kompetencē. Saskaņā ar Līgumu ES kompetencē ir vienīgi attīstīt “vispārējās izglītības Eiropas dimensiju” un izvērst “informācijas un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas ir kopīgi dalībvalstu izglītības sistēmām”. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja uzsver, ka Eiropas Jaunatnes pakts nedrīkst izraisīt ne mācību plānu un apmācības programmu satura vienādošanu Kopienas līmenī, ne izglītības un apmācības sistēmu saskaņošanu, jo tās ir jomas, kas atrodas ekskluzīvā dalībvalstu — un dažos gadījumos vietējo un reģionālo varu — kompetencē. Saskaņā ar Līgumu ES kompetencē ir vienīgi attīstīt “vispārējās izglītības Eiropas dimensiju” un izvērst “informācijas un pieredzes apmaiņu jautājumos, kas ir kopīgi dalībvalstu izglītības sistēmām”.

| 4.2 | Komiteja pauž cerību, ka tiks veicināta plašāka informācijas apmaiņa par paraugpraksi (un par lietotajiem instrumentiem un metodēm), kas attīstītas attiecīgajās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo varu aktīvu un efektīvu līdzdalību izglītības sistēmu, kā arī profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmas pielāgošanas procesā. |
| --- | --- |

4.2

Komiteja pauž cerību, ka tiks veicināta plašāka informācijas apmaiņa par paraugpraksi (un par lietotajiem instrumentiem un metodēm), kas attīstītas attiecīgajās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo varu aktīvu un efektīvu līdzdalību izglītības sistēmu, kā arī profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmas pielāgošanas procesā.

| 4.3 | Īpaši jāatzīmē, ka iniciatīvas, kuru mērķis ir Eiropā izveidot vienotu profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmu, kā arī iniciatīvas pārraudzības un novērtēšanas jomā nebūs iespējams īstenot bez vietējo un reģionālo varu līdzdalības. Minētā sistēma ir saistīta un to papildina kredītpunktu pārneses un kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kā arī Eiropas vienotie formālās un neformālās izglītības identifikācijas un atzīšanas principi un Europass (Eiropas vienotais instruments diplomu, atestātu un prasmju pārredzamības nodrošināšanai). |
| --- | --- |

4.3

Īpaši jāatzīmē, ka iniciatīvas, kuru mērķis ir Eiropā izveidot vienotu profesionālo kvalifikāciju atzīšanas sistēmu, kā arī iniciatīvas pārraudzības un novērtēšanas jomā nebūs iespējams īstenot bez vietējo un reģionālo varu līdzdalības. Minētā sistēma ir saistīta un to papildina kredītpunktu pārneses un kvalitātes nodrošināšanas sistēma, kā arī Eiropas vienotie formālās un neformālās izglītības identifikācijas un atzīšanas principi un Europass (Eiropas vienotais instruments diplomu, atestātu un prasmju pārredzamības nodrošināšanai).

| 4.4 | Tas, protams, attiecas arī uz “Youthpath”, kas ir daļa no Europass iniciatīvas, izmēģināšanas posmu, kam saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju būtu jāsākas 2006. gadā. Ņemot vērā iepriekš teikto, jāparedz atbilstošu procedūras un ekonomisko instrumentu izveidošana. |
| --- | --- |

4.4

Tas, protams, attiecas arī uz “Youthpath”, kas ir daļa no Europass iniciatīvas, izmēģināšanas posmu, kam saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju būtu jāsākas 2006. gadā. Ņemot vērā iepriekš teikto, jāparedz atbilstošu procedūras un ekonomisko instrumentu izveidošana.

| 4.5 | Tāpat būtu jārīkojas, īstenojot Komisijas ierosinātos pasākumus, kuru mērķis, no vienas puses, ir panākt, ka dalībvalstis nodarbinātības dienestu modernizācijas procesā nodrošina lielāku pārredzamību un mobilitātes veicināšanas nolūkā sniedz plašāku informāciju par nodarbinātības un apmācības iespējām, un, no otras puses, pastiprināt dalībvalstu pasākumus mobilitātes šķēršļu likvidēšanā. Tāpēc, novērtējot un īstenojot tādas iniciatīvas kā Eiropas Brīvprātīgo dienests, informācijas portāls EURES (Eiropas Darba mobilitātes portāls) un PLOTEUS (portāls par izglītības iespējām Eiropā), būtu vairāk jāņem vērā jauniešu vajadzības, uzklausot vietējo varu vērtējumus un priekšlikumus. |
| --- | --- |

4.5

Tāpat būtu jārīkojas, īstenojot Komisijas ierosinātos pasākumus, kuru mērķis, no vienas puses, ir panākt, ka dalībvalstis nodarbinātības dienestu modernizācijas procesā nodrošina lielāku pārredzamību un mobilitātes veicināšanas nolūkā sniedz plašāku informāciju par nodarbinātības un apmācības iespējām, un, no otras puses, pastiprināt dalībvalstu pasākumus mobilitātes šķēršļu likvidēšanā. Tāpēc, novērtējot un īstenojot tādas iniciatīvas kā Eiropas Brīvprātīgo dienests, informācijas portāls EURES (Eiropas Darba mobilitātes portāls) un PLOTEUS (portāls par izglītības iespējām Eiropā), būtu vairāk jāņem vērā jauniešu vajadzības, uzklausot vietējo varu vērtējumus un priekšlikumus.

| 4.6 | Attiecīgo valstu izglītības un apmācības sistēmu nepieciešamo koordinēšanu var veicināt, paplašinot zināšanu un paraugprakses apmaiņu. ES atbalsts pārrobežu sadarbībai un starpvalstu dialogam var lielā mērā sekmēt dažādo dalībvalstu pūliņus, kuru mērķis ir izveidot salīdzināmu satvaru blakusizglītības un neformālās izglītības atzīšanai. |
| --- | --- |

4.6

Attiecīgo valstu izglītības un apmācības sistēmu nepieciešamo koordinēšanu var veicināt, paplašinot zināšanu un paraugprakses apmaiņu. ES atbalsts pārrobežu sadarbībai un starpvalstu dialogam var lielā mērā sekmēt dažādo dalībvalstu pūliņus, kuru mērķis ir izveidot salīdzināmu satvaru blakusizglītības un neformālās izglītības atzīšanai.

| 4.7 | Lai paplašinātu universitāšu uzdevumus un tās izveidotu par Eiropas jaunatnes zināšanu un kultūras apmaiņas centriem, jāpanāk cieša ES iestāžu un vietējo un reģionālo varu sadarbība. Minētā mērķa īstenošanu var sekmēt arī ciešāka universitāšu iekļaušanās vietējās sabiedrības dzīvē, kā arī pamatīgāka un visaptverošāka partnerības principu, metožu un stila pārņemšana. |
| --- | --- |

4.7

Lai paplašinātu universitāšu uzdevumus un tās izveidotu par Eiropas jaunatnes zināšanu un kultūras apmaiņas centriem, jāpanāk cieša ES iestāžu un vietējo un reģionālo varu sadarbība. Minētā mērķa īstenošanu var sekmēt arī ciešāka universitāšu iekļaušanās vietējās sabiedrības dzīvē, kā arī pamatīgāka un visaptverošāka partnerības principu, metožu un stila pārņemšana.

5.   Mobilitāte

| 5.1 | Reģionu komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisijas dokuments ir pilnībā saskaņots ar Kopienas politiku attiecībā uz brīvu darbaspēka apriti, kā arī studentu un mācībspēku, arodizglītības iestāžu pasniedzēju un to personu, kas apgūst arodu, it īpaši jauniešu mobilitāti. |
| --- | --- |

5.1

Reģionu komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisijas dokuments ir pilnībā saskaņots ar Kopienas politiku attiecībā uz brīvu darbaspēka apriti, kā arī studentu un mācībspēku, arodizglītības iestāžu pasniedzēju un to personu, kas apgūst arodu, it īpaši jauniešu mobilitāti.

| 5.2 | Tāpēc Komiteja pilnībā atbalsta Komisijas viedokli jautājumā par jaunatnes mobilitāti Eiropā, kas saistīta gan ar apmācību, gan darbu. |
| --- | --- |

5.2

Tāpēc Komiteja pilnībā atbalsta Komisijas viedokli jautājumā par jaunatnes mobilitāti Eiropā, kas saistīta gan ar apmācību, gan darbu.

| 5.3 | Lai uzlabotu zināšanas par Eiropas Savienību un tās darbības mehānismu, kā arī jauniešus iesaistītu politiskajos procesos, Komiteja aicina ES iestādes īstenot programmu jauniešiem, kas būtu līdzīga ANO īstenotajai programmai un kas iesaistītu vidusskolēnus un augstskolu studentus ES iestāžu darbības (Eiropas Parlamenta plenārsēžu, Padomes sēžu utt.) simulācijas spēlē. |
| --- | --- |

5.3

Lai uzlabotu zināšanas par Eiropas Savienību un tās darbības mehānismu, kā arī jauniešus iesaistītu politiskajos procesos, Komiteja aicina ES iestādes īstenot programmu jauniešiem, kas būtu līdzīga ANO īstenotajai programmai un kas iesaistītu vidusskolēnus un augstskolu studentus ES iestāžu darbības (Eiropas Parlamenta plenārsēžu, Padomes sēžu utt.) simulācijas spēlē.

| 5.4 | Jauniešu mobilitāte vairs neaprobežojas ar pasākumiem ES robežās, tā arvien lielākā mērā skar arī trešās valstis. Komiteja pauž cerību, ka Komisija, dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas sadarbosies ciešāk, lai veicinātu jauniešu iesaistīšanos arī brīvprātīgo organizācijās un starptautiskajā solidaritātes kustībā. Lielāka uzmanība jāpievērš pārrobežu mobilitātei. ES pašlaik dzīvo lielas minoritātes, kas nākušas tieši no minētajām kaimiņvalstīm, un ir jāveicina šo minoritāšu mobilitāte un jāsaglabā sakari. Šajā sakarā jāpiebilst, ka dažādo dalībvalstu NVO (nevalstisko organizāciju) tīklu darbība vienās un tajās pašās attīstības jomās rada iespēju izmēģināt atbalsta pasākumus vietējā, valsts un ES līmeņa sinerģijas veicināšanai. |
| --- | --- |

5.4

Jauniešu mobilitāte vairs neaprobežojas ar pasākumiem ES robežās, tā arvien lielākā mērā skar arī trešās valstis. Komiteja pauž cerību, ka Komisija, dalībvalstis, kā arī reģionālās un vietējās varas sadarbosies ciešāk, lai veicinātu jauniešu iesaistīšanos arī brīvprātīgo organizācijās un starptautiskajā solidaritātes kustībā. Lielāka uzmanība jāpievērš pārrobežu mobilitātei. ES pašlaik dzīvo lielas minoritātes, kas nākušas tieši no minētajām kaimiņvalstīm, un ir jāveicina šo minoritāšu mobilitāte un jāsaglabā sakari. Šajā sakarā jāpiebilst, ka dažādo dalībvalstu NVO (nevalstisko organizāciju) tīklu darbība vienās un tajās pašās attīstības jomās rada iespēju izmēģināt atbalsta pasākumus vietējā, valsts un ES līmeņa sinerģijas veicināšanai.

| 5.5 | Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt atsevišķo valstu programmu paplašināšanu svešvalodu apguves jomā, lai jaunieši — darba ņēmēji — varētu piedalīties mobilitātes pasākumos ES robežās. |
| --- | --- |

5.5

Komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt atsevišķo valstu programmu paplašināšanu svešvalodu apguves jomā, lai jaunieši — darba ņēmēji — varētu piedalīties mobilitātes pasākumos ES robežās.

6.   Ģimenes dzīves un darba dzīves apvienošana

| 6.1 | Reģionu komiteja uzsver, ka pasākumu un metožu izstrādāšana ģimenes dzīves un darba dzīves apvienošanas veicināšanai ir dalībvalstu kompetencē. |
| --- | --- |

6.1

Reģionu komiteja uzsver, ka pasākumu un metožu izstrādāšana ģimenes dzīves un darba dzīves apvienošanas veicināšanai ir dalībvalstu kompetencē.

| 6.2 | Arī minētajā jomā Komisijai būtu jācenšas uzlabot un paplašināt vietējo un reģionālo varu uzkrātās informācijas, zināšanu un pieredzes apmaiņu un vispārēju izmantošanu (mainstreaming) ne tikai Komisijas minētajās jomās, bet arī dažādo paaudžu iespēju vienlīdzības veicināšanas un paplašināšanas procesā. |
| --- | --- |

6.2

Arī minētajā jomā Komisijai būtu jācenšas uzlabot un paplašināt vietējo un reģionālo varu uzkrātās informācijas, zināšanu un pieredzes apmaiņu un vispārēju izmantošanu (mainstreaming) ne tikai Komisijas minētajās jomās, bet arī dažādo paaudžu iespēju vienlīdzības veicināšanas un paplašināšanas procesā.

7.   Līdzdalība un pasākumi jauniešu pilsoniskās aktivitātes veicināšanai

| 7.1 | Komiteja uzskata, ka jaunatnes politikas jomā Komisijai būtu jāīsteno noteiktāka un pēc iespējas efektīvāka politika (arī jaunu veidu pasākumi) ar mērķi veidot dialogu ar jauniešiem un iesaistīt viņus Komisijas izstrādāto programmu un iniciatīvu apspriešanā. |
| --- | --- |

7.1

Komiteja uzskata, ka jaunatnes politikas jomā Komisijai būtu jāīsteno noteiktāka un pēc iespējas efektīvāka politika (arī jaunu veidu pasākumi) ar mērķi veidot dialogu ar jauniešiem un iesaistīt viņus Komisijas izstrādāto programmu un iniciatīvu apspriešanā.

| 7.2 | Tālab saskaņā ar katras dalībvalsts teritoriālo iedalījumu vietējām un reģionālām varām, kas ir iedzīvotājiem vistuvāk stāvošās iestādes un jauniešu kontaktpersonas jautājumos un kas skar iesaistīšanos politiskajā, sociālajā un ekonomiskajā dzīvē, minētajā procesā jādod iespēja visaptveroši un efektīvi veikt savus uzdevumus. Līdztekus apspriešanās procesam ar vietējām un reģionālām varām būtu jāveic pasākumi, kuriem ir šādi mērķi:






  — | paplašināt lēmēju un amatpersonu, kas pārstāv vietējo līmeni un kuru pārziņā ir jaunatnes politikas jautājumi, pieredzes apmaiņu, tādējādi veicinot arī savstarpējās saprašanās uzlabošanos; |
| --- | --- | --- |

7.2

Tālab saskaņā ar katras dalībvalsts teritoriālo iedalījumu vietējām un reģionālām varām, kas ir iedzīvotājiem vistuvāk stāvošās iestādes un jauniešu kontaktpersonas jautājumos un kas skar iesaistīšanos politiskajā, sociālajā un ekonomiskajā dzīvē, minētajā procesā jādod iespēja visaptveroši un efektīvi veikt savus uzdevumus. Līdztekus apspriešanās procesam ar vietējām un reģionālām varām būtu jāveic pasākumi, kuriem ir šādi mērķi:

—

paplašināt lēmēju un amatpersonu, kas pārstāv vietējo līmeni un kuru pārziņā ir jaunatnes politikas jautājumi, pieredzes apmaiņu, tādējādi veicinot arī savstarpējās saprašanās uzlabošanos;

| — | veicināt stabilu tīklu veidošanu, paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kā arī savstarpējo palīdzību, modernizējot jauniešu iesaistīšanas veicināšanas stratēģiju, metodes un instrumentus. Starpvalstu dialogs ļauj pārbaudīt un papildināt uzkrāto pieredzi, kā arī mazina tās zaudēšanas risku; |
| --- | --- |

—

veicināt stabilu tīklu veidošanu, paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kā arī savstarpējo palīdzību, modernizējot jauniešu iesaistīšanas veicināšanas stratēģiju, metodes un instrumentus. Starpvalstu dialogs ļauj pārbaudīt un papildināt uzkrāto pieredzi, kā arī mazina tās zaudēšanas risku;

| — | radīt tādus dalības mehānismus un instrumentus, kas ļautu paildzināt jauniešu ierosinātās iniciatīvas — lai viņi varētu iesaistīties projektos un pasākumos, ko viņi paši būs izstrādājuši. |
| --- | --- |

—

radīt tādus dalības mehānismus un instrumentus, kas ļautu paildzināt jauniešu ierosinātās iniciatīvas — lai viņi varētu iesaistīties projektos un pasākumos, ko viņi paši būs izstrādājuši.

| 7.3 | Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta informatīvi pasākumi, kas iemācīs jauniešus kā piedalīties un īstenot pilsoniskumu, un ar skolas un izglītības programmu palīdzību jātiecas panākt, lai ikviens apzinātos pienākumus, kas viņam jāuzņemas demokrātiskā sabiedrībā un jo īpaši savā kopienā. Šajā ziņā skolas un vidējās izglītības mācību iestādes ir jāuzskata par svarīgu kopēju jauniešu līdzdalības un demokrātijas mācīšanas telpu. |
| --- | --- |

7.3

Komiteja uzskata, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta informatīvi pasākumi, kas iemācīs jauniešus kā piedalīties un īstenot pilsoniskumu, un ar skolas un izglītības programmu palīdzību jātiecas panākt, lai ikviens apzinātos pienākumus, kas viņam jāuzņemas demokrātiskā sabiedrībā un jo īpaši savā kopienā. Šajā ziņā skolas un vidējās izglītības mācību iestādes ir jāuzskata par svarīgu kopēju jauniešu līdzdalības un demokrātijas mācīšanas telpu.

| 7.4 | Komiteja pauž cerību, ka tiks veicināta pieredzes apmaiņa par to, kādā veidā jauniešus iesaistīt lēmumu pieņemšanā vietējā līmenī, kā arī iniciatīvas, kas veicina mobilitāti un zināšanu apguvi par dažādām vietējās pašpārvaldes formām ar mērķi sekmēt apzinātāku līdzdalību politiskajos procesos. |
| --- | --- |

7.4

Komiteja pauž cerību, ka tiks veicināta pieredzes apmaiņa par to, kādā veidā jauniešus iesaistīt lēmumu pieņemšanā vietējā līmenī, kā arī iniciatīvas, kas veicina mobilitāti un zināšanu apguvi par dažādām vietējās pašpārvaldes formām ar mērķi sekmēt apzinātāku līdzdalību politiskajos procesos.

| 7.5 | Komiteja aicina reģionālās un vietējās pašvaldības atbalstīt “Jauniešu padomēm” līdzīgas formas pasākumus, ko var uzskatīt ne tikai par mehānismu vai paņēmienu jauniešu līdzdalībai un dialoga veidošanai ar viņiem, bet arī par pilnvērtīgu izglītošanas līdzekli aktīva pilsoniskuma apguvei. |
| --- | --- |

7.5

Komiteja aicina reģionālās un vietējās pašvaldības atbalstīt “Jauniešu padomēm” līdzīgas formas pasākumus, ko var uzskatīt ne tikai par mehānismu vai paņēmienu jauniešu līdzdalībai un dialoga veidošanai ar viņiem, bet arī par pilnvērtīgu izglītošanas līdzekli aktīva pilsoniskuma apguvei.

| 7.6 | Lai ar starpvalstu dialoga palīdzību veicinātu līdzdalību vietējā līmenī un pilsonisko aktivitāti, Komisijai būtu jāsekmē arī vienotu “līdzdalību” raksturojošu kritēriju un tās satura definēšana: Kādas metodes ir lietojamas, kādam jābūt līdzdalības apjomam, kas būs minētajā procesā iesaistītās puses? |
| --- | --- |

7.6

Lai ar starpvalstu dialoga palīdzību veicinātu līdzdalību vietējā līmenī un pilsonisko aktivitāti, Komisijai būtu jāsekmē arī vienotu “līdzdalību” raksturojošu kritēriju un tās satura definēšana: Kādas metodes ir lietojamas, kādam jābūt līdzdalības apjomam, kas būs minētajā procesā iesaistītās puses?

| 7.7 | Vietējā līmenī darbojošos jauniešu organizāciju apvienības aktīvi jāiesaista apspriešanās procesā un jauniešu līdzdalību veicinošos pasākumos, lai novērstu vai mazinātu risku, ka tajos piedalās tikai attiecīgo valstu “lielās” jaunatnes asociācijas. Tālab būtu lietderīgi tieši iesaistīt vietējās un reģionālās varas, kas jaunatnes politikas jomā ir izstrādājušas pasākumu plānošanas un vadības, tajā skaitā arī konsultēšanās un apspriešanās modeļus. |
| --- | --- |

7.7

Vietējā līmenī darbojošos jauniešu organizāciju apvienības aktīvi jāiesaista apspriešanās procesā un jauniešu līdzdalību veicinošos pasākumos, lai novērstu vai mazinātu risku, ka tajos piedalās tikai attiecīgo valstu “lielās” jaunatnes asociācijas. Tālab būtu lietderīgi tieši iesaistīt vietējās un reģionālās varas, kas jaunatnes politikas jomā ir izstrādājušas pasākumu plānošanas un vadības, tajā skaitā arī konsultēšanās un apspriešanās modeļus.

| 7.8 | Komiteja pauž cerību, ka, īstenojot plānotās iniciatīvas (“Par dažādību — pret diskrimināciju”; Eiropas iniciatīva bērnu un jauniešu veselības jomā un sabiedriska apspriešana par sportu ar nolūku palielināt tā pedagoģisko un sociālo vērtību jauniešiem), Komisija ņems vērā to, cik liela nozīme grupu un indivīdu uzrunāšanā, informēšanā, vispārējās izpratnes paplašināšanā, motivēšanā un aktivizēšanā ir vietējām un reģionālām varām. |
| --- | --- |

7.8

Komiteja pauž cerību, ka, īstenojot plānotās iniciatīvas (“Par dažādību — pret diskrimināciju”; Eiropas iniciatīva bērnu un jauniešu veselības jomā un sabiedriska apspriešana par sportu ar nolūku palielināt tā pedagoģisko un sociālo vērtību jauniešiem), Komisija ņems vērā to, cik liela nozīme grupu un indivīdu uzrunāšanā, informēšanā, vispārējās izpratnes paplašināšanā, motivēšanā un aktivizēšanā ir vietējām un reģionālām varām.

| 7.9 | piekrīt tam, ka Eiropas vietējās un reģionu pašvaldības liela mērā ir atbildīgas par jaunatnes politiku. Tāpēc ir ļoti svarīgi, ka vietējās un reģionālās pašvaldības uzņemas daļu atbildības par jaunatnes izglītību, darbu un brīvo laiku. |
| --- | --- |

7.9

piekrīt tam, ka Eiropas vietējās un reģionu pašvaldības liela mērā ir atbildīgas par jaunatnes politiku. Tāpēc ir ļoti svarīgi, ka vietējās un reģionālās pašvaldības uzņemas daļu atbildības par jaunatnes izglītību, darbu un brīvo laiku.

8.   Atbalsta programmas jaunatnes politikas jomā

| 8.1 | Komisijai un citām ES iestādēm ir svarīga loma pamatnosacījumu un instrumentu, kas ļauj dalībvalstīm atbilstoši īstenot savas tiesības, radīšanas procesā. Tā kā jauniešu problēmas ir daudzpusīgas un tām ir transversāls raksturs un dažādi cēloņi, dažādajiem pārvaldes līmeņiem — savas kompetences un pilnvaru robežās — jāpiemīt dziļai izpratnei par attiecīgajām parādībām un procesiem. |
| --- | --- |

8.1

Komisijai un citām ES iestādēm ir svarīga loma pamatnosacījumu un instrumentu, kas ļauj dalībvalstīm atbilstoši īstenot savas tiesības, radīšanas procesā. Tā kā jauniešu problēmas ir daudzpusīgas un tām ir transversāls raksturs un dažādi cēloņi, dažādajiem pārvaldes līmeņiem — savas kompetences un pilnvaru robežās — jāpiemīt dziļai izpratnei par attiecīgajām parādībām un procesiem.

| 8.2 | Tāpēc Komiteja iesaka īstenot iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot jauniešu situācijas novērotāju darbības koordinēšanas sistēmu. Izmantojot pieredzi, kas gūta darbā ar vienlīdz daudzveidīgām un transversālām tēmām:






  — | jāizvairās no informācijas sistēmu un platformu skaita palielināšanas, |
| --- | --- | --- |

8.2

Tāpēc Komiteja iesaka īstenot iniciatīvas, kuru mērķis ir izveidot jauniešu situācijas novērotāju darbības koordinēšanas sistēmu. Izmantojot pieredzi, kas gūta darbā ar vienlīdz daudzveidīgām un transversālām tēmām:

—

jāizvairās no informācijas sistēmu un platformu skaita palielināšanas,

| — | jāpapildina un savstarpēji jāsavieno jau pastāvošās Eiropas līmeņa datu bāzes, tādējādi radot iespējas apstrādāt un apkopot datus, kas raksturo jaunatni; |
| --- | --- |

—

jāpapildina un savstarpēji jāsavieno jau pastāvošās Eiropas līmeņa datu bāzes, tādējādi radot iespējas apstrādāt un apkopot datus, kas raksturo jaunatni;

| — | Eiropas mēroga tīklā jākoordinē, jāizvērtē un jāpapildina vislabākā pieredze, kas visā Eiropā uzkrāta, pateicoties vietējo un reģionālo varu atbalstam, un ko apkopojušas jauniešu situācijas novērošanas iestādes; |
| --- | --- |

—

Eiropas mēroga tīklā jākoordinē, jāizvērtē un jāpapildina vislabākā pieredze, kas visā Eiropā uzkrāta, pateicoties vietējo un reģionālo varu atbalstam, un ko apkopojušas jauniešu situācijas novērošanas iestādes;

| — | jāveicina vietējo novērošanas iestāžu specializācija un jānovērš dublēšanās, kuras dēļ resursi netiek izmantoti lietderīgi. |
| --- | --- |

—

jāveicina vietējo novērošanas iestāžu specializācija un jānovērš dublēšanās, kuras dēļ resursi netiek izmantoti lietderīgi.

| 8.3 | Komiteja iesaka veicināt Eiropas jaunatnes politikas kultūras izplatīšanos, īstenojot īpašas programmas un pasākumus, kuru mērķis ir vispārējās informētības uzlabošana, paraugprakses apmaiņa un izplatīšana, kā arī jaunatnes politikas īstenošanā vietējā līmenī iesaistīto pušu apmācība. Tādējādi tiks izveidota Eiropas telpa, kurā lēmēji varēs apmainīties viedokļiem par pasākumu īstenošanu jaunatnes politikas jomā. Komiteja vēlētos sniegt Komisijai īpašu atbalstu, kad tā uzsāks informācijas kampaņu par Eiropas Jaunatnes paktu. |
| --- | --- |

8.3

Komiteja iesaka veicināt Eiropas jaunatnes politikas kultūras izplatīšanos, īstenojot īpašas programmas un pasākumus, kuru mērķis ir vispārējās informētības uzlabošana, paraugprakses apmaiņa un izplatīšana, kā arī jaunatnes politikas īstenošanā vietējā līmenī iesaistīto pušu apmācība. Tādējādi tiks izveidota Eiropas telpa, kurā lēmēji varēs apmainīties viedokļiem par pasākumu īstenošanu jaunatnes politikas jomā. Komiteja vēlētos sniegt Komisijai īpašu atbalstu, kad tā uzsāks informācijas kampaņu par Eiropas Jaunatnes paktu.

| 8.4 | Lai pasākumi jaunatnes politikas jomā būtu efektīvi, ļoti svarīgi ir izveidot to ietekmes un rezultātu novērtēšanas sistēmu. Ņemot vērā faktu, ka jaunatnes politikas jomā nav pārbaudītu un vispāratzītu modeļu, iepriekš minētā novērtēšana ļauj uzkrāt pieredzi, vairot zināšanas un veidot saprotamus modeļus, kurus iespējams izmantot atkārtoti. Novērtēšanas procesā jāiesaista vietējās un reģionālās varas. |
| --- | --- |

8.4

Lai pasākumi jaunatnes politikas jomā būtu efektīvi, ļoti svarīgi ir izveidot to ietekmes un rezultātu novērtēšanas sistēmu. Ņemot vērā faktu, ka jaunatnes politikas jomā nav pārbaudītu un vispāratzītu modeļu, iepriekš minētā novērtēšana ļauj uzkrāt pieredzi, vairot zināšanas un veidot saprotamus modeļus, kurus iespējams izmantot atkārtoti. Novērtēšanas procesā jāiesaista vietējās un reģionālās varas.

| 8.5 | Izstrādājot, organizējot un īstenojot jebkuru programmu vai jebkuru pasākumu, jāņem vērā reģionu un vietējo varu kompetence jaunatnes politikas jomā un vertikālā subsidiaritāte — vietējā līmenī tas ir īpaši svarīgi — jāpapildina ar horizontālo subsidiaritāti. Tāpēc, īstenojot jebkuru programmu vai jebkuru pasākumu jaunatnes politikas jomā, jāveicina un jānovērtē efektīvas, līdzsvarotas un reprezentatīvas partnerības pieredze. |
| --- | --- |

8.5

Izstrādājot, organizējot un īstenojot jebkuru programmu vai jebkuru pasākumu, jāņem vērā reģionu un vietējo varu kompetence jaunatnes politikas jomā un vertikālā subsidiaritāte — vietējā līmenī tas ir īpaši svarīgi — jāpapildina ar horizontālo subsidiaritāti. Tāpēc, īstenojot jebkuru programmu vai jebkuru pasākumu jaunatnes politikas jomā, jāveicina un jānovērtē efektīvas, līdzsvarotas un reprezentatīvas partnerības pieredze.

| 8.6 | Komiteja uzsver faktu, ka jaunatnes dimensiju nepieciešams integrēt visās ES politikas jomās. Arī pasākumiem kultūras politikas jomā, kurā jaunatnes integrēšanas pievienotā vērtība agrāk tika daļēji atzīta, jāparedz atbilstošs finansējums, kā arī jārada iespējas jauniešiem pašiem īstenot iniciatīvas jaunatnes politikas jomā. Ņemot vērā to, ka pastāv liels jauniešu sociālās atstumtības risks, jānorāda, ka liela nozīme ir paaudžu sociālajai un iespēju vienlīdzībai. |
| --- | --- |

8.6

Komiteja uzsver faktu, ka jaunatnes dimensiju nepieciešams integrēt visās ES politikas jomās. Arī pasākumiem kultūras politikas jomā, kurā jaunatnes integrēšanas pievienotā vērtība agrāk tika daļēji atzīta, jāparedz atbilstošs finansējums, kā arī jārada iespējas jauniešiem pašiem īstenot iniciatīvas jaunatnes politikas jomā. Ņemot vērā to, ka pastāv liels jauniešu sociālās atstumtības risks, jānorāda, ka liela nozīme ir paaudžu sociālajai un iespēju vienlīdzībai.

| 8.7 | Komiteja aicina atzīt vietējo un reģionālo varu lielo nozīmi programmu “Jaunatne” un “Eiropas brīvprātīgo dienests” īstenošanā un novērtēšanā. Minētais ieteikums attiecas arī uz programmu “Jaunatne darbībā” (no 2007.—2013. gadam). Tikai tādā veidā iespējams nodrošināt to, ka minētie projekti tiek īstenoti reģionos, ka tiem ir vajadzīgais rezultāts attiecīgajās jomās un ka tie efektīvi tiek integrēti vietējā politikā. |
| --- | --- |

8.7

Komiteja aicina atzīt vietējo un reģionālo varu lielo nozīmi programmu “Jaunatne” un “Eiropas brīvprātīgo dienests” īstenošanā un novērtēšanā. Minētais ieteikums attiecas arī uz programmu “Jaunatne darbībā” (no 2007.—2013. gadam). Tikai tādā veidā iespējams nodrošināt to, ka minētie projekti tiek īstenoti reģionos, ka tiem ir vajadzīgais rezultāts attiecīgajās jomās un ka tie efektīvi tiek integrēti vietējā politikā.

| 8.8 | Komiteja uzskata, ka pasākumiem jaunatnes politikas jomā jābūt vērstiem ne tikai uz Eiropas Jaunatnes paktā minēto, bet arī uz to jautājumu risināšanu, kas — gan tikai netieši — var sekmēt minētajā paktā izvirzīto mērķu īstenošanu. Šajā sakarā jāuzsver, ka īpaši svarīga ir mājokļu celtniecības (kas ir viens no nodarbinātības, mobilitātes, kā arī ģimenes un darba dzīves saskaņošanas jomā veicamajiem pasākumiem) problēma un līdzīgi pasākumi ģimenes labklājības jomā, kā arī pasākumi kredītu saņemšanas atvieglošanai. Tāpēc dalībvalstis jāmudina pielikt lielākas pūles, lai īstenotu efektīvas reformas minētājās jomās. |
| --- | --- |

8.8

Komiteja uzskata, ka pasākumiem jaunatnes politikas jomā jābūt vērstiem ne tikai uz Eiropas Jaunatnes paktā minēto, bet arī uz to jautājumu risināšanu, kas — gan tikai netieši — var sekmēt minētajā paktā izvirzīto mērķu īstenošanu. Šajā sakarā jāuzsver, ka īpaši svarīga ir mājokļu celtniecības (kas ir viens no nodarbinātības, mobilitātes, kā arī ģimenes un darba dzīves saskaņošanas jomā veicamajiem pasākumiem) problēma un līdzīgi pasākumi ģimenes labklājības jomā, kā arī pasākumi kredītu saņemšanas atvieglošanai. Tāpēc dalībvalstis jāmudina pielikt lielākas pūles, lai īstenotu efektīvas reformas minētājās jomās.

| 8.9 | Komiteja aicina Komisiju veicināt arī tādu pasākumu iekļaušanu valstu reformu programmās, kuri atbilst Lisabonas stratēģijai un kuriem ir šādi mērķi:






  — | pastiprināt darbības, lai apkarotu arvien lielāko jauniešu sociālo atstumtību, visos līmeņos veicinot iniciatīvu izstrādāšanu, kuru mērķis ir uzlabot visu (sociālo, politisko un pilsoņu) tiesību pieejamību visiem jauniešiem un viņu iespējas tās izlietot pilnā mērā; |
| --- | --- | --- |

8.9

Komiteja aicina Komisiju veicināt arī tādu pasākumu iekļaušanu valstu reformu programmās, kuri atbilst Lisabonas stratēģijai un kuriem ir šādi mērķi:

—

pastiprināt darbības, lai apkarotu arvien lielāko jauniešu sociālo atstumtību, visos līmeņos veicinot iniciatīvu izstrādāšanu, kuru mērķis ir uzlabot visu (sociālo, politisko un pilsoņu) tiesību pieejamību visiem jauniešiem un viņu iespējas tās izlietot pilnā mērā;

| — | veicināt jaunatnes politikas iekļaušanu valsts reformu programmās, un dienas kārtībā šīs politikas īstenošanu noteikt kā prioritāti; |
| --- | --- |

—

veicināt jaunatnes politikas iekļaušanu valsts reformu programmās, un dienas kārtībā šīs politikas īstenošanu noteikt kā prioritāti;

| — | atbalstīt apdāvinātus jauniešus no trūcīgām ģimenēm, lai viņi varētu iegūt augstāko izglītību un lai viņi nebūtu spiesti patraukt mācības; |
| --- | --- |

—

atbalstīt apdāvinātus jauniešus no trūcīgām ģimenēm, lai viņi varētu iegūt augstāko izglītību un lai viņi nebūtu spiesti patraukt mācības;

| — | izstrādāt atbilstošu jauniešu sociālās aizsardzības pasākumu sistēmu, kas viņus pasargātu no satricinājumiem darba tirgū; |
| --- | --- |

—

izstrādāt atbilstošu jauniešu sociālās aizsardzības pasākumu sistēmu, kas viņus pasargātu no satricinājumiem darba tirgū;

| — | veicināt jauniešu mākslinieciskās un radošās izpausmes, atbalstot viņu pašnodarbinātību minētajās jomās; |
| --- | --- |

—

veicināt jauniešu mākslinieciskās un radošās izpausmes, atbalstot viņu pašnodarbinātību minētajās jomās;

| — | paredzēt īpašas atbalsta formas jauniešiem kopumā un jo īpaši jauniešiem, kuriem ir zemi ienākumi, jaunām sievietēm, jauniešiem — bezdarbniekiem, invalīdiem, imigrantiem –, lai viņi varētu iesaistīties sabiedriskajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

—

paredzēt īpašas atbalsta formas jauniešiem kopumā un jo īpaši jauniešiem, kuriem ir zemi ienākumi, jaunām sievietēm, jauniešiem — bezdarbniekiem, invalīdiem, imigrantiem –, lai viņi varētu iesaistīties sabiedriskajā un politiskajā dzīvē;

| — | atbalstīt tos jauniešus, kas dzīvo lauku vai nelabvēlīgos apvidos, lai viņi varētu integrēties kultūras, sociālajā un profesionālajā dzīvē; |
| --- | --- |

—

atbalstīt tos jauniešus, kas dzīvo lauku vai nelabvēlīgos apvidos, lai viņi varētu integrēties kultūras, sociālajā un profesionālajā dzīvē;

| — | atbalstīt jauniešu brīvprātīgo darbību. |
| --- | --- |

—

atbalstīt jauniešu brīvprātīgo darbību.

9.   Finanšu līdzekļi

| 9.1 | Reģionu komiteja norāda, ka, ņemot vērā apspriežamā jautājuma sarežģītību, Komisijas informācija par jaunatnes politikas pasākumu īstenošanai paredzētajiem finanšu līdzekļiem ir pārāk neskaidra. |
| --- | --- |

9.1

Reģionu komiteja norāda, ka, ņemot vērā apspriežamā jautājuma sarežģītību, Komisijas informācija par jaunatnes politikas pasākumu īstenošanai paredzētajiem finanšu līdzekļiem ir pārāk neskaidra.

| 9.2 | Tāpēc Komiteja ierosina pēc Kopienas vadlīniju izstrādāšanas savlaicīgi nodibināt Eiropas fondus, jo tik sarežģītiem un neatliekamiem jaunatnes atbalsta projektiem nepieciešami tādi finanšu līdzekļi, kādus dalībvalstis vienas pašas nevar atļauties. Komiteja aicina Komisiju arī palielināt finansējumu pasākumiem jaunatnes politikas jomā. |
| --- | --- |

9.2

Tāpēc Komiteja ierosina pēc Kopienas vadlīniju izstrādāšanas savlaicīgi nodibināt Eiropas fondus, jo tik sarežģītiem un neatliekamiem jaunatnes atbalsta projektiem nepieciešami tādi finanšu līdzekļi, kādus dalībvalstis vienas pašas nevar atļauties. Komiteja aicina Komisiju arī palielināt finansējumu pasākumiem jaunatnes politikas jomā.

| 9.3 | Komiteja aicina turpināt un paplašināt administratīvo procedūru vienkāršošanas pasākumus, tādējādi vienkāršojot ne tikai vietējo un reģionālo varu, bet arī jauniešu un viņu organizāciju piekļuvi minētajām programmām. Tas ļautu arī samazināt izmaksas, vienkāršot procedūras un saīsināt realizācijas laiku. |
| --- | --- |

9.3

Komiteja aicina turpināt un paplašināt administratīvo procedūru vienkāršošanas pasākumus, tādējādi vienkāršojot ne tikai vietējo un reģionālo varu, bet arī jauniešu un viņu organizāciju piekļuvi minētajām programmām. Tas ļautu arī samazināt izmaksas, vienkāršot procedūras un saīsināt realizācijas laiku.

| 9.4 | Komiteja pauž cerību, ka Komisijas paziņojumā minēto pasākumu īstenošanai tiks izstrādātas atbilstoša satura programmas, kurām tiks piešķirts pietiekams finansējums. Līdztekus īpašajām programmām (Jaunatne un Eiropas Brīvprātīgo dienests) varētu noteikt, ka jebkurā ES programmā noteikta daļa finansējuma jānovirza pasākumiem jaunatnes politikas jomā. |
| --- | --- |

9.4

Komiteja pauž cerību, ka Komisijas paziņojumā minēto pasākumu īstenošanai tiks izstrādātas atbilstoša satura programmas, kurām tiks piešķirts pietiekams finansējums. Līdztekus īpašajām programmām (Jaunatne un Eiropas Brīvprātīgo dienests) varētu noteikt, ka jebkurā ES programmā noteikta daļa finansējuma jānovirza pasākumiem jaunatnes politikas jomā.

Briselē, 2006. gada 16. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  KOM(2004) 471 galīgā red.

1

(2)  OV C 71, 22.03.2005., 34. lpp.

2

(3)  KOM(2004) 336 galīgā red. un KOM(2004) 337 galīgā red.

3

(4)  OV C 46, 18.02.2005., 42. lpp.

4

(5)  OV C 22, 24.01.2001, 7. lpp. un KOM(2003) 184 galīgā red.

5

(6)  OV C 121, 30.04.2004., 10. lpp.

6

(7)  KOM(2003) 796 galīgā red.

7

(8)  OV C 121, 30.04.2004., 10. lpp.

8

---

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/21

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “i2010 –— Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai””

(2006/C 192/05)

REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (KOM(2005) 229 galīgā red),

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2005. gada 1. jūnijā lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu konsultēties par šo jautājumu ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu uzdot Kultūras un izglītības komisijai izstrādāt attiecīgo atzinumu,

ņemot vērā Lisabonas stratēģijas mērķi līdz 2010. gadam panākt, lai Eiropa “kļūtu par viskonkurētspējīgāko un visdinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, kas spētu nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, kvantitatīvi un kvalitatīvi uzlabojot nodarbinātību, kā arī panākot lielāku sociālo kohēziju”,

ņemot vērā Briselē 2005. gada 22. un 23. marta notikušās Eiropadomes Komisijai adresēto aicinājumu nekavējoties dot jaunu impulsu Lisabonas stratēģijai, uzmanības centrā izvirzot izaugsmi un nodarbinātību (1),

ņemot vērā Briselē 2005. gada 22. un 23. marta notikušās Eiropadomes prezidentūras secinājumus, saskaņā ar kuriem “ir nepieciešams attīstīt visaptverošu informācijas sabiedrību, kuras pamatā ir plaša informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana valsts dienestos, MVU un mājsaimniecībās. Lai to panāktu, iniciatīva i2010 īpašu uzmanību atvēlēs pētniecībai un inovācijai IKT jomā, plašsaziņas nozaru attīstībai, informācijas tīklu drošībai, konverģencei un savstarpējai izmantojamībai nolūkā izveidot informācijas telpu bez robežām” (2),

ņemot vērā atzinumu par Komisijas paziņojumu “Darbības plāns eEiropa 2005. gadā: aktualizētais variants” (CdR 193/2004 fin) (3),

ņemot vērā atzinumu par Komisijas paziņojumu “Par ātrgaitas pieslēgumu Eiropā: valstu platjoslu stratēģijas” (CdR 257/2004 fin) (4),

ņemot vērā atzinumu par Komisijas paziņojumu “Audiovizuālās saziņas reglamentēšanas politikas nākotne” (CdR 67/2004 fin) (5),

ņemot vērā atzinumu par Komisijas paziņojumu “Zinātne un tehnoloģijas — Eiropas nākotnes pamats — pamatnostādnes Eiropas Savienības pētniecības atbalsta politikai” (CdR 194/2004 fin) (6),

ņemot vērā perspektīvas atzinumu “Universitāšu nozīme vietējā un reģionālajā attīstībā Eiropā zināšanu jomā” (CdR 89/2003 fin) (7),

ņemot vērā Kultūras un izglītības komisijas 2005. gada 7.decembrī pieņemto atzinumu (CdR 252/2005 rev. 2) (ziņotājs —
  Théodoros Georgakis

  kgs,

  Ilioupoli

  mērs, Grieķija, ESP),

TĀ KĀ

| 1. | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas tieši un netieši var būtiski ietekmēt Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas tieši un netieši var būtiski ietekmēt Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu;

| 2. | platjoslas pieslēguma, kura pamatā ir vienādas tiesības un nediskriminējoša digitāla pieeja Eiropas mēroga informācijas infrastruktūras ietvaros, nozīmei ir jābūt ievērojamai Eiropas, ES dalībvalstu un visu nākamo kandidātvalstu, pilsētu un lauku apvidu, uzņēmumu un iedzīvotāju saziņā; |
| --- | --- |

2.

platjoslas pieslēguma, kura pamatā ir vienādas tiesības un nediskriminējoša digitāla pieeja Eiropas mēroga informācijas infrastruktūras ietvaros, nozīmei ir jābūt ievērojamai Eiropas, ES dalībvalstu un visu nākamo kandidātvalstu, pilsētu un lauku apvidu, uzņēmumu un iedzīvotāju saziņā;

| 3. | svarīga nozīme ir investīcijām pētniecībā un inovācijā un to apjomu nepieciešams palielināt, lai nodrošinātu nepārtrauktu IKT nozares ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā; |
| --- | --- |

3.

svarīga nozīme ir investīcijām pētniecībā un inovācijā un to apjomu nepieciešams palielināt, lai nodrošinātu nepārtrauktu IKT nozares ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā;

| 4. | efektīvu un modernu informācijas infrastruktūru izvēršanai gan esošajos, gan jaunajos uzņēmumos un atjaunotajos valsts dienestos ir izšķiroša nozīme; |
| --- | --- |

4.

efektīvu un modernu informācijas infrastruktūru izvēršanai gan esošajos, gan jaunajos uzņēmumos un atjaunotajos valsts dienestos ir izšķiroša nozīme;

| 5. | iespēju vienlīdzība attiecībā uz informācijas sabiedrību ir jāiekļauj Eiropas iedzīvotāju tiesībās attiecībā uz saziņu un pakalpojumiem neatkarīgi no lietotāja veida, sociālā statusa un ģeogrāfiskās atrašanās; |
| --- | --- |

5.

iespēju vienlīdzība attiecībā uz informācijas sabiedrību ir jāiekļauj Eiropas iedzīvotāju tiesībās attiecībā uz saziņu un pakalpojumiem neatkarīgi no lietotāja veida, sociālā statusa un ģeogrāfiskās atrašanās;

| 6. | informācijas infrastruktūra ir jāaplūko un jāpārvalda līdzvērtīgi ūdens un elektrības piegādei, |
| --- | --- |

6.

informācijas infrastruktūra ir jāaplūko un jāpārvalda līdzvērtīgi ūdens un elektrības piegādei,

63. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), pieņēma šo atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Vispārējas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1.1. | atzinīgi vērtē kodolīgo un skaidro analīzi un secinājumus, kas izdarīti Komisijas paziņojumā “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, |
| --- | --- |

1.1.

atzinīgi vērtē kodolīgo un skaidro analīzi un secinājumus, kas izdarīti Komisijas paziņojumā “i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”,

| 1.2. | piekrīt apgalvojumam, ka zināšanas, pētniecība un inovācija ir ilgtspējīgas attīstības dzinējspēks, |
| --- | --- |

1.2.

piekrīt apgalvojumam, ka zināšanas, pētniecība un inovācija ir ilgtspējīgas attīstības dzinējspēks,

| 1.3. | pilnībā atbalsta ideju par visiem pieejamas informācijas sabiedrības izveides nozīmīgumu, šo izveidi nosakot par vienu no galvenajiem uzdevumiem, |
| --- | --- |

1.3.

pilnībā atbalsta ideju par visiem pieejamas informācijas sabiedrības izveides nozīmīgumu, šo izveidi nosakot par vienu no galvenajiem uzdevumiem,

| 1.4. | piekrīt apgalvojumam par to, ka IKT ir ļoti būtiska nozīme izaugsmes un nodarbinātības jomā, īpaši, ņemot vērā statistikas rādītājus, kas liecina par to ieguldījumu Eiropas Savienības IKP 25 % apmērā un produktivitātes pieaugumā 40 % apmērā, |
| --- | --- |

1.4.

piekrīt apgalvojumam par to, ka IKT ir ļoti būtiska nozīme izaugsmes un nodarbinātības jomā, īpaši, ņemot vērā statistikas rādītājus, kas liecina par to ieguldījumu Eiropas Savienības IKP 25 % apmērā un produktivitātes pieaugumā 40 % apmērā,

| 1.5. | atzīst digitālās konverģences straujo attīstību attiecībā uz pakalpojumiem, tīkliem, aprīkojumiem un plašsaziņas līdzekļiem, kā rezultātā tiek paplašināts to kanālu skaits, ar kuru starpniecību iedzīvotāji var piekļūt daudzveidīgajam digitālo pakalpojumu klāstam, |
| --- | --- |

1.5.

atzīst digitālās konverģences straujo attīstību attiecībā uz pakalpojumiem, tīkliem, aprīkojumiem un plašsaziņas līdzekļiem, kā rezultātā tiek paplašināts to kanālu skaits, ar kuru starpniecību iedzīvotāji var piekļūt daudzveidīgajam digitālo pakalpojumu klāstam,

| 1.6. | atzīmē, ka sociālā konverģence un reglamentējošās sistēmas noteikšana atvieglos digitālās konverģences veiksmīgu īstenošanu, |
| --- | --- |

1.6.

atzīmē, ka sociālā konverģence un reglamentējošās sistēmas noteikšana atvieglos digitālās konverģences veiksmīgu īstenošanu,

| 1.7. | atbalsta i2010 stratēģijas informācijas sabiedrībai un atzīst minētas darbības pamatnostādnes un tās galvenās prioritātes, |
| --- | --- |

1.7.

atbalsta i2010 stratēģijas informācijas sabiedrībai un atzīst minētas darbības pamatnostādnes un tās galvenās prioritātes,

| 1.8. | atzīst, ka i2010 stratēģija ir iemesls atvērtas un konkurētspējīgas digitālās ekonomikas izveidei, kurai rūp kvalitāte un sociālās atstumtības novēršana, |
| --- | --- |

1.8.

atzīst, ka i2010 stratēģija ir iemesls atvērtas un konkurētspējīgas digitālās ekonomikas izveidei, kurai rūp kvalitāte un sociālās atstumtības novēršana,

| 1.9. | atzīmē i2010 stratēģijai noteikto trīs prioritāšu nozīmi un atbalsta







  — | kopīgas Eiropas informācijas telpas izveidi, |
| --- | --- | --- |

1.9.

atzīmē i2010 stratēģijai noteikto trīs prioritāšu nozīmi un atbalsta

—

kopīgas Eiropas informācijas telpas izveidi,

| — | inovācijas un pētniecībai virzītu investīciju nostiprināšanu, |
| --- | --- |

—

inovācijas un pētniecībai virzītu investīciju nostiprināšanu,

| — | visiem pieejamu informācijas sabiedrību, kas izslēdz sociālo atstumtību un kurai raksturīga virzība uz publisko pakalpojumu un dzīves kvalitātes uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

visiem pieejamu informācijas sabiedrību, kas izslēdz sociālo atstumtību un kurai raksturīga virzība uz publisko pakalpojumu un dzīves kvalitātes uzlabošanu,

| 1.10. | pauž pārliecību, ka iniciatīva i2010 būs ieguldījums iedzīvotāju un plašākā skatījumā sabiedrības dzīves kvalitātes uzlabošanā. |
| --- | --- |

1.10.

pauž pārliecību, ka iniciatīva i2010 būs ieguldījums iedzīvotāju un plašākā skatījumā sabiedrības dzīves kvalitātes uzlabošanā.

Attiecībā uz kopīgas Eiropas informācijas telpas izveidi

Reģionu komiteja

| 1.11. | atbalsta Eiropas Komisijas tālredzīgo politisko pieeju, jo tā uzskata, ka Eiropas Savienības IKT joma sevī ietver neizmērojamu potenciālu, kas jāizmanto. Vienots Eiropas tirgus, kurā pastāv visām dalībvalstīm nemainīgi noteikumi, piedāvā uzņēmumiem īpaši izdevīgu darbalauku; |
| --- | --- |

1.11.

atbalsta Eiropas Komisijas tālredzīgo politisko pieeju, jo tā uzskata, ka Eiropas Savienības IKT joma sevī ietver neizmērojamu potenciālu, kas jāizmanto. Vienots Eiropas tirgus, kurā pastāv visām dalībvalstīm nemainīgi noteikumi, piedāvā uzņēmumiem īpaši izdevīgu darbalauku;

| 1.12. | uzsver nepieciešamību atzīt un veidot reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu lomu i2010 stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

1.12.

uzsver nepieciešamību atzīt un veidot reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu lomu i2010 stratēģijas īstenošanā;

| 1.13. | pauž gandarījumu par ieguldītajiem pūliņiem problēmu risinājumā, atzīmējot, ka iegūto rezultātu pilnveidošana notiks atkarībā no izvirzītajām rīcības programmām; |
| --- | --- |

1.13.

pauž gandarījumu par ieguldītajiem pūliņiem problēmu risinājumā, atzīmējot, ka iegūto rezultātu pilnveidošana notiks atkarībā no izvirzītajām rīcības programmām;

| 1.14. | atzīmē, ka minētajām prasībām attiecībā uz platjoslas pakalpojuma ātruma palielinājumu mazāk attīstītos reģionos ar vāju infrastruktūru jāparedz nozīmīgi līdzekļi struktūrfondos, un attiecībā uz digitālā satura daudzveidību, savstarpējo izmantojamību un informācijas aprites drošību jāparedz nozīmīgi līdzekļi pētniecības un attīstības programmās; |
| --- | --- |

1.14.

atzīmē, ka minētajām prasībām attiecībā uz platjoslas pakalpojuma ātruma palielinājumu mazāk attīstītos reģionos ar vāju infrastruktūru jāparedz nozīmīgi līdzekļi struktūrfondos, un attiecībā uz digitālā satura daudzveidību, savstarpējo izmantojamību un informācijas aprites drošību jāparedz nozīmīgi līdzekļi pētniecības un attīstības programmās;

| 1.15. | uzskata, ka augstas kvalitātes platjoslas pieslēgums par saprātīgu cenu ir viens no galvenajiem parametriem, kas nosaka pakalpojumu kvalitāti iedzīvotājiem, jo īpaši, uzlabojot vietējās pārvaldes iestāžu piedāvāto pakalpojumu kvalitāti un vienlaikus atbalstot mazo un vidējo uzņēmumu darbību. Var jau iepriekš cerēt, ka lielākie ieguvēji no paplašinātās un paātrinātās piekļuves platjoslas pakalpojumiem būs attālākie reģioni un kopienas, jo īpaši visattālākie; |
| --- | --- |

1.15.

uzskata, ka augstas kvalitātes platjoslas pieslēgums par saprātīgu cenu ir viens no galvenajiem parametriem, kas nosaka pakalpojumu kvalitāti iedzīvotājiem, jo īpaši, uzlabojot vietējās pārvaldes iestāžu piedāvāto pakalpojumu kvalitāti un vienlaikus atbalstot mazo un vidējo uzņēmumu darbību. Var jau iepriekš cerēt, ka lielākie ieguvēji no paplašinātās un paātrinātās piekļuves platjoslas pakalpojumiem būs attālākie reģioni un kopienas, jo īpaši visattālākie;

| 1.16. | uzsver sabiedrības paustos, īpaši jūtīgos ar patērētāju un personu datu aizsardzību saistītos jautājumus, kurus jāņem vērā IKT tirgus funkcionēšanas noteikumos un stratēģiskajā pieejā; |
| --- | --- |

1.16.

uzsver sabiedrības paustos, īpaši jūtīgos ar patērētāju un personu datu aizsardzību saistītos jautājumus, kurus jāņem vērā IKT tirgus funkcionēšanas noteikumos un stratēģiskajā pieejā;

| 1.17. | apliecina savu pārliecību par nepieciešamību nodrošināt obligātu IKT jauno pakalpojumu un lietojumprogrammu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem un vienlaikus patērētāju iespēju pārbaudīt personas datu apstrādi. Paziņojumā izvirzīto ieteikumu skaitā esošo “pašaizsardzības nepieciešamības apzināšanos” (8) jāpapildina ar garantētiem un iedarbīgākiem pasākumiem; |
| --- | --- |

1.17.

apliecina savu pārliecību par nepieciešamību nodrošināt obligātu IKT jauno pakalpojumu un lietojumprogrammu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem un vienlaikus patērētāju iespēju pārbaudīt personas datu apstrādi. Paziņojumā izvirzīto ieteikumu skaitā esošo “pašaizsardzības nepieciešamības apzināšanos” (8) jāpapildina ar garantētiem un iedarbīgākiem pasākumiem;

| 1.18. | īpaši uzsver informācijas aprites drošību, pretlikumīga un kaitnieciska Interneta tīmekļa satura apkarošanu un nepieciešamību ES nodrošināt pakalpojumu un augstas kvalitātes komunikāciju piedāvājumu par saprātīgām cenām, tā sekmējot teritoriālo kohēziju visā ES un īpašu uzmanību pievēršot nomaļiem un visattālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

1.18.

īpaši uzsver informācijas aprites drošību, pretlikumīga un kaitnieciska Interneta tīmekļa satura apkarošanu un nepieciešamību ES nodrošināt pakalpojumu un augstas kvalitātes komunikāciju piedāvājumu par saprātīgām cenām, tā sekmējot teritoriālo kohēziju visā ES un īpašu uzmanību pievēršot nomaļiem un visattālākajiem reģioniem;

| 1.19. | uzskata, ka jauno pakalpojumu saturs un jaunie digitālie plašsaziņas līdzekļi nav aplūkojami tikai no ekonomikas viedokļa, tie ir jāattīsta atbilstoši sociālajām un kultūras vajadzībām; |
| --- | --- |

1.19.

uzskata, ka jauno pakalpojumu saturs un jaunie digitālie plašsaziņas līdzekļi nav aplūkojami tikai no ekonomikas viedokļa, tie ir jāattīsta atbilstoši sociālajām un kultūras vajadzībām;

| 1.20. | iesaka zinātnes parku un atbilstošas shēmas izveidi investīcijām saistībā ar maziem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.20.

iesaka zinātnes parku un atbilstošas shēmas izveidi investīcijām saistībā ar maziem un vidējiem uzņēmumiem.

Attiecībā uz inovācijām un ieguldījumiem pētniecībā

Reģionu komiteja

| 1.21. | pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas izvēlēto pieeju par pētījumu par IKT apjoma palielināšanu un kvalitātes paaugstināšanu Eiropā. Ir jāgādā, lai tādējādi iegūtās zināšanas varētu nodot tālāk tādējādi, lai tās radītu rezultātus, ko varēs izmantot tā, lai tie ietekmētu Eiropas rūpniecību kopumā un lai tuvošanās Lisabonas mērķiem būtu jūtama visos reģionos; |
| --- | --- |

1.21.

pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas izvēlēto pieeju par pētījumu par IKT apjoma palielināšanu un kvalitātes paaugstināšanu Eiropā. Ir jāgādā, lai tādējādi iegūtās zināšanas varētu nodot tālāk tādējādi, lai tās radītu rezultātus, ko varēs izmantot tā, lai tie ietekmētu Eiropas rūpniecību kopumā un lai tuvošanās Lisabonas mērķiem būtu jūtama visos reģionos;

| 1.22. | arī turpmāk uzskata, ka pētniecībai 2007.—2013. gada laika periodā jāatvēl lielāki līdzekļi, arī citu budžeta plānošanas elementu izmaiņu gadījumā attiecībā uz šo periodu (9); |
| --- | --- |

1.22.

arī turpmāk uzskata, ka pētniecībai 2007.—2013. gada laika periodā jāatvēl lielāki līdzekļi, arī citu budžeta plānošanas elementu izmaiņu gadījumā attiecībā uz šo periodu (9);

| 1.23. | atzīmē, ka visām ekonomikām un tehnoloģijām ir ļoti svarīgi, lai pētniecības sasniegumi realizētos produktos, tomēr rūpīgāk būtu jāņem vērā IKT jomas īpatnības. Šo nepieciešamību jo īpaši nosaka tas, ka minētās tehnoloģijas lielā mērā ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību darbu (e- pārvalde) to organizācijas un pilnvaru īstenošanas veidus (dažādu pakalpojumu sniegšanā personām, vēstures mantojuma un vides pieminekļu, kā arī vietējās mobilitātes tīklu un infrastruktūras apsaimniekošanā, e-apmācības, e-veselības, e-darba jomā u.tml.); |
| --- | --- |

1.23.

atzīmē, ka visām ekonomikām un tehnoloģijām ir ļoti svarīgi, lai pētniecības sasniegumi realizētos produktos, tomēr rūpīgāk būtu jāņem vērā IKT jomas īpatnības. Šo nepieciešamību jo īpaši nosaka tas, ka minētās tehnoloģijas lielā mērā ietekmē vietējo un reģionālo pašvaldību darbu (e- pārvalde) to organizācijas un pilnvaru īstenošanas veidus (dažādu pakalpojumu sniegšanā personām, vēstures mantojuma un vides pieminekļu, kā arī vietējās mobilitātes tīklu un infrastruktūras apsaimniekošanā, e-apmācības, e-veselības, e-darba jomā u.tml.);

| 1.24. | atgādina, ka jebkurā gadījumā IKT ir izšķirošais faktors koordinācijas un sadarbības uzlabošanai starp vietējās, reģionālās, valsts un Eiropas pārvaldes iestādēm dažādās to darbības jomās, kā arī starp minētajām iestādēm un Eiropas iedzīvotājiem un privātā sektora dalībniekiem. Bez tam IKT sniedz ievērojamu iespēju uzlabot sabiedriskos pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.24.

atgādina, ka jebkurā gadījumā IKT ir izšķirošais faktors koordinācijas un sadarbības uzlabošanai starp vietējās, reģionālās, valsts un Eiropas pārvaldes iestādēm dažādās to darbības jomās, kā arī starp minētajām iestādēm un Eiropas iedzīvotājiem un privātā sektora dalībniekiem. Bez tam IKT sniedz ievērojamu iespēju uzlabot sabiedriskos pakalpojumus.

Attiecībā uz visiem pieejamu informācijas sabiedrību, kas izslēdz sociālo atstumtību un kurai raksturīga virzība uz publisko pakalpojumu un dzīves kvalitātes uzlabošanu

Reģionu komiteja

| 1.25. | uzsver nepieciešamību saglabāt līdzsvaru starp IKT pozitīvu ekonomisko ietekmi un iespējamām sociālām, tiesiskām un kultūras sekām, kādas to ieviešana var radīt Eiropas iedzīvotāju dzīvē, tādēļ ir noteikti nepieciešams stratēģijas IKT jomā saskaņot ar jaunatnes un izglītības un pamattiesību politiku; |
| --- | --- |

1.25.

uzsver nepieciešamību saglabāt līdzsvaru starp IKT pozitīvu ekonomisko ietekmi un iespējamām sociālām, tiesiskām un kultūras sekām, kādas to ieviešana var radīt Eiropas iedzīvotāju dzīvē, tādēļ ir noteikti nepieciešams stratēģijas IKT jomā saskaņot ar jaunatnes un izglītības un pamattiesību politiku;

| 1.26. | piekrīt uzskatam, ka informācijas un sakaru tehnoloģijas (IKT) var uzlabot dzīves kvalitāti un tam, ka, palielinot ieguldījumus IKT, ir iespējams uzlabot pašreizējos uz IKT balstītos veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī izveidot jaunus šāda veida pakalpojumus. Tādējādi būtu iespējams uzlabot iedzīvotāju veselības stāvokli, kā arī uzlabot valsts sniegto veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību un to padarīt efektīvāku; |
| --- | --- |

1.26.

piekrīt uzskatam, ka informācijas un sakaru tehnoloģijas (IKT) var uzlabot dzīves kvalitāti un tam, ka, palielinot ieguldījumus IKT, ir iespējams uzlabot pašreizējos uz IKT balstītos veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī izveidot jaunus šāda veida pakalpojumus. Tādējādi būtu iespējams uzlabot iedzīvotāju veselības stāvokli, kā arī uzlabot valsts sniegto veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību un to padarīt efektīvāku;

| 1.27. | aizstāv apgalvojumu, ka IKT kā jauna “kultūras līdzekļa” lietošana līdztekus lasīšanai un sarakstei varētu samazināt tradicionālo informācijas avotu (prese, vēstules) vērtību. Ja nolūks ir minēto pamatvērtību saglabāšana, ir jāpanāk, lai IKT ceļā iegūtā informācija drīzāk papildinātu, nevis aizvietotu tradicionālos saziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

1.27.

aizstāv apgalvojumu, ka IKT kā jauna “kultūras līdzekļa” lietošana līdztekus lasīšanai un sarakstei varētu samazināt tradicionālo informācijas avotu (prese, vēstules) vērtību. Ja nolūks ir minēto pamatvērtību saglabāšana, ir jāpanāk, lai IKT ceļā iegūtā informācija drīzāk papildinātu, nevis aizvietotu tradicionālos saziņas līdzekļus;

| 1.28. | ar pārliecību norāda uz nepieciešamību nodrošināt kultūras un valodu daudzveidības ievērošanu. Fakts, ka IKT jomā pārsvarā tiek izmantota viena valoda, nekādā veidā nedrīkstētu liegt iespēju sniegt īpašus pakalpojumus iedzīvotājiem citās valodās un ņemt vērā kultūru un valodu daudzveidību; |
| --- | --- |

1.28.

ar pārliecību norāda uz nepieciešamību nodrošināt kultūras un valodu daudzveidības ievērošanu. Fakts, ka IKT jomā pārsvarā tiek izmantota viena valoda, nekādā veidā nedrīkstētu liegt iespēju sniegt īpašus pakalpojumus iedzīvotājiem citās valodās un ņemt vērā kultūru un valodu daudzveidību;

| 1.29. | atzīmē, ka ir nepieciešams digitalizēt Eiropas rakstveida mantojumu, lai to saglabātu nākamajām paaudzēm, turklāt tas jādara attiecībā uz visām Eiropas valodām, reģioniem un valstīm; |
| --- | --- |

1.29.

atzīmē, ka ir nepieciešams digitalizēt Eiropas rakstveida mantojumu, lai to saglabātu nākamajām paaudzēm, turklāt tas jādara attiecībā uz visām Eiropas valodām, reģioniem un valstīm;

| 1.30. | īpaši norāda, ka IKT izmantošanai vajadzētu izraisīt vērā ņemamu produktivitātes rādītāju un konkurētspējas pieaugumu, tādējādi sniedzot būtisku ieguvumu; |
| --- | --- |

1.30.

īpaši norāda, ka IKT izmantošanai vajadzētu izraisīt vērā ņemamu produktivitātes rādītāju un konkurētspējas pieaugumu, tādējādi sniedzot būtisku ieguvumu;

| 1.31. | atbalsta trīs izvēlētās informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) sākotnējās prioritātes — novecojošas sabiedrības vajadzības, drošs un tīrs transports, valodu un kultūru dažādība; |
| --- | --- |

1.31.

atbalsta trīs izvēlētās informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) sākotnējās prioritātes — novecojošas sabiedrības vajadzības, drošs un tīrs transports, valodu un kultūru dažādība;

| 1.32. | uzsver, cik svarīgi IKT izmantot kā jaunu “sociālo instrumentu”. Sekojoši, stratēģijām IKT jomā būtu jābūt saistītām ar Kopienas sociālo politiku; |
| --- | --- |

1.32.

uzsver, cik svarīgi IKT izmantot kā jaunu “sociālo instrumentu”. Sekojoši, stratēģijām IKT jomā būtu jābūt saistītām ar Kopienas sociālo politiku;

| 1.33. | atbalsta digitāla satura virtuālo bibliotēku un muzeju izveidi universāli pieejamam vēstures un kultūras mantojumam; |
| --- | --- |

1.33.

atbalsta digitāla satura virtuālo bibliotēku un muzeju izveidi universāli pieejamam vēstures un kultūras mantojumam;

| 1.34. | ir to skaitā, kuri atbalsta digitālā dialoga (telepadomes) veicināšanu, lai valstis, reģioni un pilsoniskā sabiedrība kā tāda varētu apmainīties ar priekšlikumiem, idejām, novērojumiem un paraugpraksi. |
| --- | --- |

1.34.

ir to skaitā, kuri atbalsta digitālā dialoga (telepadomes) veicināšanu, lai valstis, reģioni un pilsoniskā sabiedrība kā tāda varētu apmainīties ar priekšlikumiem, idejām, novērojumiem un paraugpraksi.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

| 2.1. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm saistībā ar i2010 uzsvērt un par galvenajām prioritātēm izvirzīt decentralizēšanai un vadībai šādas jomas:






  — | rīcībpolitikas, |
| --- | --- | --- |

2.1.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm saistībā ar i2010 uzsvērt un par galvenajām prioritātēm izvirzīt decentralizēšanai un vadībai šādas jomas:

—

rīcībpolitikas,

| — | rīcības programmas, |
| --- | --- |

—

rīcības programmas,

| — | finanšu resursi |
| --- | --- |

—

finanšu resursi

vietējo un reģionālo pašvaldību labā tādu infrastruktūru un pakalpojumu izveidei, kas nostiprina attīstību un ceļ iedzīvotāju dzīves kvalitāti reģionos;

| 2.2. | iesaka Komisijai pievērsties tādu rādītāju izmantošanas koncepcijai, kas sniegtu ieskatu un salīdzinošo novērtējumu par IKT izplatību un lietojumu reģionos, pastāvīgi derīgu un vajadzīgu secinājumu izdarīšanai nolūkā pieņemt reģionu ekonomiski sociālās un tehnoloģiskās konverģences pasākumus; |
| --- | --- |

2.2.

iesaka Komisijai pievērsties tādu rādītāju izmantošanas koncepcijai, kas sniegtu ieskatu un salīdzinošo novērtējumu par IKT izplatību un lietojumu reģionos, pastāvīgi derīgu un vajadzīgu secinājumu izdarīšanai nolūkā pieņemt reģionu ekonomiski sociālās un tehnoloģiskās konverģences pasākumus;

| 2.3. | izsaka vēlmi iepazīties ar novērtējuma par i2010 stratēģiju rezultātiem un secinājumiem, kas tai jāiesniedz savlaicīgi, kā arī sniegt komentārus; |
| --- | --- |

2.3.

izsaka vēlmi iepazīties ar novērtējuma par i2010 stratēģiju rezultātiem un secinājumiem, kas tai jāiesniedz savlaicīgi, kā arī sniegt komentārus;

| 2.4. | iesaka Komisijai rīcības programmu koncepcijā ņemt vērā, ka panāktās attīstības nozīmīgu daļu minētajā jomā veido spēļu industrija un ka ir nepieciešams vērst lielu uzmanību uz šīs attīstības kvalitāti un ietekmi, kas tai ir attiecībā uz sabiedrību un galvenokārt uz jauniešiem; |
| --- | --- |

2.4.

iesaka Komisijai rīcības programmu koncepcijā ņemt vērā, ka panāktās attīstības nozīmīgu daļu minētajā jomā veido spēļu industrija un ka ir nepieciešams vērst lielu uzmanību uz šīs attīstības kvalitāti un ietekmi, kas tai ir attiecībā uz sabiedrību un galvenokārt uz jauniešiem;

| 2.5. | lūdz Komisijai iesaistīt RK kā līdzvērtīgu dalībnieku iniciatīvās, kuru nolūks ir pārskatīt, pieņemt vai ieviest apstiprināto stratēģiju; |
| --- | --- |

2.5.

lūdz Komisijai iesaistīt RK kā līdzvērtīgu dalībnieku iniciatīvās, kuru nolūks ir pārskatīt, pieņemt vai ieviest apstiprināto stratēģiju;

| 2.6. | informē Komisiju par tās vēlmi uzsākt papildu procedūras, iesaistot dalībvalstis un lūdzot tās efektīvi atbalstīt i2010 stratēģiju un pārstrādāt valsts reformas programmas saistībā ar IKT tā, lai prioritārais mērķis būtu reģionu nostiprināšana, it īpaši — nomaļo visattālāko, lauku un salu reģionu nostiprināšana. Šādi reģioni IKT attīstības rezultātā var gūt vislielāko sociāli ekonomisko labumu; |
| --- | --- |

2.6.

informē Komisiju par tās vēlmi uzsākt papildu procedūras, iesaistot dalībvalstis un lūdzot tās efektīvi atbalstīt i2010 stratēģiju un pārstrādāt valsts reformas programmas saistībā ar IKT tā, lai prioritārais mērķis būtu reģionu nostiprināšana, it īpaši — nomaļo visattālāko, lauku un salu reģionu nostiprināšana. Šādi reģioni IKT attīstības rezultātā var gūt vislielāko sociāli ekonomisko labumu;

| 2.7. | mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību ekonomiski mazāk attīstītajiem reģioniem, lai tie spētu izmantot IKT sniegtās efektīvas konverģences iespējas un novērst atstumšanas riskus, ko IKT rada tiem, kam nav piekļuves šīm tehnoloģijām.
  Noslēgumā Reģionu komiteja uzsver un uzskata par nepieciešamu pastāvīgi attīstīt un uzturēt dialogu “i2010 stratēģija — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”. Minētā nepieciešamība izriet no tehnoloģiju straujās attīstības un tās radītajām pastāvīgajām vajadzībām. |
| --- | --- |

2.7.

mudina Komisiju pievērst īpašu uzmanību ekonomiski mazāk attīstītajiem reģioniem, lai tie spētu izmantot IKT sniegtās efektīvas konverģences iespējas un novērst atstumšanas riskus, ko IKT rada tiem, kam nav piekļuves šīm tehnoloģijām.

Noslēgumā Reģionu komiteja uzsver un uzskata par nepieciešamu pastāvīgi attīstīt un uzturēt dialogu “i2010 stratēģija — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”. Minētā nepieciešamība izriet no tehnoloģiju straujās attīstības un tās radītajām pastāvīgajām vajadzībām.

Briselē, 2006. gada 16. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  Prezidentūras secinājumi, Briseles 22. un 23. maija Eiropadome 7619/1/05 REV1, 8. punkts http://ue.eu.int/docCenter.asp.

1

7619/1/05 REV1,

(2)  Prezidentūras secinājumi 22. un 23. maija Eiropadome, Briselē 7619/1/05 REV1, 18. punkts http://ue.eu.int/docCenter.asp.

2

7619/1/05 REV1,

(3)  OV C 71, 22.03.2005, 59. lpp.

3

(4)  OV C 71 22.03. 2005, 55. lpp

4

(5)  OV C 318, 22.12.2004, 27. lpp.

5

(6)  OV C 71, 12.03.2005, 22. lpp.

6

(7)  OV C 73, 23.03.2005, 55. lpp.

7

(8)  Paziņojuma 6. lpp (franču valodā).

8

(9)  CdR 194/2004 1.6 punkts (Reģionu komitejas atzinums par pētniecības nākotni Eiropā; ziņotājs: J. Myllyvirta kgs).

9

CdR 194/2004

J. Myllyvirta

---

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/25

---

Reģionu komitejas Atzinums par tematu:

“Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā””

“Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pamatprogrammas “Drošība un brīvību garantēšana” izveidi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam — priekšlikumi lēmumiem, ar kuriem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam vispārīgās programmas “Drošība un brīvību garantēšana” ietvaros izveido īpašas programmas: Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību”

“Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par pamatprogrammas “Pamattiesības un tiesiskums” izveidi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam — priekšlikumi lēmumiem, ar kuriem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” ietvaros izveido īpašas programmas: Cīņa pret vardarbību (Daphné) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju Pamattiesības un pilsonība Krimināltiesības Civiltiesības”

(2006/C 192/06)

REĢIONU KOMITEJA,

ŅEMOT VĒRĀ Komisijas 2005. gada 10. maija paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Hāgas programma: desmit prioritātes turpmākajiem pieciem gadiem — Partnerība Eiropas atjaunošanai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā” (KOM(2005) 184 galīgā red.),

ŅEMOT VĒRĀ Komisijas 2005. gada 6. aprīļa paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pamatprogrammas “Pamattiesības un tiesiskums” izveidi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam — priekšlikumus lēmumiem, ar kuriem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam vispārīgās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” ietvaros izveido īpašas programmas: “Cīņa pret vardarbību (Daphne) un narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”, “Pamattiesības un pilsonība”, “Krimināltiesības”, “Civiltiesības” KOM(2005) 122 galīgā red. — 2005/0037 (COD) — 2005/0038(CNS) — 2005/0039(CNS) — 2005/0040 (COD),

ŅEMOT VĒRĀ Komisijas 2005. gada 6. aprīļa paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pamatprogrammas “Drošība un brīvību garantēšana” izveidi laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam — priekšlikumus lēmumiem, ar kuriem laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam vispārīgās programmas “Drošība un brīvību garantēšana” ietvaros izveido īpašas programmas: “Terorisma novēršana, gatavība teroristu uzbrukumiem un to seku pārvarēšana”, “Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību” KOM(2005) 124 galīgā red. — 2005/0034 (CNS) — 2005/0035 (CNS),

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Komisijas 2005. gada 10. maija lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 265. panta 1. punktu par minētajiem jautājumiem konsultēties ar Reģionu komiteju,

ŅEMOT VĒRĀ Biroja 2005. gada 12. aprīļa lēmumu uzdot Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijai izstrādāt atzinumu par minētajiem tematiem,

ŅEMOT VĒRĀ atzinumu par tematu “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa: reģionālo un vietējo varas iestāžu nozīme, ieviešot Hāgas programmu” (CdR 223/2004 fin
   (1) ),

ŅEMOT VĒRĀ2005. gada 12. oktobra atzinumu par tematiem “Terora aktu novēršana, sagatavotība un reaģēšana uz tiem”, “Teroristu finansēšanas novēršana un cīņa pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai”, “Sagatavotība un seku pārvaldība cīņā pret terorismu”, “Kritisko infrastruktūru aizsardzība cīņā pret terorismu” (CdR 465/2004 fin),

ŅEMOT VĒRĀ Konstitucionālo lietu un Eiropas pārvaldības komisijas 2005. gada 12. decembrī pieņemto atzinumu (CdR 122/2005 rev.) (ziņotājs: OPSTELTEN kgs, Roterdamas birģermeistars),

| 1) | TĀ KĀ Eiropas iedzīvotāju spriedumu par Savienības radīto papildu vērtību visvairāk ietekmēs tas, cik lielā mērā turpmāko gadu laikā būs Eiropas politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā būs sekmīga; |
| --- | --- |

1)

TĀ KĀ Eiropas iedzīvotāju spriedumu par Savienības radīto papildu vērtību visvairāk ietekmēs tas, cik lielā mērā turpmāko gadu laikā būs Eiropas politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā būs sekmīga;

| 2) | TĀ KĀ lielākajā daļā dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par sabiedrisko kārtību un drošību un tās bieži vien ir līdzatbildīgas potenciālo nedrošības avotu — sociālo problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

2)

TĀ KĀ lielākajā daļā dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par sabiedrisko kārtību un drošību un tās bieži vien ir līdzatbildīgas potenciālo nedrošības avotu — sociālo problēmu risināšanā;

| 3) | TĀ KĀ Eiropas Savienības politikas efektivitāte drošības, brīvības un tiesiskuma jomā attiecībā uz vairākiem tematiem, tādiem kā pilsonība, krīžu pārvarēšana, cīņa pret terorismu, integrācija, informācijas apmaiņas drošums un cīņa pret organizēto noziedzību ir atkarīga lielā mērā no tā, kā vietējās un reģionālās pašvaldības veic savas funkcijas šajās dažādajās jomās; |
| --- | --- |

3)

TĀ KĀ Eiropas Savienības politikas efektivitāte drošības, brīvības un tiesiskuma jomā attiecībā uz vairākiem tematiem, tādiem kā pilsonība, krīžu pārvarēšana, cīņa pret terorismu, integrācija, informācijas apmaiņas drošums un cīņa pret organizēto noziedzību ir atkarīga lielā mērā no tā, kā vietējās un reģionālās pašvaldības veic savas funkcijas šajās dažādajās jomās;

| 4) | TĀ KĀ svarīgā pašvaldību loma šo dažādo drošības politikas jautājumu risināšanā pietiekami neatspoguļojas, nedz arī šobrīd tiek pietiekami ņemta vērā Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

4)

TĀ KĀ svarīgā pašvaldību loma šo dažādo drošības politikas jautājumu risināšanā pietiekami neatspoguļojas, nedz arī šobrīd tiek pietiekami ņemta vērā Eiropas līmenī;

| 5) | TĀ KĀ pašvaldību funkciju atzīšanai Kopienas līmenī vajadzētu visupirms ļaut radīt nepieciešamos priekšnoteikumus šo funkciju veikšanai, stimulēt un veicināt to veikšanu, balstoties uz skaidru kompetenču starp Eiropadomi un Komisiju, no vienas puses, un valsts iestādēm, no otras, brīvības, drošības un tiesiskuma jomā efektīvas un līdzsvarotas sadales redzējumu apvienojumā ar aktīvu un rosinošu pašu pašvaldību pozīcijas paušanu gan Reģionu komitejas darbības ietvaros, gan arī ārpus tās, |
| --- | --- |

5)

TĀ KĀ pašvaldību funkciju atzīšanai Kopienas līmenī vajadzētu visupirms ļaut radīt nepieciešamos priekšnoteikumus šo funkciju veikšanai, stimulēt un veicināt to veikšanu, balstoties uz skaidru kompetenču starp Eiropadomi un Komisiju, no vienas puses, un valsts iestādēm, no otras, brīvības, drošības un tiesiskuma jomā efektīvas un līdzsvarotas sadales redzējumu apvienojumā ar aktīvu un rosinošu pašu pašvaldību pozīcijas paušanu gan Reģionu komitejas darbības ietvaros, gan arī ārpus tās,

63. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 15. un 16. februārī (16. februāra sēdē), pieņēma šādu atzinumu.

1.   Reģionu komitejas viedoklis

Reģionu komiteja

| 1.1 | atzinīgi vērtē to, kādā veidā Komisija ir ķērusies pie Hāgas programmas izstrādāšanas. Garais pasākumu un rīcības soļu saraksts, ko satur rīcības programma KOM (2005) 184, un pamatprogrammas KOM(2005) 124 un KOM(2005) 122, apliecina gribu un apņēmību nostiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma pozitīvo efektu Eiropā; |
| --- | --- |

1.1

atzinīgi vērtē to, kādā veidā Komisija ir ķērusies pie Hāgas programmas izstrādāšanas. Garais pasākumu un rīcības soļu saraksts, ko satur rīcības programma KOM (2005) 184, un pamatprogrammas KOM(2005) 124 un KOM(2005) 122, apliecina gribu un apņēmību nostiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma pozitīvo efektu Eiropā;

| 1.2 | uzskata, ka brīvība, drošība un tiesiskums Eiropas Savienībā pelnīti tiek uzskatīti par prioritātēm. Tās ir vērtības, kas eiropiešiem ir ļoti dārgas. Diskusija par Konstitucionālo līgumu atklāja, ka daudzi Eiropas pilsoņi nav apmierināti ar Eiropas Savienības sasniegtajiem rezultātiem. Līdzšinējā politika ar mērķi atjaunot saikni starp Eiropu un tās pilsoņiem nav nesusi cerētos augļus. Tā kā pašvaldības atrodas iedzīvotājiem vistuvāk, tās uz vietas secina, ka to iedzīvotāji aizvien biežāk novēršas no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

1.2

uzskata, ka brīvība, drošība un tiesiskums Eiropas Savienībā pelnīti tiek uzskatīti par prioritātēm. Tās ir vērtības, kas eiropiešiem ir ļoti dārgas. Diskusija par Konstitucionālo līgumu atklāja, ka daudzi Eiropas pilsoņi nav apmierināti ar Eiropas Savienības sasniegtajiem rezultātiem. Līdzšinējā politika ar mērķi atjaunot saikni starp Eiropu un tās pilsoņiem nav nesusi cerētos augļus. Tā kā pašvaldības atrodas iedzīvotājiem vistuvāk, tās uz vietas secina, ka to iedzīvotāji aizvien biežāk novēršas no Eiropas Savienības;

| 1.3. | uzskata, ka Eiropas politikas atjaunošana un modernizācija brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ir uzskatāma par vienreizēju iespēju atgūt iedzīvotāju atbalstu. Iedzīvotājiem ir jāredz un jāsajūt tas, ka Eiropas Savienība sniedz svarīgu un konkrētu ieguldījumu drošības situācijas viņu tiešā apkaimē uzlabošanā, kā arī viņu brīvību un tiesību aizsardzībā; |
| --- | --- |

1.3.

uzskata, ka Eiropas politikas atjaunošana un modernizācija brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ir uzskatāma par vienreizēju iespēju atgūt iedzīvotāju atbalstu. Iedzīvotājiem ir jāredz un jāsajūt tas, ka Eiropas Savienība sniedz svarīgu un konkrētu ieguldījumu drošības situācijas viņu tiešā apkaimē uzlabošanā, kā arī viņu brīvību un tiesību aizsardzībā;

| 1.4 | atzīmē, ka brīvības, drošības un tiesiskuma politikas atjaunošana un modernizācija tomēr prasa, lai tiktu ņemta vērā svarīgā pašvaldību loma; konstatē šajā sakarā ievērojamu trūkumu pašreizējā politikā, kas ļoti uzsver valsts pārvaldes iestāžu lomu. Tās tomēr nespēj atrisināt daudzās problēmas bez pašvaldību līdzdalības, jo tās ir pirmās, kas rīkojas gadījumos, kad ir administratīvi un operatīvi jāreaģē uz terora aktiem ar katastrofālām sekām, pandēmijām, dabas katastrofām, sprādzieniem un ugunsgrēkiem rūpniecības kompleksos, avārijām elektriskās strāvas padeves sistēmā, katastrofām lielajos masu pasākumos utt. Pašvaldības ir arī pirmajā rindā cīņā ar antisociālu uzvedību, noziedzību un vardarbību uz ielas, faktiskas jauno Eiropas pilsoņu integrācijas veicināšanas un radikalizācijas jebkurā nozarē novēršanas jomā; |
| --- | --- |

1.4

atzīmē, ka brīvības, drošības un tiesiskuma politikas atjaunošana un modernizācija tomēr prasa, lai tiktu ņemta vērā svarīgā pašvaldību loma; konstatē šajā sakarā ievērojamu trūkumu pašreizējā politikā, kas ļoti uzsver valsts pārvaldes iestāžu lomu. Tās tomēr nespēj atrisināt daudzās problēmas bez pašvaldību līdzdalības, jo tās ir pirmās, kas rīkojas gadījumos, kad ir administratīvi un operatīvi jāreaģē uz terora aktiem ar katastrofālām sekām, pandēmijām, dabas katastrofām, sprādzieniem un ugunsgrēkiem rūpniecības kompleksos, avārijām elektriskās strāvas padeves sistēmā, katastrofām lielajos masu pasākumos utt. Pašvaldības ir arī pirmajā rindā cīņā ar antisociālu uzvedību, noziedzību un vardarbību uz ielas, faktiskas jauno Eiropas pilsoņu integrācijas veicināšanas un radikalizācijas jebkurā nozarē novēršanas jomā;

| 1.5. | uzskata, ka, lai panāktu brīvības, drošības un tiesiskuma situācijas uzlabošanos un lai iedzīvotāji to redzētu un sajustu Eiropas Savienībai un visām tas dalībvalstīm ir nepieciešamas pašvaldības un otrādi. Šo apstākli nepietiekami ņem vērā pasreizējās Kopienas politikas veidošanā. Jau šobrīd ir skaidrs, ka, turpinot pašreizējo politiku, nevar panākt efektivitāti. Priekšējai frontes līnijai ir pārāk maz atbalsta un tā no stratēģiskā viedokļa tiek nepietiekami izmantota. Ir vairāk jāapzinās, ka daudzu ar brīvību, drošību un tiesiskumu saistīto problēmu risināšanai pietiek tikai ar pienācīgu un efektīvu pirmās rindas mobilizāciju; |
| --- | --- |

1.5.

uzskata, ka, lai panāktu brīvības, drošības un tiesiskuma situācijas uzlabošanos un lai iedzīvotāji to redzētu un sajustu Eiropas Savienībai un visām tas dalībvalstīm ir nepieciešamas pašvaldības un otrādi. Šo apstākli nepietiekami ņem vērā pasreizējās Kopienas politikas veidošanā. Jau šobrīd ir skaidrs, ka, turpinot pašreizējo politiku, nevar panākt efektivitāti. Priekšējai frontes līnijai ir pārāk maz atbalsta un tā no stratēģiskā viedokļa tiek nepietiekami izmantota. Ir vairāk jāapzinās, ka daudzu ar brīvību, drošību un tiesiskumu saistīto problēmu risināšanai pietiek tikai ar pienācīgu un efektīvu pirmās rindas mobilizāciju;

| 1.6 | uzskata, ka atjaunošana un modernizācija ir iespējama arī, izveidojot sistemātiskāku un strukturētāku Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā redzējumu. Garais, pirmajā acu uzmetienā juceklīgais ļoti dažādo, rīcības programmas pielikumā minēto pasākumu un konkrēto rīcības soļu saraksts kaitē politikas pārskatāmībai, kā arī saprotamībai un īstenošanai. Fakts, ka rīcības plānā nav pārņemti visi Hāgas programmas punkti, ka tas satur šajā programmā neesošus elementus un ka līdz šim brīdim pieņemtie finanšu pamatplāni neaptver pilnībā visu rīcības programmu, runā pats par sevi; |
| --- | --- |

1.6

uzskata, ka atjaunošana un modernizācija ir iespējama arī, izveidojot sistemātiskāku un strukturētāku Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā redzējumu. Garais, pirmajā acu uzmetienā juceklīgais ļoti dažādo, rīcības programmas pielikumā minēto pasākumu un konkrēto rīcības soļu saraksts kaitē politikas pārskatāmībai, kā arī saprotamībai un īstenošanai. Fakts, ka rīcības plānā nav pārņemti visi Hāgas programmas punkti, ka tas satur šajā programmā neesošus elementus un ka līdz šim brīdim pieņemtie finanšu pamatplāni neaptver pilnībā visu rīcības programmu, runā pats par sevi;

| 1.7 | aicina
  apvienot spēkus nolūkā ķerties pie smago, Eiropā pastāvošo problēmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā risināšanas. Iedzīvotāji, uzņēmumi, organizācijas, iestādes, vadītāji un demokrātiski ievēlētie pārstāvji visos varas līmeņos izjūt dziļu un neatliekamu vajadzību to darīt. Vairāk vai mazāk neformālu viedokļu apmaiņa vairs nav pietiekama. Ir jāīsteno apņēmīga pieeja, kas būtu brīva no jebkādiem birokrātiskiem šķēršļiem un attiecībā uz kuru turpmāk tekstā Komiteja ierosina vairākus konkrētus pasākumus, kas varētu kalpot par sākumpunktu. |
| --- | --- |

1.7

aicina
  apvienot spēkus nolūkā ķerties pie smago, Eiropā pastāvošo problēmu brīvības, drošības un tiesiskuma jomā risināšanas. Iedzīvotāji, uzņēmumi, organizācijas, iestādes, vadītāji un demokrātiski ievēlētie pārstāvji visos varas līmeņos izjūt dziļu un neatliekamu vajadzību to darīt. Vairāk vai mazāk neformālu viedokļu apmaiņa vairs nav pietiekama. Ir jāīsteno apņēmīga pieeja, kas būtu brīva no jebkādiem birokrātiskiem šķēršļiem un attiecībā uz kuru turpmāk tekstā Komiteja ierosina vairākus konkrētus pasākumus, kas varētu kalpot par sākumpunktu.

2.   Reģionu komitejas ieteikumi

Reģionu komiteja

Vispārēji ieteikumi attiecībā uz Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā izstrādi un īstenošanu

| 2.1 | uzskata, ka turpmāko gadu laikā rīcības programmas, kas kalpoja par pamatu Hāgas programmas izstrādei, saturs jāpielāgo, ņemot vērā RK atzinumus. Komisija pati rīcības programmā secina, ka, ņemot vērā brīvības, drošības un tiesiskuma jomas īpašo politisko raksturu, ir jāķeras pie rīcības programmas pielāgošanas visos aspektos, kur tas ir nepieciešams. Minētās programmas vidējā termiņa izskatīšana ir paredzēta 2006. gada beigās. Tās sakarā sagatavotajos dokumentos būs jānorāda, kā tiek nostiprināta pašvaldību pozīcija šeit apskatāmās politikas ietvaros; |
| --- | --- |

2.1

uzskata, ka turpmāko gadu laikā rīcības programmas, kas kalpoja par pamatu Hāgas programmas izstrādei, saturs jāpielāgo, ņemot vērā RK atzinumus. Komisija pati rīcības programmā secina, ka, ņemot vērā brīvības, drošības un tiesiskuma jomas īpašo politisko raksturu, ir jāķeras pie rīcības programmas pielāgošanas visos aspektos, kur tas ir nepieciešams. Minētās programmas vidējā termiņa izskatīšana ir paredzēta 2006. gada beigās. Tās sakarā sagatavotajos dokumentos būs jānorāda, kā tiek nostiprināta pašvaldību pozīcija šeit apskatāmās politikas ietvaros;

| 2.2 | atbalsta ideju veicināt pamatprogrammu pielāgošanu, kas ļautu:






  — | garantēt daļas rīcības programmas īstenošanai paredzēto finanšu līdzekļu piešķiršanas pašvaldībām principa ievērošanu; |
| --- | --- | --- |

2.2

atbalsta ideju veicināt pamatprogrammu pielāgošanu, kas ļautu:

—

garantēt daļas rīcības programmas īstenošanai paredzēto finanšu līdzekļu piešķiršanas pašvaldībām principa ievērošanu;

| — | skaidri noteikt iespēju tieši atbalstīt tās pašvaldību iniciatīvas, kam var būt Eiropas mēroga ietekme. Šim nolūkam būtu nepieciešams precizēt un papildināt šeit apskatāmo programmu 4. pantu. Ar “Eiropas mēroga ietekmi” šeit būtu jāsaprot brīvības, drošības un tiesiskuma politikai nozīmīgu seku kopums noteiktā skaitā dalībvalstu. Ar drošības problemātiku saistītās problēmas, cēloņi un risinājumi var dažādās valstīs būt atšķirīgi; |
| --- | --- |

—

skaidri noteikt iespēju tieši atbalstīt tās pašvaldību iniciatīvas, kam var būt Eiropas mēroga ietekme. Šim nolūkam būtu nepieciešams precizēt un papildināt šeit apskatāmo programmu 4. pantu. Ar “Eiropas mēroga ietekmi” šeit būtu jāsaprot brīvības, drošības un tiesiskuma politikai nozīmīgu seku kopums noteiktā skaitā dalībvalstu. Ar drošības problemātiku saistītās problēmas, cēloņi un risinājumi var dažādās valstīs būt atšķirīgi;

| — | padarīt iespējamu to, lai tās pašvaldības, kuru darbība pārsniedz kādas konkrētas apakšprogrammas darbības jomas ietvarus un kuras tāpēc apvieno vairāku apakšprogrammu darbības jomas, arī varētu saņemt atbalstu. Šeit var, piemēram, minēt (starp)pilsētu programmas, kuru mērķis ir apkarot vardarbību, organizēto noziedzību, uzlabot informācijas apmaiņu un datu bāžu savstarpēju saslēgumu, cīnīties ar radikalizāciju utt. Ir jāpanāk, lai šāda veida iniciatīvas to skatīšanai vienas un saprotamas lēmuma pieņemšanas procedūras ietvaros, tiktu iesniegtas tikai vienā instancē; |
| --- | --- |

—

padarīt iespējamu to, lai tās pašvaldības, kuru darbība pārsniedz kādas konkrētas apakšprogrammas darbības jomas ietvarus un kuras tāpēc apvieno vairāku apakšprogrammu darbības jomas, arī varētu saņemt atbalstu. Šeit var, piemēram, minēt (starp)pilsētu programmas, kuru mērķis ir apkarot vardarbību, organizēto noziedzību, uzlabot informācijas apmaiņu un datu bāžu savstarpēju saslēgumu, cīnīties ar radikalizāciju utt. Ir jāpanāk, lai šāda veida iniciatīvas to skatīšanai vienas un saprotamas lēmuma pieņemšanas procedūras ietvaros, tiktu iesniegtas tikai vienā instancē;

| 2.3 | ierosina šeit apskatāmās pamatprogrammas izskaidrojošos tekstos izklāstīt tā, lai konsekventi vienkāršotu iekļaušanas budžetā un finansēšanas sistēmu. Lai gan Briselē pieņemtajā skatījumā ierosinātā sistēma noteikti atbilst minētajai prasībai, pašvaldību skatījumā tā ir pārāk sarežģīta un nav piemērota vajadzībām, ar kurām tās saskaras praksē; |
| --- | --- |

2.3

ierosina šeit apskatāmās pamatprogrammas izskaidrojošos tekstos izklāstīt tā, lai konsekventi vienkāršotu iekļaušanas budžetā un finansēšanas sistēmu. Lai gan Briselē pieņemtajā skatījumā ierosinātā sistēma noteikti atbilst minētajai prasībai, pašvaldību skatījumā tā ir pārāk sarežģīta un nav piemērota vajadzībām, ar kurām tās saskaras praksē;

| 2.4 | iesaka saistībā ar rīcības programmas pārskatu termiņa vidū veikt visaptverošu pētījumu attiecībā uz katru dalībvalsti par to, cik nozīmīga attiecīgās dalībvalsts pašvaldībām ir Hāgas programma un rīcības programma. Minētā pētījuma ietvaros ir jāsniedz atbildes vismaz (arī) uz šādiem jautājumiem:






  — | kādā veidā pašvaldības aktīvi piedalās Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā sagatavošanas procesā; |
| --- | --- | --- |

2.4

iesaka saistībā ar rīcības programmas pārskatu termiņa vidū veikt visaptverošu pētījumu attiecībā uz katru dalībvalsti par to, cik nozīmīga attiecīgās dalībvalsts pašvaldībām ir Hāgas programma un rīcības programma. Minētā pētījuma ietvaros ir jāsniedz atbildes vismaz (arī) uz šādiem jautājumiem:

—

kādā veidā pašvaldības aktīvi piedalās Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā sagatavošanas procesā;

| — | kādā veidā pašvaldības aktīvi piedalās Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā efektīvas īstenošanas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

—

kādā veidā pašvaldības aktīvi piedalās Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā efektīvas īstenošanas nodrošināšanā;

| — | kādā veidā var tikt uzlabota aktīva pašvaldību iesaistīšanās Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā sagatavošanā un īstenošanā attiecīgajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

kādā veidā var tikt uzlabota aktīva pašvaldību iesaistīšanās Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā sagatavošanā un īstenošanā attiecīgajās dalībvalstīs;

| — | kādā mērā pašvaldības ņem vērā Eiropas līmeņa koordināciju, atbalstu un cita starpā arī Savienības sniegto informāciju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, piemēram, izmantojot jau izstrādātās paraugprakses vai arī tās iegūstot sadarbības ietvaros; |
| --- | --- |

—

kādā mērā pašvaldības ņem vērā Eiropas līmeņa koordināciju, atbalstu un cita starpā arī Savienības sniegto informāciju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, piemēram, izmantojot jau izstrādātās paraugprakses vai arī tās iegūstot sadarbības ietvaros;

| 2.5 | vēlas, lai vietējās un reģionālās pašvaldības dalībvalstīs tiktu iesaistītas dažādu pētījumu veikšanā. Tie kalpos par Eiropas atsauces kritērija izstrādes pamatu. Ir jāorganizē apaļais galds (2006.—2007. gadā), kura laikā Komisija, dalībvalstu pārstāvji un locekļi, kam iespēju robežās palīdzēs speciālisti un attiecīgās tīkla organizācijas, apspriedīs minēto atsauces kritēriju un tam pievienos secinājumus un ieteikumus; |
| --- | --- |

2.5

vēlas, lai vietējās un reģionālās pašvaldības dalībvalstīs tiktu iesaistītas dažādu pētījumu veikšanā. Tie kalpos par Eiropas atsauces kritērija izstrādes pamatu. Ir jāorganizē apaļais galds (2006.—2007. gadā), kura laikā Komisija, dalībvalstu pārstāvji un locekļi, kam iespēju robežās palīdzēs speciālisti un attiecīgās tīkla organizācijas, apspriedīs minēto atsauces kritēriju un tam pievienos secinājumus un ieteikumus;

| 2.6 | atbalsta un veicina
  rīcības programmas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā izstrādi sadarbībā ar Komisiju (2006.—2007. gadā) — minētā programma attiecībā uz to realizējošajām pašvaldībām satur konkrētus mērķus, kas, ņemot vērā arī šāda pasākuma ietekmi uz citām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, varētu dot savu ieguldījumu efektīvākas Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma politikas veikšanā. Minētajos mērķos varētu iekļaut vismaz šādas jomas:






  — | paraugprakšu izstrāde un publicēšana, piemēram, krīžu pārvarēšanas, cīņas pret terorismu, integrācijas, cīņas pret radikalizēšanos un administratīvo pasākumu organizētās noziedzības apkarošanas jomā; |
| --- | --- | --- |

2.6

atbalsta un veicina
  rīcības programmas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā izstrādi sadarbībā ar Komisiju (2006.—2007. gadā) — minētā programma attiecībā uz to realizējošajām pašvaldībām satur konkrētus mērķus, kas, ņemot vērā arī šāda pasākuma ietekmi uz citām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, varētu dot savu ieguldījumu efektīvākas Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma politikas veikšanā. Minētajos mērķos varētu iekļaut vismaz šādas jomas:

—

paraugprakšu izstrāde un publicēšana, piemēram, krīžu pārvarēšanas, cīņas pret terorismu, integrācijas, cīņas pret radikalizēšanos un administratīvo pasākumu organizētās noziedzības apkarošanas jomā;

| — | informācijas apmaiņa un atbalsta tīklu organizēšana; |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa un atbalsta tīklu organizēšana;

| — | zināšanu izplatīšanas organizēšana, apmācības programmu kvalitātes nodrošināšana; |
| --- | --- |

—

zināšanu izplatīšanas organizēšana, apmācības programmu kvalitātes nodrošināšana;

| 2.7 | uzsver nepieciešamību pašvaldībām (kopīgi) uzņemties iniciatīvas nolūkā stiprināt pašvaldību pozīciju Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ietvaros un palielināt minētās politikas efektivitāti kopumā; |
| --- | --- |

2.7

uzsver nepieciešamību pašvaldībām (kopīgi) uzņemties iniciatīvas nolūkā stiprināt pašvaldību pozīciju Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ietvaros un palielināt minētās politikas efektivitāti kopumā;

| 2.8 | ierosina veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiek sniegts pietiekoši daudz informācijas par Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Liela daļa informācijas patiešām ir pieejama, taču tā nav nedz viegli atrodama, nedz arī pietiekamā daudzumā pieejama. Attiecībā uz personām pašvaldībās, kam ir vai nu niecīgs vai vispār nav priekšstata par Eiropas Savienības darbības brīvības, drošības un tiesiskuma jomā aktualitāti, un šādu personu joprojām ir ļoti daudz, nākas secināt, ka viņām nav pieejama šī informācija. Ir jāizskata šādas iespējas:






  — | aktīvāk, precīzāk un konkrētāk informēt pašvaldību mērķa grupu par Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (“Ko tas jums nozīmē?”), organizējot, piemēram, interaktīvus informācijas tirgus; |
| --- | --- | --- |

2.8

ierosina veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiek sniegts pietiekoši daudz informācijas par Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Liela daļa informācijas patiešām ir pieejama, taču tā nav nedz viegli atrodama, nedz arī pietiekamā daudzumā pieejama. Attiecībā uz personām pašvaldībās, kam ir vai nu niecīgs vai vispār nav priekšstata par Eiropas Savienības darbības brīvības, drošības un tiesiskuma jomā aktualitāti, un šādu personu joprojām ir ļoti daudz, nākas secināt, ka viņām nav pieejama šī informācija. Ir jāizskata šādas iespējas:

—

aktīvāk, precīzāk un konkrētāk informēt pašvaldību mērķa grupu par Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā (“Ko tas jums nozīmē?”), organizējot, piemēram, interaktīvus informācijas tirgus;

| — | informācijas politikas veidošanā ņemt vērā dažādās pastāvošās, augstāk izklāstītās kategorijas vienas mērķa grupas ietvaros; |
| --- | --- |

—

informācijas politikas veidošanā ņemt vērā dažādās pastāvošās, augstāk izklāstītās kategorijas vienas mērķa grupas ietvaros;

| — | izveidot organizatorisku sistēmu, kas paredzētu, piemēram, vairāku administratīvu biroju atbalstīta kontaktbiroja izveidi — pašvaldības varēs iesniegt savus jautājumus un lūgumus sniegt informāciju attiecībā uz Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

—

izveidot organizatorisku sistēmu, kas paredzētu, piemēram, vairāku administratīvu biroju atbalstīta kontaktbiroja izveidi — pašvaldības varēs iesniegt savus jautājumus un lūgumus sniegt informāciju attiecībā uz Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā;

| 2.9 | uzskata, ka ir jāorganizē Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā izstrādes, īstenošanas, uzturēšanas un novērtēšanas process ar mērķi nodrošināt pašvaldību dalību visa minētā procesa garumā, it īpaši attiecībā uz tādiem šīs politikas tematiem, kas tieši skar pašvaldību kompetenci. Kaut arī šobrīd jau ir runa par dalību, praksē tā ir nepietiekami novērojama. Būtu vēlams, lai šis atzinums kalpotu par ierosmi debatēm 2.3. punktā minētā apaļā galda laikā; |
| --- | --- |

2.9

uzskata, ka ir jāorganizē Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā izstrādes, īstenošanas, uzturēšanas un novērtēšanas process ar mērķi nodrošināt pašvaldību dalību visa minētā procesa garumā, it īpaši attiecībā uz tādiem šīs politikas tematiem, kas tieši skar pašvaldību kompetenci. Kaut arī šobrīd jau ir runa par dalību, praksē tā ir nepietiekami novērojama. Būtu vēlams, lai šis atzinums kalpotu par ierosmi debatēm 2.3. punktā minētā apaļā galda laikā;

| 2.10 | uzskata, ka ir jāiet tālāk par abstraktajiem formulējumiem, piemēram: “Ir būtiski aktīvi iesaistīt pašvaldības,” — tie ir jāīsteno konkrētos pasākumos, proti, attiecīgi pielāgojot Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta darba metodes. Varētu, piemēram, paredzēt sistemātiski iekļaut paziņojumus priekšlikumus un lēmumus brīvības, drošības un tiesiskuma jomā paskaidrojošos tekstos nodaļu ar virsrakstu “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma”. Šādas nodaļas iekļaušanas radītā papildus vērtība būtu ne tik daudz tās galīgajā saturā, cik dokumentu sagatavošanā radītajā impulsā; |
| --- | --- |

2.10

uzskata, ka ir jāiet tālāk par abstraktajiem formulējumiem, piemēram: “Ir būtiski aktīvi iesaistīt pašvaldības,” — tie ir jāīsteno konkrētos pasākumos, proti, attiecīgi pielāgojot Padomes, Komisijas un Eiropas Parlamenta darba metodes. Varētu, piemēram, paredzēt sistemātiski iekļaut paziņojumus priekšlikumus un lēmumus brīvības, drošības un tiesiskuma jomā paskaidrojošos tekstos nodaļu ar virsrakstu “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma”. Šādas nodaļas iekļaušanas radītā papildus vērtība būtu ne tik daudz tās galīgajā saturā, cik dokumentu sagatavošanā radītajā impulsā;

| 2.11 | norāda uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāizmanto kā sava veida “inkubators” konkrētu un praktisku ideju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ģenerēšanai. Tā kā Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības darbojas pirmajā rindā, tām visām kopā ir praktiskās pieredze, idejas, zināšanas, kas bieži vien mazākā mērā izpaužas un ir pieejamas valsts pārvaldes līmenī. Līdz ar to ir jāmobilizē un jāstimulē esošie pārdomu un analīzes resursi, un tiem ir jāpiešķir nozīmīga loma politikas sagatavošanā; |
| --- | --- |

2.11

norāda uz to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāizmanto kā sava veida “inkubators” konkrētu un praktisku ideju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā ģenerēšanai. Tā kā Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības darbojas pirmajā rindā, tām visām kopā ir praktiskās pieredze, idejas, zināšanas, kas bieži vien mazākā mērā izpaužas un ir pieejamas valsts pārvaldes līmenī. Līdz ar to ir jāmobilizē un jāstimulē esošie pārdomu un analīzes resursi, un tiem ir jāpiešķir nozīmīga loma politikas sagatavošanā;

| 2.12 | uzsver, ka būtiski ir veicināt pašvaldību ekspertu grupu dalību ierosinātajā Hāgas programmas un rīcības programmas uzraudzībā (ikgadējais progresa ziņojums) attiecībā uz tādām politikas jomām, par kurām pašvaldības ir tieši atbildīgas. Tas dotu iespēju sajust, kā politika darbojas praksē; |
| --- | --- |

2.12

uzsver, ka būtiski ir veicināt pašvaldību ekspertu grupu dalību ierosinātajā Hāgas programmas un rīcības programmas uzraudzībā (ikgadējais progresa ziņojums) attiecībā uz tādām politikas jomām, par kurām pašvaldības ir tieši atbildīgas. Tas dotu iespēju sajust, kā politika darbojas praksē;

| 2.13 | ierosina izveidot sistēmātiskāku un strukturētāku redzējumu situācijā, kad tiek uzskatīts par vēlamu turpināt pašreizējo plānoto pieeju Eiropas politikai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Ir jāvadās pēc principa, ka pasākumi izdosies tikai tad, ja to īstenošana notiks loģiskas un saskaņotas rīcības ietvaros; |
| --- | --- |

2.13

ierosina izveidot sistēmātiskāku un strukturētāku redzējumu situācijā, kad tiek uzskatīts par vēlamu turpināt pašreizējo plānoto pieeju Eiropas politikai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Ir jāvadās pēc principa, ka pasākumi izdosies tikai tad, ja to īstenošana notiks loģiskas un saskaņotas rīcības ietvaros;

| 2.14 | atzīmē, ka nav mērķtiecīgi palielināt valsts kā informācijas par indivīda (atļaujas vai atbalsta pieprasītāja) godīgumu ieguvējas pilnvaras, ja valsts varas iestādes šajā jomā nav definējušas nekādu politiku, ja tām nav nekādu godīgumu kontrolējošu instrumentu un ja tās neliek ievērot šajā jomā piemērojamos noteikumus. Tāpat nav mērķtiecīgi investēt represīvā drošības situācijas uzlabošanas pieejā atsevišķos pilsētu rajonos, ja netiek veikti ieguldījumi arī fiziskajā un sociālajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

2.14

atzīmē, ka nav mērķtiecīgi palielināt valsts kā informācijas par indivīda (atļaujas vai atbalsta pieprasītāja) godīgumu ieguvējas pilnvaras, ja valsts varas iestādes šajā jomā nav definējušas nekādu politiku, ja tām nav nekādu godīgumu kontrolējošu instrumentu un ja tās neliek ievērot šajā jomā piemērojamos noteikumus. Tāpat nav mērķtiecīgi investēt represīvā drošības situācijas uzlabošanas pieejā atsevišķos pilsētu rajonos, ja netiek veikti ieguldījumi arī fiziskajā un sociālajā infrastruktūrā;

| 2.15 | ierosina noteikt rīcības soļu secību un, ievērojot subsidiaritātes principu, formulēt tos jautājumus, kuru risināšanai Eiropas Savienībai jāpievēršas visvairāk. Tas nozīmē izvēlēties atsevišķas tēmas kā prioritārās un pārējās atstāt valstu pārvaldes iestāžu kompetencē. Ir jānosaka cik vien iespējams liels skaits konkrētos parametros izsakāmu mērķu. Vienkāršība un koncentrētība palīdzēs panākt nepieciešamo pārskatāmību un stabilitāti; |
| --- | --- |

2.15

ierosina noteikt rīcības soļu secību un, ievērojot subsidiaritātes principu, formulēt tos jautājumus, kuru risināšanai Eiropas Savienībai jāpievēršas visvairāk. Tas nozīmē izvēlēties atsevišķas tēmas kā prioritārās un pārējās atstāt valstu pārvaldes iestāžu kompetencē. Ir jānosaka cik vien iespējams liels skaits konkrētos parametros izsakāmu mērķu. Vienkāršība un koncentrētība palīdzēs panākt nepieciešamo pārskatāmību un stabilitāti;

| 2.16 | uzskata, ka ir jārūpējas par to, lai pašvaldību spēja piedalīties pārdomās par Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā neaprobežotos tikai ar atsevišķiem un īpašiem minētās politikas aspektiem, bet aptvertu arī pamatā esošos stratēģiskos konceptus. Ir pēc iespējas labāk jānosaka politikas jomas darbības apjoms un iespējas sasaistīt drošības jomu ar citām politikām (ārējā integrācija). Piemēram, vides politikas jomā drošības aspekta lielāka uzsvēršana dotu uzņēmumiem plašākas iespējas tiesību aktos par pieeju uzņēmumu informācijai vides sakarā neatklāt sensitīvus datus; |
| --- | --- |

2.16

uzskata, ka ir jārūpējas par to, lai pašvaldību spēja piedalīties pārdomās par Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā neaprobežotos tikai ar atsevišķiem un īpašiem minētās politikas aspektiem, bet aptvertu arī pamatā esošos stratēģiskos konceptus. Ir pēc iespējas labāk jānosaka politikas jomas darbības apjoms un iespējas sasaistīt drošības jomu ar citām politikām (ārējā integrācija). Piemēram, vides politikas jomā drošības aspekta lielāka uzsvēršana dotu uzņēmumiem plašākas iespējas tiesību aktos par pieeju uzņēmumu informācijai vides sakarā neatklāt sensitīvus datus;

| 2.17 | uzsver nepieciešamību izpētīt, kādā mērā pašvaldību izmantotā klasifikācija un organizatoriskie principi, piemēram, politiku klasifikācija pēc to individualizētā rakstura, mērķa grupa, kam tās ir domātas, risināmā problēma vai darbības joma ir piemērojami arī Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

2.17

uzsver nepieciešamību izpētīt, kādā mērā pašvaldību izmantotā klasifikācija un organizatoriskie principi, piemēram, politiku klasifikācija pēc to individualizētā rakstura, mērķa grupa, kam tās ir domātas, risināmā problēma vai darbības joma ir piemērojami arī Eiropas līmenī;

| 2.18 | atzīmē, ka sistemātiska un strukturēta (atjaunota) Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma politikas redzējuma izveide prasa (pār)vērtēt arī tās juridisko pamatu. Tā kā Konstitucionālais līgums ir kalpojis par modeli, sastādot Hāgas programmu, tad ir jāanalizē ar Eiropas konstitūciju saistīto pašreizējo norišu ietekme brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomā, kā arī jādomā par to, kāda būtu piemērotākā reakcija uz to. Un otrādi — (atjaunotais) redzējums arī var ļaut identificēt tos pamatnosacījumus, kuriem vajadzētu atbilst (Eiropas) juridiskajam pamatam. Brīvības, drošības un tiesiskuma politikai ir jābūt ar plašu demokrātisku leģitimāti, un tai pilnībā ir jāatbilst tiesiskuma principiem. Tāpēc ir atbilstoši jānosaka, kāds ir nepieciešamais vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums; |
| --- | --- |

2.18

atzīmē, ka sistemātiska un strukturēta (atjaunota) Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma politikas redzējuma izveide prasa (pār)vērtēt arī tās juridisko pamatu. Tā kā Konstitucionālais līgums ir kalpojis par modeli, sastādot Hāgas programmu, tad ir jāanalizē ar Eiropas konstitūciju saistīto pašreizējo norišu ietekme brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomā, kā arī jādomā par to, kāda būtu piemērotākā reakcija uz to. Un otrādi — (atjaunotais) redzējums arī var ļaut identificēt tos pamatnosacījumus, kuriem vajadzētu atbilst (Eiropas) juridiskajam pamatam. Brīvības, drošības un tiesiskuma politikai ir jābūt ar plašu demokrātisku leģitimāti, un tai pilnībā ir jāatbilst tiesiskuma principiem. Tāpēc ir atbilstoši jānosaka, kāds ir nepieciešamais vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījums;

| 2.19 | iesaka izstrādāt skaidrāku, iedzīvotajiem un uzņēmumiem domātu komunikācijas stratēģiju attiecībā uz Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Pašvaldības parasti ir pirmā (publiskā) instance, kur vēršas iedzīvotāji un uzņēmumi. Līdz ar to ir svarīgi aktīvi iesaistīt tieši pašvaldības, lai parādītu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kā Savienība nodrošina viņa drošību vai arī veicina tās nodrošināšanu. |
| --- | --- |

2.19

iesaka izstrādāt skaidrāku, iedzīvotajiem un uzņēmumiem domātu komunikācijas stratēģiju attiecībā uz Eiropas politiku brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Pašvaldības parasti ir pirmā (publiskā) instance, kur vēršas iedzīvotāji un uzņēmumi. Līdz ar to ir svarīgi aktīvi iesaistīt tieši pašvaldības, lai parādītu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kā Savienība nodrošina viņa drošību vai arī veicina tās nodrošināšanu.

Ieteikumi attiecībā uz Eiropas politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā elementiem, par kuriem (līdz)atbildīgas ir pašvaldības.

Krīžu pārvarēšana

| 2.20 | atgādina, ka terora akti Londonā un Madridē, ūdens radītās problēmas daudzos Eiropas reģionos 2005. gadā, cilvēkiem un dzīvniekiem kopīgu infekcijas slimību parādīšanās, ilgstošas elektriskās strāvas padeves avārijas sekas, nesenie nemieri Francijas priekšpilsētās ir tikai daži tādu gadījumu piemēri, kad vietējās un reģionālās pašvaldības ir uzskatāmas par (pirmo) atbildīgo varas līmeni, kas varētu adekvāti reaģēt; |
| --- | --- |

2.20

atgādina, ka terora akti Londonā un Madridē, ūdens radītās problēmas daudzos Eiropas reģionos 2005. gadā, cilvēkiem un dzīvniekiem kopīgu infekcijas slimību parādīšanās, ilgstošas elektriskās strāvas padeves avārijas sekas, nesenie nemieri Francijas priekšpilsētās ir tikai daži tādu gadījumu piemēri, kad vietējās un reģionālās pašvaldības ir uzskatāmas par (pirmo) atbildīgo varas līmeni, kas varētu adekvāti reaģēt;

| 2.21 | norāda uz to, ka krīžu pārvarēšanas profesionalizācija ir nepieciešams process ne tikai cīņas pret terorismu jomā, bet arī plašākā kontekstā. Nesen radītais Eiropas krīžu pārvarēšanas tīkls, Eiropas Padomes Eiropas katastrofu pārvarēšanas forums vietējā un reģionālā līmenī apliecina vispārēju akūtu nepieciešamību pēc šāda profesionalizācijas procesa; |
| --- | --- |

2.21

norāda uz to, ka krīžu pārvarēšanas profesionalizācija ir nepieciešams process ne tikai cīņas pret terorismu jomā, bet arī plašākā kontekstā. Nesen radītais Eiropas krīžu pārvarēšanas tīkls, Eiropas Padomes Eiropas katastrofu pārvarēšanas forums vietējā un reģionālā līmenī apliecina vispārēju akūtu nepieciešamību pēc šāda profesionalizācijas procesa;

| 2.22 | uzskata, ka Eiropas politikai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā vajadzētu atbalstīt atbilstošu krīžu pārvarēšanas pieeju divos veidos:






  — | veicot koordinatora un pavadītāja funkciju, ņemot vērā to, cik nepieciešama ir starptautiska sadarbība krīžu novēršanas, sagatavošanās tām, reaģēšanas un uzraudzības jomā; tam jāattiecas uz visa veida krīzēm, kam ir starptautiska mēroga sekas; pieeja, kad politiku attiecina tikai uz krīzēm pierobežu reģionos un ar pārrobežu sekām, ir novecojusi; Šodien mūsu sabiedrībās krīzēm, kas skar tādas būtiskas infrastruktūras kā lidostas, ostas, preču un pakalpojumu plūsmu krustpunktus, enerģijas piegādes tīklus, kā tām, kas saistītas ar infekcijas un slimībām u.c. gandrīz vienmēr ir pārrobežu sekas; |
| --- | --- | --- |

2.22

uzskata, ka Eiropas politikai brīvības, drošības un tiesiskuma jomā vajadzētu atbalstīt atbilstošu krīžu pārvarēšanas pieeju divos veidos:

—

veicot koordinatora un pavadītāja funkciju, ņemot vērā to, cik nepieciešama ir starptautiska sadarbība krīžu novēršanas, sagatavošanās tām, reaģēšanas un uzraudzības jomā; tam jāattiecas uz visa veida krīzēm, kam ir starptautiska mēroga sekas; pieeja, kad politiku attiecina tikai uz krīzēm pierobežu reģionos un ar pārrobežu sekām, ir novecojusi; Šodien mūsu sabiedrībās krīzēm, kas skar tādas būtiskas infrastruktūras kā lidostas, ostas, preču un pakalpojumu plūsmu krustpunktus, enerģijas piegādes tīklus, kā tām, kas saistītas ar infekcijas un slimībām u.c. gandrīz vienmēr ir pārrobežu sekas;

| — | veicot stimulējošo funkciju, tā kā krīžu pārvaldību var ievērojami uzlabot, pateicoties tīkliem un informācijas apmaiņai (piemēram, attiecībā uz paraugpraksēm), instrumentu, metožu un tehnisko paņēmienu (sevišķi attiecībā uz risku novērtējumu un atklāšanas sistēmām) piešķiršanai vai arī veicinot praktisku apmācību konkrētiem krīžu gadījumiem; |
| --- | --- |

—

veicot stimulējošo funkciju, tā kā krīžu pārvaldību var ievērojami uzlabot, pateicoties tīkliem un informācijas apmaiņai (piemēram, attiecībā uz paraugpraksēm), instrumentu, metožu un tehnisko paņēmienu (sevišķi attiecībā uz risku novērtējumu un atklāšanas sistēmām) piešķiršanai vai arī veicinot praktisku apmācību konkrētiem krīžu gadījumiem;

| 2.23 | iesaka noteikt krīžu pārvaldību par prioritāti. un šajā sakarā uzsver, ka efektīva krīžu pārvarēšanas organizatoriskā ietvara radīšana ir pirmām kārtām valsts pārvaldes iestāžu uzdevums; |
| --- | --- |

2.23

iesaka noteikt krīžu pārvaldību par prioritāti. un šajā sakarā uzsver, ka efektīva krīžu pārvarēšanas organizatoriskā ietvara radīšana ir pirmām kārtām valsts pārvaldes iestāžu uzdevums;

| 2.24 | ir pārliecināta, ka Eiropas Savienības koordinējošā, pavadošā, kā arī stimulējošā loma ir jāapliecina ar konkrētiem pasākumiem, ko, vidējā termiņā pārskatot rīcības programmu laika posmam no 2007.—2013. gadam, varēs pievienot darba kārtībai. Tāpat rīcības programmas pielikuma 3.5. punktā minēto pasākumu īstenošana ir jāuzskata par augstākā mērā prioritāru. Ir jāatrod finanšu līdzekļi krīžu pārvarēšanas profesionalizācijai — krīžu šā vārda plašākā nozīmē, ar to saprotot kaut ko daudz vairāk nekā tikai cīņu pret terorismu, un jo sevišķi, lai ļautu:






  — | vietējām un reģionālajām pašvaldībām izstrādāt jaunas metodoloģijas, tehniskos paņēmienus un paraugprakses (paziņojumi par krīzēm, ciešu saišu starp pilsoniskās sabiedrības vietējām organizācijām un varas iestādēm, kā arī saišu starp administrāciju un iesaistītajām pusēm uz vietas izveidošana utt.); |
| --- | --- | --- |

2.24

ir pārliecināta, ka Eiropas Savienības koordinējošā, pavadošā, kā arī stimulējošā loma ir jāapliecina ar konkrētiem pasākumiem, ko, vidējā termiņā pārskatot rīcības programmu laika posmam no 2007.—2013. gadam, varēs pievienot darba kārtībai. Tāpat rīcības programmas pielikuma 3.5. punktā minēto pasākumu īstenošana ir jāuzskata par augstākā mērā prioritāru. Ir jāatrod finanšu līdzekļi krīžu pārvarēšanas profesionalizācijai — krīžu šā vārda plašākā nozīmē, ar to saprotot kaut ko daudz vairāk nekā tikai cīņu pret terorismu, un jo sevišķi, lai ļautu:

—

vietējām un reģionālajām pašvaldībām izstrādāt jaunas metodoloģijas, tehniskos paņēmienus un paraugprakses (paziņojumi par krīzēm, ciešu saišu starp pilsoniskās sabiedrības vietējām organizācijām un varas iestādēm, kā arī saišu starp administrāciju un iesaistītajām pusēm uz vietas izveidošana utt.);

| — | vietējām un reģionālajām pašvaldībām optimalizēt to krīžu pārvarēšanas plānus un to izpildi izmēģināt regulārās mācībās; |
| --- | --- |

—

vietējām un reģionālajām pašvaldībām optimalizēt to krīžu pārvarēšanas plānus un to izpildi izmēģināt regulārās mācībās;

| — | padarīt iespējamu iedzīvotāju dalību krīžu simulācijās — no vienas puses, ar mērķi vairot viņu informētību par risku, kas saistīts ar krīzēm, bet, no otras, ar mērķi plānu izstrādā ņemt vērā viņu reakciju; |
| --- | --- |

—

padarīt iespējamu iedzīvotāju dalību krīžu simulācijās — no vienas puses, ar mērķi vairot viņu informētību par risku, kas saistīts ar krīzēm, bet, no otras, ar mērķi plānu izstrādā ņemt vērā viņu reakciju;

| 2.25 | aicina paplašināt priekšlikuma par īpašās programmas “Terorisma novēršana, gatavība terorisma uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam priekšmetu ar mērķi paredzēt pamatu ar terorismu nesaistītu krīžu pārvarēšanas uzlabošanas finansēšanai. |
| --- | --- |

2.25

aicina paplašināt priekšlikuma par īpašās programmas “Terorisma novēršana, gatavība terorisma uzbrukumiem un to seku pārvarēšana” laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam priekšmetu ar mērķi paredzēt pamatu ar terorismu nesaistītu krīžu pārvarēšanas uzlabošanas finansēšanai.

Cīņa pret terorismu

| 2.26 | uzsver, ka iedzīvotāji, kas dzīvo bailēs no patvaļīgiem uzbrukumiem ir zaudējuši būtiskas brīvības. Eiropas Savienība nevar to pieļaut. Atbilstoši Komitejas atzinumam par cīņu pret terorismu (CdR 465/2004) tika pieņemti profilakses, sagatavošanas un reaģēšanas pasākumi. Lai profilakses pasākumi būtu rezultatīvi, Komiteja uzsver nepieciešamību apzināt terorisma dziļākos cēloņus, kas sakņojas ekstrēmismā un aicina to saistīt ar integrācijas politiku un nepieciešamību garantēt reālu un pilnīgu Eiropas sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

2.26

uzsver, ka iedzīvotāji, kas dzīvo bailēs no patvaļīgiem uzbrukumiem ir zaudējuši būtiskas brīvības. Eiropas Savienība nevar to pieļaut. Atbilstoši Komitejas atzinumam par cīņu pret terorismu (CdR 465/2004) tika pieņemti profilakses, sagatavošanas un reaģēšanas pasākumi. Lai profilakses pasākumi būtu rezultatīvi, Komiteja uzsver nepieciešamību apzināt terorisma dziļākos cēloņus, kas sakņojas ekstrēmismā un aicina to saistīt ar integrācijas politiku un nepieciešamību garantēt reālu un pilnīgu Eiropas sabiedrības līdzdalību;

| 2.27 | iesaka veicināt radikalizēšanās tendenču, kā arī organizāciju ar noslieci uz radikalizēšanos un ekstrēmismu identificēšanu, it īpaši tajos Eiropas reģionos, kuros radikalizācija un ekstrēmisms ir kļuvuši par reāliem draudiem. Bez draudiem ko rada ierobežots indivīdu, kas radikalizējas un uzsāk darbības skaits, pastāv arī ne mazāk nozīmīga polarizācijas procesa problēmas. Tās var nelabvēlīgi ietekmēt drošību, dzīves un tolerances līmeni, kas savukārt var nelabvēlīgi iespaidot sociālo kohēziju. Vairākās dalībvalstīs minētie procesi rada būtisku risku. “Agrīnas brīdināšanas”indikatori varētu noradīt uz minētajiem radikalizācijas un polarizācijas procesiem. Šie indikatori ļautu valsts varas iestādēm, dzīvokļu, sociālas palīdzības, palīdzības jaunatnei, pedagoģiskajām un veselības aprūpes iestādēm savlaicīgi reaģēt uz personām, kurām ir tendence radikalizēties, tādējādi izvairoties no “vietējā” terorisma rašanās. Tajā pašā laikā ir jānodrošina tas, ka veiktie pasākumi netraucēs imigrantu nodarbinātībai un integrācijai. Ir jānovērš plašo “vidējo slāņu”, kuri (vēl) nejūtas vai ir nepilnīgi integrējušies Eiropas sabiedrībā, radikalizēšanās; |
| --- | --- |

2.27

iesaka veicināt radikalizēšanās tendenču, kā arī organizāciju ar noslieci uz radikalizēšanos un ekstrēmismu identificēšanu, it īpaši tajos Eiropas reģionos, kuros radikalizācija un ekstrēmisms ir kļuvuši par reāliem draudiem. Bez draudiem ko rada ierobežots indivīdu, kas radikalizējas un uzsāk darbības skaits, pastāv arī ne mazāk nozīmīga polarizācijas procesa problēmas. Tās var nelabvēlīgi ietekmēt drošību, dzīves un tolerances līmeni, kas savukārt var nelabvēlīgi iespaidot sociālo kohēziju. Vairākās dalībvalstīs minētie procesi rada būtisku risku. “Agrīnas brīdināšanas”indikatori varētu noradīt uz minētajiem radikalizācijas un polarizācijas procesiem. Šie indikatori ļautu valsts varas iestādēm, dzīvokļu, sociālas palīdzības, palīdzības jaunatnei, pedagoģiskajām un veselības aprūpes iestādēm savlaicīgi reaģēt uz personām, kurām ir tendence radikalizēties, tādējādi izvairoties no “vietējā” terorisma rašanās. Tajā pašā laikā ir jānodrošina tas, ka veiktie pasākumi netraucēs imigrantu nodarbinātībai un integrācijai. Ir jānovērš plašo “vidējo slāņu”, kuri (vēl) nejūtas vai ir nepilnīgi integrējušies Eiropas sabiedrībā, radikalizēšanās;

| 2.28 | uzsver, ka šāda veida reaģēšanas kapacitātei būtu jāizveidojas pirmām kārtām vietējo pašvaldību līmenī un ir nekavējoties jāsniedz palīdzība vietējām varām, lai uzlabotu viņu informācijas spēju, izveidojot kontaktpunktu informācijas par radikalizāciju savlaicīgai nodošanai, kas savukārt palīdzētu vietējām pašvaldībām apkopot attiecīgus signālus un lemt par iespējamu iejaukšanos; |
| --- | --- |

2.28

uzsver, ka šāda veida reaģēšanas kapacitātei būtu jāizveidojas pirmām kārtām vietējo pašvaldību līmenī un ir nekavējoties jāsniedz palīdzība vietējām varām, lai uzlabotu viņu informācijas spēju, izveidojot kontaktpunktu informācijas par radikalizāciju savlaicīgai nodošanai, kas savukārt palīdzētu vietējām pašvaldībām apkopot attiecīgus signālus un lemt par iespējamu iejaukšanos;

| 2.29 | uzskata, ka ir jāseko vietējo pašvaldību darbinieku apmācības par radikalizācijas iezīmju atpazīšanu un tālāk nodošanu attīstībai un īstenošanai; |
| --- | --- |

2.29

uzskata, ka ir jāseko vietējo pašvaldību darbinieku apmācības par radikalizācijas iezīmju atpazīšanu un tālāk nodošanu attīstībai un īstenošanai;

| 2.30 | iesaka izpētīt iespējas apkarot ekstrēmistu organizāciju veikto vervēšanu un izstrādāt metodi efektīvai reaģēšanai uz ekstrēmisma aicinājumiem vai arī uz praktiskas, terora aktu sagatavošanai noderīgas informācijas ievietošanu internetā; |
| --- | --- |

2.30

iesaka izpētīt iespējas apkarot ekstrēmistu organizāciju veikto vervēšanu un izstrādāt metodi efektīvai reaģēšanai uz ekstrēmisma aicinājumiem vai arī uz praktiskas, terora aktu sagatavošanai noderīgas informācijas ievietošanu internetā;

| 2.31 | iesaka spert nepieciešamos soļus, lai īstenotu nopietnu un ātrāku informācijas par finanšu darījumiem apmaiņu, kas veicinātu lielāku iestāžu un organizāciju pārskatāmību, kā arī palīdzētu vietējām pašvaldībām. Finanšu plūsmas regulāri iet caur vietējo un reģionālo varu atbalstītām iestādēm un organizācijām, piemēram, integrācijas pasākumu ietvaros. Informācijas pieejamība ļaus iesaldēt minētās finanšu plūsmas. Priekšlikumi par minēto jautājumu ir jāiekļauj 2006. gada plānā; |
| --- | --- |

2.31

iesaka spert nepieciešamos soļus, lai īstenotu nopietnu un ātrāku informācijas par finanšu darījumiem apmaiņu, kas veicinātu lielāku iestāžu un organizāciju pārskatāmību, kā arī palīdzētu vietējām pašvaldībām. Finanšu plūsmas regulāri iet caur vietējo un reģionālo varu atbalstītām iestādēm un organizācijām, piemēram, integrācijas pasākumu ietvaros. Informācijas pieejamība ļaus iesaldēt minētās finanšu plūsmas. Priekšlikumi par minēto jautājumu ir jāiekļauj 2006. gada plānā;

| 2.32 | norāda, ka rezultatīviem līdzekļu meklējumiem cīņai ar terorismu ir nepieciešama dalībvalstu un dažādu dalībvalstu varas līmeņu savstarpējās sadarbības un informācijas apmaiņas starp tām intensifikācija. Rīcības programma paredz izveidot katrā valstī kontaktpunktu, kam būtu pieejama visa ar teroristu reālo un iespējamo darbību saistītā informācija. Kontaktpunkts tomēr būs rezultatīvs vienīgi, pastāvot efektīvam informācijas tīklam, kas sastāv no vietējām un reģionālajām pašvaldībām un balstās uz šādu tēzi “need to know, need to share”. Dalībvalstīm būs jāpadara pārskatāms veids, kādā tās nodrošinās minētā informācijas tīkla darbību un, vajadzības gadījumā, jāizklāsta iecerētie darbības uzlabošanas pasākumi; |
| --- | --- |

2.32

norāda, ka rezultatīviem līdzekļu meklējumiem cīņai ar terorismu ir nepieciešama dalībvalstu un dažādu dalībvalstu varas līmeņu savstarpējās sadarbības un informācijas apmaiņas starp tām intensifikācija. Rīcības programma paredz izveidot katrā valstī kontaktpunktu, kam būtu pieejama visa ar teroristu reālo un iespējamo darbību saistītā informācija. Kontaktpunkts tomēr būs rezultatīvs vienīgi, pastāvot efektīvam informācijas tīklam, kas sastāv no vietējām un reģionālajām pašvaldībām un balstās uz šādu tēzi “need to know, need to share”. Dalībvalstīm būs jāpadara pārskatāms veids, kādā tās nodrošinās minētā informācijas tīkla darbību un, vajadzības gadījumā, jāizklāsta iecerētie darbības uzlabošanas pasākumi;

| 2.33 | vēlas, lai, pamatojoties uz strukturālu bāzi, tiktu nodrošināta cīņā pret terorismu gūtās pieredzes apmaiņa, piemēram, izveidojot attiecīgu ekspertīzes centru. Informācijas apmaiņa par šobrīd notiekošām operācijām ir būtiska, taču ne mazāk būtiski ir pēc iespējas ātrāk uzsākt viedokļu apmaiņu par stratēģisku pieeju cīņai pret terorismu. Šajā punktā ir jāiesaista arī vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

2.33

vēlas, lai, pamatojoties uz strukturālu bāzi, tiktu nodrošināta cīņā pret terorismu gūtās pieredzes apmaiņa, piemēram, izveidojot attiecīgu ekspertīzes centru. Informācijas apmaiņa par šobrīd notiekošām operācijām ir būtiska, taču ne mazāk būtiski ir pēc iespējas ātrāk uzsākt viedokļu apmaiņu par stratēģisku pieeju cīņai pret terorismu. Šajā punktā ir jāiesaista arī vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 2.34 | iesaka būt uzmanīgiem ne tikai iespējamo infrastruktūras objektu — uzbrukuma mērķu noteikšanā, kā tas ir ierosināts rīcības programmā, bet ir jāvelta uzmanība arī vietām ar lielu personu apgrozību: stacijām, stadioniem, parkiem, kuros notiek pasākumi, tūristu apmeklētām vietām u.c. un atgādina, ka, vietējām un reģionālajām pašvaldībām bieži vien ir svarīga loma minēto vietu aizsardzībā; |
| --- | --- |

2.34

iesaka būt uzmanīgiem ne tikai iespējamo infrastruktūras objektu — uzbrukuma mērķu noteikšanā, kā tas ir ierosināts rīcības programmā, bet ir jāvelta uzmanība arī vietām ar lielu personu apgrozību: stacijām, stadioniem, parkiem, kuros notiek pasākumi, tūristu apmeklētām vietām u.c. un atgādina, ka, vietējām un reģionālajām pašvaldībām bieži vien ir svarīga loma minēto vietu aizsardzībā;

| 2.35 | prasa atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības to centienos analizēt profesionālo risku un stimulēt paraugprakses attīstību aizsardzības un drošības jomā un uzsver nepieciešamību nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām juridisku pamatu, kas liktu potenciālo uzbrukuma objektu īpašniekiem un pārvaldniekiem ievērot aizsardzības un drošības nosacījumus kā arī iesaka izstrādāt instrumentus, ar kuriem vietējo pašvaldību pārstāvji varētu likt īpašniekiem un pārvaldniekiem ievērot minētos nosacījumus; |
| --- | --- |

2.35

prasa atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības to centienos analizēt profesionālo risku un stimulēt paraugprakses attīstību aizsardzības un drošības jomā un uzsver nepieciešamību nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām juridisku pamatu, kas liktu potenciālo uzbrukuma objektu īpašniekiem un pārvaldniekiem ievērot aizsardzības un drošības nosacījumus kā arī iesaka izstrādāt instrumentus, ar kuriem vietējo pašvaldību pārstāvji varētu likt īpašniekiem un pārvaldniekiem ievērot minētos nosacījumus;

| 2.36 | aktīvi aicina pārdomāt regulējuma principus attiecībā uz to, kas jāzina iedzīvotajiem par riskiem viņu dzīves vietās, īpaši vides informācijas pieejamību, kā arī to, kādā mērā jāpublisko noderīga informācija par potenciālo uzbrukuma objektu raksturojošām iezīmēm un to drošību; |
| --- | --- |

2.36

aktīvi aicina pārdomāt regulējuma principus attiecībā uz to, kas jāzina iedzīvotajiem par riskiem viņu dzīves vietās, īpaši vides informācijas pieejamību, kā arī to, kādā mērā jāpublisko noderīga informācija par potenciālo uzbrukuma objektu raksturojošām iezīmēm un to drošību;

| 2.37 | atgādina, ka apsardzes un uzraudzības (privāto firmu) pakalpojumu kvalitātei ir būtiska nozīme potenciālo uzbrukuma objektu drošības nodrošināšanā un tādēļ būtu nepieciešami jeb vismaz iespējami konkrētāki pasākumi to kvalitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

2.37

atgādina, ka apsardzes un uzraudzības (privāto firmu) pakalpojumu kvalitātei ir būtiska nozīme potenciālo uzbrukuma objektu drošības nodrošināšanā un tādēļ būtu nepieciešami jeb vismaz iespējami konkrētāki pasākumi to kvalitātes uzlabošanai;

| 2.38 | nožēlo, ka programmā nav atrodama pieeja, kas vērstu iedzīvotāju uzmanību uz pastāvošajiem draudiem. Iedzīvotāji sagaida, ka vietējās un reģionālās pašvaldības atbilstoši informē viņus par iespējamiem uzbrukuma draudiem viņu apkārtnē. Līdz ar to Komiteja iestājas par mērķtiecīgas komunikācijas stratēģijas izstrādi. |
| --- | --- |

2.38

nožēlo, ka programmā nav atrodama pieeja, kas vērstu iedzīvotāju uzmanību uz pastāvošajiem draudiem. Iedzīvotāji sagaida, ka vietējās un reģionālās pašvaldības atbilstoši informē viņus par iespējamiem uzbrukuma draudiem viņu apkārtnē. Līdz ar to Komiteja iestājas par mērķtiecīgas komunikācijas stratēģijas izstrādi.

Pamattiesības un pilsonība

| 2.39 | atgādina, ka debates par pamattiesībām ir galvenokārt virzītas uz minēto tiesību ierobežošanas novēršanu un izsaka nožēlu ka varas pārstāvju darbības iedzīvotāju drošības nodrošināšanai vēl ir nepietiekošas; |
| --- | --- |

2.39

atgādina, ka debates par pamattiesībām ir galvenokārt virzītas uz minēto tiesību ierobežošanas novēršanu un izsaka nožēlu ka varas pārstāvju darbības iedzīvotāju drošības nodrošināšanai vēl ir nepietiekošas;

| 2.40 | secina, ka debates par pamattiesībām var būt rezultatīvas tikai saistībā ar diskusijām par pienākumiem, kas izriet no Eiropas pilsonības (kā tas ir attiecībā uz integrāciju) un iesaka aktīvi veicināt diskusijas par minēto tēmu vietējā līmenī, piemēram, sabiedrisko apspriešanu pilsētās formā, kas ļautu Eiropas politiku minētajās jomās tuvināt iedzīvotājiem. Minētais debašu veids ir būtisks, lai noteiktu tos pasākumus, kurus patiešām varētu pieņemt ar mērķi likt ievērot līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

2.40

secina, ka debates par pamattiesībām var būt rezultatīvas tikai saistībā ar diskusijām par pienākumiem, kas izriet no Eiropas pilsonības (kā tas ir attiecībā uz integrāciju) un iesaka aktīvi veicināt diskusijas par minēto tēmu vietējā līmenī, piemēram, sabiedrisko apspriešanu pilsētās formā, kas ļautu Eiropas politiku minētajās jomās tuvināt iedzīvotājiem. Minētais debašu veids ir būtisks, lai noteiktu tos pasākumus, kurus patiešām varētu pieņemt ar mērķi likt ievērot līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem;

| 2.41 | atbalsta
  pamattiesību biroja, kā tas ir paredzēts Hāgas programmā, izveidošanu; birojs varētu sastādīt paraugprakšu sarakstu, tās aprakstīt un padarīt pieejamas, kā arī veicināt debates par diskrimināciju, rasismu, integrāciju un terorismu situācijā, kad pieaug bailes no atentātiem un jauniem nemieriem; |
| --- | --- |

2.41

atbalsta
  pamattiesību biroja, kā tas ir paredzēts Hāgas programmā, izveidošanu; birojs varētu sastādīt paraugprakšu sarakstu, tās aprakstīt un padarīt pieejamas, kā arī veicināt debates par diskrimināciju, rasismu, integrāciju un terorismu situācijā, kad pieaug bailes no atentātiem un jauniem nemieriem;

| 2.42 | izsaka nožēlu, ka neskaidrības sakarā ar Konstitucionālo līgumu apdraud tiesiskās aizsardzības uzlabošanu Eiropas Kopienu Tiesā, īpaši attiecībā uz fizisko un juridisko personu kapacitāti iestāties pret jebkuru Savienības tiesisko regulējumu, kas viņus skar tiešā veidā. Tādēļ Komiteja prasa nekavējoties novērst trūkumus tiesiskajā aizsardzībā ņemot vērā, ka tuvāko gadu laikā Kopienas politika attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu tiks nostiprināta. |
| --- | --- |

2.42

izsaka nožēlu, ka neskaidrības sakarā ar Konstitucionālo līgumu apdraud tiesiskās aizsardzības uzlabošanu Eiropas Kopienu Tiesā, īpaši attiecībā uz fizisko un juridisko personu kapacitāti iestāties pret jebkuru Savienības tiesisko regulējumu, kas viņus skar tiešā veidā. Tādēļ Komiteja prasa nekavējoties novērst trūkumus tiesiskajā aizsardzībā ņemot vērā, ka tuvāko gadu laikā Kopienas politika attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu tiks nostiprināta.

Integrācija

| 2.43 | atgādina, ka jaunpienācēju, imigrantu un patvēruma meklētāju (ja viņiem ir piešķirts bēgļu statuss vai līdzīga humāna aizsardzība) ietekme mūsu sabiedrībā visspilgtāk, dažkārt pat pēc vairākām paaudzēm, izpaužas tieši vietējā līmenī. Tādēļ Komiteja uzskata, ka pilsētās īpaši svarīgi ir nodrošināt veiksmīgu integrāciju strukturālā, sociālā un kultūras jomā, kuras ietvaros izšķiroša nozīme ir reālas un pilnīgas Eiropas sabiedrībā integrēto personu līdzdalības nodrošināšana. Nesenie nemieri Francijas piepilsētās liecina par tādas pieejas nepieciešamību; |
| --- | --- |

2.43

atgādina, ka jaunpienācēju, imigrantu un patvēruma meklētāju (ja viņiem ir piešķirts bēgļu statuss vai līdzīga humāna aizsardzība) ietekme mūsu sabiedrībā visspilgtāk, dažkārt pat pēc vairākām paaudzēm, izpaužas tieši vietējā līmenī. Tādēļ Komiteja uzskata, ka pilsētās īpaši svarīgi ir nodrošināt veiksmīgu integrāciju strukturālā, sociālā un kultūras jomā, kuras ietvaros izšķiroša nozīme ir reālas un pilnīgas Eiropas sabiedrībā integrēto personu līdzdalības nodrošināšana. Nesenie nemieri Francijas piepilsētās liecina par tādas pieejas nepieciešamību;

| 2.44 | uzsver, ka integrācijas ietvaros ir jācenšas veidot saikni ar sabiedrību, kuras daļa attiecīgais indivīds ir, kas ir īstenojams ar nosacījumu, ka integrāciju neuzskata par kaut ko “neobligātu” un iesaka Eiropas Savienībai censties noteikt robežas un konkrētus priekšnoteikumus sekmīgai integrācijai, tai pašā laikā atzīstot, ka tas ir galvenokārt valstu kompetencē. Ir jāpalīdz vietējām pašvaldībām veidot integrācijas procesu, sniedzot tām informāciju, piešķirot finanšu līdzekļus un ļaujot tām izstrādāt savu paraugpraksi. Eiropas valstu integrācijas lietu ministru konferencē Groningenā (Holande) 2004. gada novembrī tika izstrādāti pamati šai palīdzībai; |
| --- | --- |

2.44

uzsver, ka integrācijas ietvaros ir jācenšas veidot saikni ar sabiedrību, kuras daļa attiecīgais indivīds ir, kas ir īstenojams ar nosacījumu, ka integrāciju neuzskata par kaut ko “neobligātu” un iesaka Eiropas Savienībai censties noteikt robežas un konkrētus priekšnoteikumus sekmīgai integrācijai, tai pašā laikā atzīstot, ka tas ir galvenokārt valstu kompetencē. Ir jāpalīdz vietējām pašvaldībām veidot integrācijas procesu, sniedzot tām informāciju, piešķirot finanšu līdzekļus un ļaujot tām izstrādāt savu paraugpraksi. Eiropas valstu integrācijas lietu ministru konferencē Groningenā (Holande) 2004. gada novembrī tika izstrādāti pamati šai palīdzībai;

| 2.45 | ierosina veicināt pilsētas mēroga debates, dialogus, valodu apmācību, integrācijas projektus, profesionālos projektus, emancipācijas centienus, projektus cīņai pret diskrimināciju utt., kā arī rīkot sistemātisku pieredzes, jauninājumu, veiksmju un neveiksmju vietējā līmenī apmaiņu un kontroli; |
| --- | --- |

2.45

ierosina veicināt pilsētas mēroga debates, dialogus, valodu apmācību, integrācijas projektus, profesionālos projektus, emancipācijas centienus, projektus cīņai pret diskrimināciju utt., kā arī rīkot sistemātisku pieredzes, jauninājumu, veiksmju un neveiksmju vietējā līmenī apmaiņu un kontroli;

| 2.46 | uzskata, ka ir jānovērš sociālu grūtību rašanās zināmos iedzīvotāju slāņos un jāveicina pasākumi stabilitātes nodrošināšanai dažādos lielpilsētu kvartālos, īpaši attiecībā uz apmešanās, ienākumu politiku un apmācību; |
| --- | --- |

2.46

uzskata, ka ir jānovērš sociālu grūtību rašanās zināmos iedzīvotāju slāņos un jāveicina pasākumi stabilitātes nodrošināšanai dažādos lielpilsētu kvartālos, īpaši attiecībā uz apmešanās, ienākumu politiku un apmācību;

| 2.47 | uzskata, ka Eiropas integrācijas rokasgrāmatas jaunā izdevuma publicēšana ir veiksmīgs solis, bet izsaka nožēlu, ka rokasgrāmatas pirmais izdevums neguva pietiekamu atsaucību cerot, ka nākamais izdevums piesaistīs lielāku vietējo un reģionālo varas pārstāvju uzmanību; |
| --- | --- |

2.47

uzskata, ka Eiropas integrācijas rokasgrāmatas jaunā izdevuma publicēšana ir veiksmīgs solis, bet izsaka nožēlu, ka rokasgrāmatas pirmais izdevums neguva pietiekamu atsaucību cerot, ka nākamais izdevums piesaistīs lielāku vietējo un reģionālo varas pārstāvju uzmanību;

| 2.48 | atbalsta
  gadskārtēja Eiropas foruma par integrāciju organizēšanu un ierosina iesaistīt tajā vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un zināšanas. |
| --- | --- |

2.48

atbalsta
  gadskārtēja Eiropas foruma par integrāciju organizēšanu un ierosina iesaistīt tajā vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un zināšanas.

Privātās dzīves un drošības aizsardzība informācijas apmaiņas procesā

| 2.49 | atgādina, ka pagājušā gadsimta otrajā pusē, baidoties no policijas visatļautības, privātās dzīves aizsardzība bija virzīta galvenokārt uz iedzīvotāju aizsardzību pret varas pārstāvjiem; Komiteja aicina rast jaunu līdzsvaru, lai stingrāk ievērotu iedzīvotāju drošības aizsardzību pret ļaunprātīgi noskaņotiem indivīdiem, kas pārkāpj likumu; |
| --- | --- |

2.49

atgādina, ka pagājušā gadsimta otrajā pusē, baidoties no policijas visatļautības, privātās dzīves aizsardzība bija virzīta galvenokārt uz iedzīvotāju aizsardzību pret varas pārstāvjiem; Komiteja aicina rast jaunu līdzsvaru, lai stingrāk ievērotu iedzīvotāju drošības aizsardzību pret ļaunprātīgi noskaņotiem indivīdiem, kas pārkāpj likumu;

| 2.50 | rīcības plāna ietvaros atbalsta īpašas uzmanības pievēršanu personas datu aizsardzībai un uzsver, ka arvien biežāk ir jāizvēlas starp privāto interešu, piemēram privātās dzīves, un kolektīvo interešu, piemēram drošības, aizsardzību, ņemot vērā, ka informācijai ir liela nozīme cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

2.50

rīcības plāna ietvaros atbalsta īpašas uzmanības pievēršanu personas datu aizsardzībai un uzsver, ka arvien biežāk ir jāizvēlas starp privāto interešu, piemēram privātās dzīves, un kolektīvo interešu, piemēram drošības, aizsardzību, ņemot vērā, ka informācijai ir liela nozīme cīņā pret terorismu;

| 2.51 | aicina Komisiju politikas izstrādāšanas periodā ņemt vērā faktu, — cik vien to atļauj valstu likumdošana — ka vairākas vietējās un reģionālās pašvaldības ir izveidojušas informācijas tīklu, kurā apvienoti personas dati par dzīvesvietu, adresi, nodokļiem, sabiedrisko stāvokli un veselību, kā arī policijas un tiesiskā informācija un atgādina, ka minētā pieeja varētu būt ļoti rezultatīva cīņā pret terorismu, smagu likumpārkāpumu vai agresiju gadījumos pilsētās u.c.; |
| --- | --- |

2.51

aicina Komisiju politikas izstrādāšanas periodā ņemt vērā faktu, — cik vien to atļauj valstu likumdošana — ka vairākas vietējās un reģionālās pašvaldības ir izveidojušas informācijas tīklu, kurā apvienoti personas dati par dzīvesvietu, adresi, nodokļiem, sabiedrisko stāvokli un veselību, kā arī policijas un tiesiskā informācija un atgādina, ka minētā pieeja varētu būt ļoti rezultatīva cīņā pret terorismu, smagu likumpārkāpumu vai agresiju gadījumos pilsētās u.c.;

| 2.52 | tādēļ Komiteja ierosina paredzēt personas datu aizsardzībai skaidrāku vispārēju juridisko pamatu, kas būtu pietiekami elastīgs, lai nepieciešamības gadījumā varētu apmierināt arī sabiedriskās drošības vajadzības un aicina uzsākt debates ar Eiropas pilsoņiem par šo jautājumu, iesaistot tajās vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

2.52

tādēļ Komiteja ierosina paredzēt personas datu aizsardzībai skaidrāku vispārēju juridisko pamatu, kas būtu pietiekami elastīgs, lai nepieciešamības gadījumā varētu apmierināt arī sabiedriskās drošības vajadzības un aicina uzsākt debates ar Eiropas pilsoņiem par šo jautājumu, iesaistot tajās vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 2.53 | uzskata, ka sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanai un cīņai pret pārrobežu noziedzību nepieciešama intensīva informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā un lūdz, lai tās precīzi nosaka, kādā veidā notiek informācijas apmaiņa ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām ņemot vērā, ka tām ir būtiska loma drošības politikas īstenošanā un uzturēšanā. |
| --- | --- |

2.53

uzskata, ka sabiedriskās kārtības un drošības uzturēšanai un cīņai pret pārrobežu noziedzību nepieciešama intensīva informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā un lūdz, lai tās precīzi nosaka, kādā veidā notiek informācijas apmaiņa ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām ņemot vērā, ka tām ir būtiska loma drošības politikas īstenošanā un uzturēšanā.

Organizētā noziedzība

| 2.54 | secina, ka pieņemot lēmumu par subsīdijām, līgumiem, atļaujām utt., vietējās un reģionālās pašvaldības var dot ievērojamu pievienoto vērtību, izvēloties pieeju noziedzības apkarošanai un uzskata, ka lēmumu pieņemšanā ir jāņem vērā agrāk izdarītie noziegumi, kas pamatotu atļaujas atteikumu, ja fakti liecina, ka prasītājs varētu vēlreiz izdarīt noziegumu; |
| --- | --- |

2.54

secina, ka pieņemot lēmumu par subsīdijām, līgumiem, atļaujām utt., vietējās un reģionālās pašvaldības var dot ievērojamu pievienoto vērtību, izvēloties pieeju noziedzības apkarošanai un uzskata, ka lēmumu pieņemšanā ir jāņem vērā agrāk izdarītie noziegumi, kas pamatotu atļaujas atteikumu, ja fakti liecina, ka prasītājs varētu vēlreiz izdarīt noziegumu;

| 2.55 | ierosina atlasīt informāciju no policijas un tiesas izmeklēšanām un nodot to tālāk vietējam un reģionālajām pašvaldībām, lai tās ņemtu vērā minēto informāciju atļauju un subsīdiju izsniegšanā; ja viesnīcas vai restorāna īpašnieks ir sodīts par pārvadātāja darbību vai tirdzniecību ar cilvēkiem, ir ticams, ka viņš savā uzņēmumā nodarbina nelegālā situācijā esošas personas;. ja viesnīcas licences piemērošanas kontrole ir vietējo varas pārstāvju pārziņā, dotajā situācijā būtu lietderīgi dalīties šajā informācijā un pārbaudīt vai pastāv fakti, kas attaisno atļaujas anulēšanu konkrētajam uzņēmumam; |
| --- | --- |

2.55

ierosina atlasīt informāciju no policijas un tiesas izmeklēšanām un nodot to tālāk vietējam un reģionālajām pašvaldībām, lai tās ņemtu vērā minēto informāciju atļauju un subsīdiju izsniegšanā; ja viesnīcas vai restorāna īpašnieks ir sodīts par pārvadātāja darbību vai tirdzniecību ar cilvēkiem, ir ticams, ka viņš savā uzņēmumā nodarbina nelegālā situācijā esošas personas;. ja viesnīcas licences piemērošanas kontrole ir vietējo varas pārstāvju pārziņā, dotajā situācijā būtu lietderīgi dalīties šajā informācijā un pārbaudīt vai pastāv fakti, kas attaisno atļaujas anulēšanu konkrētajam uzņēmumam;

| 2.56 | iesaka vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzes iereģistrēšanu, pierakstīšanu un publicēšanu Eiropas līmenī, lai Eiropas regulējums, tai skaitā publiskā iepirkuma tiesības, pēc iespējas vairāk atbalstītu šādu vietējo un reģionālo pašvaldību pieeju; |
| --- | --- |

2.56

iesaka vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzes iereģistrēšanu, pierakstīšanu un publicēšanu Eiropas līmenī, lai Eiropas regulējums, tai skaitā publiskā iepirkuma tiesības, pēc iespējas vairāk atbalstītu šādu vietējo un reģionālo pašvaldību pieeju;

| 2.57 | atbalsta
  paraugprakses attīstību informācijas apmaiņas jomā un kopīgas vietējo un reģionālo sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, īpaši nodokļu, mājokļa, sociālo un nodarbinātības lietu, atļauju izsniegšanas, iedzīvotāju personas datu administrēšanas jomā un policijas un tiesībsargājošo iestāžu datu bāzes izveidošanā, piemēram, ar nekārtībām saistītu daudzstāvu māju pārvaldīšanā ar mērķi atklāt un apkarot organizētās noziedzības tīklus, cik vien to atļauj valsts likumdošana; |
| --- | --- |

2.57

atbalsta
  paraugprakses attīstību informācijas apmaiņas jomā un kopīgas vietējo un reģionālo sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju, īpaši nodokļu, mājokļa, sociālo un nodarbinātības lietu, atļauju izsniegšanas, iedzīvotāju personas datu administrēšanas jomā un policijas un tiesībsargājošo iestāžu datu bāzes izveidošanā, piemēram, ar nekārtībām saistītu daudzstāvu māju pārvaldīšanā ar mērķi atklāt un apkarot organizētās noziedzības tīklus, cik vien to atļauj valsts likumdošana;

| 2.58 | uzsver nepieciešamību atbrīvot policiju no birokrātisku ar legālu migrāciju saistītu uzdevumu izpildes (piemēram, uzturēšanās atļauju atjaunošana), tādejādi ļaujot tai veltīt vairāk enerģijas un profesionālos resursus organizētās noziedzības apkarošanai, kas mēģina gūt labumu no slepenās migrācijas. Reģionu komiteja uzskata, ka šos administratīvos uzdevumus — pieņemot, ka dalībvalstis sniedz atbalstu, piemērojot atbilstošus finansiālus pasākumus — var veikt vietējo varas iestāžu speciāli biroji tajā mērā, kādā tas atbilst dažādo dalībvalstu sistēmām; |
| --- | --- |

2.58

uzsver nepieciešamību atbrīvot policiju no birokrātisku ar legālu migrāciju saistītu uzdevumu izpildes (piemēram, uzturēšanās atļauju atjaunošana), tādejādi ļaujot tai veltīt vairāk enerģijas un profesionālos resursus organizētās noziedzības apkarošanai, kas mēģina gūt labumu no slepenās migrācijas. Reģionu komiteja uzskata, ka šos administratīvos uzdevumus — pieņemot, ka dalībvalstis sniedz atbalstu, piemērojot atbilstošus finansiālus pasākumus — var veikt vietējo varas iestāžu speciāli biroji tajā mērā, kādā tas atbilst dažādo dalībvalstu sistēmām;

| 2.59 | iesaka vietējās un reģionālajās pašvaldībās turpināt aktīvas integritātes politikas attīstību, kas pamatojas uz nopietna saraksta izstrādāšanu par riskiem, kas saistīti ar kompetencēm un uzdevumiem. |
| --- | --- |

2.59

iesaka vietējās un reģionālajās pašvaldībās turpināt aktīvas integritātes politikas attīstību, kas pamatojas uz nopietna saraksta izstrādāšanu par riskiem, kas saistīti ar kompetencēm un uzdevumiem.

Profilakse un cīņa pret vardarbību un kaitējumiem

| 2.60 | izsaka gandarījumu par to, ka rīcības plāns paredz pievērst īpašu uzmanību bērnu tiesību aizsardzībai un cīņai pret vardarbību pret bērniem un sievietēm un ka tiks izvērsti pasākumi palīdzības upuriem jomā; |
| --- | --- |

2.60

izsaka gandarījumu par to, ka rīcības plāns paredz pievērst īpašu uzmanību bērnu tiesību aizsardzībai un cīņai pret vardarbību pret bērniem un sievietēm un ka tiks izvērsti pasākumi palīdzības upuriem jomā;

| 2.61 | ietvarprogrammas “Pamattiesības un tieslietas” ietvaros atbalsta profilakses un cīņas pret vardarbību politikai piešķirtos plašos finanšu līdzekļus un programmas Daphne pastiprināšanu un paplašināšanu ar mērķi nodrošināt profilakses politikas piemērošanu narkotiku lietošanai un atbalsta NVO līdzdalību tajā; |
| --- | --- |

2.61

ietvarprogrammas “Pamattiesības un tieslietas” ietvaros atbalsta profilakses un cīņas pret vardarbību politikai piešķirtos plašos finanšu līdzekļus un programmas Daphne pastiprināšanu un paplašināšanu ar mērķi nodrošināt profilakses politikas piemērošanu narkotiku lietošanai un atbalsta NVO līdzdalību tajā;

| 2.62 | atbalsta iniciatīvas kopīgi apkarot tirdzniecību ar cilvēkiem, it īpaši ar sievietēm un bērniem, kas bieži vien ir saistīta ar organizēto noziedzību, uzlabojot sadarbību un informācijas apmaiņu starp attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

2.62

atbalsta iniciatīvas kopīgi apkarot tirdzniecību ar cilvēkiem, it īpaši ar sievietēm un bērniem, kas bieži vien ir saistīta ar organizēto noziedzību, uzlabojot sadarbību un informācijas apmaiņu starp attiecīgajām iestādēm;

| 2.63 | pievērš uzmanību tam, ka liels skaits vietējo pašvaldību ir uzkrājušas pieredzi, kas saistīta ar ziņošanu par vardarbību ģimenē un cīņu ar to, ņemot vērā, ka sievietes un bērni bieži vien ir vardarbības upuri paši savās ģimenēs un atgādina, ka vietējā pieeja šāda veida vardarbībai palīdzētu mērķa grupām apzināties, ka vardarbībai pret sievietēm un bērniem ir nulles tolerance kā sociālā, tā arī tiesiskā aspektā; |
| --- | --- |

2.63

pievērš uzmanību tam, ka liels skaits vietējo pašvaldību ir uzkrājušas pieredzi, kas saistīta ar ziņošanu par vardarbību ģimenē un cīņu ar to, ņemot vērā, ka sievietes un bērni bieži vien ir vardarbības upuri paši savās ģimenēs un atgādina, ka vietējā pieeja šāda veida vardarbībai palīdzētu mērķa grupām apzināties, ka vardarbībai pret sievietēm un bērniem ir nulles tolerance kā sociālā, tā arī tiesiskā aspektā;

| 2.64 | ierosina rīcības programmas īstenošanas procesā apvienot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi ar mērķi attīstīt paraugpraksi arī minētajā jomā un iestājas par vietējo vardarbības atmaskošanas centru izveidi. |
| --- | --- |

2.64

ierosina rīcības programmas īstenošanas procesā apvienot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi ar mērķi attīstīt paraugpraksi arī minētajā jomā un iestājas par vietējo vardarbības atmaskošanas centru izveidi.

Rekomendācijas par Eiropas politikas elementiem attiecībā uz brīvību, drošību un tieslietām, kuri tiešā veidā nav atkarīgi no vietējām un reģionālajām pašvaldībām, bet kuriem ir tieša ietekme vietējā un reģionālā līmenī.

Vienota telpa patvēruma meklētajiem

| 2.65 | uzsver, ka vietējās varas ir tiešā veidā saistītas ar patvēruma pieprasītāju problēmām un secina, ka patvēruma meklētāji, kuriem patvērums ir atteikts un kuri tūlīt nepamet valsti vai nu tāpēc, ka viņiem tas nav jādara, vai arī tāpēc, ka viņi to nevar izdarīt, bieži vien cenšas pazust lielpilsētās, un rada tajās sociālas un drošības problēmas; |
| --- | --- |

2.65

uzsver, ka vietējās varas ir tiešā veidā saistītas ar patvēruma pieprasītāju problēmām un secina, ka patvēruma meklētāji, kuriem patvērums ir atteikts un kuri tūlīt nepamet valsti vai nu tāpēc, ka viņiem tas nav jādara, vai arī tāpēc, ka viņi to nevar izdarīt, bieži vien cenšas pazust lielpilsētās, un rada tajās sociālas un drošības problēmas;

| 2.66 | uzskata, ka noteicošais ir radīt vienotu patvēruma telpu un procedūru, kā arī noteikt vienotu patvēruma ieguvēju statusu; |
| --- | --- |

2.66

uzskata, ka noteicošais ir radīt vienotu patvēruma telpu un procedūru, kā arī noteikt vienotu patvēruma ieguvēju statusu;

| 2.67 | iesaka Eiropas iestādēm pielikt pūles, lai atvieglotu patvēruma meklētāju atgriešanos viņu izcelsmes valstī, veicinot patvēruma meklētāju labprātīgu atgriešanos ar viņu patstāvību sekmējošiem pasākumiem. Prasa, lai tiktu atbalstīti vietējie un reģionālie projekti, kuri jau darbojas pēc minētā principa dažādās dalībvalstīs, kā arī informācijas apmaiņa par pieeju un rezultātiem. |
| --- | --- |

2.67

iesaka Eiropas iestādēm pielikt pūles, lai atvieglotu patvēruma meklētāju atgriešanos viņu izcelsmes valstī, veicinot patvēruma meklētāju labprātīgu atgriešanos ar viņu patstāvību sekmējošiem pasākumiem. Prasa, lai tiktu atbalstīti vietējie un reģionālie projekti, kuri jau darbojas pēc minētā principa dažādās dalībvalstīs, kā arī informācijas apmaiņa par pieeju un rezultātiem.

Migrācijas kontrole

| 2.68 | aktīvi iesaka, veicot dažādu valstu politiku koordināciju, definēt kopējo migrācijas politiku, kas būtu saderīga ar nopietnu integrācijas politiku, attiecībā uz kuru vietējām pašvaldībām būtu svarīgs uzdevums saglabāt un veicināt sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

2.68

aktīvi iesaka, veicot dažādu valstu politiku koordināciju, definēt kopējo migrācijas politiku, kas būtu saderīga ar nopietnu integrācijas politiku, attiecībā uz kuru vietējām pašvaldībām būtu svarīgs uzdevums saglabāt un veicināt sociālo kohēziju;

| 2.69 | prasa atbalstīt vietējās pašvaldības vietēju novatorisku iniciatīvu veicināšanā, kuras arī sekmē radikalizācijas un ekstrēmisma novēršanu; |
| --- | --- |

2.69

prasa atbalstīt vietējās pašvaldības vietēju novatorisku iniciatīvu veicināšanā, kuras arī sekmē radikalizācijas un ekstrēmisma novēršanu;

| 2.70 | uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība trešo valstu pilsoņu tiesībām un viņu pašreiz vēl neskaidrajam tiesiskajam statusam, jo tas attiecas uz vietējām pašvaldībām, it īpaši integrācijas politikas jomā. Trešo valstu pilsoņiem, piemēram, nav nekādu tiesību Eiropas Savienības darba tirgū, kaut gan tas ir noteicošais apstāklis integrācijas politikas sekmīgai īstenošanai. Uzskata, ka migrācijas politikas jomā ir jāatceras, ka nedrīkst atturēt ierasties Eiropā trešo valstu pilsoņus ar augstu potenciālu. |
| --- | --- |

2.70

uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība trešo valstu pilsoņu tiesībām un viņu pašreiz vēl neskaidrajam tiesiskajam statusam, jo tas attiecas uz vietējām pašvaldībām, it īpaši integrācijas politikas jomā. Trešo valstu pilsoņiem, piemēram, nav nekādu tiesību Eiropas Savienības darba tirgū, kaut gan tas ir noteicošais apstāklis integrācijas politikas sekmīgai īstenošanai. Uzskata, ka migrācijas politikas jomā ir jāatceras, ka nedrīkst atturēt ierasties Eiropā trešo valstu pilsoņus ar augstu potenciālu.

Briselē, 2006. gada 16. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  OV C 231, 20.09.2005, 83. lpp.

1

---

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/34

---

Reģionu komitejas rezolūcija par tematu “Reģionu komitejas politiskie mērķi 2006.—2008. gadam”

(2006/C 192/07)

Reģionu komiteja,

ņemot vērā Komisijas stratēģiskos mērķus 2005.—2009. gadam (KOM(2005) 12 galīgā red.);

ņemot vērā sešu prezidentūru stratēģisko daudzgadu programmu 2004.—2006. gadam;

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Komisijas ieguldījums pārdomu laikā un pēc tā: D plāns — demokrātija, dialogs, diskusijas” (KOM(2005) 494 galīgā red.);

ņemot vērā protokolu par Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības nosacījumiem (DI CdR 81/2001 rev.2);

ņemot vērā Reģionu komitejas (RK) rezolūciju par Komisijas darba plānu un RK prioritātēm 2006. gadam (CdR 275/2005);

ņemot vērā RK rezolūciju par jaunas dinamikas piešķiršanu Lisabonas stratēģijai (CdR 518/2004);

uzskatot, ka RK politisko prioritāšu pamatā esošais politiskais mērķis ir ciešāku sakaru nodrošināšana starp Eiropas Savienību (ES) un visiem tās reģioniem, provincēm, pilsētām un administratīvajiem rajoniem, tādējādi tuvinot ES tās pilsoņiem un iedzīvinot kohēzijas un solidaritātes jēdzienus;

uzskatot, ka teritoriālo pašvaldību kompetencē ir īstenot lielu daļu ES politiku, to iesaistīšana ES prioritāšu definēšanā un izstrādē, kā arī ES tiesību aktu izstrāde un kontrolē veicina ES demokrātiskās leģitimitātes nostiprināšanu;

uzskatot, ka Reģionu komiteja vēlas definēt politiskās prioritātes, kuru centrā šajā 4. pilnvaru termiņa pirmajā pusē izvirzīti trīs mērķi:
  veicināt pilsonisko un politisko Eiropu — nostiprināt teritoriālo solidaritāti Eiropas Savienībā — konsolidēt RK politisko un institucionālo nozīmi
  ;

uzskatot, ka gadījumā, ja Konstitucionālais līgums, kas RK un visām ES teritoriālajām pašvaldībām paredz ļoti nozīmīgus pienākumus, nestāsies spēkā tuvākajā laikā, RK pirmām kārtām ir jānostiprina saskaņā ar spēkā esošajiem līgumiem piešķirtās funkcijas, proti, ES līmenī pārstāvēt visas teritoriālās pašvaldības;

63. plenārsesijā, kas notika 2006. gada 15. un 16. februārī, 16. februāra pēcpusdienas sēdē pieņēma šādu rezolūciju.

PIRMAIS MĒRĶIS:

NOSTIPRINĀT POLITISKO UN PILSONISKO EIROPU

Reģionu komiteja

| 1. | uzskata, ka 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes panāktā vienošanās par finanšu plānu 2007.—2013. gadam skaitliskā izteiksmē liecina par nepietiekamajām dalībvalstu valdību kopējām ambīcijām. Eiropas Savienībai ir nepieciešams budžets un programmas, kas reāli ļautu īstenot Eiropas idejas un iespējas pašvaldību līmenī un tādējādi tuvinātu ES tās pilsoņiem. |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes panāktā vienošanās par finanšu plānu 2007.—2013. gadam skaitliskā izteiksmē liecina par nepietiekamajām dalībvalstu valdību kopējām ambīcijām. Eiropas Savienībai ir nepieciešams budžets un programmas, kas reāli ļautu īstenot Eiropas idejas un iespējas pašvaldību līmenī un tādējādi tuvinātu ES tās pilsoņiem.

Veicināt turpmākas diskusijas par ES nākotni

| 2. | uzskata, ka pārdomu periodam ir jāizceļ Konstitucionālā līguma nozīme attiecībā uz Eiropas Savienības pārvaldību, vienkāršošanu, pārredzamību un vietējā un reģionālā līmeņa nostiprināšanu, īpaši saistībā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principa veicināšanu. Tāpat arī šajā periodā galvenā uzmanība jāvērš uz:






  — | jautājumiem, kuru risinājumus iedzīvotāji cer sagaidīt no Eiropas Savienības; |
| --- | --- | --- |

2.

uzskata, ka pārdomu periodam ir jāizceļ Konstitucionālā līguma nozīme attiecībā uz Eiropas Savienības pārvaldību, vienkāršošanu, pārredzamību un vietējā un reģionālā līmeņa nostiprināšanu, īpaši saistībā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principa veicināšanu. Tāpat arī šajā periodā galvenā uzmanība jāvērš uz:

—

jautājumiem, kuru risinājumus iedzīvotāji cer sagaidīt no Eiropas Savienības;

| — | Eiropas projekta pievienotās vērtības skaidrojumu un tā reālu apliecinājumu, un ciešāku sakaru starp visas ES iedzīvotājiem izveidi, pateicoties ES piedāvātajām izaugsmes iespējām privātajā un profesionālajā jomā. |
| --- | --- |

—

Eiropas projekta pievienotās vērtības skaidrojumu un tā reālu apliecinājumu, un ciešāku sakaru starp visas ES iedzīvotājiem izveidi, pateicoties ES piedāvātajām izaugsmes iespējām privātajā un profesionālajā jomā.

| 3. | apstiprina, ka jebkuras uz ES līgumiem attiecināmas iniciatīvas pamatā ir konvencionāla rakstura pasākums, kurā līdzdalībotos RK un tādējādi veicinātu Eiropas projekta lielāku demokrātisko leģitimitāti. |
| --- | --- |

3.

apstiprina, ka jebkuras uz ES līgumiem attiecināmas iniciatīvas pamatā ir konvencionāla rakstura pasākums, kurā līdzdalībotos RK un tādējādi veicinātu Eiropas projekta lielāku demokrātisko leģitimitāti.

| 4. | turpinās veicināt kultūras un valodu daudzveidības ievērošanu kā vienu no Eiropas integrācijas procesa pamatā esošajiem pamatprincipiem. |
| --- | --- |

4.

turpinās veicināt kultūras un valodu daudzveidības ievērošanu kā vienu no Eiropas integrācijas procesa pamatā esošajiem pamatprincipiem.

| 5. | Eiropadomes 2005. gada jūnijā iniciētā pārdomu perioda par Eiropas Savienības nākotni sakarā atgādina par tās aicinājumu sekmēt decentralizētas un strukturētas debates, kurām jākļūst par aktīvu un dinamisku etapu dialogā ar iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

5.

Eiropadomes 2005. gada jūnijā iniciētā pārdomu perioda par Eiropas Savienības nākotni sakarā atgādina par tās aicinājumu sekmēt decentralizētas un strukturētas debates, kurām jākļūst par aktīvu un dinamisku etapu dialogā ar iedzīvotājiem.

Aktīvāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības ES tiesību aktu izstrādē

| 6. | aicina pastiprināt RK dalību Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā tiesību aktu izstrādes posmā un turpmāk, kā arī Savienības nozīmīgāko politiku teritoriālās ietekmes novērtējumā:






  — | izmantojot regulāras apspriedes ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām Eiropas tiesību aktu izstrādes agrīnajā stadijā; |
| --- | --- | --- |

6.

aicina pastiprināt RK dalību Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā tiesību aktu izstrādes posmā un turpmāk, kā arī Savienības nozīmīgāko politiku teritoriālās ietekmes novērtējumā:

—

izmantojot regulāras apspriedes ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām Eiropas tiesību aktu izstrādes agrīnajā stadijā;

| — | izmantojot regulāru jaunās ietekmes analīzes metodes pielietošanu attiecībā uz galvenajām Eiropas Komisijas iniciatīvām un Komitejas iesaistīšanu ietekmes analīzes metodes ieviešanā; |
| --- | --- |

—

izmantojot regulāru jaunās ietekmes analīzes metodes pielietošanu attiecībā uz galvenajām Eiropas Komisijas iniciatīvām un Komitejas iesaistīšanu ietekmes analīzes metodes ieviešanā;

| — | vēršot īpašu uzmanību uz Kopienas likumdošanas iestrādi valstu likumdošanā un tās ietekmi uz vietējo un reģionālo likumdošanu. |
| --- | --- |

—

vēršot īpašu uzmanību uz Kopienas likumdošanas iestrādi valstu likumdošanā un tās ietekmi uz vietējo un reģionālo likumdošanu.

Labāk skaidrot pievienošanās ES procesu

| 7. 1 | uzskata, ka iedzīvotāju atbalsts jaunu valstu uzņemšanai Eiropas Savienībā ir tieši proporcionāls ES nākotnes projekta lietderībai. |
| --- | --- |

7. 1

uzskata, ka iedzīvotāju atbalsts jaunu valstu uzņemšanai Eiropas Savienībā ir tieši proporcionāls ES nākotnes projekta lietderībai.

| 7.2 | mudina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un ES prezidentūras ciešā sadarbībā ar teritoriālajām pašvaldībām, veicināt un atbalstīt informatīvās kampaņas par Eiropas Savienības paplašināšanas procesu gan dalībvalstu vietējā un reģionālajā līmenī, gan kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

7.2

mudina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un ES prezidentūras ciešā sadarbībā ar teritoriālajām pašvaldībām, veicināt un atbalstīt informatīvās kampaņas par Eiropas Savienības paplašināšanas procesu gan dalībvalstu vietējā un reģionālajā līmenī, gan kandidātvalstīs.

| 7.3 | atbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību lielo nozīmi ciešākā RK pārstāvēto vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanā jauno ES kandidātvalstu integrācijā. Šis uzdevums ir vēl jo nozīmīgāks tāpēc, ka pašreiz lielākajā daļā šo valstu notiek decentralizācijas procesi. Turklāt RK apvienoto konsultatīvo komiteju mehānisma vai citu sadarbības veidu ceļā ir jāturpina atbalstīt ES kandidātvalstu teritoriālās pašvaldības acquis communautaire piemērošanā un pievienošanās sarunu turpmākajā un atklātajā procesā. |
| --- | --- |

7.3

atbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību lielo nozīmi ciešākā RK pārstāvēto vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanā jauno ES kandidātvalstu integrācijā. Šis uzdevums ir vēl jo nozīmīgāks tāpēc, ka pašreiz lielākajā daļā šo valstu notiek decentralizācijas procesi. Turklāt RK apvienoto konsultatīvo komiteju mehānisma vai citu sadarbības veidu ceļā ir jāturpina atbalstīt ES kandidātvalstu teritoriālās pašvaldības acquis communautaire piemērošanā un pievienošanās sarunu turpmākajā un atklātajā procesā.

OTRAIS MĒRĶIS:

NOSTIPRINĀT ES TERITORIĀLO SOLIDARITĀTI

| 8. | konstatē, ka Eiropadomes panāktais kompromiss par finanšu plānu laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam paredz finanšu līdzekļu piešķiršanu 0.37 % apmērā no ES bruto ienākumiem strukturālajai un kohēzijas politikai. Minētā summa ir ievērojami zemāka par to, kuru RK uzskata par vajadzīgu Eiropas reģionu konverģences nodrošināšanai ES 27 valstīs (1), tādēļ RK aicina budžeta lēmējiestādes šos līdzekļus palielināt. RK uzskata, ka steidzami ir nepieciešams noslēgt starpiestāžu nolīgumu attiecībā uz finanšu plānu 2006. gada 1. pusgadam, lai teritoriālās pašvaldības varētu uzsākt ES līdzfinansēto projektu plānošanu. |
| --- | --- |

8.

konstatē, ka Eiropadomes panāktais kompromiss par finanšu plānu laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam paredz finanšu līdzekļu piešķiršanu 0.37 % apmērā no ES bruto ienākumiem strukturālajai un kohēzijas politikai. Minētā summa ir ievērojami zemāka par to, kuru RK uzskata par vajadzīgu Eiropas reģionu konverģences nodrošināšanai ES 27 valstīs (1), tādēļ RK aicina budžeta lēmējiestādes šos līdzekļus palielināt. RK uzskata, ka steidzami ir nepieciešams noslēgt starpiestāžu nolīgumu attiecībā uz finanšu plānu 2006. gada 1. pusgadam, lai teritoriālās pašvaldības varētu uzsākt ES līdzfinansēto projektu plānošanu.

Teritoriālā sadarbība

| 9. | uzskata, ka paplašināšanas un jaunas kohēzijas politikas 2007.—2013. gadam ietvaros teritoriālo kopienu galvenā prioritāte ir izveidot kopienas tiesisko bāzi ar mērķi veicināt teritoriālo sadarbību Eiropas Savienībā, kas veido papildvērtību, palīdzot teritoriālajām kopienām pārvarēt pastāvošās grūtības attiecībā uz sadarbību Eiropas Savienībā.

  uzsver Eiropas teritorialās sadarbības grupas izveides noteikumu izstrādāšanas nozīmi un atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz sarunu par noteikumiem struktūrfondu jomā noslēguma posmu.

  aicina Ministru Padomi panākt vienošanos par Eiropas teritorialo sadarbības grupu un parējiem noteikumiem attiecībā uz struktūrfondiem. |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka paplašināšanas un jaunas kohēzijas politikas 2007.—2013. gadam ietvaros teritoriālo kopienu galvenā prioritāte ir izveidot kopienas tiesisko bāzi ar mērķi veicināt teritoriālo sadarbību Eiropas Savienībā, kas veido papildvērtību, palīdzot teritoriālajām kopienām pārvarēt pastāvošās grūtības attiecībā uz sadarbību Eiropas Savienībā.

uzsver Eiropas teritorialās sadarbības grupas izveides noteikumu izstrādāšanas nozīmi un atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz sarunu par noteikumiem struktūrfondu jomā noslēguma posmu.

aicina Ministru Padomi panākt vienošanos par Eiropas teritorialo sadarbības grupu un parējiem noteikumiem attiecībā uz struktūrfondiem.

Veicināt Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai decentralizētāku īstenošanu

| 10. | atkārtoti pauž atbalstu Lisabonas stratēģijai kā Eiropas Savienības prioritārai politiskai stratēģijai laika posmā līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

10.

atkārtoti pauž atbalstu Lisabonas stratēģijai kā Eiropas Savienības prioritārai politiskai stratēģijai laika posmā līdz 2010. gadam.

| 11. | uzsver Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi struktūrfondu politikas finansēto projektu atbilstības Lisabonas stratēģijai (2) nodrošināšanā un atgādina par nepieciešamību Lisabonas stratēģiju īstenot decentralizētākā veidā saskaņā ar Lisabonas Eiropadomes secinājumiem (3); lūdz pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības izaugsmei un nodarbinātībai izvirzīto vadlīniju pārskatīšanā un dalībvalstu valsts reformu programmu īstenošanā, un apņemas šo mērķi veicināt, organizējot
  teritoriālo dialogu
  pirms ES ekonomiskajām un sociālajām reformām veltītajām pavasara Eiropadomes sanāksmēm. |
| --- | --- |

11.

uzsver Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi struktūrfondu politikas finansēto projektu atbilstības Lisabonas stratēģijai (2) nodrošināšanā un atgādina par nepieciešamību Lisabonas stratēģiju īstenot decentralizētākā veidā saskaņā ar Lisabonas Eiropadomes secinājumiem (3); lūdz pilnībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības izaugsmei un nodarbinātībai izvirzīto vadlīniju pārskatīšanā un dalībvalstu valsts reformu programmu īstenošanā, un apņemas šo mērķi veicināt, organizējot
  teritoriālo dialogu
  pirms ES ekonomiskajām un sociālajām reformām veltītajām pavasara Eiropadomes sanāksmēm.

| 12. | uzskata, ka tāda pat uzmanība jāvērš uz Lisabonas stratēģijas trim pamatvirzieniem: ekonomiku, sociālajiem jautājumiem un vidi. |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka tāda pat uzmanība jāvērš uz Lisabonas stratēģijas trim pamatvirzieniem: ekonomiku, sociālajiem jautājumiem un vidi.

| 13. | atzīmē nozīmīgāko Lisabonas stratēģijas ieguldījumu Eiropas projekta virzībā, izmantojot:






  — | situācijas uzlabošanu darba tirgū augstākas kvalitātes papildu darba vietu radīšanai, un dodot iespēju sievietēm, jauniešiem, vecāka gada gājuma personām, ilgstošiem bezdarbniekiem, invalīdiem un rasu un etnisko minoritāšu grupām sekmīgāk iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- | --- |

13.

atzīmē nozīmīgāko Lisabonas stratēģijas ieguldījumu Eiropas projekta virzībā, izmantojot:

—

situācijas uzlabošanu darba tirgū augstākas kvalitātes papildu darba vietu radīšanai, un dodot iespēju sievietēm, jauniešiem, vecāka gada gājuma personām, ilgstošiem bezdarbniekiem, invalīdiem un rasu un etnisko minoritāšu grupām sekmīgāk iekļauties darba tirgū;

| — | nabadzības apkarošanu un sociālās atstumtības, kuru cēlonis ir nevienlīdzība, diskriminācija un iespēju trūkums, izskaušanu; |
| --- | --- |

—

nabadzības apkarošanu un sociālās atstumtības, kuru cēlonis ir nevienlīdzība, diskriminācija un iespēju trūkums, izskaušanu;

| — | reģionālās kohēzijas nostiprināšanu, īpaši vērā ņemot lauku rajonu vajadzības un nodrošinot līdzsvaru starp pilsētu un laukiem, ka arī starp turpmākajām programmām attiecībā uz pilsētām un laukiem; |
| --- | --- |

—

reģionālās kohēzijas nostiprināšanu, īpaši vērā ņemot lauku rajonu vajadzības un nodrošinot līdzsvaru starp pilsētu un laukiem, ka arī starp turpmākajām programmām attiecībā uz pilsētām un laukiem;

| — | kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu veicināšanu un investēšanu infrastruktūru kvalitātes uzlabošanā; |
| --- | --- |

—

kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu veicināšanu un investēšanu infrastruktūru kvalitātes uzlabošanā;

| — | uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas sekmēšanu, piemērojot politikas, kas vislabāk atbilst informācijas sabiedrības, pētniecības un attīstības, izglītības un profesionālās apmācības prasībām, īpaši nodrošinot vispārēju pieeju mūžizglītībai |
| --- | --- |

—

uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas sekmēšanu, piemērojot politikas, kas vislabāk atbilst informācijas sabiedrības, pētniecības un attīstības, izglītības un profesionālās apmācības prasībām, īpaši nodrošinot vispārēju pieeju mūžizglītībai

| — | pasākumus, lai pilnībā sagatavotos globalizācijas procesa izraisītajai pārstrukturēšanai un uzraudzītu tās norisi; |
| --- | --- |

—

pasākumus, lai pilnībā sagatavotos globalizācijas procesa izraisītajai pārstrukturēšanai un uzraudzītu tās norisi;

| — | uzņēmējdarbības vides veicināšanu un ekonomiski labvēlīgas vides straujākai MVU attīstībai radīšanu. |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības vides veicināšanu un ekonomiski labvēlīgas vides straujākai MVU attīstībai radīšanu.

Pabeigt iekšējā tirgus izveidi

| 14. | uzskata, ka iekšējā tirgus izveides pabeigšana ir svarīgākais priekšnosacījums izaugsmes un nodarbinātības nodrošināšanai un konkurētspējas un inovācijas nostiprināšanai ES. |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka iekšējā tirgus izveides pabeigšana ir svarīgākais priekšnosacījums izaugsmes un nodarbinātības nodrošināšanai un konkurētspējas un inovācijas nostiprināšanai ES.

| 15. | uzstājīgi lūdz Eiropas Komisiju un dalībvalstis turpināt šķēršļu likvidēšanu iedzīvotāju mobilitātes iespēju nodrošināšanai, ko vēl jo vairāk apliecina 2006. gads — Eiropas strādājošo mobilitātes gads. |
| --- | --- |

15.

uzstājīgi lūdz Eiropas Komisiju un dalībvalstis turpināt šķēršļu likvidēšanu iedzīvotāju mobilitātes iespēju nodrošināšanai, ko vēl jo vairāk apliecina 2006. gads — Eiropas strādājošo mobilitātes gads.

| 16. | atgādina par nepieciešamību izveidot Kopienas horizontālo un daudznozaru pamatprincipu kopumu, lai atbilstoši subsidiaritātes un vietējās autonomijas principiem noteiktu vispārējas nozīmes pakalpojumu apjomu un pārvaldības noteikumus, dodot pašvaldībām iespēju noteikt pakalpojuma sniegšanas veidu. |
| --- | --- |

16.

atgādina par nepieciešamību izveidot Kopienas horizontālo un daudznozaru pamatprincipu kopumu, lai atbilstoši subsidiaritātes un vietējās autonomijas principiem noteiktu vispārējas nozīmes pakalpojumu apjomu un pārvaldības noteikumus, dodot pašvaldībām iespēju noteikt pakalpojuma sniegšanas veidu.

| 17. | atkārtoti aicina sakarā ar likumdošanas procesu pakalpojumu direktīvas projekta izvērtēšanai no direktīvas projekta piemērošanas jomas izslēgt visus vispārējās nozīmes sociālos pakalpojumus (veselības aprūpe, pakalpojumi atstumtības apkarošanai un integrācijai, sociālā patversme), ja vien minētie pakalpojumi nav komerciāla rakstura un tie neietekmē ES savstarpējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

17.

atkārtoti aicina sakarā ar likumdošanas procesu pakalpojumu direktīvas projekta izvērtēšanai no direktīvas projekta piemērošanas jomas izslēgt visus vispārējās nozīmes sociālos pakalpojumus (veselības aprūpe, pakalpojumi atstumtības apkarošanai un integrācijai, sociālā patversme), ja vien minētie pakalpojumi nav komerciāla rakstura un tie neietekmē ES savstarpējo tirdzniecību.

| 18. | uzskata, ka Eiropas komunikāciju tīkli transporta, telekomunikāciju un enerģētikas jomā ir ļoti būtiski apgādes drošībai, kā arī, lai pilnībā izmantotu Eiropas ekonomikas potenciālu, vienotā tīklā saslēgtu paplašināto Eiropu un uzlabotu teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropas komunikāciju tīkli transporta, telekomunikāciju un enerģētikas jomā ir ļoti būtiski apgādes drošībai, kā arī, lai pilnībā izmantotu Eiropas ekonomikas potenciālu, vienotā tīklā saslēgtu paplašināto Eiropu un uzlabotu teritoriālo kohēziju.

Pastiprināt drošību Eiropā

| 19. | lūdz nodrošināt visu iedzīvotāju drošību un aizsargātību, un atkārtoti apliecina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir gatavas veicināt nedrošības un vardarbības cēloņu izskaušanu visās Eiropas pilsētās un reģionos. Tādēļ Komiteja iesaka:







  — | nostiprināt sadarbības pasākumus; |
| --- | --- | --- |

19.

lūdz nodrošināt visu iedzīvotāju drošību un aizsargātību, un atkārtoti apliecina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir gatavas veicināt nedrošības un vardarbības cēloņu izskaušanu visās Eiropas pilsētās un reģionos. Tādēļ Komiteja iesaka:

—

nostiprināt sadarbības pasākumus;

| — | nostiprināt iestāžu lomu, Kopienas pieejā nosakot konkrētāku vietējās un reģionālās dimensijas nozīmi; |
| --- | --- |

—

nostiprināt iestāžu lomu, Kopienas pieejā nosakot konkrētāku vietējās un reģionālās dimensijas nozīmi;

| — | attīstīt un pareizi īstenot stratēģiju, kas paredz izpratnes un solidaritātes veicināšanu starp kultūrām un reliģijām, papildinot pieliktos pūliņus cīņai pret sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

—

attīstīt un pareizi īstenot stratēģiju, kas paredz izpratnes un solidaritātes veicināšanu starp kultūrām un reliģijām, papildinot pieliktos pūliņus cīņai pret sociālo atstumtību;

| — | uzlabot Kopienas mehānismu civilās aizsardzības intervences pasākumu saskaņošanai, dažādos riska rajonos izveidojot reģionālos civilās aizsardzības centrus, kuru atbildības jomā papildus citiem uzdevumiem ietilptu nozīmīga profilaktiska darbība — agrīnās trauksmes sistēmas izveide. |
| --- | --- |

—

uzlabot Kopienas mehānismu civilās aizsardzības intervences pasākumu saskaņošanai, dažādos riska rajonos izveidojot reģionālos civilās aizsardzības centrus, kuru atbildības jomā papildus citiem uzdevumiem ietilptu nozīmīga profilaktiska darbība — agrīnās trauksmes sistēmas izveide.

| — | izveidot Pilsētu drošības uzraudzības centru, kas informēs attiecīgās Eiropas iestāžu struktūrvienības par politiku izstrādi, informācijas pieprasījuma un vākšanas sekmēšanu un saskaņošanu, datu apkopošanu un apstrādi saistībā ar drošību, pateicoties vietējo un reģionālo pašvaldību piemēru un labas prakses popularizēšanai; |
| --- | --- |

—

izveidot Pilsētu drošības uzraudzības centru, kas informēs attiecīgās Eiropas iestāžu struktūrvienības par politiku izstrādi, informācijas pieprasījuma un vākšanas sekmēšanu un saskaņošanu, datu apkopošanu un apstrādi saistībā ar drošību, pateicoties vietējo un reģionālo pašvaldību piemēru un labas prakses popularizēšanai;

| — | uzstājīgi iesaka Komisijai uzlabot koordināciju starp jauno Solidaritātes fondu un Struktūrfondu. |
| --- | --- |

—

uzstājīgi iesaka Komisijai uzlabot koordināciju starp jauno Solidaritātes fondu un Struktūrfondu.

TREŠAIS MĒRĶIS:

NOSTIPRINĀT RK POLITISKO UN INSTITUCIONĀLO FUNKCIJU

| 20. | apņemas sekot RK iesākto reformu virzībai, saglabājot RK īpašo nozīmi kā ES vietējo un reģionālo vēlēto pārstāvju politiskajai asamblejai. |
| --- | --- |

20.

apņemas sekot RK iesākto reformu virzībai, saglabājot RK īpašo nozīmi kā ES vietējo un reģionālo vēlēto pārstāvju politiskajai asamblejai.

RK saistības starpiestāžu sadarbības jomā

| 21. | apņemas starpiestāžu sadarbības jomā attiecībā uz: |
| --- | --- |

21.

apņemas starpiestāžu sadarbības jomā attiecībā uz:

| 21.1 | Eiropas Parlamentu: papildināt Eiropas Parlamenta demokrātiskās debates, nostiprināt sakarus ar līdzīgām struktūrvienībām un ciešāk sadarboties RK atzinumu izstrādē un pārraudzībā. |
| --- | --- |

21.1

Eiropas Parlamentu: papildināt Eiropas Parlamenta demokrātiskās debates, nostiprināt sakarus ar līdzīgām struktūrvienībām un ciešāk sadarboties RK atzinumu izstrādē un pārraudzībā.

| 21.2 | Komisiju: īstenot 2005. gadā parakstīto sadarbības protokolu (4), galvenokārt saistībā ar Komitejas īpašo nozīmi procesā pirms Kopienas pasākumu uzsākšanas un padziļināt sinerģijas komunikācijas jomā nolūkā tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem, kam pēc Komisijas Baltās grāmatas par komunikāciju pieņemšanas jāvainagojas ar papildinājumu sadarbības protokolā. Turklāt RK uzņemsies ieviest plenārsesiju laikā “jautājumu stundu” Eiropas Komisijā nolūkā vēl vairāk veicināt abu iestāžu dialogu par Eiropas pamatjautājumiem un palielināt Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību ietekmi lēmumu pieņemšanas procesā Eiropā. |
| --- | --- |

21.2

Komisiju: īstenot 2005. gadā parakstīto sadarbības protokolu (4), galvenokārt saistībā ar Komitejas īpašo nozīmi procesā pirms Kopienas pasākumu uzsākšanas un padziļināt sinerģijas komunikācijas jomā nolūkā tuvināt Eiropu tās iedzīvotājiem, kam pēc Komisijas Baltās grāmatas par komunikāciju pieņemšanas jāvainagojas ar papildinājumu sadarbības protokolā. Turklāt RK uzņemsies ieviest plenārsesiju laikā “jautājumu stundu” Eiropas Komisijā nolūkā vēl vairāk veicināt abu iestāžu dialogu par Eiropas pamatjautājumiem un palielināt Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību ietekmi lēmumu pieņemšanas procesā Eiropā.

| 21.3 | Padomi: nodrošināt efektīvāku vidutāja funkciju RK locekļiem, kuri nozīmēti darboties arī Padomē, nostiprināt sadarbību ar prezidentūrām, veikt priekšdarbus regulārākas sadarbības nodrošināšanai; aicina 2006.—2008. gada prezidentūras sagatavot iestrādes līdz 2009. gadam, nākot klajā ar stratēģisko daudzgadu programmu līdzīgi sešu attiecīgo prezidentūru sagatavotajai programmai 2004.—2006. gadam. |
| --- | --- |

21.3

Padomi: nodrošināt efektīvāku vidutāja funkciju RK locekļiem, kuri nozīmēti darboties arī Padomē, nostiprināt sadarbību ar prezidentūrām, veikt priekšdarbus regulārākas sadarbības nodrošināšanai; aicina 2006.—2008. gada prezidentūras sagatavot iestrādes līdz 2009. gadam, nākot klajā ar stratēģisko daudzgadu programmu līdzīgi sešu attiecīgo prezidentūru sagatavotajai programmai 2004.—2006. gadam.

| 21.4 | Ekonomikas un sociālo lietu komiteju: pilnveidot politisko sadarbību ES politiku tematiskajā jomā, kurā sociālajiem pārstāvjiem un pašvaldībām ir papildu pienākumi, un veiksmīgāk izmantot sinerģijas kopīgo administratīvo dienestu un telpu izmantošanā. |
| --- | --- |

21.4

Ekonomikas un sociālo lietu komiteju: pilnveidot politisko sadarbību ES politiku tematiskajā jomā, kurā sociālajiem pārstāvjiem un pašvaldībām ir papildu pienākumi, un veiksmīgāk izmantot sinerģijas kopīgo administratīvo dienestu un telpu izmantošanā.

Nostiprināt RK ietekmi

| 22.1 | aicina tās ievēlētos pārstāvjus izmantot iespējas, ko paver jaunizveidotā budžeta pozīcija viņu politisko un informatīvo darbību finansēšanai nolūkā veiksmīgāk nodrošināt “Savienības sūtņa” lomu attiecībās ar līdzpilsoņiem un pašvaldību sūtņa lomu ES līmenī. |
| --- | --- |

22.1

aicina tās ievēlētos pārstāvjus izmantot iespējas, ko paver jaunizveidotā budžeta pozīcija viņu politisko un informatīvo darbību finansēšanai nolūkā veiksmīgāk nodrošināt “Savienības sūtņa” lomu attiecībās ar līdzpilsoņiem un pašvaldību sūtņa lomu ES līmenī.

| 22.2 | nolūkā mērķtiecīgāk virzīt tos jautājumus, kuri visdrošāk var sniegt patiesu pievienoto vērtību Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā, apņemas padarīt atzinumus funkcionālākus iestāžu līmenī, kā arī saprotamākus un Eiropas iedzīvotājiem pieejamākus, RK atzinumos skaidrāk izceļot galvenos politiskos vēstījumus un RK konkrētos grozījumu ierosinājumus attiecībā uz Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

22.2

nolūkā mērķtiecīgāk virzīt tos jautājumus, kuri visdrošāk var sniegt patiesu pievienoto vērtību Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā, apņemas padarīt atzinumus funkcionālākus iestāžu līmenī, kā arī saprotamākus un Eiropas iedzīvotājiem pieejamākus, RK atzinumos skaidrāk izceļot galvenos politiskos vēstījumus un RK konkrētos grozījumu ierosinājumus attiecībā uz Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem.

| 22.3 | apņemas uzlabot atzinumu pārraudzību, lai nodrošinātu RK ietekmi visos Kopienas lēmumu pieņemšanas procesa etapos, īpaši precīzāk izceļot tos jautājumus, kuriem piemērojama koplēmuma procedūra |
| --- | --- |

22.3

apņemas uzlabot atzinumu pārraudzību, lai nodrošinātu RK ietekmi visos Kopienas lēmumu pieņemšanas procesa etapos, īpaši precīzāk izceļot tos jautājumus, kuriem piemērojama koplēmuma procedūra

| 23. | uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Savienības 2006.—2008. gada prezidentvalstīm, proti, Austrijai, Somijai, Vācijai, Portugālei, Slovēnijai un Francijai. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Savienības 2006.—2008. gada prezidentvalstīm, proti, Austrijai, Somijai, Vācijai, Portugālei, Slovēnijai un Francijai.

Briselē, 2006. gada 16. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 162/2004 fin

1

CdR 162/2004 fin

(2)  11. lpp. (EN); KOM 2005 (24).

2

(3)  Secinājumu 38. punkts.

3

(4)  R/CdR 197/2005 11. punkts

4

R/CdR 197/2005

---

| 16.8.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 192/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 192/38

---

Reģionu komitejas rezolūcija par tematu “pārrobežu sadarbība padara eiropu par realitāti — aicinājums pieņemt regulu par Eiropas grupējumiem attiecībā uz teritoriālo sadarbību”

(2006/C 192/08)

Reģionu komiteja,

pamatojoties uz EK Līguma 159. panta 3. punktu, kurā paredzēta Eiropas Kopienas īpašu pasākumu noteikšana ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanai,

pamatojoties uz EK Līguma 265. panta 1. punktu, kurā teikts: “Padome un Komisija apspriežas ar Reģionu komiteju šajā Līgumā paredzētajos gadījumos, kā arī visos citos gadījumos, kad viena no šīm iestādēm uzskata to par lietderīgu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību”,

pamatojoties uz Eiropas Padomes Madrides Pārskata konvenciju un tās abiem pielikuma protokoliem (1995, 1998),

pamatojoties uz Komitejas 2002. gada martā pieņemto atzinumu par tematu “Stratēģijas pārrobežu un starptautisko reģionu sadarbības veicināšanai paplašinātajā Eiropā — pamatdokuments, kurā izklāstītas nākotnes vadlīnijas” (CdR 181/2000 fin),

pamatojoties uz Eiropas Komisijas 2004. gada 14. jūlijā pieņemto “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas grupējuma izveidošanu pārrobežu sadarbībai”, KOM(2004) 496 galīgā red. — 2004/0168 (COD),

pamatojoties uz Komitejas 2004. gada 17. novembra atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas grupējuma izveidošanu pārrobežu sadarbībai” (CdR 62/2004), ziņotājs: Niessl kgs, Burglandes zemes vadītājs (AT/ESP),

pamatojoties uz Eiropas Parlamenta 2005. gada 21. jūnija ziņojumu (A6-0206/2005) par “Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas grupējuma izveidošanu pārrobežu sadarbībai (GECT)”,

pamatojoties uz priekšsēdētāja Di Stasi kga 2005. gada 1. decembra vēstuli priekšsēdētājam Straub kgam, kurā viņš izsaka Eiropas pašvaldību un reģionu kongresa pilnīgu atbalstu Komisijas priekšlikumam regulai par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (GECT),

pamatojoties uz nesenajām Padomes atbildīgās darba grupas sarunām un ES šobrīd prezidējošās valsts mērķi 2006. gada pavasarī noslēgt sarunas par regulas priekšlikuma provizorisku projektu,

novērtē Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (GECT) kā pozitīvu un reģioniem un pašvaldībām nepieciešamu tiesisko instrumentu, lai būtiski atvieglotu un uzlabotu pārrobežu, starpreģionālo un starptautisko sadarbību Eiropā,

uzsver, ka šobrīd ES strukturālo programmu pārrobežu, starpreģionālās un starptautiskās īstenošanas jomā daudzu vietējo un reģionālo pašvaldību nepietiekamas kompetences dēļ starp partneriem pastāv sadarbība, kas balstīta vienīgi uz savstarpēju vienošanos (Gentlemen-Agreements), un līdz ar to tā nav izteikti tiesiski saistoša, kas savukārt bieži rada tiesisko nenoteiktību,

norāda uz to, ka pēc ES paplašināšanas 2004. gadā ir izteikti pieaugusi nepieciešamība pēc sadarbības ar “jaunajām” dalībvalstīm un šo valstu starpā vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī un ka ES ir labāk nekā līdz šim jāpielāgojas šai attīstībai,

pateicas Komisijai par tās regulas priekšlikumu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (GECT), ko Komiteja saturiski pilnībā atbalsta,

aicina dalībvalstis pierādīt savu politisko gribu un Padomē neapstrīdēt tiesiska instrumenta nepieciešamību Eiropas teritoriālās sadarbības grupai (GECT), būtiski uzlabot tiesisko pamatu pastiprinātai pārrobežu, starpreģionālai un starptautiskai sadarbībai,

lūdz Austrijas ES prezidentūru pielikt visas pūles, lai struktūrfondu kompleksa ietvaros notiekošās sarunas tiktu paātrinātas un sekmīgi noslēgtas Austrijas ES prezidentūras laikā, pie kam ir jāsaglabā regulas priekšlikuma būtība,

stiprina Eiropas Parlamenta pārliecību radīt Kopienas tiesisko pamatu pārrobežu, starptautiskai un starpreģionālai sadarbībai, jo tā iedzīvotājiem parāda patiesu Eiropas pievienoto vērtību,

lūdz saviem locekļiem pielikt pūles, lai pārliecinātu atbildīgās iestādes valstu līmenī un Eiropas Parlamenta pārstāvjus turpināt risināt pozitīvas sarunas par Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (GECT) izveidi,

ievērojot līdzšinējos sarunu rezultātus (uz 2006. gada janvāri) Padomes darba grupā, ierosina regulas iespējami lielākas lietderības un tās plaša pielietojuma interesēs precizēt regulas tekstu šādi:

| — | Komisijas protokola skaidrojumā viennozīmīgi precizēt, ka saskaņā ar regulu pēc GECT izveides trešo valstu pašvaldības, kas regulu ir iekļāvušas savā tiesību sistēmā, var piedalīties šādas GECT darbā, |
| --- | --- |

—

Komisijas protokola skaidrojumā viennozīmīgi precizēt, ka saskaņā ar regulu pēc GECT izveides trešo valstu pašvaldības, kas regulu ir iekļāvušas savā tiesību sistēmā, var piedalīties šādas GECT darbā,

| — | viennozīmīgi precizēt, ka GECT ietvaros visi partneri pāri valstu ārējām robežām var sadarboties visās tajās jomās, kurās viņi varēja sadarboties arī attiecīgās dalībvalsts robežās, lai šis instruments tādējādi atbalstītu nediskriminācijas pamatprincipu, |
| --- | --- |

—

viennozīmīgi precizēt, ka GECT ietvaros visi partneri pāri valstu ārējām robežām var sadarboties visās tajās jomās, kurās viņi varēja sadarboties arī attiecīgās dalībvalsts robežās, lai šis instruments tādējādi atbalstītu nediskriminācijas pamatprincipu,

| — | viennozīmīgi precizēt, ka dalībvalstis GECT regulas ieviešanas interesēs nedrīkst ierobežot GECT partneru materiālo kompetenci, |
| --- | --- |

—

viennozīmīgi precizēt, ka dalībvalstis GECT regulas ieviešanas interesēs nedrīkst ierobežot GECT partneru materiālo kompetenci,

| — | viennozīmīgi precizēt, ka partneri drīkst izveidot GECT bez augstākstāvošu iestāžu iepriekšējas atļaujas un ka dalībvalstis vai attiecīgās valstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par izveidotas GECT tiesisko uzraudzību, |
| --- | --- |

—

viennozīmīgi precizēt, ka partneri drīkst izveidot GECT bez augstākstāvošu iestāžu iepriekšējas atļaujas un ka dalībvalstis vai attiecīgās valstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par izveidotas GECT tiesisko uzraudzību,

uzdod savam priekšsēdētājam iesniegt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomes prezidentūrai un dalībvalstu valdībām vēl pirms darba pabeigšanas atbildīgajā Padomes darba grupā.

Briselē, 2006. gada 16. februārī

Reģionu komitejas

priekšsēdētājs

Michel DELEBARRE

---