----

----

II Pripravljalni akti

Odbor regij

64. plenarno zasednjae 26. in 27. aprila 2006

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Tematska strategija o onesnaževanju zraka in o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo

(2006/C 206/01)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (COM(2005) 447 konč. - 2005/0183 (COD)) ter sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu Tematska strategija o onesnaževanju zraka (COM(2005) 446 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 21. septembra 2005, da se v skladu s členoma 175 in 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z Odborom regij posvetuje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 25. julija 2005, da zadolži komisijo za trajnostni razvoj za pripravo tega mnenja;

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij Razvoj tematske strategije za mestno okolje (COM(2004) 60 konč.) - CdR 93/2004 fin (1);

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Program Čistejši zrak za Evropo (CAFE): tematska strategija za kakovost zraka (COM (2001) 245 konč.) - CdR 203/2001 fin (2);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 45/2006 rev. 1), ki ga je 27. februarja sprejela komisija za trajnostni razvoj (poročevalec: g. Jahn, predsednik okrožnega sveta okrožja Hohenlohe (DE/EPP);

ob upoštevanju naslednjih razlogov:

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila 2006 (seja z dne 26. aprila) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

2.1   Glede Tematske strategije

2.2   Glede predloga direktive

Neupoštevanje sestavin, ki vsebujejo škodljive snovi, in podaljšanja rokov

Merjenje in ocenjevanje trdnih delcev

Določitev območij

Solidarnostne ureditve financiranja

Raziskovalna prizadevanja, vključevanje predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti

V Bruslju, 26. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 43, 18.2.2005, str. 35.

(2)UL C 107, 3.5.2002, str. 78.

----

----

MNENJE Odbora regij o Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (direktiva o morski strategiji) in Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o tematski strategiji za zaščito in ohranitev morskega okolja

(2006/C 206/02)

ODBOR REGIJ JE,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (direktive o morski strategiji), COM(2005) 505 konč., in Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Tematska strategija za zaščito in ohranitev morskega okolja, COM(2005) 504 konč.;

ob upoštevanju Sklepa Sveta Evropske unije z dne 29. novembra 2005, da se v skladu s členom 265(1) in člena 175(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej temi posvetuje z Odborom;

ob upoštevanju sklepa predsedstva z dne 12. aprila 2005, da zadolži komisijo za trajnostni razvoj za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju mnenja na lastno pobudo z dne 12. oktobra 2005 o pomorski politiki EU – Vprašanje trajnostnega razvoja za lokalne in regionalne oblasti – CdR 84/2005 fin;

ob upoštevanju mnenja z dne 9. aprila 2003 o Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu – Na poti k strategiji za zaščito in ohranitev morskega okolja (COM(2002) 539 konč.) – CdR 24/2003 fin (1)

ob upoštevanju mnenja z dne 13. junija 2001 o Sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o šestem akcijskem okoljskem programu Evropske skupnosti – Okolje 2010: naša prihodnost, naša izbira – Šesti akcijski okoljski program, in predloga sklepa Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa akcijski okoljski program Skupnosti za obdobje 2001–2010 (COM(2001) 31 konč. – 2001/0029 (COD)) – CdR 36/2001 fin) (2);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 46/2006 rev. 1), ki ga je komisija OR za trajnostni razvoj sprejela 27. februarja 2006 (poročevalec: Michael Cohen, Zveza lokalnih svetov, Malta (MT/PES));

na svojem 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila 2006 (seja z dne 26. aprila) sprejel naslednje mnenje:

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

2.   Vse slabše stanje evropskega morskega okolja

Odbor regij

3.   Primerni institucionalni okvir za upravljanje morij

Odbor regij

4.   Nezadostna baza znanja

Odbor regij

5.   Spopad z izzivom

Odbor regij

6.   Strategija

Odbor regij

7.   Nov instrument politike

Odbor regij

8.   Direktiva o pomorski strategiji

Odbor regij

9.   Skladnost z drugimi politikami

Odbor regij

10.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

V Bruslju, 26. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)  UL C 244 z dne 10.10.2003, str.14.

(2)  UL C 357 z dne 14.12.2001, str. 44.

----

----

Mnenje Odbora regij o naravnih katastrofah (požari, poplave, suša)

(2006/C 206/03)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sklepa Evropskega parlamenta z dne 4. aprila 2006, da se v skladu s členom 265 (4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 23. marca 2006, da se v skladu s členom 40 (2) poslovnika g. Valcárcela Sisa, predsednika avtonomne skupnosti Murcie (ES-EPP), imenuje za glavnega poročevalca mnenja;

ob upoštevanju svojega mnenja o sporočilu Komisije Evropskemu Parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o razvoju zmogljivosti civilne zaščite v Evropski uniji (COM(2004) 200 final-CdR 241/2003 fin (1));

ker

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila (seja z dne 26. aprila) sprejel naslednje mnenje.

UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA ODBORA REGIJ

Odbor regij:

V Bruslju, 26. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)  UL C 43 z dne 18. 2. 2005, str. 38.

----

DODATEK:

primeri dobre prakse pri preprečevanju naravnih katastrof

1.   ESCAPE – European Solutions by Co-operating and Planning Emergencies (for coastal flooding): evropske rešitve na osnovi sodelovanja in načrtovanja v nujnih primerih (za poplavljene obale)

Partnerji iz najbolj prizadetih območij v Združenem kraljestvu, na Nizozemskem in v Belgiji so za omilitev posledic poplav pripravili projekt ESCAPE (European Solutions by Co-operation and Planning Emergencies – evropske rešitve na osnovi sodelovanja in načrtovanja v nujnih primerih). Projekt vključuje več kot zgolj preprečevanje in upravljanje tveganja, z njim so poskusili izboljšati politike prostorskega načrtovanja, strategije za obvladovanje tveganja, načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih in ozaveščenost javnosti, da bi se tako zmanjšala škoda za obalne skupnosti.

Poglavitna dejavnost je bila kampanja za večjo ozaveščenost o poplavah. S pomočjo videoposnetkov, konferenc in časopisov so otrokom in odraslim, lokalnim prebivalcem in strokovnjakom pojasnili nevarnosti, ki jih prinašajo poplave. Med kampanjo je bilo tudi razloženo, kaj je mogoče pričakovati od vlad in kako si lahko ljudje pomagajo sami. Naslednja pomembna dejavnost je bila razvijanje prožnega, večfunkcionalnega načrtovanja ukrepov ob nepredvidenih dogodkih za zaščito lokalnih prebivalcev, turistov in podjetij v primeru poplav. Za načrtovanje ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih je na voljo čezmejni okvir, ki ga lahko uporabljajo drugi.

V okviru projekta ESCAPE je bil vzpostavljen in preizkušen informacijski sistem za visoke vode (HIS – High Water Information System), ki spremlja poplavljanje morja, tako da meri plimovanje, jakost vetra in višino valov. Sistem je bil vključen v sistem za podporo pri sprejemanju odločitev (DSS - Decision Support System), ki ocenjuje čas, potreben za evakuacijo območja katastrofe, in priporoča poti za evakuacijo, za to pa uporablja podatke o zmogljivosti cest in demografske podatke. Lokalne, regionalne in nacionalne oblasti, odgovorne za načrtovanje ukrepov in prostorsko načrtovanje, lahko za predvidevanje učinkov in časovne razsežnosti poplavljanja morja uporabljajo HIS in DSS. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2.   AWARE - Attention to warning and readiness in emergencies: opozarjanje in pripravljenost v nujnih primerih

Eden od sklepov, doseženih v okviru projekta ESCAPE je bil, da katastrofe ne poznajo meja, zato se tudi načrtovanje ukrepov tukaj ne sme ustaviti. Projekt AWARE je mogoče razumeti kot naslednika projekta ESCAPE. Medtem ko je ESCAPE omejen na poplave, AWARE zajema tudi druga področja. Značilnost projekta je razširjeno sodelovanje v primeru naravnih katastrof in nesreč, ki jih povzroči človek, da bi se izboljšala kakovost načrtovanja ukrepov ob nepredvidenih dogodkih in okrepila ozaveščenost civilnega prebivalstva o tveganjih.

AWARE se osredotoča na krepitev ozaveščenosti z boljšimi informacijskimi in komunikacijskimi viri in kanali, da bi se tako zmanjšala ogroženost ljudi v obmejnih regijah med katastrofami in po njih. Da bi se ljudje, mediji, oblasti in službe za nujne primere bolje zavedali tveganja ter znali ravnati in se odzvati v primerih katastrof, bosta potekali dve kampanji za trajnostno ozaveščenost mladih in strokovnjakov; sledilo bo poročilo o dogovorih z mediji glede njihovega poročanja o katastrofah v raznih državah in študija izvedljivosti, ki bo preučila orodje, ki bi oblastem omogočilo, da po katastrofi obvestijo sorodnike in prijatelje prizadetih o njihovem novem prebivališču. AWARE se prav tako osredotoča na vsebino in strukturo informacij in sporočil med lokalnimi in regionalnimi oblastmi v čezmejnih regijah pred katastrofo, med njo in po njej. Cilj tega je, da bi lokalne vlade upoštevale čezmejne posledice svojih odločitev in o tem obvestile oblasti na drugi strani meje. Z učenjem in izmenjavo informacij si bodo partnerji delili pridobljeno znanje in izkušnje ter tako pripravili poročilo, ki bo vključevalo priporočila o virtualnem čezmejnem sistemu kriznega upravljanja in dve medregionalni srečanji o kriznem upravljanju in pomoči v primerih kriz. Končni cilj projekta je boljša pomoč v primeru katastrof na čezmejnih območjih s pomočjo izmenjave osebja med udeleženimi regijami ter regionalnimi in čezmejnimi vajami (le na ravni lokalnih oblasti), ki bodo vključevale tudi čezmejne komponente oz. pri katerih bodo sodelovali tudi medregionalni opazovalci. www.project-aware.com

3.   Chain of Safety - veriga varnosti: pobuda za načrtovanje ukrepov v primeru nepredvidenih poplav, ki zajema celotno regijo Severnega morja

Ker katastrofe ne poznajo regionalnih ali nacionalnih meja, le-te prav tako ne bi smele ustaviti upravljanja s tveganjem in krizami. Evropska komisija je to priznala kot aktualno temo in trenutno v sodelovanju z državami članicami razvija nekaj pobud za evropski pristop k načrtovanju ukrepov ob nepredvidenih dogodkih. Namen verige varnosti je prispevati vidik regij Severnega morja k tem pobudam, tako da bi s pomočjo projekta vzpostavili strukturo za načrtovanje ukrepov v primeru nepredvidenih poplav, ki bodo temeljili na modelu verige varnosti in zajeli celotno regijo Severnega morja. Namen projekta je pospeševanje sodelovanja, izmenjave izkušenj in vzajemne podpore v regiji Severnega morja v primeru poplave, tako da se preko verige varnosti, ki povezuje celotno regijo Severnega morja, zbira znanje in izkušnje o obalnih poplavah, da bi se čim bolje organiziralo medregionalno sodelovanje med regijami Severnega morja ter čim bolj zmanjšalo število žrtev in škode, ki jo povzroči poplavljanje obale. Splošen cilj projekta je dati pobudo za načrtovanje ukrepov za primer poplav, ki bi zajele celotno območje Severnega morja. Pri tem bi sodelovale vse vpletene strani, da bi se zbrali primeri najboljše prakse in izkušnje iz vseh udeleženih regij.

Dejavnosti v okviru projekta veriga varnosti je mogoče razdeliti v tri osnovne teme: primerjalno analizo sedanjih regionalnih in nacionalnih načrtov za primer poplav v regijah Severnega morja; opredelitve skupnega pristopa do verige varnosti v regiji Severnega morja; ter popis potrebne in razpoložljive opreme za uresničevanje skupnega načrta ukrepov v primeru poplave.

4.   Izboljšanje baze znanja Skupnega raziskovalnega centra NEDIES (Informacijski sistem za izmenjavo podatkov o naravnih in okoljskih nesrečah)

Zaščita državljanov in okolja v Evropi se sooča z nadaljnjim izzivom različnih vrst tveganja, ki nastajajo zaradi naravnih nevarnosti. Zato so izkušnje, pridobljene iz sistematične analize poteka preteklih katastrof in okoliščin, ki so prispevale k njihovemu pojavu, izrednega pomena za zmanjšanje tveganja v prihodnosti in določanje prednosti z vidika upravljanja ogroženosti. Široka uporaba in objavljanje pridobljenih izkušenj je drug pomemben ukrep boja proti neželenim pojavom in zlasti omilitve njihovih posledic. V podporo temu cilju Skupni raziskovalni center (JRC) vzdržuje informacijski sistem za izmenjavo podatkov o naravnih in okoljskih nesrečah (NEDIES – Natural and Environmental Disaster Information Exchange System), katerega cilj je priprava in širjenje izkušenj za preprečevanje ter pripravljenost in odziv na naravne katastrofe in tehnološke nesreče. Poročila o naravnih katastrofah, ki jih vsebuje sistem NEDIES, so na voljo na spletnem portalu.

Za izboljšanje in širitev baze znanja NEDIES, ki vsebuje podatke v zvezi s katastrofami in s tem povezane izkušnje, je potrebno bolje strukturirano in bolj temeljito razumevanje okoliščin katastrofe, da bo mogoče zagotoviti podroben in pomemben prispevek k sprejemanju odločitev. Kot del študije, ki sta jo naročila Skupni raziskovalni center in Evropska komisija, fakulteta univerze v Zeelandu na Nizozemskem razvija načrt za strukturirano analizo in pregled časovnega razvoja katastrofe, ukrepov za upravljanje katastrofe preden je do nje prišlo in po njej ter udeleženih strani, okolja in drugih parametrov, ki so vplivali na upravljanje. Namen je zagotoviti dovolj strukturiran prispevek, ki bo omogočil povzetek pridobljenih izkušenj. Ugotovitve iz te analize bodo vključene v okvir verige varnosti. Tako bodo jasno vidne vzajemno povezane posledice, ki nastajajo na posameznih stopnjah.

5.   INTERREG IIIA – Italija/Slovenija: projekt SIMIS za sistem povezanega spremljanja reke Soče

Cilj tega projekta je izboljšati sistem spremljanja povodja Soče in na tak način povečati varnost prebivalstva pred poplavami. Namenjen je tudi izboljšanju nadnacionalnih varnostnih ukrepov, krepitvi sodelovanja med Furlanijo - Julijsko krajino in Slovenijo ter uporabi inovativnih tehnoloških sredstev. Za dosego teh ciljev sta bila povezana operacijska centra v Palmanovi in Ljubljani, za poseg v nujnem primeru pa so bili vzpostavljeni skupni protokoli. Pripravljena je bila tudi temeljita hidrološka študija povodja, na najbolj kritičnih točkah pa so bile postavljene še posebne enote spremljanja povodja, da bo mogoče napovedati in preprečiti poplave. http://www.simis.si

6.   Medregionalni protokol za čezmejno sodelovanje pri civilni zaščiti – Furlanija - Julijska krajina/Koroška - Slovenija

Organizacije za civilno zaščito avtonomne regije Furlanije - Julijske krajine in Koroške v Republiki Sloveniji se zavedajo naravnega tveganja ali tveganja, ki ga povzroča človek in bi lahko prizadelo prebivalstvo, ter potrebe po zagotovitvi hitre vzajemne pomoči v nujnih primerih. Odločene so tudi, da bodo pospešile in spodbudile čezmejno sodelovanje na področju civilne zaščite. Zato so izrazile pripravljenost za čim obsežnejše vzajemno sodelovanje in učinkovito uskladitev ukrepov, potrebnih za zaščito prebivalstva sosednjih regij, premoženja, naselij in okolja v primerih katastrof ali pričakovanih katastrofah, vključno z gozdnimi požari. Protokoli o čezmejnem sodelovanju določajo skupne načine delovanja za napovedovanje in preprečevanje katastrof, izmenjavo podatkov v realnem času in hitro sporočanje podatkov o položaju v primeru katastrofe, vzajemno pomoč v takih primerih in usklajevanje reševanja s prizadetim prebivalstvom v sosednjih regijah.

Avtonomna regija Furlanija - Julijska krajina in Koroška v Republiki Sloveniji za napovedovanje, preprečevanje in dejavnosti splošnega pomena za izmenjavo podatkov na področju civilne zaščite povezujeta svoje operacijske centre. Te povezave so namenjene hitremu obojestranskemu sporočanju vseh pomembnih podatkov in omogočajo izmenjavo znanja ter prizadevanja za usposabljanje. Regiji sta se dogovorili, da se povežeta z lastnimi operacijskimi centri preko učinkovitega prenosa podatkov in sprejemnega sistema med operacijskimi sistemi za obojestransko izmenjavo podatkov v realnem času iz seizmoloških, hidrometeoroloških ter pomorskih in obalnih nadzornih mrež, ki so nameščene po vsem njunem ozemlju, ter zagotovita temu namenjene videokonferenčne povezave med referenčnimi operacijskimi centri.

Regiji se zavzemata za hitro obojestransko komunikacijo med referenčnimi operacijskimi centri v morebitnih ali dejanskih nujnih primerih, ki bi lahko ogrozili prebivalstvo sosednjih regij, premoženje, naselja ali okolje v bližini mejnih območij. Zagotavljata redna srečanja tehničnega osebja različnih organov. Regiji sta vzpostavili izmenjavo znanja o pomembnem tehničnem in znanstvenem napredku na področju civilne zaščite, deloma preko skupnih projektov na področju napovedovanja in preprečevanja naravnega tveganja. Organizirane so skupne vaje in simulacije, da se udeleženci vzajemno seznanijo z načinom ravnanja v nujnih primerih. V primeru katastrofe na lastnem ozemlju, ki bi lahko prizadela prebivalstvo sosednjih regij, lahko regija zaprosi za vzajemno pomoč preko referenčnega operacijskega centra. Vzajemna pomoč lahko v skladu z razpoložljivimi viri pomeni pomoč specialističnega osebja, enot prostovoljcev z ustrezno opremo in vozili, letalsko in druge vrste pomoči prizadetemu prebivalstvu sosednjih regij ali druge načine ukrepanja v nujnih primerih. Regiji sta se dogovorili o sodelovanju pri ukrepih za gašenje požarov na mejnih območjih. Vzajemna pomoč se zagotovi brez plačila.

7.   DESERTNET – ukrepi za spremljanje in boj proti širjenju puščav na evropskem sredozemskem območju

Namen projekta Desertnet je proučitev, spremljanje in trajnostno upravljanje območij, ki jih v sredozemskem območju ogroža dezertifikacija. Projekt je usmerjen v racionalizacijo informacij in tehnično-znanstvenih izkušenj, pridobljenih in zbranih o območjih, ki so bila v okviru regionalnih in nacionalnih programov uvrščena med ogrožene. Vzpostavljena bo osnova za storitve, mreža pilotskih ukrepov in uporabnikov ter medregionalna opazovalnica za boj proti dezertifikaciji, da bo mogoče postaviti enoten sistem za izmenjavo podatkov in informacij ter nadzorovanje procesov širjenja puščav.

V okviru Desertnet je bila vzpostavljena mreža pilotskih ukrepov za začetek procesa standardizacije načinov dela na osnovi primerjave izkušenj v nekaterih regijah. Mreža je postala osnova za storitve, ki je omogočila oblikovanje baze podatkov z informacijami o načinih dela, modelih in razpoložljivih podatkih v partnerskih regijah. V prihodnje bi ta struktura morala zagotoviti tudi bolj enostavno upravljanje dejavnosti in sodelovanja pri projektih in drugih vidikov. Uporabiti jo bo mogoče kot merilo uspešnosti za najširše sprejete in skupne načine dela. Nadalje parterji spodbujajo ponudbo storitev, načeloma tako, da si prizadevajo za povečanje števila uporabnikov. S širitvijo naj bi osnova za storitve postala virtualni forum za skupno uporabo znanja, ki se mu bodo poleg uporabnikov pridružili tudi nacionalni odbori za boj proti širjenju puščave.

Partnerske regije so italijanske regije Ligurija, Campania, Kalabrija, Toskana, Sicilija, Emilia Romagna, Basilicata in Sardinija ter španski avtonomni regiji Murcia in Andaluzija (www.desertnet.org).

8.   ROBINWOOD – ponovno oživljanje podeželskih in gorskih območij preko trajnostnega razvoja ob uporabi sredstev integriranega gozdnega gospodarstva

Robinwood je projekt, ki ga sofinancira Evropska komisija v okviru programa Interreg III C South. Cilj projekta je družbenogospodarski razvoj podeželskih območij s pomočjo ponovnega oživljanja verige dobave lesa. Za projekt je predvidena uporaba inovativnega pristopa, ki temelji na trajnostnem gozdnem gospodarstvu, okoljskih, energetskih, ozemeljskih, gospodarskih in poklicnih vidikih.

Projekt Robinwood vključuje pet vodilnih tem:

Sodelujoče regije so: Ligurija (Italija), Brandenburg (Nemčija), avtonomna regija Murcia (Španija), Wales (Velika Britanija), Vzhodno Pomorjansko (Poljska) in Vzhodna Slovaška (avtonomni regiji Košice in Prešov – Slovaška).

----

----

Mnenje Odbora regij o kohezijski politiki in mestih: prispevek urbanih območij k rasti in delovnim mestom v regijah

(2006/C 206/04)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju pisma Evropske komisije predsedniku Straubu z dne 25. januarja 2006, v katerem Odbor prosi za mnenje o kohezijski politiki in mestih: prispevku urbanih območij k rasti in delovnim mestom v regijah;

ob upoštevanju sklepa predsednika z dne 10. novembra 2005, da komisijo za politiko ozemeljske kohezije zadolži za pripravo mnenja o tej temi;

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o kohezijski politiki in mestih: prispevku mest k rasti in delovnim mestom v regijah;

ob upoštevanju mnenja o predlogu uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (COM(2004) 492 konč. – 2004/0163 (AVC)) (CdR 232/2004 fin) (1);

ob upoštevanju mnenja o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (COM(2004) 495 konč. – 2004/0167 (COD)) (CdR 233/2004 fin) (1);

ob upoštevanjusporočila Komisije o kohezijski politiki za podporo rasti in novim delovnim mestom: Strateške smernice Skupnosti, 2007–2013 (COM(2005) 299 konč.) (CdR 140/2005 fin);

ob upoštevanju sklepov neformalnega srečanja Sveta ministrov o trajnostnih skupnostih, ki je potekalo 6. in 7. decembra 2005 v Bristolu;

ob upoštevanju poročila Evropskega parlamenta o urbani razsežnosti v povezavi s širitvijo (2004/2258);

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 38/2006 rev. 1), ki ga je strokovna skupina za politiko ozemeljske kohezije sprejela 23. februarja 2006 (poročevalec: Michael Häupl, župan Dunaja (AT/PES)),

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila 2006 (seja z dne 26. aprila) sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

2.   Predlogi Odbora regij glede delovnega dokumenta Evropske komisije o kohezijski politiki in mestih: prispevek mest k rasti in delovnim mestom v regijah

Odbor regij

3.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

V Bruslju, 26. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)UL C 231, 20.9.2005.

(2)  Tretje poročilo o gospodarski in socialni koheziji: novo partnerstvo za kohezijo, konvergenco, konkurenčnost in sodelovanje, COM(2004) 107 konč. z dne 18. februarja 2004.

(3)  Resolucija Evropskega parlamenta o urbanih razsežnosti v povezavi s širitvijo z dne 13. 10. 2005, P6_TA-PROV(2005)0387, poročevalec: Jean Marie BEAUPUY, resolucija še ni objavljena v UL.

(4)  Izvajanje lizbonskega partnerstva za gospodarsko rast in delovna mesta – prispevek Odbora regij. Raziskava o vključevanju regij in mest v pripravo nacionalnih programov reform iz lizbonske strategije, DI CdR 45/2005.

(5)  Glej predlog uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, COM(2004) 492 konč. z dne 14. julija 2004.

(6)  Sporočilo Komisije o kohezijski politiki za podporo rasti in novim delovnim mestom: strateške smernice Skupnosti 2007–2013, COM(2005) 299 konč. z dne 5. julija 2005.

(7)  Delovni dokument služb Komisije o kohezijski politiki in mestih: prispevku mest k rasti in delovnim mestom v regijah z dne 23. novembra 2005. Dokument je na voljo na spletni strani: http://europa.eu.int/comm/regional_policy/consultation/urban/index_en.htm.

(8)  Sporočilo Komisije o dialogu z združenji lokalnih in regionalnih oblasti o oblikovanju politike Evropske unije; COM(2003) 811 z dne 19. decembra 2003.

(9)  Predlog uredbe Sveta o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, COM(2004) 492 konč. z dne 14. julija 2004.

----

----

Mnenje Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami

(2006/C 206/05)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami (COM(2005) 290 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 29. junija 2005, da zaprosi Odbor za mnenje na podlagi člena 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 29. septembra 2005, da komisijo za zunanje odnose zadolži za pripravo mnenja o strategiji Evropske komisije glede napredka, doseženega v okviru širitvenega procesa;

ob upoštevanju svojega mnenja o finančnih perspektivah – sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Graditev naše skupne prihodnosti – politični izzivi in proračunska sredstva razširjene Unije za obdobje 2007-2013, KOM(2004) 101 končno, CdR 162/2004 fin (1), (poročevalec: Albert BORE, član občinskega sveta Birminghama (UK/PES));

ob upoštevanju svojega mnenja o Priporočilu Evropske komisije o napredku Turčije za pristop, KOM(2004) 656 končno, CdR 495/2005 (poročevalka: Helene LUND, članica občinskega sveta Faruma (DK/PES));

ob upoštevanju svojega mnenja o Predlogu sklepa Sveta o načelih, prednostnih nalogah in pogojih, določenih v partnerstvu EU in Hrvaške, KOM(2004) 275 končno, CdR 499/2004, (poročevalec: Isidoro GOTTARDO, član deželne vlade Furlanije-Julijske krajine (IT/EPP));

ob upoštevanju rezultatov javne, internetne razprave Evropske komisije o Prihodnjem programu za aktivno evropsko državljanstvo 2007–2013;

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 26. januarja 2004 o uvedbi akcijskega programa Skupnosti za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva (državljansko udeležbo) (2004/100/ES);

ob upoštevanju svojega mnenja (CdR 50/2006), ki ga je 28. februarja 2006 sprejela komisija za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje (poročevalec Isidoro GOTTARDO, član deželne vlade Furlanije-Julijske krajine (IT/EPP));

ob upoštevanju naslednjega:

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila 2006 (seja 27. aprila) soglasno sprejel naslednje mnenje.

1.   Stališče Odbora regij

1.1   Splošne ugotovitve

Odbor regij

1.2   Tekoče in nove dejavnosti: Turčija

1.3   Tekoče in nove dejavnosti: Hrvaška

2   Priporočila Odbora regij

2.1   Splošna priporočila

Odbor regij

2.2   Turčija

2.3   Hrvaška

V Bruslju, 27. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)  UL C 164 z dne 5. 7. 2005, str. 4.

----

----

Mnenje Odbora regij o

(2006/C 206/06)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju sporočil Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o migraciji in razvoju: nekaj konkretnih smernic COM(2005) 390 konč. in o skupnem programu za vključevanje - okviru za vključevanje državljanov tretjih držav v Evropsko unijo COM(2005) 389 konč.;

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU COM(2005) 391 konč.;

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 1. septembra 2005, da se v skladu s prvim odstavkom člena 265 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa predsednika Odbora regij z dne 23. septembra 2005, da bo komisijo za zunanje odnose in decentralizirano sodelovanje zaprosil, da o tej temi pripravi mnenje;

ob upoštevanju člena 63 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti;

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali apatridi, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite;

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/81/ES z dne 29. aprila 2004 o dovoljenju za prebivanje, izdanem prebivalcem tretjih držav, ki so žrtve nedovoljene trgovine z ljudmi ali so bili predmet dejanj omogočanja nezakonitega priseljevanja, ki sodelujejo s pristojnimi organi;

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas;

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o zeleni knjigi o pristopu Skupnosti k upravljanju ekonomskih migracij (CdR 82/2005 fin);

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priseljevanju, vključevanju in zaposlovanju (CDR 223/2003 fin), UL C 109 z dne 30. 4. 2004, str. 46–49;

ob upoštevanju osnutka mnenja (CdR 51/2006), ki ga je komisija za ustavne zadeve, evropsko upravo ter območje svobode, varnosti in pravice sprejela 2. marca 2006 (poročevalec: Andreas SCHIEDER (AT/PES));

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila 2006 (seja z dne 27. aprila) sprejel naslednje mnenje.

I.   SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ O SKUPNEM PROGRAMU ZA VKLJUČEVANJE – OKVIRU ZA VKLJUČEVANJE DRŽAVLJANOV TRETJIH DRŽAV V EVROPSKO UNIJO; COM(2005) 389 KONČ.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

II.   SPOROČILO KOMISIJE SVETU, EVROPSKEMU PARLAMENTU, EVROPSKEMU EKONOMSKO-SOCIALNEMU ODBORU IN ODBORU REGIJ MIGRACIJA IN RAZVOJ: NEKAJ KONKRETNIH SMERNIC; COM(2005) 390 KONČ.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

III.   PREDLOG KOMISIJE ZA DIREKTIVO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O SKUPNIH STANDARDIH IN POSTOPKIH V DRŽAVAH ČLANICAH ZA VRAČANJE DRŽAVLJANOV TRETJIH DRŽAV, KI NEZAKONITO PREBIVAJO V EU; COM(2005) 391 KONČ.

1.   Stališča Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Odbor regij

Priporočilo 1

Člen 5

Obrazložitev

Odbor regij meni, da je zlasti pomembno, da človekove pravice, kot so določene v predpisih zakonodaje Skupnosti, predvsem v Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, predstavljajo temelj za nove standarde. Z izrecnim in obveznim sklicevanjem na konkretne člene konvencije je treba zagotoviti, da bodo države članice pri prenosu direktive upoštevale človekove pravice. Obstaja nevarnost, da se nedorečene formulacije („na primeren način“, „v skladu“) razumejo kot neprimerno velik manevrski prostor.

Priporočilo 2

Člen 6(2)

Obrazložitev

Predlagana dopolnitev pojasnjuje, da se en sam primer nezakonitega bivanja na ozemlju države članice ne sme obravnavati kot prepričljiv razlog za begosumnost. Tak način ravnanja bi predstavljal nedopustno vnaprejšnjo obsodbo, ki je v nasprotju s členom 6 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (pravica do poštenega sojenja).

Priporočilo 3

Člen 6(5)

Obrazložitev

Odbor regij želi s predlagano spremembo poudariti pomen zaščite te preganjane skupine ljudi. Žrtev in prič trgovine z ljudmi se ne sme le izkoriščati za namene kazenskih postopkov, ampak je treba pred njihovim vračanjem upoštevati položaj v matični državi, da bi s tem preprečili izsiljevanje in grožnje storilcev kaznivih dejanj.

EU mora biti skupaj pristojna za vse politike glede nezakonitega preseljevanja, ki trenutno ni problem posamezne države, ampak izziv za EU kot celoto. Finančne perspektive EU za obdobje 2007–2013 zagotavljajo mehanizme za finančno pomoč v okviru programa za območje svobode, varnosti in pravice. Nekateri vidiki tega programa so namenjeni migracijski politiki ter politiki vključevanja in se jih lahko delno uporablja za te namene.

Priporočilo 4

Člen 8(2)

Obrazložitev

Tudi brez takšne ocene je izvršitev vrnitve mladoletnikov v nasprotju z vsemi mednarodnimi konvencijami o človekovih pravicah in zlasti s Konvencijo o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov; ta ocena je bistvenega pomena na podlagi prednostnega interesa mladoletnika, ki bi moral biti osnova za vsakega mladoletnika, ki ga zadeva odločitev.

Priporočilo 5

Člen 9(3)

Obrazložitev

Predlagana sprememba natančneje določa predpis. Predvsem izrecna povezava preklica prepovedi ponovnega vstopa in poravnave vseh stroškov prejšnjega postopka vračanja (točka c) bi lahko vodila k nepošteni pozitivni diskriminaciji bogatih ali celo združb premožnih tihotapcev. Po mnenju Odbora regij je tudi smisel zahteve po javljanju konzularnemu predstavništvu zaenkrat nejasen.

Priporočilo 6

Člen 12(3)

Obrazložitev

Odbor regij priporoča, da se osebam, ki nimajo zadostnih sredstev, zagotovi pravna pomoč ne glede na oceno, koliko je pomoč potrebna. Potrebe po tej finančni podpori med postopkom v teku ni mogoče resno oceniti vnaprej. Zato mora biti pomanjkanje sredstev odločilni dejavnik za odobritev pravne pomoči med postopkom.

Priporočilo 7

Člen 14(1)

Obrazložitev

Predlagano dopolnilo pojasnjuje, da se en sam primer nezakonitega bivanja na ozemlju države članice ne sme obravnavati kot prepričljiv razlog za begosumnost. Tak način ravnanja bi predstavljal nedopustno vnaprejšnjo obsodbo, ki je v nasprotju s členom 6 Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (pravica do poštenega sojenja).

Priporočilo 8

Člen 15(1)

Obrazložitev

Predlagana sprememba pojasnjuje obvezo iz člena 3 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, da se nikogar ne sme mučiti ali nečloveško in ponižujoče z njim ravnati ali ga kaznovati.

Odbor regij zlasti poudarja zahtevo po sorazmernosti prisilnih ukrepov, ker morajo migranti ob vrnitvi v domovino pogosto računati s strogimi povračilnimi ukrepi. Posamezne osebe so v svojem ravnanju nagnjene k skrajnostim, zato se prav tu človekove pravice ne smejo prezreti.

Priporočilo 9

Člen 15(2)

Obrazložitev

Predlagane spremembe pojasnjujejo, da so države članice obvezane dajati ustrezno zdravstveno pomoč v času začasne omejitve prostosti.

Pravice žensk in deklet je treba izrecno navesti.

Vsebino Konvencije o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989 je treba v celoti izvajati. Predvsem je treba poudariti svobodo misli, vesti in veroizpovedi, zaščito zasebnosti, zaščito pred nasiljem, zlorabo in zanemarjanjem, pravico do preventivnega zdravstvenega varstva, pravico do izobraževanja, obiskovanja šole in poklicnega izobraževanja ter zaščito manjšin.

Priporočilo 10

Člen 11(1)

Obrazložitev

Za sistematično delovanje te direktive je treba zagotoviti, da se na ozemlju posameznih držav članic priznajo in omogočijo vročitve drugih držav članic. To je treba zagotoviti s sklenitvijo dvo- ali večstranskih sporazumov, ki morajo vsebovati tudi potrebno sodelovanje med uradi.

Priporočilo 11

Nov člen 16 a

Bruselj,

COM(2005) 391 konč.

DIREKTIVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU

Zgoraj navedeni dokument sedaj obsega poglavja od I do VI.

Odbor regij želi besedilo dopolniti s poglavjem V a):

Poglavje V a)

CENTRALNI SISTEM IT

Člen 16a

Centralni sistem IT za shranjevanje osebnih podatkov

V Bruslju, 27. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu priporočila o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost

(2006/C 206/07)

ODBOR REGIJ JE:

ob upoštevanju predloga priporočila Evropskega parlamenta in Sveta o transnacionalni mobilnosti v Skupnosti zaradi izobraževanja in usposabljanja: Evropska listina kakovosti za mobilnost COM(2005) 450 konč.;

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 10. oktobra 2005, da v skladu s členom 265(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o tej zadevi;

ob upoštevanju sklepa svojega predsednika z dne 10. novembra 2005, da zadolži komisijo za kulturo in izobraževanje za pripravo mnenja o tej zadevi;

ob upoštevanju mnenja komisije za kulturo, izobraževanje in raziskave, sprejetega 1. marca 2006 (CdR 34/2006 rev. 1) (poročevalec: g. Luciano Caveri, predsednik avtonomne dežele Aoste (IT/ALDE)),

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila 2006 (seja z dne 27. aprila) sprejel naslednje mnenje.

1.   Ugotovitve Odbora regij

Odbor regij

2.   Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

Točka 1 priloge

Obrazložitev

Morebitni udeleženci programov bodo informacije najprej iskali na lokalni in regionalni ravni. Ti dve ravni sta državljanom najbližji in najbolj poznata njihove potrebe. Zato sta v najboljšem položaju, da opozorita na obstoječe možnosti, načrtujeta dejavnosti in storitve usmerjanja ter podpore zainteresiranim, da se zagotovi čim večja udeležba državljanov pri programih ter boljša učinkovitost le-teh.

Priporočilo 2

Točka 3 priloge

Obrazložitev

Formalnemu in neformalnemu izobraževanju je treba dati enak pomen.

Priporočilo 3

Točka 5 priloge

Obrazložitev

Tam, kjer se govorijo manjšinski jeziki, bi morale nacionalne agencije in agencije EU tesno sodelovati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da se študente spodbudi k obiskovanju tečajev teh jezikov, preden odpotujejo na izbrano izmenjavo.

Priporočilo 4

Točka 8 priloge

Obrazložitev

Poudariti je treba pomen priznavanja sposobnosti in diplom, pridobljenih v okviru programov izmenjav, da se bo povečala preglednost kvalifikacij ter s tem mobilnost delavcev in študentov. OR poziva države članice k uporabi obstoječih instrumentov za priznavanje.

Priporočilo 5

Točka 9 priloge

V Bruslju, 27. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

----

Mnenje Odbora regij o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008)

(2006/C 206/08)

ODBOR REGIJ JE

ob upoštevanju predloga Komisije o Evropskem letu medkulturnega dialoga 2008 (COM(2005) 467 konč.);

ob upoštevanju sklepa Evropske komisije z dne 16. novembra 2005, da se v skladu členom 128 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti o tej zadevi posvetuje z Odborom regij;

ob upoštevanju sklepa svojega predsedstva z dne 12. aprila 2005, da komisijo za kulturo in izobraževanje zadolži za pripravo mnenja na to temo;

ob upoštevanju člena 151 Pogodbe ES, ki določa, da „Skupnost pri svoji dejavnosti na podlagi drugih določb te pogodbe upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur“;

ob upoštevanju člena 22 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki opredeljuje, da „Unija spoštuje kulturno, versko in jezikovno raznolikost“;

ob upoštevanju Konvencije UNESCO o zaščiti različnosti kulturnih vsebin in umetniških izrazov z dne 20. oktobra 2005;

ob upoštevanju mnenja komisije za kulturo, izobraževanje in raziskave, ki ga je sprejela 1. marca 2006 (CdR 44/2006 rev. 1) (poročevalec: András Mátis, župan mesta Szirák – HU/UEN-EA);

na 64. plenarnem zasedanju 26. in 27. aprila 2006 (seja z dne 27. aprila) sprejel naslednje mnenje.

1.   Uvod

Odbor regij

2.   Pomen medkulturnega dialoga

Odbor regij

3.   Vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju medkulturnega dialoga

Odbor regij

4.   Posebni predlogi

Odbor regij

5.   Priporočila Odbora regij

Priporočilo 1

Člen 5

V Bruslju, 27. aprila 2006

Predsednik

Odbora regij

Michel DELEBARRE

----

(1)  CdR 227/98 fin.

----