# Eiropas Savienības C 251E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 251E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 17. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 251E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 17. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2006/C 251E/1 | 2006. gada 24. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 13/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) | 1 |
| 2006/C 251E/2 | 2006. gada 24. jūlija Kopējā nostāja (EK) Nr. 14/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu Jaunatne darbībā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam | 20 |
| 2006/C 251E/3 | 2006. gada 24. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 15/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā | 37 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2006/C 251E/1

2006. gada 24. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 13/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007)

1

2006/C 251E/2

2006. gada 24. jūlija Kopējā nostāja (EK) Nr. 14/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu Jaunatne darbībā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam

20

2006/C 251E/3

2006. gada 24. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 15/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā

37

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 17.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 13/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 24. jūlijā,

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007)

(2006/C 251 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas audiovizuālajai nozarei ir vadošā loma Eiropas pilsonības izveidē, jo eiropiešu un it īpaši jauniešu vidū tā ir viena no galvenajiem Savienības vispārējo un kopīgo pamatvērtību un sociālo, kā arī kultūras vērtību nodošanas instrumentiem. Kopienas atbalsts ir paredzēts tam, lai Eiropas audiovizuālā nozare veicinātu starpkultūru dialogu, palielinātu Eiropas kultūru savstarpēju izpratni un attīstītu tās politisko, kultūras, sociālo un ekonomikas potenciālu, kas veido patiesu papildu vērtību Eiropas pilsonības realizēšanas uzdevumā. Šāda atbalsta mērķis ir stiprināt konkurētspēju un jo īpaši palielināt citu Eiropas valstu darbu daļu Eiropas tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas audiovizuālajai nozarei ir vadošā loma Eiropas pilsonības izveidē, jo eiropiešu un it īpaši jauniešu vidū tā ir viena no galvenajiem Savienības vispārējo un kopīgo pamatvērtību un sociālo, kā arī kultūras vērtību nodošanas instrumentiem. Kopienas atbalsts ir paredzēts tam, lai Eiropas audiovizuālā nozare veicinātu starpkultūru dialogu, palielinātu Eiropas kultūru savstarpēju izpratni un attīstītu tās politisko, kultūras, sociālo un ekonomikas potenciālu, kas veido patiesu papildu vērtību Eiropas pilsonības realizēšanas uzdevumā. Šāda atbalsta mērķis ir stiprināt konkurētspēju un jo īpaši palielināt citu Eiropas valstu darbu daļu Eiropas tirgū.

| (2) | Svarīgi ir arī veicināt aktīvu pilsonību un vairāk strādāt pie tā, lai nodrošinātu cilvēka cieņas principa ievērošanu, veicinātu vīriešu un sieviešu līdztiesību un cīnītos pret visa veida diskrimināciju un atstumtību, tostarp rasismu un ksenofobiju. |
| --- | --- |

(2)

Svarīgi ir arī veicināt aktīvu pilsonību un vairāk strādāt pie tā, lai nodrošinātu cilvēka cieņas principa ievērošanu, veicinātu vīriešu un sieviešu līdztiesību un cīnītos pret visa veida diskrimināciju un atstumtību, tostarp rasismu un ksenofobiju.

| (3) | Visām darbībām, kas pieņemtas saskaņā ar šo programmu, vajadzētu būt saderīgām ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu par vārda brīvību un viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- |

(3)

Visām darbībām, kas pieņemtas saskaņā ar šo programmu, vajadzētu būt saderīgām ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu par vārda brīvību un viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos.

| (4) | Minētās hartas 22. pantā ir noteikts, ka Savienībai jāciena kultūru un valodu daudzveidība. Tādējādi ir nepieciešams pievērst uzmanību mazāko dalībvalstu īpašajām vajadzībām un tām valstīm, kurās ir vairāk nekā viena valodas lietojuma zona. |
| --- | --- |

(4)

Minētās hartas 22. pantā ir noteikts, ka Savienībai jāciena kultūru un valodu daudzveidība. Tādējādi ir nepieciešams pievērst uzmanību mazāko dalībvalstu īpašajām vajadzībām un tām valstīm, kurās ir vairāk nekā viena valodas lietojuma zona.

| (5) | Kopienas atbalstu audiovizuālajā jomā piešķir saskaņā ar Līguma 151. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas atbalstu audiovizuālajā jomā piešķir saskaņā ar Līguma 151. pantu.

| (6) | Kopienas atbalsts audiovizuālajai nozarei ir iekļauts arī jaunajā stratēģiskajā mērķī, kas noteikts Savienībai 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes sanāksmes laikā, proti, atbalstīt apmācības, nodarbinātību un ekonomikas reformas un sociālo kohēziju uz zināšanām balstītā ekonomikā. Eiropadome savos secinājumos konstatēja, ka “satura nozares” rada papildu vērtību, izmantojot Eiropas kultūru dažādību un izveidojot to tīklu. Šo pieeju apstiprināja 2003. gada 20. un 21. marta Briseles Eiropadomes secinājumos. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas atbalsts audiovizuālajai nozarei ir iekļauts arī jaunajā stratēģiskajā mērķī, kas noteikts Savienībai 2000. gada 23. un 24. marta Lisabonas Eiropadomes sanāksmes laikā, proti, atbalstīt apmācības, nodarbinātību un ekonomikas reformas un sociālo kohēziju uz zināšanām balstītā ekonomikā. Eiropadome savos secinājumos konstatēja, ka “satura nozares” rada papildu vērtību, izmantojot Eiropas kultūru dažādību un izveidojot to tīklu. Šo pieeju apstiprināja 2003. gada 20. un 21. marta Briseles Eiropadomes secinājumos.

| (7) | Kopienas atbalstu audiovizuālajā nozarē piešķir, pamatojoties uz vērā ņemamu pieredzi, kas iegūta, īstenojot programmas MEDIA I, MEDIA II, MEDIA Plus un MEDIA-Training
   (4), kas palīdzējušas attīstīt Eiropas audiovizuālo industriju kopš 1991. gada, kā tas skaidri redzams iepriekš minēto programmu novērtējumā. |
| --- | --- |

(7)

Kopienas atbalstu audiovizuālajā nozarē piešķir, pamatojoties uz vērā ņemamu pieredzi, kas iegūta, īstenojot programmas MEDIA I, MEDIA II, MEDIA Plus un MEDIA-Training
   (4), kas palīdzējušas attīstīt Eiropas audiovizuālo industriju kopš 1991. gada, kā tas skaidri redzams iepriekš minēto programmu novērtējumā.

| (8) | Iegūtie rezultāti parādīja, ka Kopienas darbībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz:






  — | audiovizuālās produkcijas tapšanas fāzē — Eiropas audiovizuālo darbu izstrādi, kā arī iemaņu apgūšanu un uzlabošanu audiovizuālajā jomā, to uzskatot par neatņemamu sastāvdaļu audiovizuālo darbu sagatavošanas procesā; |
| --- | --- | --- |

(8)

Iegūtie rezultāti parādīja, ka Kopienas darbībai būtu galvenokārt jākoncentrējas uz:

—

audiovizuālās produkcijas tapšanas fāzē — Eiropas audiovizuālo darbu izstrādi, kā arī iemaņu apgūšanu un uzlabošanu audiovizuālajā jomā, to uzskatot par neatņemamu sastāvdaļu audiovizuālo darbu sagatavošanas procesā;

| — | fāzē pēc audiovizuālo darbu producēšanas — Eiropas audiovizuālo darbu produkcijas izplatīšanu, demonstrēšanu kinoteātros un popularizēšanu; |
| --- | --- |

—

fāzē pēc audiovizuālo darbu producēšanas — Eiropas audiovizuālo darbu produkcijas izplatīšanu, demonstrēšanu kinoteātros un popularizēšanu;

| — | uz digitalizāciju, kas sniedz izšķirošu ieguldījumu, lai stiprinātu audiovizuālo nozari, un uz to, lai tā būtu programmas MEDIA 2007 centrālais elements. Atbalsts digitālajiem pakalpojumiem un Eiropas katalogiem ir viena no programmas prioritātēm, lai pārvarētu Eiropas audiovizuālā tirgus sadrumstalošanos. |
| --- | --- |

—

uz digitalizāciju, kas sniedz izšķirošu ieguldījumu, lai stiprinātu audiovizuālo nozari, un uz to, lai tā būtu programmas MEDIA 2007 centrālais elements. Atbalsts digitālajiem pakalpojumiem un Eiropas katalogiem ir viena no programmas prioritātēm, lai pārvarētu Eiropas audiovizuālā tirgus sadrumstalošanos.

| (9) | Media programmai būtu jāatbalsta autori (scenāristi un režisori) radošajā procesā un jāmudina tos attīstīt un pieņemt jaunus radošus paņēmienus, kas stiprinās Eiropas audiovizuālās nozares novatoriskās spējas. |
| --- | --- |

(9)

Media programmai būtu jāatbalsta autori (scenāristi un režisori) radošajā procesā un jāmudina tos attīstīt un pieņemt jaunus radošus paņēmienus, kas stiprinās Eiropas audiovizuālās nozares novatoriskās spējas.

| (10) | Pastāv vairāk nekā viena digitalizācijas platforma filmu projekcijām atkarībā no dažādiem izmantošanas veidiem, lietotājiem un to vajadzībām. MEDIA programmas eksperimentālie projekti ir audiovizuālās nozares nākotnes attīstības izmēģinājumu pamatā. |
| --- | --- |

(10)

Pastāv vairāk nekā viena digitalizācijas platforma filmu projekcijām atkarībā no dažādiem izmantošanas veidiem, lietotājiem un to vajadzībām. MEDIA programmas eksperimentālie projekti ir audiovizuālās nozares nākotnes attīstības izmēģinājumu pamatā.

| (11) | Sagatavošanās darbība “Izaugsme un audiovizuālā māksla: i2i Audiovisual”, kas papildināja programmas MEDIA Plus un MEDIA-Training, iezīmēja jaunu posmu Kopienas audiovizuālās nozares atbalsta politikas īstenošanā. Tā bija īpaši paredzēta tam, lai risinātu šīs nozares mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) problēmas saistībā ar piekļuvi finansējumam. “Izaugsmes un audiovizuālās mākslas: i2i Audiovisual” novērtējums apstiprināja, ka šī darbība atbilda nozares vajadzībām, kā arī apstiprināja nepieciešamību izvērst šāda veida Kopienas darbības, tomēr ar piebildi, ka to būtu vairāk jāvirza uz nozares īpašajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

Sagatavošanās darbība “Izaugsme un audiovizuālā māksla: i2i Audiovisual”, kas papildināja programmas MEDIA Plus un MEDIA-Training, iezīmēja jaunu posmu Kopienas audiovizuālās nozares atbalsta politikas īstenošanā. Tā bija īpaši paredzēta tam, lai risinātu šīs nozares mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) problēmas saistībā ar piekļuvi finansējumam. “Izaugsmes un audiovizuālās mākslas: i2i Audiovisual” novērtējums apstiprināja, ka šī darbība atbilda nozares vajadzībām, kā arī apstiprināja nepieciešamību izvērst šāda veida Kopienas darbības, tomēr ar piebildi, ka to būtu vairāk jāvirza uz nozares īpašajām vajadzībām.

| (12) | Eiropas audiovizuālajai nozarei ir raksturīgs ievērojams izaugsmes, jauninājumu un dinamikas potenciāls, tirgus sadrumstalošanās kultūru un valodu daudzveidības dēļ un attiecīgi arī liels skaits MVU un ļoti mazu uzņēmumu ar nepietiekamu kapitalizāciju. Kopienas atbalsta īstenošanas nolūkos būtu jāņem vērā audiovizuālās nozares specifiskās iezīmes un būtu jānodrošina, lai administratīvās un finanšu procedūras saistībā ar atbalsta apmēru vienkāršotu, ciktāl tas iespējams, un piemērotu noteiktajiem mērķiem un prasībām, kā arī praksei. |
| --- | --- |

(12)

Eiropas audiovizuālajai nozarei ir raksturīgs ievērojams izaugsmes, jauninājumu un dinamikas potenciāls, tirgus sadrumstalošanās kultūru un valodu daudzveidības dēļ un attiecīgi arī liels skaits MVU un ļoti mazu uzņēmumu ar nepietiekamu kapitalizāciju. Kopienas atbalsta īstenošanas nolūkos būtu jāņem vērā audiovizuālās nozares specifiskās iezīmes un būtu jānodrošina, lai administratīvās un finanšu procedūras saistībā ar atbalsta apmēru vienkāršotu, ciktāl tas iespējams, un piemērotu noteiktajiem mērķiem un prasībām, kā arī praksei.

| (13) | Visā ES viens no galvenajiem konkurences šķēršļiem ir gandrīz absolūts tādu uzņēmumu trūkums, kas specializējas aizdevumos audiovizuālās nozares finansēšanai. |
| --- | --- |

(13)

Visā ES viens no galvenajiem konkurences šķēršļiem ir gandrīz absolūts tādu uzņēmumu trūkums, kas specializējas aizdevumos audiovizuālās nozares finansēšanai.

| (14) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpārskata to atbalsts audiovizuālajai nozarei, jo īpaši sagatavošanās darbības “Izaugsme un audiovizuālā māksla: i2i Audiovisual” rezultāti, lai noteiktu, kādā mērā turpmāks atbalsts varētu vienkāršot speciālistu piedāvājumus maziem un vidējiem uzņēmumiem aizdevumu finansēšanas izteiksmē. |
| --- | --- |

(14)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpārskata to atbalsts audiovizuālajai nozarei, jo īpaši sagatavošanās darbības “Izaugsme un audiovizuālā māksla: i2i Audiovisual” rezultāti, lai noteiktu, kādā mērā turpmāks atbalsts varētu vienkāršot speciālistu piedāvājumus maziem un vidējiem uzņēmumiem aizdevumu finansēšanas izteiksmē.

| (15) | Aizdevumu finansēšanas sistēmas, kas dalībvalstīs ir izveidotas, lai veicinātu valstu audiovizuālos projektus un mobilizētu privātā sektora kapitālu, būtu jāizvērtē, lai konstatētu, vai šādu kapitālu varētu padarīt pieejamu citu Eiropas valstu projektiem. |
| --- | --- |

(15)

Aizdevumu finansēšanas sistēmas, kas dalībvalstīs ir izveidotas, lai veicinātu valstu audiovizuālos projektus un mobilizētu privātā sektora kapitālu, būtu jāizvērtē, lai konstatētu, vai šādu kapitālu varētu padarīt pieejamu citu Eiropas valstu projektiem.

| (16) | Ar Eiropas audiovizuālo tirgu saistītās informācijas lielāka pārskatāmība un izplatīšana var vairot nozares dalībnieku, jo īpaši MVU, konkurētspēju. Tas varētu mudināt privātā sektora investoru uzticību, uzlabojot izpratni par nozares potenciālu. Tas arī atvieglo Kopienas darbību novērtēšanu un kontroli. Eiropas Savienībai dalībai Eiropas Audiovizuālajā observatorijā būtu jāpalīdz šos mērķus sasniegt. |
| --- | --- |

(16)

Ar Eiropas audiovizuālo tirgu saistītās informācijas lielāka pārskatāmība un izplatīšana var vairot nozares dalībnieku, jo īpaši MVU, konkurētspēju. Tas varētu mudināt privātā sektora investoru uzticību, uzlabojot izpratni par nozares potenciālu. Tas arī atvieglo Kopienas darbību novērtēšanu un kontroli. Eiropas Savienībai dalībai Eiropas Audiovizuālajā observatorijā būtu jāpalīdz šos mērķus sasniegt.

| (17) | Kopienā, kurā ir 25 dalībvalstis, sadarbība aizvien vairāk kļūst par stratēģisku reakciju, lai stiprinātu Eiropas kino industrijas konkurētspēju. Tādēļ pastāv vajadzība pēc lielāka atbalsta projektiem, kas paredzēti ES aptverošiem tīkliem visos MEDIA programmas līmeņos — apmācībās, izstrādē, izplatīšanā un popularizēšanā. Tas jo īpai attiecas uz sadarbību ar iesaistītajiem dalībniekiem no dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa. Būtu jāuzsver, ka visās audiovizuālās nozares dalībnieku sadarbības stratēģijās vajadzētu ievērot Kopienas konkurences tiesības. |
| --- | --- |

(17)

Kopienā, kurā ir 25 dalībvalstis, sadarbība aizvien vairāk kļūst par stratēģisku reakciju, lai stiprinātu Eiropas kino industrijas konkurētspēju. Tādēļ pastāv vajadzība pēc lielāka atbalsta projektiem, kas paredzēti ES aptverošiem tīkliem visos MEDIA programmas līmeņos — apmācībās, izstrādē, izplatīšanā un popularizēšanā. Tas jo īpai attiecas uz sadarbību ar iesaistītajiem dalībniekiem no dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa. Būtu jāuzsver, ka visās audiovizuālās nozares dalībnieku sadarbības stratēģijās vajadzētu ievērot Kopienas konkurences tiesības.

| (18) | Sabiedriskais atbalsts kino industrijai Eiropas valstu, reģionālā un vietējā līmenī ir būtisks, lai pārvarētu nozares strukturālās grūtības un ļautu Eiropas audiovizuālajai nozarei stāties pretī globalizācijas izaicinājumam. |
| --- | --- |

(18)

Sabiedriskais atbalsts kino industrijai Eiropas valstu, reģionālā un vietējā līmenī ir būtisks, lai pārvarētu nozares strukturālās grūtības un ļautu Eiropas audiovizuālajai nozarei stāties pretī globalizācijas izaicinājumam.

| (19) | Valstis, kas pievienojas Eiropas Savienībai, un tās EBTZ valstis, kas ir EEZ līguma puses, saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm, ir atzītas par potenciāliem Kopienas programmu dalībniekiem. |
| --- | --- |

(19)

Valstis, kas pievienojas Eiropas Savienībai, un tās EBTZ valstis, kas ir EEZ līguma puses, saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm, ir atzītas par potenciāliem Kopienas programmu dalībniekiem.

| (20) | Nepieciešams stiprināt MEDIA programmas un Eurimages fonda sadarbību, tomēr bez to integrācijas finanšu un administratīvos jautājumos. |
| --- | --- |

(20)

Nepieciešams stiprināt MEDIA programmas un Eurimages fonda sadarbību, tomēr bez to integrācijas finanšu un administratīvos jautājumos.

| (21) | 2003. gada 19. un 20. jūnijā Saloniku Eiropadome pieņēma “Darba kārtību Rietumbalkāniem: ceļā uz Eiropas integrāciju”, paredzot to, ka Kopienas darbībām vajadzētu būt atvērtām tām valstīm, kurās notiek stabilizācijas vai asociācijas process, saskaņā ar pamatnolīgumiem, kas jānoslēdz starp Kopienu un šīm valstīm. |
| --- | --- |

(21)

2003. gada 19. un 20. jūnijā Saloniku Eiropadome pieņēma “Darba kārtību Rietumbalkāniem: ceļā uz Eiropas integrāciju”, paredzot to, ka Kopienas darbībām vajadzētu būt atvērtām tām valstīm, kurās notiek stabilizācijas vai asociācijas process, saskaņā ar pamatnolīgumiem, kas jānoslēdz starp Kopienu un šīm valstīm.

| (22) | Pārējās Eiropas valstis, kas ir puses Eiropas Padomes Konvencijai par pārrobežu televīziju, ir būtiska Eiropas audiovizuālās jomas daļa, un tāpēc tām būtu jādod iespēja, ja tās to vēlas, un ievērojot budžeta apsvērumus vai to audiovizuālo industriju prioritātes, piedalīties šajā programmā vai izmantot tās priekšrocības ierobežotā apmērā, pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašiem pasākumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas jāparedz nolīgumos starp iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

(22)

Pārējās Eiropas valstis, kas ir puses Eiropas Padomes Konvencijai par pārrobežu televīziju, ir būtiska Eiropas audiovizuālās jomas daļa, un tāpēc tām būtu jādod iespēja, ja tās to vēlas, un ievērojot budžeta apsvērumus vai to audiovizuālo industriju prioritātes, piedalīties šajā programmā vai izmantot tās priekšrocības ierobežotā apmērā, pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašiem pasākumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas jāparedz nolīgumos starp iesaistītajām pusēm.

| (23) | Sadarbība ar trešām ārpuseiropas valstīm, ko attīsta, pamatojoties uz savstarpējām un līdzsvarotām interesēm, Eiropas audiovizuālajai rūpniecības nozarei var radīt papildu vērtību, Eiropas audiovizuālo darbu popularizēšanas, tirgus pieejamības, izplatīšanas, apraides un izrādīšanas jomā šajās valstīs. Šādu sadarbību būtu jāattīsta, pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašiem noteikumiem, par kuriem jāvienojas iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

(23)

Sadarbība ar trešām ārpuseiropas valstīm, ko attīsta, pamatojoties uz savstarpējām un līdzsvarotām interesēm, Eiropas audiovizuālajai rūpniecības nozarei var radīt papildu vērtību, Eiropas audiovizuālo darbu popularizēšanas, tirgus pieejamības, izplatīšanas, apraides un izrādīšanas jomā šajās valstīs. Šādu sadarbību būtu jāattīsta, pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašiem noteikumiem, par kuriem jāvienojas iesaistītajām pusēm.

| (24) | Būtu jāīsteno piemēroti pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un atgūtu pazaudētus, piešķirtus vai nepiemēroti izlietotus līdzekļus. |
| --- | --- |

(24)

Būtu jāīsteno piemēroti pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un atgūtu pazaudētus, piešķirtus vai nepiemēroti izlietotus līdzekļus.

| (25) | Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (5). |
| --- | --- |

(25)

Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (5).

| (26) | Vajadzīgie pasākumi šā lēmuma īstenošanai būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(26)

Vajadzīgie pasākumi šā lēmuma īstenošanai būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (27) | Pasākumos darbības pārraudzībai un novērtēšanai būtu jāietver sīki izstrādāti gada pārskati, kā arī konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un noteiktā laikā izpildāmi mērķi un rādītāji. |
| --- | --- |

(27)

Pasākumos darbības pārraudzībai un novērtēšanai būtu jāietver sīki izstrādāti gada pārskati, kā arī konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un noteiktā laikā izpildāmi mērķi un rādītāji.

| (28) | Ir jāizstrādā noteikums, ar ko reglamentē pāreju no programmām MEDIA Plus un MEDIA- Training uz programmu, kas izveidota ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(28)

Ir jāizstrādā noteikums, ar ko reglamentē pāreju no programmām MEDIA Plus un MEDIA- Training uz programmu, kas izveidota ar šo lēmumu.

| (29) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to, ka minētās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJIE MĒRĶI UN BUDŽETS

1. pants

Programmas vispārējie mērķi un prioritātes

1.   Ar šo lēmumu izveido atbalsta programmu Eiropas audiovizuālajai nozarei, turpmāk “programma”, laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

2.   Audiovizuālā nozare ir būtisks instruments, lai nodotu tālāk un attīstītu Eiropas kultūras vērtības un radītu augsti kvalificētas, uz nākotni orientētas darba vietas. Tā radošā būtība ir pozitīvs faktors attiecībā uz konkurētspēju un kultūras rezonansi sabiedrībā. Ar programmu ir paredzēts ekonomiski stiprināt audiovizuālo nozari, lai tā efektīvāk pildītu savas kultūras funkcijas, izveidojot rūpniecības nozari ar spēcīgu un daudzveidīgu saturu, kā arī vērtīgu un pieejamu kultūrvēsturisko mantojumu, un palielinātu vērtību valsts sniegtajam atbalstam.

Programmas vispārējie mērķi ir šādi:

| a) | aizsargāt un stiprināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, kā arī kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu, nodrošināt sabiedrībai šā mantojuma pieejamību un sekmēt starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

a)

aizsargāt un stiprināt Eiropas kultūru un valodu daudzveidību, kā arī kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu, nodrošināt sabiedrībai šā mantojuma pieejamību un sekmēt starpkultūru dialogu;

| b) | veicināt Eiropas audiovizuālo darbu apriti un palielināt to auditoriju Eiropas Savienībā un ārpus tās, tostarp palielinot sadarbību starp iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

b)

veicināt Eiropas audiovizuālo darbu apriti un palielināt to auditoriju Eiropas Savienībā un ārpus tās, tostarp palielinot sadarbību starp iesaistītajām personām;

| c) | palielināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju atvērtā un konkurētspējīgā Eiropas tirgū, kas ir labvēlīgs attiecībā uz nodarbinātību, tostarp stiprinot saiknes starp profesionāļiem audiovizuālajā nozarē. |
| --- | --- |

c)

palielināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju atvērtā un konkurētspējīgā Eiropas tirgū, kas ir labvēlīgs attiecībā uz nodarbinātību, tostarp stiprinot saiknes starp profesionāļiem audiovizuālajā nozarē.

3.   Lai sasniegtu šos mērķus, programma atbalsta:

| a) | audiovizuālās produkcijas tapšanas fāzē — prasmju apgūšanu un uzlabošanu audiovizuālajā nozarē un Eiropas audiovizuālo darbu izstrādi; |
| --- | --- |

a)

audiovizuālās produkcijas tapšanas fāzē — prasmju apgūšanu un uzlabošanu audiovizuālajā nozarē un Eiropas audiovizuālo darbu izstrādi;

| b) | fāzē pēc audiovizuālo darbu producēšanas — Eiropas audiovizuālo darbu izplatīšanu un popularizēšanu; |
| --- | --- |

b)

fāzē pēc audiovizuālo darbu producēšanas — Eiropas audiovizuālo darbu izplatīšanu un popularizēšanu;

| c) | eksperimentālus projektus, lai nodrošinātu programmas piemērošanu tirgus attīstības tendencēm. |
| --- | --- |

c)

eksperimentālus projektus, lai nodrošinātu programmas piemērošanu tirgus attīstības tendencēm.

4.   Prioritātes šā panta 3. punktā noteiktajās intervences jomās ir šādas:

| a) | sekmēt jaunradi audiovizuālajā nozarē, kā arī zināšanas par Eiropas kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu un tā apraides nodrošināšanu; |
| --- | --- |

a)

sekmēt jaunradi audiovizuālajā nozarē, kā arī zināšanas par Eiropas kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu un tā apraides nodrošināšanu;

| b) | stiprināt Eiropas audiovizuālās nozares struktūru, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

b)

stiprināt Eiropas audiovizuālās nozares struktūru, jo īpaši MVU;

| c) | mazināt Eiropas audiovizuālā tirgus nelīdzsvarotību starp valstīm ar augstu audiovizuālās ražošanas jaudu un valstīm vai reģioniem ar zemu audiovizuālās ražošanas jaudu un/vai ierobežotu ģeogrāfisku teritoriju, vai valodas lietojuma ziņā ierobežotu teritoriju; |
| --- | --- |

c)

mazināt Eiropas audiovizuālā tirgus nelīdzsvarotību starp valstīm ar augstu audiovizuālās ražošanas jaudu un valstīm vai reģioniem ar zemu audiovizuālās ražošanas jaudu un/vai ierobežotu ģeogrāfisku teritoriju, vai valodas lietojuma ziņā ierobežotu teritoriju;

| d) | sekot tirgus attīstības tendencēm attiecībā uz digitalizāciju un atbalstīt to, tostarp digitālās platformās popularizējot pievilcīgus digitālus katalogus par Eiropas filmām. |
| --- | --- |

d)

sekot tirgus attīstības tendencēm attiecībā uz digitalizāciju un atbalstīt to, tostarp digitālās platformās popularizējot pievilcīgus digitālus katalogus par Eiropas filmām.

2. pants

Finansējums

1.   Šīs programmas īstenošanas finansējums, kas paredzēts 1. panta 1. punktā noteiktajam laikposmam, ir EUR 671 miljons (7). Šīs summas sadalījums atbilstīgi nozarēm atspoguļots pielikuma II nodaļas 1.4 punktā.

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējiestāde, ņemot vērā finanšu shēmā paredzētos ierobežojumus.

II NODAĻA

ĪPAŠI MĒRĶI AUDIOVIZUĀLĀS PRODUKCIJAS TAPŠANAS FĀZĒ

3. pants

Prasmju apgūšana un uzlabošana audiovizuālajā nozarē

Programmas mērķi prasmju apgūšanas un uzlabošanas jomā ir šādi.

| 1. | Uzlabot Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļu prasmes izstrādes, producēšanas, izplatīšanas/apraides un popularizēšanas jomā, lai celtu Eiropas audiovizuālo darbu kvalitāti un palielinātu to potenciālu. Programma īpaši veicina darbību šādās jomās:






  a) | scenāriju rakstīšanas paņēmieni, lai palielinātu Eiropas audiovizuālo darbu kvalitāti un to iespējamo apriti; |
| --- | --- | --- |

1.

Uzlabot Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļu prasmes izstrādes, producēšanas, izplatīšanas/apraides un popularizēšanas jomā, lai celtu Eiropas audiovizuālo darbu kvalitāti un palielinātu to potenciālu. Programma īpaši veicina darbību šādās jomās:

a)

scenāriju rakstīšanas paņēmieni, lai palielinātu Eiropas audiovizuālo darbu kvalitāti un to iespējamo apriti;

| b) | audiovizuālo darbu producēšanas, izplatīšanas un popularizēšanas ekonomiskā, finanšu un komerciālā pārvaldība, lai Eiropas stratēģijas varētu noteikt jau izstrādes fāzē; |
| --- | --- |

b)

audiovizuālo darbu producēšanas, izplatīšanas un popularizēšanas ekonomiskā, finanšu un komerciālā pārvaldība, lai Eiropas stratēģijas varētu noteikt jau izstrādes fāzē;

| c) | pēc iespējas laicīga digitālo tehnoloģiju ieviešana Eiropas audiovizuālo programmu producēšanā, pēcproducēšanā, izplatīšanā, tirgdarbībā un arhivēšanā. |
| --- | --- |

c)

pēc iespējas laicīga digitālo tehnoloģiju ieviešana Eiropas audiovizuālo programmu producēšanā, pēcproducēšanā, izplatīšanā, tirgdarbībā un arhivēšanā.

Būtu arī jāveic pasākumi, lai nodrošinātu profesionāļu un instruktoru dalību no citām valstīm, ne tikai tām, kurās notiek saskaņā ar 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu atbalstītās apmācības.

| 2. | Izcelt Eiropas aspektu audiovizuālajās apmācībās ar šādām darbībām:






  a) | atbalstot Eiropas apmācību profesionāļu kontaktu dibināšanu un mobilitāti, jo īpaši ar:






  — | Eiropas kino skolām; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Izcelt Eiropas aspektu audiovizuālajās apmācībās ar šādām darbībām:

a)

atbalstot Eiropas apmācību profesionāļu kontaktu dibināšanu un mobilitāti, jo īpaši ar:

—

Eiropas kino skolām;

| — | mācību iestādēm; |
| --- | --- |

—

mācību iestādēm;

| — | partneriem profesionālajā jomā; |
| --- | --- |

—

partneriem profesionālajā jomā;

| b) | pedagogu izglītošana; |
| --- | --- |

b)

pedagogu izglītošana;

| c) | atbalsts kino skolām; |
| --- | --- |

c)

atbalsts kino skolām;

| d) | pieņemot tādu struktūru koordinācijas un popularizēšanas pasākumus, kuras saņem atbalstu saistībā ar 1. punktā izklāstītajām darbībām. |
| --- | --- |

d)

pieņemot tādu struktūru koordinācijas un popularizēšanas pasākumus, kuras saņem atbalstu saistībā ar 1. punktā izklāstītajām darbībām.

| 3. | Ar īpašām stipendijām dot iespēju profesionāļiem no dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai pēc 2004. gada 30. aprīļa, piedalīties šā panta 1. punktā paredzētajās apmācībās. |
| --- | --- |

3.

Ar īpašām stipendijām dot iespēju profesionāļiem no dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai pēc 2004. gada 30. aprīļa, piedalīties šā panta 1. punktā paredzētajās apmācībās.

Šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētos pasākumus īsteno saskaņā ar pielikumu.

4. pants

Izstrāde

1.   Izstrādes nozarē programmas mērķi ir:

| a) | atbalstīt Eiropas un starptautiskam tirgum domātu, neatkarīgu producentu sabiedrību iesniegtu producēšanas projektu izstrādi; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt Eiropas un starptautiskam tirgum domātu, neatkarīgu producentu sabiedrību iesniegtu producēšanas projektu izstrādi;

| b) | atbalstīt finanšu plānu izstrādi Eiropas producentu sabiedrībām un projektiem, jo īpaši kopražojumu finansēšanu. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt finanšu plānu izstrādi Eiropas producentu sabiedrībām un projektiem, jo īpaši kopražojumu finansēšanu.

2.   Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka profesionālo iemaņu uzlabošanas jomā atbalstītās darbības un šā panta 1. punktā paredzētās darbības papildina viena otru.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā paredzētos pasākumus īsteno saskaņā ar pielikumu.

III NODAĻA

ĪPAŠI MĒRĶI FĀZEI PĒC AUDIOVIZUĀLO DARBU PRODUCĒŠANAS

5. pants

Izplatīšana un apraide

Izplatīšanas un apraides jomā programmas mērķi ir:

| a) | stiprināt Eiropas izplatīšanas jomu, mudinot izplatītājus investēt kopražojumos, citu Eiropas valstu filmu iegādē un popularizēšanā, un veidot saskaņotas tirgdarbības stratēģijas; |
| --- | --- |

a)

stiprināt Eiropas izplatīšanas jomu, mudinot izplatītājus investēt kopražojumos, citu Eiropas valstu filmu iegādē un popularizēšanā, un veidot saskaņotas tirgdarbības stratēģijas;

| b) | uzlabot citu Eiropas valstu filmu apriti Eiropas un starptautiskajos tirgos, veicinot pasākumus saistībā ar eksportu, izplatīšanu visos formātos un izrādīšanu kinoteātros; |
| --- | --- |

b)

uzlabot citu Eiropas valstu filmu apriti Eiropas un starptautiskajos tirgos, veicinot pasākumus saistībā ar eksportu, izplatīšanu visos formātos un izrādīšanu kinoteātros;

| c) | sekmēt neatkarīgu producentu sabiedrību producētu Eiropas audiovizuālo darbu apraidi pāri valstu robežām, veicinot sadarbību starp raidorganizācijām, no vienas puses, un neatkarīgiem producentiem un izplatītājiem, no otras puses; |
| --- | --- |

c)

sekmēt neatkarīgu producentu sabiedrību producētu Eiropas audiovizuālo darbu apraidi pāri valstu robežām, veicinot sadarbību starp raidorganizācijām, no vienas puses, un neatkarīgiem producentiem un izplatītājiem, no otras puses;

| d) | sekmēt Eiropas audiovizuālo darbu digitalizāciju un konkurētspējīga tirgus veidošanos; |
| --- | --- |

d)

sekmēt Eiropas audiovizuālo darbu digitalizāciju un konkurētspējīga tirgus veidošanos;

| e) | mudināt kinoteātrus izmantot digitālas izplatīšanas piedāvātās iespējas. |
| --- | --- |

e)

mudināt kinoteātrus izmantot digitālas izplatīšanas piedāvātās iespējas.

Šā panta a) līdz e) apakšpunktā paredzētos pasākumus īsteno saskaņā ar pielikumu.

6. pants

Popularizēšana

Popularizēšanas jomā īpašie programmas mērķi ir:

| a) | uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti, nodrošinot Eiropas audiovizuālajam sektoram piekļuvi Eiropas un starptautiskiem tirgiem; |
| --- | --- |

a)

uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti, nodrošinot Eiropas audiovizuālajam sektoram piekļuvi Eiropas un starptautiskiem tirgiem;

| b) | atvieglot Eiropas un starptautiskās sabiedrības piekļuvi Eiropas audiovizuālajiem darbiem; |
| --- | --- |

b)

atvieglot Eiropas un starptautiskās sabiedrības piekļuvi Eiropas audiovizuālajiem darbiem;

| c) | veicināt kopīgas attiecīgu valstu filmu un audiovizuālo programmu popularizēšanas organizāciju darbības; |
| --- | --- |

c)

veicināt kopīgas attiecīgu valstu filmu un audiovizuālo programmu popularizēšanas organizāciju darbības;

| d) | veicināt Eiropas kinematogrāfijas un audiovizuālā mantojuma popularizēšanu un tā publisko pieejamību gan Eiropas, gan starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

d)

veicināt Eiropas kinematogrāfijas un audiovizuālā mantojuma popularizēšanu un tā publisko pieejamību gan Eiropas, gan starptautiskā mērogā.

Šā panta a) līdz d) apakšpunktā paredzētos pasākumus īsteno saskaņā ar pielikumu.

IV NODAĻA

EKSPERIMENTĀLIE PROJEKTI

7. pants

Eksperimentālie projekti

1.   Programma var atbalstīt eksperimentālos projektus, lai nodrošinātu programmas pielāgošanu tirgus attīstības tendencēm, īpašu uzsvaru liekot uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijas iesaistīšanu un izmantošanu.

2.   Šā panta 1. punkta īstenošanai Komisiju konsultē tehnisku konsultantu grupas, kuras veido pēc Komisijas priekšlikuma izvirzīti dalībvalstu eksperti.

V NODAĻA

PROGRAMMAS ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI UN FINANŠU NOTEIKUMI

8. pants

Noteikumi attiecībā uz trešām valstīm

1.   Ja ir ievēroti vajadzīgie nosacījumi un saņemtas papildu apropriācijas, programmā var piedalīties šādas valstis:

| a) | EBTA valstis, kas saskaņā ar EEZ līgumu ir EEZ dalībvalstis; |
| --- | --- |

a)

EBTA valstis, kas saskaņā ar EEZ līgumu ir EEZ dalībvalstis;

| b) | valstis, kas pievienojas, kuras izmanto pirmspievienošanās stratēģiju Eiropas Savienībai — saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem nosacījumiem un pasākumiem, lai šīs valstis varētu piedalīties Kopienas programmās, kā attiecīgi paredzēts pamatnolīgumā un Asociācijas padomju lēmumos; |
| --- | --- |

b)

valstis, kas pievienojas, kuras izmanto pirmspievienošanās stratēģiju Eiropas Savienībai — saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem nosacījumiem un pasākumiem, lai šīs valstis varētu piedalīties Kopienas programmās, kā attiecīgi paredzēts pamatnolīgumā un Asociācijas padomju lēmumos;

| c) | Rietumbalkānu valstis — saskaņā ar nolīgumiem, ko noslēgs ar šīm valstīm pēc pamatnolīgumu noslēgšanas, kas reglamentēs to līdzdalību Kopienas programmās. |
| --- | --- |

c)

Rietumbalkānu valstis — saskaņā ar nolīgumiem, ko noslēgs ar šīm valstīm pēc pamatnolīgumu noslēgšanas, kas reglamentēs to līdzdalību Kopienas programmās.

2.   Programmā var piedalīties arī tās valstis, kas ir Eiropas Padomes Konvencijas par pārrobežu televīziju puses, kas nav minētas 1. punktā, pieņemot, ka ir piešķirtas papildu apropriācijas saskaņā ar nosacījumiem, par ko jāvienojas attiecīgajām pusēm.

3.   Programmā iesaistot Eiropas trešās valstis, kas minētas 1. un 2. punktā, var iepriekš pārbaudīt šo valstu tiesību aktu atbilstību Kopienas tiesību aktiem, tostarp 6. panta 5. punktam Padomes Direktīvā 89/552/EEK (1989. gada 3. oktobris) par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (8). Šo noteikumu nepiemēro šā lēmuma 3. pantā minētajām darbībām.

4.   Programmā var piedalīties arī citas trešās valstis, kas noslēgušas asociācijas vai sadarbības nolīgumus ar Eiropas Savienību, kuros ietverti noteikumi par audiovizuālo nozari, un pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašiem pasākumiem, par ko jāvienojas. Tās 1. punktā minētās Rietumbalkānu valstis, kas nevēlas pilnībā piedalīties programmā, var izmantot programmu saskaņā ar šajā punktā paredzētajiem nosacījumiem.

9. pants

Finanšu noteikumi

1.   Programmas atbalsta saņēmēji var būt juridiskas un fiziskas personas.

Neskarot nolīgumus vai konvencijas, kuros Kopiena ir līgumslēdzēja puse, uzņēmumi, kas izmanto programmu — tieši vai to kontrolpakete — pieder dalībvalstīm un/vai to valstspiederīgajiem, un tie nepāriet cita īpašumā.

2.   Atkarībā no tā, kas ir saņēmēji un kāda ir to darbības specifika, Komisija var pieņemt lēmumu par to, vai tos var atbrīvot no profesionālu prasmju un kvalifikāciju pārbaudes, kas vajadzīgas, lai sekmīgi pabeigtu darbības vai darba programmu. Komisija var ņemt vērā arī atbalstītās darbības specifiku, attiecīgās audiovizuālās nozares mērķa grupas īpašo profilu un programmas mērķus.

3.   Atkarībā no darbības specifikas finansiālo atbalstu var piešķirt dotāciju vai stipendiju vai jebkura cita ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9) atļauta instrumenta veidā. Par programmas darbībām vai projektiem Komisija var piešķirt godalgas. Atkarībā no darbības specifikas var atļaut vienības izmaksu apmēru izmantošanu vai vienoti fiksētas likmes finansējumu ieguldījumiem, kas nepārsniedz Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (10) 181. pantā minēto summu.

4.   Piešķirot attiecīga lieluma dotācijas, Komisija ievēro proporcionalitātes principu attiecībā uz tādām administratīvajām un finanšu prasībām kā pieļaujamības kritēriji un finanšu iespējas.

5.   Programmas sniegtais finanšu atbalsts nevar pārsniegt 50 % no atbalstītās darbības kopējām izmaksām. Tomēr pielikumā īpaši paredzētajos gadījumos finanšu atbalsts var sasniegt 75 %. Turklāt šādu atbalstu sniedz, nodrošinot, ka piešķiršanas procedūras ir pārskatāmas un objektīvas.

6.   Ņemot vērā atbalstāmo darbību specifiku un saskaņā ar 112. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (11), Komisija var pieņemt lēmumu piešķirt atbalstu izmaksām, kas ir tieši saistītas ar atbalstītās darbības īstenošanu, arī gadījumos, ja saņēmējs izmaksas daļēji sedzis jau pirms atlases procedūras.

7.   Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 1. punktu un saistībā ar Regulas (EK, Euratom) Regulas Nr. 2342/2002 172. pantu līdzfinansējumu pilnībā vai daļēji var piešķirt natūrā, ja piešķirtais atbalsts nepārsniedz nedz attiecīgi ar grāmatvedības dokumentiem pierādāmās faktiskās izmaksas, nedz izmaksas, kas attiecīgā tirgū uzskatāmas par pieņemamām. Līdzfinansējumā var paredzēt arī telpu piešķiršanu apmācībām vai popularizēšanai.

8.   Jebkādas summas, kas atlīdzinātas saskaņā ar MEDIA programmu (1991-2006) un summas, ko izvēlētie projekti nav izmantojuši — atvēl MEDIA 2007 programmas vajadzībām.

10. pants

Šā lēmuma īstenošana

1.   Komisija ir atbildīga par šīs programmas īstenošanu saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, attiecībā uz turpmāk minētajiem jautājumiem pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 11. panta 2. punktā:

| a) | visu pielikumā aprakstīto pasākumu vispārējās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

a)

visu pielikumā aprakstīto pasākumu vispārējās pamatnostādnes;

| b) | uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, projektu izvēles kritēriju un procedūru definēšana; |
| --- | --- |

b)

uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, projektu izvēles kritēriju un procedūru definēšana;

| c) | jautājumi, kas saistīti ar gadskārtējo iekšējo programmas līdzekļu sadalījumu, tostarp sadalījumu starp pasākumiem profesionālo prasmju, izstrādes, izplatīšanas/apraides nodrošināšanas un popularizēšanas jomā; |
| --- | --- |

c)

jautājumi, kas saistīti ar gadskārtējo iekšējo programmas līdzekļu sadalījumu, tostarp sadalījumu starp pasākumiem profesionālo prasmju, izstrādes, izplatīšanas/apraides nodrošināšanas un popularizēšanas jomā;

| d) | darbību pārraudzības un novērtēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

d)

darbību pārraudzības un novērtēšanas pasākumi;

| e) | priekšlikumi par Kopienas līdzekļu piešķiršanu, ja summa uz katru saņēmēju gadā pārsniedz EUR 200 000 apmācībām un popularizēšanai, EUR 200 000 izstrādei un EUR 300 000 izplatīšanai; |
| --- | --- |

e)

priekšlikumi par Kopienas līdzekļu piešķiršanu, ja summa uz katru saņēmēju gadā pārsniedz EUR 200 000 apmācībām un popularizēšanai, EUR 200 000 izstrādei un EUR 300 000 izplatīšanai;

| f) | lēmuma 7. pantā minēto eksperimentālo projektu izvēle. |
| --- | --- |

f)

lēmuma 7. pantā minēto eksperimentālo projektu izvēle.

3.   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus attiecībā uz visiem citiem jautājumiem paredz saskaņā ar procedūru, kas minēta 11. panta 3. punktā.

11. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

12. pants

MEDIA Desks

1.   MEDIA Desks Eiropas tīkls darbojas kā īstenošanas struktūra, kas valsts mērogā izplata informāciju par programmu, jo īpaši pārrobežu projektiem, uzlabojot programmas redzamību un veicinot tās izmantošanu, vienlaikus ievērojot Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu, kā noteikts pielikuma II nodaļas 2.2 punktā.

2.   Veicina sadarbību starp MEDIA desks, izmantojot tīklus, jo īpaši tuvumā esošos tīklus, lai atvieglotu apmaiņu un saziņu starp profesionāļiem, sabiedrības informētību par galvenajiem programmas atbalstītajiem notikumiem, kā arī par dotācijām un godalgām.

3.   MEDIA Desks ievēro šādus kritērijus:

| a) | atbilstīgs darbinieku skaits, kuriem ir attiecīgas profesionālās un valodu prasmes, kas piemērotas darbam vidē, kurā notiek starptautiska sadarbība; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgs darbinieku skaits, kuriem ir attiecīgas profesionālās un valodu prasmes, kas piemērotas darbam vidē, kurā notiek starptautiska sadarbība;

| b) | piemērota infrastruktūra, jo īpaši informātikas un sakaru infrastruktūra; |
| --- | --- |

b)

piemērota infrastruktūra, jo īpaši informātikas un sakaru infrastruktūra;

| c) | darbojas tādā administratīvā vidē, kas ļauj apmierinoši veikt uzdevumus un novērst interešu konfliktus. |
| --- | --- |

c)

darbojas tādā administratīvā vidē, kas ļauj apmierinoši veikt uzdevumus un novērst interešu konfliktus.

13. pants

Konsekvence un savstarpēja papildināmība

1.   Īstenojot programmu, Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju konsekvenci un savstarpēju papildināmību ar citām attiecīgām Kopienas stratēģijām, programmām un darbībām apmācību un audiovizuālajā nozarē.

2.   Komisija arī nodrošina koordināciju starp šo programmu un citām Kopienas programmām izglītības, apmācību, pētniecības un informācijas sabiedrības jomā.

3.   Komisija nodrošina šīs programmas efektīvu saikni ar programmām un darbībām, ko apmācību un audiovizuālajā nozarē īsteno Kopiena sadarbībā ar trešām valstīm un attiecīgām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi (Eurimages un Eiropas Audiovizuālā observatorija, turpmāk “Observatorija”).

14. pants

Pārraudzība un novērtēšana

1.   Komisija nodrošina, ka darbībām, ko īsteno saskaņā ar šo lēmumu, veic iepriekšēju novērtēšanu, pārraudzību un novērtēšanu pēc to pabeigšanas. Īstenojot programmu, ņem vērā pārraudzības un novērtējuma rezultātus.

Komisija nodrošina regulāru, ārēju un neatkarīgu programmas novērtējumu. Lai efektīvi novērtētu programmu, Komisija var apkopot datus, lai pārraudzītu visas programmas atbalstītās darbības. Novērtējumā būtu jāņem vērā Komitejas veiktie pārraudzības un novērtēšanas pasākumi, kas minēti 10. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

Pārraudzība ietvers 2. punkta a) un c) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanu un īpašas darbības.

2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz:

| a) | ne vēlāk ka trīs gadus pēc programmas uzsākšanas — starpposma novērtējuma ziņojumu par tās īstenošanas rezultātiem, kā arī kvantitātes un kvalitātes aspektiem; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk ka trīs gadus pēc programmas uzsākšanas — starpposma novērtējuma ziņojumu par tās īstenošanas rezultātiem, kā arī kvantitātes un kvalitātes aspektiem;

| b) | ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas uzsākšanas — paziņojumu par tās turpināšanu; |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā četrus gadus pēc programmas uzsākšanas — paziņojumu par tās turpināšanu;

| c) | noslēdzot programmas īstenošanu, līdz 2015. gada 31. decembrim — sīki aprakstītu paveiktā novērtējuma ziņojumu par programmas īstenojumu un rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

noslēdzot programmas īstenošanu, līdz 2015. gada 31. decembrim — sīki aprakstītu paveiktā novērtējuma ziņojumu par programmas īstenojumu un rezultātiem.

Komisija publicē un, izmantojot Media Desks, izplata jebkādu atbilstīgu statistiku un analīzes.

3.   Ziņojumos, kas izstrādāti saskaņā ar šā panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, norāda programmas papildu vērtību.

15. pants

Pārejas noteikumi

Pamatojoties uz Lēmumu 2000/821/EK un Lēmumu Nr. 163/2001/EK, darbības, kas uzsāktas pirms 2006. gada 31. decembra, turpina līdz to izbeigšanai saskaņā ar šajos lēmumos minētajiem noteikumiem.

Komiteju, kas paredzēta ar Lēmuma 2000/821/EK 8. pantu un Lēmuma Nr. 163/2001/EK 6. pantu, aizstāj ar šā lēmuma 11. pantā noteikto komiteju.

VI NODAĻA

INFORMĀCIJA PAR EIROPAS AUDIOVIZUĀLO NOZARI UN LĪDZDALĪBU EIROPAS AUDIOVIZUĀLAJĀ OBSERVATORIJĀ

16. pants

Informācija par Eiropas audiovizuālo nozari

Eiropas Savienība palīdz izplatīt informāciju par Eiropas audiovizuālo nozari un vairot šīs informācijas pārskatāmību.

17. pants

Līdzdalība Eiropas Audiovizuālajā observatorijā

Lai īstenotu 16. pantu, Eiropas Savienība visu programmas darbības laiku ir Observatorijas dalībniece.

Attiecībās ar Observatoriju Eiropas Savienību pārstāv Komisija.

18. pants

Programmas mērķu sasniegšana

Eiropas Savienības dalība Observatorijā ir neatņemama šīs programmas daļa, un tā veicina šīs programmas mērķu izpildi:

| a) | izmantojot uzlabotu dažādās valstīs ievākto datu salīdzināšanu, veicina tirgus pārskatāmību un nodrošina apsaimniekotājiem finanšu un juridiskās informācijas un statistikas pieejamību, jo īpaši par dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa, tādējādi palielinot Eiropas audiovizuālās nozares attīstības spēju un konkurētspēju; |
| --- | --- |

a)

izmantojot uzlabotu dažādās valstīs ievākto datu salīdzināšanu, veicina tirgus pārskatāmību un nodrošina apsaimniekotājiem finanšu un juridiskās informācijas un statistikas pieejamību, jo īpaši par dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa, tādējādi palielinot Eiropas audiovizuālās nozares attīstības spēju un konkurētspēju;

| b) | dodot iespēju programmu pārraudzīt efektīvāk un vienkāršot tās izvērtēšanu. |
| --- | --- |

b)

dodot iespēju programmu pārraudzīt efektīvāk un vienkāršot tās izvērtēšanu.

19. pants

Pārraudzība un novērtējums

Eiropas Savienības dalību Observatorijā pārrauga un novērtē, veicot 14. pantā paredzēto programmas pārraudzību un novērtēšanu.

VII NODAĻA

STĀŠANĀS SPĒKĀ

20. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 255, 14.10.2005., 39. lpp.

1

(2)  OV C 164, 5.7.2005., 76. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 25. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes Kopējā nostāja 2006. gada 24. jūlijā un Eiropas Parlamenta nostāja ... (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Programmas, kas attiecīgi izveidotas ar

4

| — | Padomes Lēmumu Nr. 90/685/EEK (1990. gada 21. decembris) par rīcības programmas īstenošanu, lai veicinātu Eiropas audiovizuālās nozares attīstību (MEDIA) (1991-1995) (OV L 380, 31.12.1990., 37. lpp.) (MEDIA I), |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmumu Nr. 90/685/EEK (1990. gada 21. decembris) par rīcības programmas īstenošanu, lai veicinātu Eiropas audiovizuālās nozares attīstību (MEDIA) (1991-1995) (OV L 380, 31.12.1990., 37. lpp.) (MEDIA I),

MEDIA

MEDIA I

| — | Padomes Lēmumu Nr. 95/563/EK (1995. gada 10. jūlijs) par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas veicināšanas programmas īstenošanu (MEDIA II — Izstrāde un izplatīšana (2001. — 2005. gads) (OV L 321, 30.12.1995., 25. lpp.) un Padomes Lēmumu Nr. 95/564/EK (1995. gada 22. decembris) par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu (MEDIA II -Training) (2001. — 2005. gads) (OV L 321, 30.12.1995., 33. lpp.) (MEDIA II), |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmumu Nr. 95/563/EK (1995. gada 10. jūlijs) par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas veicināšanas programmas īstenošanu (MEDIA II — Izstrāde un izplatīšana (2001. — 2005. gads) (OV L 321, 30.12.1995., 25. lpp.) un Padomes Lēmumu Nr. 95/564/EK (1995. gada 22. decembris) par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu (MEDIA II -Training) (2001. — 2005. gads) (OV L 321, 30.12.1995., 33. lpp.) (MEDIA II),

(MEDIA II

MEDIA II -Training

(MEDIA II

| — | Padomes Lēmumu Nr. 2000/821/EK (2000. gada 20. decembris) par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas īstenošanu (MEDIA Plus — Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana (2001. — 2005. gads) (OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.)) (MEDIA Plus) un |
| --- | --- |

—

Padomes Lēmumu Nr. 2000/821/EK (2000. gada 20. decembris) par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas īstenošanu (MEDIA Plus — Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana (2001. — 2005. gads) (OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.)) (MEDIA Plus) un

MEDIA Plus

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 163/2001/EK (2001. gada 19. janvāris) par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu (MEDIA-Training) (2001. — 2005. gads) (OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.) Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (MEDIA-Training). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 163/2001/EK (2001. gada 19. janvāris) par to, kā īstenot Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem domāto mācību programmu (MEDIA-Training) (2001. — 2005. gads) (OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.) Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (MEDIA-Training).

MEDIA-Training

(5)  OV C ...

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  Šīs summas pamatā ir 2004. gada rādītāji, un tā tiks tehniski pielāgota, lai ņemtu vērā inflāciju.

7

(8)  OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.).

8

(9)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

9

(10)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

10

Euratom

(11)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

11

---

PIELIKUMS

I NODAĻA

Darbības mērķi un īstenojamās darbības

1.   Prasmju apgūšana un uzlabošana audiovizuālajā nozarē

1.1.   Vairot Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļu prasmes izstrādes, producēšanas, izplatīšanas/apraides nodrošināšanas un popularizēšanas jomā, lai celtu Eiropas audiovizuālo darbu kvalitāti un uzlabotu potenciālu

1.1.1.   Scenāriju rakstīšanas paņēmieni:

Darbības mērķis

| — | Dot iespēju pieredzējušiem scenāristiem uzlabot spējas un attīstīt jaunus paņēmienus, izmantojot parastas un interaktīvas rakstīšanas metodes. |
| --- | --- |

—

Dot iespēju pieredzējušiem scenāristiem uzlabot spējas un attīstīt jaunus paņēmienus, izmantojot parastas un interaktīvas rakstīšanas metodes.

Īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt tādu apmācību moduļu izstrādi, īstenošanu un atjaunināšanu, ar ko noteikt mērķauditoriju, rediģēt un izstrādāt scenārijus starptautiskai auditorijai un uzlabot scenāristu, scenāriju redaktoru, režisoru, producentu, izplatītāju u.c. attiecības. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt tādu apmācību moduļu izstrādi, īstenošanu un atjaunināšanu, ar ko noteikt mērķauditoriju, rediģēt un izstrādāt scenārijus starptautiskai auditorijai un uzlabot scenāristu, scenāriju redaktoru, režisoru, producentu, izplatītāju u.c. attiecības.

| — | Atbalstīt neklātienes mācības, veicināt kadru apmaiņu un partnerattiecības, asociējot valstis un reģionus, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt neklātienes mācības, veicināt kadru apmaiņu un partnerattiecības, asociējot valstis un reģionus, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija.

1.1.2.   Audiovizuālo darbu producēšanas, izplatīšanas un popularizēšanas ekonomiskā, finanšu un komerciālā pārvaldība

Darbības mērķis

| — | Attīstīt profesionāļu spējas apgūt un integrēt Eiropas aspektu audiovizuālo programmu izstrādes, producēšanas, tirgdarbības, izplatīšanas/apraides nodrošināšanas un popularizēšanas jomā. |
| --- | --- |

—

Attīstīt profesionāļu spējas apgūt un integrēt Eiropas aspektu audiovizuālo programmu izstrādes, producēšanas, tirgdarbības, izplatīšanas/apraides nodrošināšanas un popularizēšanas jomā.

Īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt vadības apmācību moduļu izstrādi, īstenošanu un atjaunināšanu, ņemot vērā Eiropas aspektu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt vadības apmācību moduļu izstrādi, īstenošanu un atjaunināšanu, ņemot vērā Eiropas aspektu.

| — | Atbalstīt neklātienes mācības, veicināt kadru apmaiņu un partnerattiecības, asociējot valstis un reģionus, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt neklātienes mācības, veicināt kadru apmaiņu un partnerattiecības, asociējot valstis un reģionus, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija.

1.1.3.   Digitālu tehnoloģiju pastiprināts izmantojums Eiropas audiovizuālo programmu producēšanā, pēcproducēšanā, izplatīšanā, tirgdarbībā un arhivēšanā

Darbības mērķis

| — | Attīstīt profesionāļu spējas izmantot digitālas tehnoloģijas, jo īpaši producēšanas, pēcproducēšanas, izplatīšanas, tirgdarbības, arhivēšanas un multivides jomā. |
| --- | --- |

—

Attīstīt profesionāļu spējas izmantot digitālas tehnoloģijas, jo īpaši producēšanas, pēcproducēšanas, izplatīšanas, tirgdarbības, arhivēšanas un multivides jomā.

Īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt apmācību moduļu izstrādi, īstenošanu un atjaunināšanu digitālu audiovizuālu tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt apmācību moduļu izstrādi, īstenošanu un atjaunināšanu digitālu audiovizuālu tehnoloģiju jomā.

| — | Atbalstīt neklātienes mācības, veicināt kadru apmaiņu un partnerattiecības, asociējot valstis un reģionus, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt neklātienes mācības, veicināt kadru apmaiņu un partnerattiecības, asociējot valstis un reģionus, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija.

1.2.   Eiropas aspekta uzlabošana audiovizuālās apmācībās

1.2.1.   Atbalsts Eiropas apmācību profesionāļu, jo īpaši Eiropas kino skolu, mācību iestāžu un aroda partneru savstarpējiem kontaktiem un mobilitātei

Darbības mērķis

| — | Sekmēt apmaiņas un sadarbību starp pastāvošajām mācību iestādēm un/vai darbībām. |
| --- | --- |

—

Sekmēt apmaiņas un sadarbību starp pastāvošajām mācību iestādēm un/vai darbībām.

Īstenojamās darbības

| — | Mudināt programmas atbalsta saņēmējus pastiprināti koordinēt to ar apmācībām saistītas darbības, jo īpaši tādas, kas paredz turpināt apmācības, lai veidotu Eiropas tīklu, kas var saņemt Kopienas atbalstu, jo īpaši sadarbībai starp iesaistītajām personām, tostarp televīziju raidorganizācijām. |
| --- | --- |

—

Mudināt programmas atbalsta saņēmējus pastiprināti koordinēt to ar apmācībām saistītas darbības, jo īpaši tādas, kas paredz turpināt apmācības, lai veidotu Eiropas tīklu, kas var saņemt Kopienas atbalstu, jo īpaši sadarbībai starp iesaistītajām personām, tostarp televīziju raidorganizācijām.

1.2.2.   Pedagogu izglītošana

Darbības mērķis

| — | Nodrošināt kompetentus pedagogus. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt kompetentus pedagogus.

Īstenojamās darbības

| — | Sekmēt pedagogu izglītošanu, jo īpaši neklātienes mācības. |
| --- | --- |

—

Sekmēt pedagogu izglītošanu, jo īpaši neklātienes mācības.

1.2.3.   Atbalsts kino mācību iestādēm

Darbības mērķis

| — | Sekmēt kino studentu mobilitāti Eiropā. |
| --- | --- |

—

Sekmēt kino studentu mobilitāti Eiropā.

Īstenojamās darbības

| — | Veicināt ar apmācību projektiem saistītas mobilitātes stipendijas. |
| --- | --- |

—

Veicināt ar apmācību projektiem saistītas mobilitātes stipendijas.

| — | Veicināt jaunu talantu un profesionāļu attīstību, izveidojot apbalvojumu jaunajiem talantiem. |
| --- | --- |

—

Veicināt jaunu talantu un profesionāļu attīstību, izveidojot apbalvojumu jaunajiem talantiem.

1.2.4.   Koordinācijas un popularizēšanas pasākumi, ko ievieš 1.2.1. apakšpunktā paredzētās struktūras

Darbības mērķis

| — | Popularizēt programmas atbalstīto projektu koordināciju un popularizēšanu. |
| --- | --- |

—

Popularizēt programmas atbalstīto projektu koordināciju un popularizēšanu.

Īstenojamās darbības

| — | Veicināt mērķtiecīgu darbību pieņemšanu, lai koordinētu un popularizētu programmas atbalstītās apmācības. |
| --- | --- |

—

Veicināt mērķtiecīgu darbību pieņemšanu, lai koordinētu un popularizētu programmas atbalstītās apmācības.

1.2.5.   Piešķirot stipendijas, nodrošināt to dalībvalstu profesionāļiem, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa, iespēju piedalīties 1.1.1. apakšpunktā paredzētajās apmācībās

Darbības mērķis

| — | Atvieglināt to dalībvalstu profesionāļu, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa, līdzdalību programmas atbalstītajos projektos. |
| --- | --- |

—

Atvieglināt to dalībvalstu profesionāļu, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa, līdzdalību programmas atbalstītajos projektos.

Īstenojamās darbības

| — | Sekmēt dotāciju mehānisma izveidi. |
| --- | --- |

—

Sekmēt dotāciju mehānisma izveidi.

2.   Izstrāde

2.1.   Atbalsts Eiropas un starptautiskam tirgum domātu, neatkarīgu producentu sabiedrību, jo īpaši MVU iesniegtu producēšanas projektu izstrādei

Darbības mērķi

| — | Atbalstīt Eiropas audiovizuālos darbus, kas pieder šādiem žanriem: aktiermāksla, animācija, dokumentālā filma, multivides joma. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Eiropas audiovizuālos darbus, kas pieder šādiem žanriem: aktiermāksla, animācija, dokumentālā filma, multivides joma.

| — | Mudināt uzņēmumus producēt kvalitatīvus darbus ar starptautisku potenciālu. |
| --- | --- |

—

Mudināt uzņēmumus producēt kvalitatīvus darbus ar starptautisku potenciālu.

| — | Mudināt uzņēmumus jau izstrādes fāzē izmantot digitālas producēšanas un izplatīšanas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

—

Mudināt uzņēmumus jau izstrādes fāzē izmantot digitālas producēšanas un izplatīšanas tehnoloģijas.

| — | Mudināt uzņēmumus jau izstrādes fāzē radīt stratēģijas starptautiskām demonstrācijām, tirdzniecības veicināšanai un izplatīšanai. |
| --- | --- |

—

Mudināt uzņēmumus jau izstrādes fāzē radīt stratēģijas starptautiskām demonstrācijām, tirdzniecības veicināšanai un izplatīšanai.

| — | Nodrošināt MVU piekļuvi izstrādes atbalstam un pielāgot darbības, lai tās atbilstu to vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt MVU piekļuvi izstrādes atbalstam un pielāgot darbības, lai tās atbilstu to vajadzībām.

| — | Uzlabot papildināmību ar MEDIA atbalstītajiem pasākumiem, lai uzlabotu audiovizuālo profesionāļu iemaņas. |
| --- | --- |

—

Uzlabot papildināmību ar MEDIA atbalstītajiem pasākumiem, lai uzlabotu audiovizuālo profesionāļu iemaņas.

Īstenojamās darbības

| — | Sekmēt audiovizuālo projektu vai projektu katalogu izstrādi. |
| --- | --- |

—

Sekmēt audiovizuālo projektu vai projektu katalogu izstrādi.

| — | Jau izstrādes fāzē veicināt Eiropas audiovizuālo darbu digitalizāciju. |
| --- | --- |

—

Jau izstrādes fāzē veicināt Eiropas audiovizuālo darbu digitalizāciju.

2.2.   Atbalsts Eiropas producentu sabiedrību un projektu, arī kopražojuma projektu finansējuma plānu izstrādei

Darbības mērķi

| — | Sekmēt producēšanas finansējuma plānu izstrādi producentu sabiedrībām, kas darbojas aktiermākslas, animācijas, dokumentālo filmu un multivides jomā. |
| --- | --- |

—

Sekmēt producēšanas finansējuma plānu izstrādi producentu sabiedrībām, kas darbojas aktiermākslas, animācijas, dokumentālo filmu un multivides jomā.

| — | Sagatavošanās darbības “Izaugsme un audiovizuālā māksla: i2i Audiovisual” turpmāki pasākumi, veicināt finansiālu partneru meklēšanu Eiropā, nodrošinot sabiedrisku un individuālu investoru sinerģiju un paredzot izplatīšanas stratēģijas jau izstrādes fāzē. |
| --- | --- |

—

Sagatavošanās darbības “Izaugsme un audiovizuālā māksla: i2i Audiovisual” turpmāki pasākumi, veicināt finansiālu partneru meklēšanu Eiropā, nodrošinot sabiedrisku un individuālu investoru sinerģiju un paredzot izplatīšanas stratēģijas jau izstrādes fāzē.

Īstenojamās darbības

| — | Palīdzēt segt netiešās izmaksas MVU iesniegtu privāti producējamu un kopražojuma projektu finansējumā (piemēram, finanšu izdevumus, apdrošināšanas maksājumus un darbu pabeigšanas garantijas). |
| --- | --- |

—

Palīdzēt segt netiešās izmaksas MVU iesniegtu privāti producējamu un kopražojuma projektu finansējumā (piemēram, finanšu izdevumus, apdrošināšanas maksājumus un darbu pabeigšanas garantijas).

| — | Atbalstīt MVU, jo īpaši neatkarīgu producentu sabiedrību piekļuvi sabiedrībām, kas sniedz finanšu pakalpojumus un darbojas, izstrādājot investīciju plānus, lai izstrādātu un kopražotu tādus audiovizuālos darbus, kam ir starptautiskas izplatīšanas potenciāls. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt MVU, jo īpaši neatkarīgu producentu sabiedrību piekļuvi sabiedrībām, kas sniedz finanšu pakalpojumus un darbojas, izstrādājot investīciju plānus, lai izstrādātu un kopražotu tādus audiovizuālos darbus, kam ir starptautiskas izplatīšanas potenciāls.

| — | Mudināt finanšu starpniekus atbalstīt tādu audiovizuālo darbu izstrādi un kopražošanu, kam ir starptautiskas izplatīšanas potenciāls. |
| --- | --- |

—

Mudināt finanšu starpniekus atbalstīt tādu audiovizuālo darbu izstrādi un kopražošanu, kam ir starptautiskas izplatīšanas potenciāls.

| — | Atbalstīt valsts aģentūru sadarbību audiovizuālajā jomā. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt valsts aģentūru sadarbību audiovizuālajā jomā.

3.   Izplatīšana un apraide

Darbības horizontālais mērķis

| — | Stiprināt kultūru un valodu daudzveidību izplatāmajos Eiropas audiovizuālajos darbos. |
| --- | --- |

—

Stiprināt kultūru un valodu daudzveidību izplatāmajos Eiropas audiovizuālajos darbos.

Īstenojamā darbība

| — | Izmantojot visus iespējamos līdzekļus, jo īpaši digitālus kanālus, atbalstīt Eiropas audiovizuālo darbu dublēšanu un subtitrēšanu, lai producentu, izplatītāju un raidorganizāciju interesēs nodrošinātu to izplatīšanu un apraidi. |
| --- | --- |

—

Izmantojot visus iespējamos līdzekļus, jo īpaši digitālus kanālus, atbalstīt Eiropas audiovizuālo darbu dublēšanu un subtitrēšanu, lai producentu, izplatītāju un raidorganizāciju interesēs nodrošinātu to izplatīšanu un apraidi.

3.1.   Stiprināt izplatīšanu Eiropā, mudinot izplatītājus investēt kopražošanā, citu Eiropas valstu filmu demonstrācijas tiesību iegādē un popularizēšanā, un tirgdarbības koordinētas stratēģijas izveidē

Darbības mērķis Nr. 1

| — | Mudināt kinoizplatītājus investēt kopražojumos, citu Eiropas valstu filmu izmantošanas tiesību iegādē, un šādu filmu popularizēšanā. |
| --- | --- |

—

Mudināt kinoizplatītājus investēt kopražojumos, citu Eiropas valstu filmu izmantošanas tiesību iegādē, un šādu filmu popularizēšanā.

Īstenojamās darbības

| — | Izveidot automātisku atbalsta sistēmu izplatītājiem Eiropā, proporcionāli pārdoto vietu skaitam uz citu Eiropas valstu filmām tajās dalībvalstīs, kas piedalās programmā, līdz fiksētai summai par filmu, ko katrai valstij nosaka atsevišķi. |
| --- | --- |

—

Izveidot automātisku atbalsta sistēmu izplatītājiem Eiropā, proporcionāli pārdoto vietu skaitam uz citu Eiropas valstu filmām tajās dalībvalstīs, kas piedalās programmā, līdz fiksētai summai par filmu, ko katrai valstij nosaka atsevišķi.

| — | Saņemto atbalstu izplatītāji var izmantot tikai investīcijām:






  — | filmu kopražojumos ar citām Eiropas valstīm; |
| --- | --- | --- |

—

Saņemto atbalstu izplatītāji var izmantot tikai investīcijām:

—

filmu kopražojumos ar citām Eiropas valstīm;

| — | citu Eiropas valstu filmu demonstrācijas tiesību iegādei; |
| --- | --- |

—

citu Eiropas valstu filmu demonstrācijas tiesību iegādei;

| — | citu Eiropas valstu filmu apstrādei (kopēšanai, dublēšanai un subtitrēšanai), popularizēšanai un reklāmai. |
| --- | --- |

—

citu Eiropas valstu filmu apstrādei (kopēšanai, dublēšanai un subtitrēšanai), popularizēšanai un reklāmai.

Darbības mērķis Nr. 2

| — | Veicināt izplatītāju sadarbību Eiropā, sekmējot vienotas stratēģijas izveidi Eiropas tirgum. |
| --- | --- |

—

Veicināt izplatītāju sadarbību Eiropā, sekmējot vienotas stratēģijas izveidi Eiropas tirgum.

Īstenojamā darbība

| — | Izveidot selektīvu atbalsta sistēmu Eiropas izplatītāju grupējumiem citu Eiropas valstu filmu izplatīšanai, un piešķirt tiem tiešu palīdzību, ja tie darbojas pastāvīgi. |
| --- | --- |

—

Izveidot selektīvu atbalsta sistēmu Eiropas izplatītāju grupējumiem citu Eiropas valstu filmu izplatīšanai, un piešķirt tiem tiešu palīdzību, ja tie darbojas pastāvīgi.

Darbības mērķis Nr. 3

| — | Sekmēt izplatītāju, producentu un tirdzniecības aģentu sadarbību, jau izstrādes fāzē paredzot stratēģiju starptautisku Eiropas filmu tirgdarbībai. |
| --- | --- |

—

Sekmēt izplatītāju, producentu un tirdzniecības aģentu sadarbību, jau izstrādes fāzē paredzot stratēģiju starptautisku Eiropas filmu tirgdarbībai.

Īstenojamā darbība

| — | Izveidot atbalsta sistēmu Eiropas kinematogrāfijas darbu popularizēšanas komplektu radīšanai (paredzot tajos ietvert subtitrētus eksemplārus, starptautisku ieskaņojumu — mūziku, efektus — un reklāmas materiālus). |
| --- | --- |

—

Izveidot atbalsta sistēmu Eiropas kinematogrāfijas darbu popularizēšanas komplektu radīšanai (paredzot tajos ietvert subtitrētus eksemplārus, starptautisku ieskaņojumu — mūziku, efektus — un reklāmas materiālus).

Darbības mērķis Nr. 4

| — | Sekmēt MVU piekļuvi finansējumam citu Eiropas valstu darbu starptautiskai izplatīšanai un tirdzniecībai. |
| --- | --- |

—

Sekmēt MVU piekļuvi finansējumam citu Eiropas valstu darbu starptautiskai izplatīšanai un tirdzniecībai.

Īstenojamā darbība

| — | Palīdzēt netiešo izmaksu (piemēram, finanšu izdevumu un apdrošināšanas) segšanā, kuras ir saistītas ar izplatīšanas un/vai starptautiskām tirdzniecības darbībām, piemēram: iegādāties citu Eiropas valstu filmu katalogus, meklēt šīm filmām jaunus tirgus un izveidot pastāvīgu Eiropas izplatītāju grupējumu. |
| --- | --- |

—

Palīdzēt netiešo izmaksu (piemēram, finanšu izdevumu un apdrošināšanas) segšanā, kuras ir saistītas ar izplatīšanas un/vai starptautiskām tirdzniecības darbībām, piemēram: iegādāties citu Eiropas valstu filmu katalogus, meklēt šīm filmām jaunus tirgus un izveidot pastāvīgu Eiropas izplatītāju grupējumu.

3.2.   Uzlabot citu Eiropas valstu filmu apriti Eiropas un starptautiskos tirgos, izmantojot stimulus to eksportam un izplatīšanai jebkuros medijos un kinoteātros

Darbības mērķis Nr. 1

| — | Sekmēt kinoizplatītāju investīcijas citu Eiropas valstu filmu publicēšanā un popularizēšanā. |
| --- | --- |

—

Sekmēt kinoizplatītāju investīcijas citu Eiropas valstu filmu publicēšanā un popularizēšanā.

Īstenojamās darbības

| — | Izveidot selektīvu atbalsta sistēmu kinoizplatītājiem, sekmējot citu Eiropas valstu filmu popularizēšanu un tirdzniecību. Filmu izvēles kritērijos var ietilpt noteikumi, kas paredz nošķirt projektus atkarībā no to izcelsmes un tiem atvēlētā budžeta. |
| --- | --- |

—

Izveidot selektīvu atbalsta sistēmu kinoizplatītājiem, sekmējot citu Eiropas valstu filmu popularizēšanu un tirdzniecību. Filmu izvēles kritērijos var ietilpt noteikumi, kas paredz nošķirt projektus atkarībā no to izcelsmes un tiem atvēlētā budžeta.

| — | Piešķirt īpašu atbalstu filmām, kas rada ieinteresētību no Eiropas kultūru un valodu dažādības viedokļa. |
| --- | --- |

—

Piešķirt īpašu atbalstu filmām, kas rada ieinteresētību no Eiropas kultūru un valodu dažādības viedokļa.

| — | Piešķirt atbalstu citās Eiropas valstīs radītu konkrēta laikposma darbu katalogu izdošanai. |
| --- | --- |

—

Piešķirt atbalstu citās Eiropas valstīs radītu konkrēta laikposma darbu katalogu izdošanai.

Darbības mērķis Nr. 2

| — | Eiropas tirgū sekmēt citu Eiropas valstu filmu izrādīšanu, jo īpaši atbalstot koordināciju kinoteātru tīklā. |
| --- | --- |

—

Eiropas tirgū sekmēt citu Eiropas valstu filmu izrādīšanu, jo īpaši atbalstot koordināciju kinoteātru tīklā.

Īstenojamās darbības

| — | Veicināt to, lai kinoteātru īpašnieki un apsaimniekotāji kā nozīmīgu repertuāra daļu kinoteātros noteiktu obligātu laikposmu rādītu citu Eiropas valstu filmu pirmizrādes. Katram kinoteātrim piešķirto dotāciju apjomu noteiks saskaņā ar tā programmu, un ņemot vērā uz citu Eiropas valstu filmām pārdoto biļešu skaitu bāzes periodā. |
| --- | --- |

—

Veicināt to, lai kinoteātru īpašnieki un apsaimniekotāji kā nozīmīgu repertuāra daļu kinoteātros noteiktu obligātu laikposmu rādītu citu Eiropas valstu filmu pirmizrādes. Katram kinoteātrim piešķirto dotāciju apjomu noteiks saskaņā ar tā programmu, un ņemot vērā uz citu Eiropas valstu filmām pārdoto biļešu skaitu bāzes periodā.

| — | Sekmēt jauniešu auditorijas izglītošanas un informēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

Sekmēt jauniešu auditorijas izglītošanas un informēšanas pasākumus.

| — | Atbalstīt tāda Eiropas kino īpašnieku tīklu izveidi un konsolidāciju, kuri izvērš šādas kopīgas darbības. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt tāda Eiropas kino īpašnieku tīklu izveidi un konsolidāciju, kuri izvērš šādas kopīgas darbības.

Darbības mērķis Nr. 3

| — | Eiropā sekmēt Eiropas filmu, jo īpaši citu Eiropas valstu filmu pārdošanu starptautiskajā tirgū un to eksportēšanu. |
| --- | --- |

—

Eiropā sekmēt Eiropas filmu, jo īpaši citu Eiropas valstu filmu pārdošanu starptautiskajā tirgū un to eksportēšanu.

Īstenojamās darbības

| — | Izveidot atbalsta sistēmu tām Eiropas sabiedrībām, kas starptautiski izplata kinofilmas (darbojas kā tirdzniecības aģenti), ņemot vērā to darbības rādītājus konkrētā laikposmā. Šāds atbalsts būs jāinvestē, lai iegādātos jaunas citu Eiropas valstu filmas un popularizētu tās Eiropas un starptautiskos tirgos. |
| --- | --- |

—

Izveidot atbalsta sistēmu tām Eiropas sabiedrībām, kas starptautiski izplata kinofilmas (darbojas kā tirdzniecības aģenti), ņemot vērā to darbības rādītājus konkrētā laikposmā. Šāds atbalsts būs jāinvestē, lai iegādātos jaunas citu Eiropas valstu filmas un popularizētu tās Eiropas un starptautiskos tirgos.

3.3.   Veicināt tādu Eiropas audiovizuālo darbu starptautisko apraidi, kuri ir producēti neatkarīgās producentu sabiedrībās, sekmējot sadarbību starp raidorganizācijām, no vienas puses, un starp neatkarīgiem producentiem un izplatītājiem, no otras puses

Darbības mērķis Nr. 1

| — | Sekmēt citu Eiropas valstu neatkarīgu producentu sabiedrību radītu audiovizuālo darbu apraidi. |
| --- | --- |

—

Sekmēt citu Eiropas valstu neatkarīgu producentu sabiedrību radītu audiovizuālo darbu apraidi.

Īstenojamās darbības

| — | Sniegt atbalstu neatkarīgiem producentiem, veidojot darbus (aktiermākslas, dokumentālās filmas un animācijas jomā), kuros iesaistītas vismaz trīs raidorganizācijas no vairākām dalībvalstīm. Atbalsta saņēmēju izvēles kritērijos var ietilpt noteikumi par projektu veidiem un iedalījumu budžeta kategorijā. Piešķirt īpašu atbalstu filmām, kas paplašina Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un audiovizuālo mantojumu. |
| --- | --- |

—

Sniegt atbalstu neatkarīgiem producentiem, veidojot darbus (aktiermākslas, dokumentālās filmas un animācijas jomā), kuros iesaistītas vismaz trīs raidorganizācijas no vairākām dalībvalstīm. Atbalsta saņēmēju izvēles kritērijos var ietilpt noteikumi par projektu veidiem un iedalījumu budžeta kategorijā. Piešķirt īpašu atbalstu filmām, kas paplašina Eiropas kultūru un valodu daudzveidību un audiovizuālo mantojumu.

Darbības mērķis Nr. 2

| — | Atvieglināt Eiropas neatkarīgu producentu sabiedrību piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

—

Atvieglināt Eiropas neatkarīgu producentu sabiedrību piekļuvi finansējumam.

Īstenojamā darbība

| — | Palīdzēt segt netiešās izmaksas (piemēram, finanšu izdevumus, apdrošināšanas maksājumus un darbu pabeigšanas garantijas), kas saistītas ar darbu producēšanu (aktiermākslas, dokumentālās filmas un animācijas jomā), kuros iesaistītas vismaz trīs raidorganizācijas no dažādām dalībvalstīm, pārstāvot dažādas valodu lietojuma zonas. |
| --- | --- |

—

Palīdzēt segt netiešās izmaksas (piemēram, finanšu izdevumus, apdrošināšanas maksājumus un darbu pabeigšanas garantijas), kas saistītas ar darbu producēšanu (aktiermākslas, dokumentālās filmas un animācijas jomā), kuros iesaistītas vismaz trīs raidorganizācijas no dažādām dalībvalstīm, pārstāvot dažādas valodu lietojuma zonas.

Darbības mērķis Nr. 3

| — | Sekmēt neatkarīgu producentu radītu Eiropas televīzijas programmu starptautisku izplatīšanu. Programmu izplatīšana prasīs neatkarīgo producentu piekrišanu, jo viņiem jāsaņem pienācīga daļa no pārdošanas ieņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Sekmēt neatkarīgu producentu radītu Eiropas televīzijas programmu starptautisku izplatīšanu. Programmu izplatīšana prasīs neatkarīgo producentu piekrišanu, jo viņiem jāsaņem pienācīga daļa no pārdošanas ieņēmumiem.

Īstenojamā darbība

| — | Izveidot atbalsta sistēmu Eiropas sabiedrībām, kas izplata audiovizuālos darbus starptautiskā tirgū (darbojas kā starptautiski izplatītāji), ņemot vērā to darbības rādītājus konkrētā laikposmā. Šādi izveidota finansiāla palīdzība starptautiskiem uzplatītājiem būs jāinvestē, lai iegādātos un popularizētu jaunus Eiropas darbus Eiropas un starptautiskos tirgos. |
| --- | --- |

—

Izveidot atbalsta sistēmu Eiropas sabiedrībām, kas izplata audiovizuālos darbus starptautiskā tirgū (darbojas kā starptautiski izplatītāji), ņemot vērā to darbības rādītājus konkrētā laikposmā. Šādi izveidota finansiāla palīdzība starptautiskiem uzplatītājiem būs jāinvestē, lai iegādātos un popularizētu jaunus Eiropas darbus Eiropas un starptautiskos tirgos.

3.4.   Atbalstīt Eiropas audiovizuālo darbu digitalizāciju

Darbības mērķi Nr. 1

| — | Uzlabot digitālā formātā veidotu, personīgai lietošanai (DVD) domātu citu Eiropas valstu darbu izplatīšanu, jo īpaši sekmējot izdevēju sadarbību, lai radītu daudzvalodu oriģinālmatricas visas Eiropas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Uzlabot digitālā formātā veidotu, personīgai lietošanai (DVD) domātu citu Eiropas valstu darbu izplatīšanu, jo īpaši sekmējot izdevēju sadarbību, lai radītu daudzvalodu oriģinālmatricas visas Eiropas vajadzībām.

| — | Atbalstīt digitālu tehnoloģiju izmantošanu Eiropas darbu producēšanā (digitālu oriģinālmatricu radīšana, ko var izmantot visi izplatītāji Eiropā). |
| --- | --- |

—

Atbalstīt digitālu tehnoloģiju izmantošanu Eiropas darbu producēšanā (digitālu oriģinālmatricu radīšana, ko var izmantot visi izplatītāji Eiropā).

| — | Īpaši mudināt izdevējus investēt pienācīgā citu Eiropas valstu audiovizuālo darbu popularizēšanā un izplatīšanā. |
| --- | --- |

—

Īpaši mudināt izdevējus investēt pienācīgā citu Eiropas valstu audiovizuālo darbu popularizēšanā un izplatīšanā.

| — | Atbalstīt Eiropas darbu daudzvalodību (dublējot, subtitrējot un producējot tos daudzās valodās). |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Eiropas darbu daudzvalodību (dublējot, subtitrējot un producējot tos daudzās valodās).

Īstenojamās darbības

| — | Izveidot automātisku atbalsta sistēmu Eiropas kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu izdevējiem, kas izdod darbus personiskai lietošanai domātos formātos (piemēram, DVD un DVD-Rom), ņemot vērā to tirgus darbības rādītājus noteiktā laikposmā. Šādi izveidota palīdzība izdevējiem būs jāinvestē Eiropas mēroga darbu izplatīšanā un izdošanā digitālā formātā. |
| --- | --- |

—

Izveidot automātisku atbalsta sistēmu Eiropas kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu izdevējiem, kas izdod darbus personiskai lietošanai domātos formātos (piemēram, DVD un DVD-Rom), ņemot vērā to tirgus darbības rādītājus noteiktā laikposmā. Šādi izveidota palīdzība izdevējiem būs jāinvestē Eiropas mēroga darbu izplatīšanā un izdošanā digitālā formātā.

| — | Atbalstīt satura digitalizāciju izplatīšanas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt satura digitalizāciju izplatīšanas vajadzībām.

Darbības mērķi Nr.2

| — | Atbalstīt citu Eiropas valstu darbu piegādi izplatīšanai tiešsaistes režīmā, izmantojot progresīvus izplatīšanas pakalpojumus un jaunus medijus (internetu, video pēc pieprasījuma, programmaksu), reizē izstrādājot paņēmienus, lai tiešsaistes režīmā cīnītos pret pirātismu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt citu Eiropas valstu darbu piegādi izplatīšanai tiešsaistes režīmā, izmantojot progresīvus izplatīšanas pakalpojumus un jaunus medijus (internetu, video pēc pieprasījuma, programmaksu), reizē izstrādājot paņēmienus, lai tiešsaistes režīmā cīnītos pret pirātismu.

| — | Atbalstīt Eiropas audiovizuālo programmu industrijas piemērošanos jaunumiem digitālās tehnoloģijas jomā, jo īpaši progresīvo tiešsaistes izplatīšanas pakalpojumu ziņā. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Eiropas audiovizuālo programmu industrijas piemērošanos jaunumiem digitālās tehnoloģijas jomā, jo īpaši progresīvo tiešsaistes izplatīšanas pakalpojumu ziņā.

Īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt Eiropas sabiedrības (tiešsaistes pieejas nodrošinātājus, īpašu interešu kanālus u.c.) — ar pasākumiem, lai darbus pārveidotu digitālā formātā un veidotu popularizēšanas un preses materiālus digitālā formātā — lai radītu Eiropas darbu katalogus digitālā formātā lietošanai jaunajos medijos. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Eiropas sabiedrības (tiešsaistes pieejas nodrošinātājus, īpašu interešu kanālus u.c.) — ar pasākumiem, lai darbus pārveidotu digitālā formātā un veidotu popularizēšanas un preses materiālus digitālā formātā — lai radītu Eiropas darbu katalogus digitālā formātā lietošanai jaunajos medijos.

| — | Atbalstīt tādu digitālu pakalpojumu radīšanu, kuri piedāvā Eiropas katalogus. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt tādu digitālu pakalpojumu radīšanu, kuri piedāvā Eiropas katalogus.

3.5.   Mudināt kinoteātrus, kas kā nozīmīgu repertuāra daļu demonstrē citu Eiropas valstu darbus, izmantot digitālā formāta piedāvātās izplatīšanas iespējas

Darbības mērķis

| — | Atbalstīt kinoteātrus, kas investē digitālās iekārtās, kinoteātru īpašniekiem atvieglinot kredītu pieejamību. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt kinoteātrus, kas investē digitālās iekārtās, kinoteātru īpašniekiem atvieglinot kredītu pieejamību.

Īstenojamā darbība

| — | Palīdzēt segt netiešās izmaksas (piemēram, finanšu izdevumus un apdrošināšanu), ko kinoteātru īpašniekiem rada investīcijas digitālā tehnoloģijā. |
| --- | --- |

—

Palīdzēt segt netiešās izmaksas (piemēram, finanšu izdevumus un apdrošināšanu), ko kinoteātru īpašniekiem rada investīcijas digitālā tehnoloģijā.

4.   Popularizēšana

4.1.   Uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu apriti, Eiropas audiovizuālai nozarei nodrošinot piekļuvi Eiropas un starptautiskiem profesionālajiem tirgiem

Darbības mērķis Nr. 1

| — | Profesionāļiem uzlabot apstākļus piekļuvei nozares pasākumiem un profesionāliem audiovizuāliem tirgiem Eiropā un ārpus tās. |
| --- | --- |

—

Profesionāļiem uzlabot apstākļus piekļuvei nozares pasākumiem un profesionāliem audiovizuāliem tirgiem Eiropā un ārpus tās.

Īstenojamās darbības

| — | Sniegt tehnisku un finansiālu atbalstu sakarā ar dažādiem pasākumiem, piemēram:






  — | galvenie Eiropas un starptautiskie kino tirgi; |
| --- | --- | --- |

—

Sniegt tehnisku un finansiālu atbalstu sakarā ar dažādiem pasākumiem, piemēram:

—

galvenie Eiropas un starptautiskie kino tirgi;

| — | galvenie Eiropas un starptautiski televīzijas tirgi; |
| --- | --- |

—

galvenie Eiropas un starptautiski televīzijas tirgi;

| — | tematiski tirgi, īpaši multiplikācijas filmu, dokumentālo filmu, multivides un jaunu tehnoloģiju tirgi. |
| --- | --- |

—

tematiski tirgi, īpaši multiplikācijas filmu, dokumentālo filmu, multivides un jaunu tehnoloģiju tirgi.

Darbības mērķis Nr. 2 un īstenojamā darbība

| — | Mudināt un atbalstīt profesionāļiem domātu Eiropas darbu katalogu un Eiropas programmu katalogu datubāzes izveidi. |
| --- | --- |

—

Mudināt un atbalstīt profesionāļiem domātu Eiropas darbu katalogu un Eiropas programmu katalogu datubāzes izveidi.

Darbības mērķis Nr. 3

| — | Veicināt darbu popularizēšanu jau pirmsproducēšanas vai producēšanas fāzē. |
| --- | --- |

—

Veicināt darbu popularizēšanu jau pirmsproducēšanas vai producēšanas fāzē.

Īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt forumu organizēšanu Eiropas (vai galvenokārt Eiropas) darbu un programmu izstrādei, finansēšanai, kopražošanai un izplatīšanai. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt forumu organizēšanu Eiropas (vai galvenokārt Eiropas) darbu un programmu izstrādei, finansēšanai, kopražošanai un izplatīšanai.

| — | Eiropas kinematogrāfisko un audiovizuālo darbu producēšanas fāzē izstrādāt un izvērst tirgdarbības un pārdošanas veicināšanas kampaņas. |
| --- | --- |

—

Eiropas kinematogrāfisko un audiovizuālo darbu producēšanas fāzē izstrādāt un izvērst tirgdarbības un pārdošanas veicināšanas kampaņas.

4.2.   Uzlabot Eiropas audiovizuālo darbu pieejamību Eiropas un starptautiskai sabiedrībai

Darbības mērķi un īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt un veicināt audiovizuālos festivālus, kuros demonstrēto darbu lielākā daļa ir Eiropas darbi. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt un veicināt audiovizuālos festivālus, kuros demonstrēto darbu lielākā daļa ir Eiropas darbi.

| — | Par īpaši svarīgiem un atbalstāmiem uzskatīt festivālus, kas palīdz popularizēt darbus no dalībvalstīm vai reģioniem ar mazām audiovizuālu darbu producēšanas jaudām, kā arī jaunu Eiropas režisoru darbus, un sekmēt kultūru un valodu dažādību un starpkultūru dialogu. |
| --- | --- |

—

Par īpaši svarīgiem un atbalstāmiem uzskatīt festivālus, kas palīdz popularizēt darbus no dalībvalstīm vai reģioniem ar mazām audiovizuālu darbu producēšanas jaudām, kā arī jaunu Eiropas režisoru darbus, un sekmēt kultūru un valodu dažādību un starpkultūru dialogu.

| — | Sekmēt un atbalstīt vizuālas izglītības ierosmes, ko organizē jauniešiem domātos festivālos, jo īpaši ciešā sadarbībā ar skolām un citām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Sekmēt un atbalstīt vizuālas izglītības ierosmes, ko organizē jauniešiem domātos festivālos, jo īpaši ciešā sadarbībā ar skolām un citām iestādēm.

| — | Sekmēt un atbalstīt profesionāļu, jo īpaši kinoteātru īpašnieku, valsts televīzijas vai komerctelevīzijas kanālu, festivālu un kultūras iestāžu ierosmes, lai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju organizētu Eiropas audiovizuālo un kinematogrāfisko darbu popularizēšanu plašā sabiedrībā. |
| --- | --- |

—

Sekmēt un atbalstīt profesionāļu, jo īpaši kinoteātru īpašnieku, valsts televīzijas vai komerctelevīzijas kanālu, festivālu un kultūras iestāžu ierosmes, lai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un Komisiju organizētu Eiropas audiovizuālo un kinematogrāfisko darbu popularizēšanu plašā sabiedrībā.

| — | Sekmēt un atbalstīt plaši informatīvu pasākumu organizēšanu, piemēram, balvu pasniegšanu un Eiropas Kino dienas. |
| --- | --- |

—

Sekmēt un atbalstīt plaši informatīvu pasākumu organizēšanu, piemēram, balvu pasniegšanu un Eiropas Kino dienas.

4.3.   Sekmēt kopīgas valsts audiovizuālo programmu un filmu popularizēšanas organizāciju darbības

Darbības mērķis

| — | Sekmēt kontaktu dibināšanu un kopīgu Eiropas pasākumu un projektu koordināciju. |
| --- | --- |

—

Sekmēt kontaktu dibināšanu un kopīgu Eiropas pasākumu un projektu koordināciju.

Īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt Eiropas popularizēšanas platformu izveidi. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Eiropas popularizēšanas platformu izveidi.

| — | Atbalstīt Eiropas grupējumus un jumta organizācijas attiecīgas valsts un/vai reģiona popularizēšanai Eiropas vai pasaules tirgos. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Eiropas grupējumus un jumta organizācijas attiecīgas valsts un/vai reģiona popularizēšanai Eiropas vai pasaules tirgos.

| — | Atbalstīt festivālu tīkla izveidi, jo īpaši programmu un zināšanu apmaiņai. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt festivālu tīkla izveidi, jo īpaši programmu un zināšanu apmaiņai.

| — | Atbalstīt projektu grupējumus ar identiem, līdzīgiem un/vai savstarpēji papildināmiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt projektu grupējumus ar identiem, līdzīgiem un/vai savstarpēji papildināmiem mērķiem.

| — | Atbalstīt datu bāžu un katalogu tīklu izveidi. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt datu bāžu un katalogu tīklu izveidi.

4.4.   Veicināt Eiropas kinematogrāfiskā un audiovizuālā mantojuma un tā pieejamības popularizēšanu

Darbības mērķis un īstenojamā darbība

| — | Sekmēt un atbalstīt pasākumu, jo īpaši jauniešiem domātu pasākumu organizēšanu, lai popularizētu Eiropas kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu. |
| --- | --- |

—

Sekmēt un atbalstīt pasākumu, jo īpaši jauniešiem domātu pasākumu organizēšanu, lai popularizētu Eiropas kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu.

5.   Eksperimentālie projekti

Darbības mērķis

| — | Nodrošināt programmas piemērošanu tirgus attīstības tendencēm, galvenokārt saistībā ar informācijas un saziņas tehnoloģiju ieviešanu. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt programmas piemērošanu tirgus attīstības tendencēm, galvenokārt saistībā ar informācijas un saziņas tehnoloģiju ieviešanu.

Īstenojamās darbības

| — | Atbalstīt eksperimentālus projektus jomās, ko uzskata par tādām, ko visdrīzāk ietekmēs jauno informācijas un saziņas tehnoloģiju ieviešana un izmantojums. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt eksperimentālus projektus jomās, ko uzskata par tādām, ko visdrīzāk ietekmēs jauno informācijas un saziņas tehnoloģiju ieviešana un izmantojums.

| — | Plaši izplatīt eksperimentālu projektu rezultātus, organizējot konferences vai tiešsaistes un nesaistes pasākumus, lai veicinātu labākās prakses izplatību. |
| --- | --- |

—

Plaši izplatīt eksperimentālu projektu rezultātus, organizējot konferences vai tiešsaistes un nesaistes pasākumus, lai veicinātu labākās prakses izplatību.

II NODAĻA

Īstenošanas pasākumi

1.   Kopienas atbalsts

1.1.   Kopienas atbalsta daļa, sedzot darbību izmaksas

MEDIA sniegtais finanšu atbalsts nevar pārsniegt 50 % no atbalstīto darbību izmaksām, izņemot turpmāk norādītos gadījumus.

MEDIA sniegtais finanšu atbalsts var sasniegt 60 % no atbalstīto darbību izmaksām šādos gadījumos:

| a) | apmācībām, kas notiek valstīs vai reģionos, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija; |
| --- | --- |

a)

apmācībām, kas notiek valstīs vai reģionos, kuros ir mazas audiovizuālās producēšanas jaudas un/vai ierobežots valodu lietojums, vai ierobežota teritorija;

| b) | projektiem, kas iesniegti kā atbilstīgi izstrādes, izplatīšanas/apraides nodrošināšanas un popularizēšanas tematikai, izceļot Eiropas valodu un kultūru dažādības vērtību; |
| --- | --- |

b)

projektiem, kas iesniegti kā atbilstīgi izstrādes, izplatīšanas/apraides nodrošināšanas un popularizēšanas tematikai, izceļot Eiropas valodu un kultūru dažādības vērtību;

| c) | darbībām, kas aprakstītas šā pielikuma I nodaļas 3. punktā (izplatīšana un apraides nodrošināšana), kuras atzītas par atbilstīgām 11. panta 2. punktā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

c)

darbībām, kas aprakstītas šā pielikuma I nodaļas 3. punktā (izplatīšana un apraides nodrošināšana), kuras atzītas par atbilstīgām 11. panta 2. punktā izklāstītajai procedūrai.

MEDIA sniegtais finanšu atbalsts var sasniegt 75 % no atbalstīto darbību izmaksām gadījumos, ja apmācības notiek dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās pēc 2004. gada 30. aprīļa. Īpašu uzmanību šim noteikumam pievērsīs programmas starpposma novērtējumā.

1.2.   Kopienas sniegtā atbalsta noteikumi

Komisija nodrošina to, lai programma būtu pieejama un tās īstenošana notiktu pārskatāmā veidā.

Kopienas atbalstu piešķir dotāciju vai stipendiju veidā.

Apmācību nozarē pietiekami liela piešķirto līdzekļu summa ik gadu cik vien tas iespējams jāatvēl jaunām darbībām.

1.3   Projektu atlase

Izvēlētiem projektiem jāatbilst:

| — | šim lēmumam un tā pielikumam; |
| --- | --- |

—

šim lēmumam un tā pielikumam;

| — | Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002. |
| --- | --- |

—

Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.

1.4   Resursu sadalījums

Atvēlētos finanšu līdzekļus sadalīs saskaņā ar šādām pamatnostādnēm:

| Prasmju iegūšana un papildināšana | aptuveni 7 % |
| --- | --- |
| Izstrāde | vismaz 20 % |
| Izplatīšana | vismaz 55 % |
| Popularizēšana | aptuveni 9 % |
| Eksperimentālie projekti | aptuveni 4 % |
| Horizontālie jautājumi | vismaz 5 % |

Prasmju iegūšana un papildināšana

aptuveni 7 %

Izstrāde

vismaz 20 %

Izplatīšana

vismaz 55 %

Popularizēšana

aptuveni 9 %

Eksperimentālie projekti

aptuveni 4 %

Horizontālie jautājumi

vismaz 5 %

Visi norādītie skaitļi ir aptuveni, un tos var mainīt saskaņā ar procedūru, kas minēta 11. panta 2. punktā.

Lai nodrošinātu 1. pantā minēto programmas mērķu vispārēju efektivitāti un piemērotu īstenošanu, Kopienas darbības būtu jākoncentrē uz to darbību attīstību, ko veic saskaņā ar 5. apsvērumā minētajām iepriekšējām programmām.

Lai Kopienai dotu iespēju reaģēt uz vajadzībām un sektora attīstību, visas darbības pārskatīs, pamatojoties uz gada rādītājiem saskaņā ar 10. panta 2. punktā noteikto procedūru.

Lai nodrošinātu programmas vispārējos kultūras un ražošanas mērķus, lēmums par ikgadēju finansējuma sadalījumu būtu jāpamato ar programmas darbības līniju rezultativitātes uzraudzību.

2.   Saziņa

2.1.   Komisija

Komisija var organizēt seminārus, simpozijus vai sanāksmes, lai palīdzētu īstenot programmu, un var paredzēt piemērotus informācijas, publikācijas un apraides nodrošināšanas pasākumus, jo īpaši programmas pārraudzībā un izvērtēšanā. Tādas darbības var finansēt ar dotācijām vai izsludinot konkursus, vai arī Komisija tās var organizēt un finansēt tieši.

2.2.   MEDIA desks un MEDIA antennae pasākumi

Komisija ciešā saziņā ar dalībvalstīm izveido MEDIA desks un MEDIA antennae Eiropas tīklu, kas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu attiecīgu valstu līmenī darbojas kā īstenošanas struktūra, t.i., lai:

| a) | informētu audiovizuālās nozares profesionāļus par iespējām saņemt dažāda tipa atbalstu saskaņā ar Eiropas Savienības politikas jomām; |
| --- | --- |

a)

informētu audiovizuālās nozares profesionāļus par iespējām saņemt dažāda tipa atbalstu saskaņā ar Eiropas Savienības politikas jomām;

| b) | publiskotu un popularizētu programmu; |
| --- | --- |

b)

publiskotu un popularizētu programmu;

| c) | veicinātu iespējami plašu profesionāļu iesaisti programmas darbībās; |
| --- | --- |

c)

veicinātu iespējami plašu profesionāļu iesaisti programmas darbībās;

| d) | palīdzētu profesionāļiem iesniegt projektus konkursos; |
| --- | --- |

d)

palīdzētu profesionāļiem iesniegt projektus konkursos;

| e) | sekmētu dažādu valstu profesionāļu, iestāžu un tīklu sadarbību; |
| --- | --- |

e)

sekmētu dažādu valstu profesionāļu, iestāžu un tīklu sadarbību;

| f) | atbalstītu Komisiju, uzturot dažādu atbalsta struktūru sakarus dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka programmas darbības papildina attiecīgu valstu veiktos atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

f)

atbalstītu Komisiju, uzturot dažādu atbalsta struktūru sakarus dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka programmas darbības papildina attiecīgu valstu veiktos atbalsta pasākumus;

| g) | darītu ieinteresētām personām pieejamus datus par attiecīgu valstu audiovizuālajiem tirgiem. |
| --- | --- |

g)

darītu ieinteresētām personām pieejamus datus par attiecīgu valstu audiovizuālajiem tirgiem.

3.   Informācija par Eiropas audiovizuālo tirgu un piedalīšanos Observatorijā un iespējamā sadarbība ar Eiropas Padomes Eurimages atbalsta fondu

Programma ir likumīgs pamats izdevumiem, kas vajadzīgi Kopienas audiovizuālās politikas pasākumu pārraudzībai.

Programma paredz Eiropas Savienības turpmāku dalību Observatorijā. Tā atvieglos informācijas pieejamību nozares dalībniekiem, kā arī tās izplatīšanu attiecīgajā nozarē. Tā arī palīdz nodrošināt lielāku producēšanas procesa pārskatāmību. Tāpat programma varētu dot iespēju Eiropas Savienībai izpētīt sadarbības iespējas ar Eurimages atbalsta fondu (izņemot sadarbību finanšu un administratīvos jautājumos), lai veicinātu Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju starptautiskā tirgū.

4.   Vadības uzdevumi

Programmas finansiālais segums var ietvert arī izmaksas, kas attiecas uz sagatavošanu, pārraudzību, kontroli, revīziju un novērtēšanu, kas tieši vajadzīgas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, sanāksmēm, informācijai un publikācijām, izmaksām, kas saistītas ar informācijas centriem, kuri īpaši pievēršas informācijas apmaiņai, līdz ar visām citām izmaksām, ko Komisija var izmantot, sniedzot tehnisku vai administratīvu palīdzību programmas vadībai. Eksperti no tehnisko konsultantu grupām vai citas novērtējuma un atlases procedūras var tikt pienācīgi kompensēti.

Īstenojot programmu Komisija nodrošinās saderību ar 1. pantā izklāstītajiem mērķiem un prioritātēm, un nodrošinās to, ka profesionāļu līdzdalība programmā līdzsvaroti atspoguļos Eiropas kultūru daudzveidību.

5.   Pārbaudes un revīzijas

Projektiem, ko izraudzīs saskaņā ar 9. pantā aprakstīto procedūru, izveido izlases revīzijas sistēmu.

Dotāciju saņēmēji uzglabā Komisijas vajadzībām visus dokumentāros pierādījumus par izdevumiem piecus gadus kopš pēdējā maksājuma. Vajadzības gadījumā dotāciju saņēmēji nodrošina, ka visi dokumentārie pierādījumi, ko saglabājuši viņu partneri vai biedri, ir darīti pieejami Komisijai.

Komisijai ir tiesības veikt revīziju par dotāciju izmantojumu tieši, izmantojot savu personālu vai izmantojot citu kvalificētu pieaicinātu aģentūru. Revīzijas var veikt visu līguma laiku un vēl piecus gadus pēc dotācijas izmaksas datuma. Pamatojoties uz revīziju rezultātiem, Komisija var pieņemt lēmumu par līdzekļu atmaksu.

Lai revīzijas noritētu sekmīgi, Komisijas personālam, kā arī Komisijas pilnvarotām pieaicinātām personām nodrošina attiecīgu pieeju, jo īpaši saņēmēja birojiem un visai citai vajadzīgai informācijai, arī elektroniskā formā.

Revīzijas tiesai un Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojam ir tādas pašas tiesības, jo īpaši piekļuves tiesības, kā Komisijai.

Turklāt, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses no krāpšanas un citiem pārkāpumiem, Komisija īsteno šīs programmas kontroles un revīzijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (1). Vajadzības gadījumā izmeklēšanu veic Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (2).

---

(1)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(2)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

| 1. | Pamatojoties uz EK līguma 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu Komisija 2004. gada 15. jūlijā iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei lēmuma priekšlikumu, ar ko izveido atbalsta programmu audiovizuālajai nozarei (MEDIA 2007). |
| --- | --- |

1.

Pamatojoties uz EK līguma 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu Komisija 2004. gada 15. jūlijā iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei lēmuma priekšlikumu, ar ko izveido atbalsta programmu audiovizuālajai nozarei (MEDIA 2007).

| 2. | Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2005. gada 23. februārī. |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2005. gada 23. februārī.

| 3. | Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2005. gada 25. oktobrī. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2005. gada 25. oktobrī.

| 4. | 2006. gada 24. jūlijā Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

2006. gada 24. jūlijā Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu.

II.   MĒRĶIS

Priekšlikumā vienā programmā apvienoti pašreizējie Kopienas atbalsta pasākumi Eiropas audiovizuālās nozares jomā, t.i., programmas MEDIA Plus un MEDIA Training, kuras darbojas līdz 2006. gada 31. decembrim. Jauno pasākumu vispārējie mērķi ir:

| — | stiprināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju atvērtā un konkurētspējīgā tirgū, |
| --- | --- |

—

stiprināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju atvērtā un konkurētspējīgā tirgū,

| — | paplašināt Eiropas audiovizuālo darbu apriti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; un |
| --- | --- |

—

paplašināt Eiropas audiovizuālo darbu apriti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās; un

| — | aizsargāt un sekmēt Eiropas kultūru dažādību un to kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu, nodrošināt mantojuma pieejamību Eiropas pilsoņiem un veicināt starpkultūru dialogu. |
| --- | --- |

—

aizsargāt un sekmēt Eiropas kultūru dažādību un to kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu, nodrošināt mantojuma pieejamību Eiropas pilsoņiem un veicināt starpkultūru dialogu.

Lai sasniegtu šos mērķus, programmā tiks paredzēts atbalsts prasmju apguvei un attīstībai, Eiropas audiovizuālo darbu izstrādei, izplatīšanai un popularizēšanai, kā arī izmēģinājuma projektiem.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgas piebildes

Padomes kopējā nostāja paliek pilnīgā saskaņā ar Komisijas sākotnējo ierosinājumu. Kopumā Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai attiecībā uz programmu ir saskanīgas pieejas.

Par budžetu EUR 671 miljona apmērā (2004. gada cenās; koriģēs, lai ņemtu vērā inflāciju) visas trīs iestādes vienojās saistībā ar Iestāžu nolīgumu par finanšu shēmu 2007.–2013. gadam.

Padome tekstā iekļāva divus nosacījumus, kas pārņemti no pašreizējām MEDIA programmām: a) indikatīvs līdzekļu sadalījums (pielikuma II nodaļa); b) vadības komitejas procedūra projektiem, kuru kopējā Kopienas līdzekļu summa uz katru saņēmēju gadā pārsniedz EUR 200 000 apmācībām un popularizēšanai, EUR 200 000 izstrādei un EUR 300 000 izplatīšanai (10. pants). Šīs maksimālās summas atbilst tām, kas noteiktas pašreizējās MEDIA programmās.

2.   Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi

Padome kopējā nostājā ir centusies ņemt vērā Eiropas Parlamenta bažas un prioritātes, un varēja pieņemt lielāko daļu Parlamenta grozījumu.

2.1.   Pilnībā, daļēji vai pēc būtības pieņemti grozījumi

Grozījumi Nr. 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 16, 17, 19, 20, 22, 23, 25, 29, 30, 32, 35, 36, 37, 44, 45, 46, 50, 53, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 66, 67, 68, 72, 75, 76 un 77 ir iekļauti pilnībā, kaut gan vietumis mazliet pārfrāzējot vai izdarot nelielas valodnieciskas izmaiņas.

Vairāki grozījumi tika pieņemti daļēji: 9. grozījums (izņemot pēdējo teikumu), 15. grozījums (izņemot atsauci uz Konstitūciju procedūras ievērošanas nolūkos), 18. grozījums (izņemot pēdējo teikumu), 78. grozījums (izņemot vārda brīvību un viedokļu dažādību plašsaziņas līdzekļos, kas jau iekļauts 3. apsvērumā), 38. un 47. grozījums (abos gadījumos — izņemot pēdējo teikumu), 48. un 49. grozījums (izņemot pirmo daļu, kas neietilpst programmas darbības jomā), 54. grozījums (bez atsauces uz konkrētām dalībvalstu kategorijām), 56. grozījums (bez balvas nosaukuma) un 69. grozījums (atsaucoties uz Eiropas Kino dienām, nevis Eiropas Filmu festivāliem).

2.2.   Grozījumi, kas netika iekļauti

Ņemot vērā Iestāžu nolīgumu par finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, Padome noraidīja 86., 89. un 27. grozījumu, kas attiecas uz kopējo budžetu.

Viena no programmas iezīmēm ir pozitīva diskriminācija par labu dalībvalstīm, kas pievienojušās pēc 2004. gada 30. aprīļa. Grozījumi, kuru mērķis ir attiecināt šos pasākumus arī uz dalībvalstīm ar zemu ražošanas jaudu un ierobežota valodas lietojuma teritorijām, tika noraidīti (28., 55. un 57. grozījums).

Padome nevarēja pieņemt grozījumus Nr. 64 un 65, kuru mērķis ir neatkarīgu producentu ražojumiem samazināt raidorganizāciju skaitu dažādās dalībvalstīs no 3 līdz 2, jo divpusējā sadarbība Kopienai neradītu papildu vērtību.

Padome uzskatīja, ka ar 31. grozījumu par subtitrēšanu tika ieviesta prioritāšu noteikšana attiecībā uz līdzekļiem, ar ko veicināt audiovizuālo darbu apriti, kaut programmas mērķis bija veicināt izplatīšanu, izmantojot jebkurus līdzekļus, tostarp dublēšanu.

39. grozījumu noraidīja, jo Media desks izplatīšana nebūtu ieteicama.

Netika saglabāta īpaša atsauce uz to valstu dalību programmā, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika (34. grozījums).

Vairāki grozījumi tika noraidīti, pamatojoties uz to, ka to saturs jau bija izklāstīts apsvērumos (40., 41., 42., 43. grozījums) vai minēts tekstā citā vietā (26., 33. un 70.), vai tāpēc, ka tika uzskatīts, ka tie neattiecas uz programmas darbības jomu (3., 14., 52., 71., 73. un 74. grozījums). Visbeidzot 51. grozījums tika uzskatīts par pārāk specifisku.

IV.   SECINĀJUMS

Padome uzskata, ka tās kopējā nostāja ir izsvērta, radot labu pamatu, lai varētu savlaicīgi izveidot šo instrumentu, kas sniegs atbalstu Eiropas filmu industrijai. Padome uzskata arī, ka tā ir ņēmusi vērā mērķus, ko tiecies panākt Eiropas Parlaments, izdarot grozījumus Komisijas sākotnējā priekšlikumā, un cer tuvākajā nākotnē panākt vienošanos ar Eiropas Parlamentu, lai Lēmumu varētu pieņemt.

---

| 17.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/20

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 14/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 24. jūlija,

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu “Jaunatne darbībā” laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam

(2006/C 251 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, turpmāk — “Līgums”, izveido Savienības pilsonību, un Līgumā noteikts, ka Kopienas darbības izglītības, profesionālās apmācības un jaunatnes jomā pirmām kārtām jāvirza, lai veicinātu jauniešu apmaiņas un darbaudzinātāju apmaiņas, kā arī kvalitatīvu izglītību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, turpmāk — “Līgums”, izveido Savienības pilsonību, un Līgumā noteikts, ka Kopienas darbības izglītības, profesionālās apmācības un jaunatnes jomā pirmām kārtām jāvirza, lai veicinātu jauniešu apmaiņas un darbaudzinātāju apmaiņas, kā arī kvalitatīvu izglītību.

| (2) | Līgums par Eiropas Savienību ir balstīts uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību principiem, sieviešu un vīriešu līdztiesību un nediskrimināciju. Jauniešu aktīva pilsoniskuma veicināšanai vajadzētu būt ieguldījumam šo vērtību attīstībā. |
| --- | --- |

(2)

Līgums par Eiropas Savienību ir balstīts uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību principiem, sieviešu un vīriešu līdztiesību un nediskrimināciju. Jauniešu aktīva pilsoniskuma veicināšanai vajadzētu būt ieguldījumam šo vērtību attīstībā.

| (3) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 13. aprīļa Lēmumu Nr. 1031/2000/EK izveidoja Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” (4). Pamatojoties uz iegūto pieredzi šīs programmas izveidē, ir lietderīgi turpināt un stiprināt sadarbību un Kopienas darbību šajā jomā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 13. aprīļa Lēmumu Nr. 1031/2000/EK izveidoja Kopienas rīcības programmu “Jaunatne” (4). Pamatojoties uz iegūto pieredzi šīs programmas izveidē, ir lietderīgi turpināt un stiprināt sadarbību un Kopienas darbību šajā jomā.

| (4) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumu Nr. 790/2004/EK izveidoja Kopienas programmu, lai atbalstītu Eiropas mēroga organizācijas jaunatnes lietu jomā (5). |
| --- | --- |

(4)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumu Nr. 790/2004/EK izveidoja Kopienas programmu, lai atbalstītu Eiropas mēroga organizācijas jaunatnes lietu jomā (5).

| (5) | Eiropadomes Lisabonas ārkārtas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā noteica stratēģisku ES mērķi, tostarp lai izveidotu aktīvu nodarbinātības politiku, pievēršot vairāk uzmanības mūžizglītībai, ko papildina ilgtspējīgas attīstības stratēģija, kas noteikta Eiropadomes Gēteborgas sanāksmē 2001. gada 15. un 16. jūnijā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadomes Lisabonas ārkārtas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā noteica stratēģisku ES mērķi, tostarp lai izveidotu aktīvu nodarbinātības politiku, pievēršot vairāk uzmanības mūžizglītībai, ko papildina ilgtspējīgas attīstības stratēģija, kas noteikta Eiropadomes Gēteborgas sanāksmē 2001. gada 15. un 16. jūnijā.

| (6) | Lākenas Deklarācijā, kas pievienota 2001. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes prezidentvalsts secinājumiem, apstiprināts, ka viens no galvenajiem uzdevumiem, kas jāatrisina ES, ir atrast veidu, kā tuvināt iedzīvotājus, galvenokārt jauniešus, Eiropas iecerēm un Eiropas iestādēm. |
| --- | --- |

(6)

Lākenas Deklarācijā, kas pievienota 2001. gada 14. un 15. decembra Eiropadomes prezidentvalsts secinājumiem, apstiprināts, ka viens no galvenajiem uzdevumiem, kas jāatrisina ES, ir atrast veidu, kā tuvināt iedzīvotājus, galvenokārt jauniešus, Eiropas iecerēm un Eiropas iestādēm.

| (7) | Komisija 2001. gada 21. novembrī pieņēma Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”, ar ko piedāvā sadarbības sistēmu jaunatnes sfērā, koncentrējoties uz līdzdalību, informēšanu, brīvprātīgām darbībām un uz labāku jaunu cilvēku izpratni. Eiropas Parlaments pieņēma šos priekšlikumus ar 2002. gada 14. maija Rezolūciju (6). |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2001. gada 21. novembrī pieņēma Balto grāmatu “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”, ar ko piedāvā sadarbības sistēmu jaunatnes sfērā, koncentrējoties uz līdzdalību, informēšanu, brīvprātīgām darbībām un uz labāku jaunu cilvēku izpratni. Eiropas Parlaments pieņēma šos priekšlikumus ar 2002. gada 14. maija Rezolūciju (6).

| (8) | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā (7) jo īpaši noteikta atvērtās koordinācijas metode, kas attiecas uz līdzdalību, informēšanu, jauniešu brīvprātīgām darbībām un uz labāku jauniešu izpratni. Tas būtu jāņem vērā, īstenojot programmu “JAUNATNE DARBĪBĀ”, (turpmāk — “programma”). |
| --- | --- |

(8)

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā (7) jo īpaši noteikta atvērtās koordinācijas metode, kas attiecas uz līdzdalību, informēšanu, jauniešu brīvprātīgām darbībām un uz labāku jauniešu izpratni. Tas būtu jāņem vērā, īstenojot programmu “JAUNATNE DARBĪBĀ”, (turpmāk — “programma”).

| (9) | Padome 2003. gada 6. maija secinājumos (8) uzsver, ka ir nepieciešams uzturēt un attīstīt pastāvošos Kopienas instrumentus, kas ir īpaši izstrādāti jauniešiem, jo tie ir būtiski dalībvalstu sadarbības attīstībai jaunatnes jomā, turklāt šo instrumentu mērķi un prioritātes būtu jāsaskaņo ar Eiropas sadarbības sistēmu jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

(9)

Padome 2003. gada 6. maija secinājumos (8) uzsver, ka ir nepieciešams uzturēt un attīstīt pastāvošos Kopienas instrumentus, kas ir īpaši izstrādāti jauniešiem, jo tie ir būtiski dalībvalstu sadarbības attīstībai jaunatnes jomā, turklāt šo instrumentu mērķi un prioritātes būtu jāsaskaņo ar Eiropas sadarbības sistēmu jaunatnes jomā.

| (10) | Pavasara Eiropadome 2005. gada 22. un 23. martā pieņēma Eiropas Jaunatnes paktu kā vienu no instrumentiem, kas palīdzētu sasniegt Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības mērķus. Paktā uzmanība pievērsta trīs jomām: nodarbinātībai, integrācijai un sociālā stāvokļa uzlabošanai; izglītībai, apmācībām un mobilitātei; darba dzīves un ģimenes dzīves apvienošanai. |
| --- | --- |

(10)

Pavasara Eiropadome 2005. gada 22. un 23. martā pieņēma Eiropas Jaunatnes paktu kā vienu no instrumentiem, kas palīdzētu sasniegt Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības mērķus. Paktā uzmanība pievērsta trīs jomām: nodarbinātībai, integrācijai un sociālā stāvokļa uzlabošanai; izglītībai, apmācībām un mobilitātei; darba dzīves un ģimenes dzīves apvienošanai.

| (11) | Kopienas darbība ietver augstas kvalitātes izglītības un apmācības sekmēšanu, un saskaņā ar Līguma 3. panta 2. punktu tai ir jābūt vērstai uz nevienlīdzības novēršanu sieviešu un vīriešu starpā un jāveicina to līdztiesība. |
| --- | --- |

(11)

Kopienas darbība ietver augstas kvalitātes izglītības un apmācības sekmēšanu, un saskaņā ar Līguma 3. panta 2. punktu tai ir jābūt vērstai uz nevienlīdzības novēršanu sieviešu un vīriešu starpā un jāveicina to līdztiesība.

| (12) | Būtu jāņem vērā invalīdu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāņem vērā invalīdu īpašās vajadzības.

| (13) | Pastāv nepieciešamība veicināt aktīvu pilsoniskumu un, īstenojot rīcības virzienus, pastiprināt cīņu pret izstumtību un diskrimināciju visos tās veidos, tostarp dzimuma, rases un etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts Līguma 13. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(13)

Pastāv nepieciešamība veicināt aktīvu pilsoniskumu un, īstenojot rīcības virzienus, pastiprināt cīņu pret izstumtību un diskrimināciju visos tās veidos, tostarp dzimuma, rases un etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts Līguma 13. panta 1. punktā.

| (14) | Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTA dalībvalstis, kas pievienojušās EEZ līgumam, ir atzītas kā iespējamās dalībnieces Kopienas programmās saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTA dalībvalstis, kas pievienojušās EEZ līgumam, ir atzītas kā iespējamās dalībnieces Kopienas programmās saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm.

| (15) | Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā pieņēma “Saloniku darba kārtību Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā noteikts, ka Kopienas programmām vajadzētu būt pieejamām valstīm, kas piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, kas jāparaksta starp Kopienu un šīm valstīm. |
| --- | --- |

(15)

Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā pieņēma “Saloniku darba kārtību Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā noteikts, ka Kopienas programmām vajadzētu būt pieejamām valstīm, kas piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, kas jāparaksta starp Kopienu un šīm valstīm.

| (16) | Būtu jāveic pasākumi, lai ļautu programmā piedalīties Šveicei. |
| --- | --- |

(16)

Būtu jāveic pasākumi, lai ļautu programmā piedalīties Šveicei.

| (17) | Barselonas Deklarācijā, kas pieņemta Eiropas un Vidusjūras baseina valstu konferencē 1995. gadā, noteikts, ka jauniešu apmaiņai vajadzētu būt līdzeklim, lai sagatavotu nākotnes paaudzes ciešākai sadarbībai starp Eiropas un Vidusjūras partneriem, ievērojot cilvēktiesību un pamatbrīvību principus. |
| --- | --- |

(17)

Barselonas Deklarācijā, kas pieņemta Eiropas un Vidusjūras baseina valstu konferencē 1995. gadā, noteikts, ka jauniešu apmaiņai vajadzētu būt līdzeklim, lai sagatavotu nākotnes paaudzes ciešākai sadarbībai starp Eiropas un Vidusjūras partneriem, ievērojot cilvēktiesību un pamatbrīvību principus.

| (18) | Pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Paplašināta Eiropa — kaimiņattiecības: jaunu attiecību izstrāde ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem”, Padome 2003. gada 16. jūnija Secinājumos kā galvenās pamatdarbības izvirza intensīvu Eiropas Savienības kultūru sadarbību, savstarpēju izpratni un sadarbību izglītības un apmācību jomā ar kaimiņu valstīm. |
| --- | --- |

(18)

Pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Paplašināta Eiropa — kaimiņattiecības: jaunu attiecību izstrāde ar mūsu austrumu un dienvidu kaimiņiem”, Padome 2003. gada 16. jūnija Secinājumos kā galvenās pamatdarbības izvirza intensīvu Eiropas Savienības kultūru sadarbību, savstarpēju izpratni un sadarbību izglītības un apmācību jomā ar kaimiņu valstīm.

| (19) | No starpposma novērtēšanas ziņojuma par spēkā esošo programmu “Jaunatne” un no sabiedriskām apspriedēm par Kopienas nākotnes darbībām izglītības, apmācību un jaunatnes jomās izriet, ka pastāv liela un dažos aspektos arvien spēcīgāka nepieciešamība turpināt sadarbību un mobilitāti jaunatnes jomā Eiropas mērogā un ka ir vajadzība pēc vienkāršākas, ērtākas un elastīgākas pieejas, īstenojot šādas darbības. |
| --- | --- |

(19)

No starpposma novērtēšanas ziņojuma par spēkā esošo programmu “Jaunatne” un no sabiedriskām apspriedēm par Kopienas nākotnes darbībām izglītības, apmācību un jaunatnes jomās izriet, ka pastāv liela un dažos aspektos arvien spēcīgāka nepieciešamība turpināt sadarbību un mobilitāti jaunatnes jomā Eiropas mērogā un ka ir vajadzība pēc vienkāršākas, ērtākas un elastīgākas pieejas, īstenojot šādas darbības.

| (20) | Ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, programmas īstenošanu var vienkāršot, izmantojot finansēšanu ar vienreizēju maksājumu, attiecībā vai nu uz atbalstu, ko piešķir programmas dalībniekiem, vai uz Kopienas atbalstu struktūrām, kas programmas pārvaldīšanai izveidotas valsts mērogā. |
| --- | --- |

(20)

Ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu, programmas īstenošanu var vienkāršot, izmantojot finansēšanu ar vienreizēju maksājumu, attiecībā vai nu uz atbalstu, ko piešķir programmas dalībniekiem, vai uz Kopienas atbalstu struktūrām, kas programmas pārvaldīšanai izveidotas valsts mērogā.

| (21) | Programma būtu regulāri jāpārrauga un jānovērtē, sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm, lai varētu īstenot pielāgojumus, jo īpaši attiecībā uz prioritātēm pasākumu īstenošanā. Šai pārraudzībai un novērtējumam būtu jāietver izmērāmi un atbilstīgi mērķi un rādītāji. |
| --- | --- |

(21)

Programma būtu regulāri jāpārrauga un jānovērtē, sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm, lai varētu īstenot pielāgojumus, jo īpaši attiecībā uz prioritātēm pasākumu īstenošanā. Šai pārraudzībai un novērtējumam būtu jāietver izmērāmi un atbilstīgi mērķi un rādītāji.

| (22) | Formulējot programmas juridisko pamatu, ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai būtu iespējams pielāgot darbības, lai tādējādi reaģētu uz vajadzību izmaiņām laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam, kā arī lai izvairītos no iepriekšējo programmu pārmērīgi detalizētiem noteikumiem, tādēļ lēmumā, kā arī svarīgākajos attiecīgajos administratīvos un finanšu noteikumos ar nolūku ir izmantotas vispārīgas darbību definīcijas. |
| --- | --- |

(22)

Formulējot programmas juridisko pamatu, ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai būtu iespējams pielāgot darbības, lai tādējādi reaģētu uz vajadzību izmaiņām laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam, kā arī lai izvairītos no iepriekšējo programmu pārmērīgi detalizētiem noteikumiem, tādēļ lēmumā, kā arī svarīgākajos attiecīgajos administratīvos un finanšu noteikumos ar nolūku ir izmantotas vispārīgas darbību definīcijas.

| (23) | Ir lietderīgi nodrošināt pareizu programmas darbības slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldības daudzgadīgo elementu turpināšanos, piemēram, tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. No 2014. gada 1. janvāra tehniskā un administratīvā palīdzība vajadzības gadījumā nodrošinās to pasākumu vadību, kas līdz 2013. gada beigām vēl nebūs pabeigti. |
| --- | --- |

(23)

Ir lietderīgi nodrošināt pareizu programmas darbības slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldības daudzgadīgo elementu turpināšanos, piemēram, tehniskās un administratīvās palīdzības finansēšanu. No 2014. gada 1. janvāra tehniskā un administratīvā palīdzība vajadzības gadījumā nodrošinās to pasākumu vadību, kas līdz 2013. gada beigām vēl nebūs pabeigti.

| (24) | Ir vajadzīgs paredzēt īpašus noteikumus Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 23. decembris) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9), un tās īstenošanas pasākumu piemērošanai, kā arī atkāpēm no šiem dokumentiem, kuras ir nepieciešamas saņēmēju īpatnību un darbību būtības dēļ. |
| --- | --- |

(24)

Ir vajadzīgs paredzēt īpašus noteikumus Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 23. decembris) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9), un tās īstenošanas pasākumu piemērošanai, kā arī atkāpēm no šiem dokumentiem, kuras ir nepieciešamas saņēmēju īpatnību un darbību būtības dēļ.

| (25) | Būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī lai atgūtu zaudētus vai nepareizi izmaksātus vai izmantotus līdzekļus. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī lai atgūtu zaudētus vai nepareizi izmaksātus vai izmantotus līdzekļus.

| (26) | Šis lēmums visam programmas darbības laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā atbilstīgi 37. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (10). |
| --- | --- |

(26)

Šis lēmums visam programmas darbības laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā atbilstīgi 37. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (10).

| (27) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir jāiesaistās daudzpusējās partnerattiecībās, starpvalstu mobilitātes pasākumos, kā arī informācijas apmaiņā Eiropas mērogā, un to, ka ierosinātās rīcības un pasākumu daudzpusējā un starpvalstu mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir jāiesaistās daudzpusējās partnerattiecībās, starpvalstu mobilitātes pasākumos, kā arī informācijas apmaiņā Eiropas mērogā, un to, ka ierosinātās rīcības un pasākumu daudzpusējā un starpvalstu mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (28) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11). |
| --- | --- |

(28)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11).

| (29) | Būtu jāpieņem pagaidu pasākumi to darbību pārraudzīšanai, kas uzsāktas pirms 2006. gada 31. decembra, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 1031/2000/EK un Lēmumu Nr. 790/2004/EK, |
| --- | --- |

(29)

Būtu jāpieņem pagaidu pasākumi to darbību pārraudzīšanai, kas uzsāktas pirms 2006. gada 31. decembra, pamatojoties uz Lēmumu Nr. 1031/2000/EK un Lēmumu Nr. 790/2004/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU:

1. pants

Programmas izveidošana

1.   Ar šo lēmumu izveido Kopienas rīcības programmu “JAUNATNE DARBĪBĀ”, turpmāk — “programma”, kuras mērķis ir attīstīt sadarbību jaunatnes jomā Eiropas Savienībā.

2.   Programma sākas 2007. gada 1. janvārī un beidzas 2013. gada 31. decembrī.

2. pants

Programmas vispārējie mērķi

1.   Programmas vispārējie mērķi ir:

| a) | veicināt jauniešos aktīvu pilsoniskumu kopumā un jo īpaši apziņu, ka viņi ir Eiropas pilsoņi; |
| --- | --- |

a)

veicināt jauniešos aktīvu pilsoniskumu kopumā un jo īpaši apziņu, ka viņi ir Eiropas pilsoņi;

| b) | attīstīt jauniešu solidaritāti un veicināt toleranci, jo īpaši, lai stiprinātu ES sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

b)

attīstīt jauniešu solidaritāti un veicināt toleranci, jo īpaši, lai stiprinātu ES sociālo kohēziju;

| c) | veicināt savstarpēju sapratni starp jauniešiem dažādās valstīs; |
| --- | --- |

c)

veicināt savstarpēju sapratni starp jauniešiem dažādās valstīs;

| d) | dot ieguldījumu, attīstot jauniešu darbību atbalsta sistēmu kvalitāti un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas jaunatnes jomā; |
| --- | --- |

d)

dot ieguldījumu, attīstot jauniešu darbību atbalsta sistēmu kvalitāti un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas jaunatnes jomā;

| e) | veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

e)

veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes jomā.

2.   Programmas vispārējie mērķi papildina mērķus citās Kopienas darbības jomās, jo īpaši mūžizglītības jomā, tostarp profesionālās apmācības, neformālās izglītības un neformālu apmācību jomā, kā arī citās jomās, tādās kā kultūra, sports un nodarbinātība.

3.   Programmas vispārējie mērķi palīdz attīstīt ES politiku, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kultūru, daudzkultūru un valodu daudzveidības atzīšanu, lai, ņemot vērā ilgtspējīgu attīstību, veicinātu sociālo kohēziju un cīņu pret jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

3. pants

Konkrētie programmas mērķi

Konkrētie mērķi ir šādi:

| 1. | Saistībā ar vispārējo mērķi — veicināt jauniešos aktīvu pilsoniskumu kopumā un jo īpaši apziņu, ka viņi ir Eiropas pilsoņi:






  a) | jauniešiem un jauniešu organizācijām dot iespēju piedalīties sabiedrības attīstībā vispār, un jo īpaši — ES sabiedrības attīstībā; |
| --- | --- | --- |

1.

Saistībā ar vispārējo mērķi — veicināt jauniešos aktīvu pilsoniskumu kopumā un jo īpaši apziņu, ka viņi ir Eiropas pilsoņi:

a)

jauniešiem un jauniešu organizācijām dot iespēju piedalīties sabiedrības attīstībā vispār, un jo īpaši — ES sabiedrības attīstībā;

| b) | attīstīt jauniešos sajūtu, ka viņi ir piederīgi ES; |
| --- | --- |

b)

attīstīt jauniešos sajūtu, ka viņi ir piederīgi ES;

| c) | veicināt jauniešu līdzdalību demokrātiskajā Eiropas dzīvē; |
| --- | --- |

c)

veicināt jauniešu līdzdalību demokrātiskajā Eiropas dzīvē;

| d) | veicināt jauniešu mobilitāti Eiropā; |
| --- | --- |

d)

veicināt jauniešu mobilitāti Eiropā;

| e) | veicināt jauniešu izglītību ar kultūru starpniecību; |
| --- | --- |

e)

veicināt jauniešu izglītību ar kultūru starpniecību;

| f) | ES pamatvērtību veicināšana jauniešu vidū, jo īpaši attiecībā uz cilvēka cieņu, līdztiesību, cilvēktiesību ievērošanu, toleranci un nediskriminēšanu; |
| --- | --- |

f)

ES pamatvērtību veicināšana jauniešu vidū, jo īpaši attiecībā uz cilvēka cieņu, līdztiesību, cilvēktiesību ievērošanu, toleranci un nediskriminēšanu;

| g) | atbalstīt ierosmi, uzņēmību un jaunradi; |
| --- | --- |

g)

atbalstīt ierosmi, uzņēmību un jaunradi;

| h) | sekmēt tādu jauniešu dalību programmā, kam ir ierobežotas iespējas, tostarp jauniešu ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

h)

sekmēt tādu jauniešu dalību programmā, kam ir ierobežotas iespējas, tostarp jauniešu ar īpašām vajadzībām;

| i) | nodrošināt to, lai attiecībā uz dalību programmā būtu ievērots sieviešu un vīriešu līdztiesības princips un lai darbības veicinātu dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

i)

nodrošināt to, lai attiecībā uz dalību programmā būtu ievērots sieviešu un vīriešu līdztiesības princips un lai darbības veicinātu dzimumu līdztiesību;

| j) | sniegt neformālas apmācības un neformālas izglītības iespējas Eiropas mērogā un piedāvāt novatoriskas iespējas saistībā ar aktīvu pilsoniskumu. |
| --- | --- |

j)

sniegt neformālas apmācības un neformālas izglītības iespējas Eiropas mērogā un piedāvāt novatoriskas iespējas saistībā ar aktīvu pilsoniskumu.

| 2. | Saistībā ar vispārējo mērķi — attīstīt jauniešu solidaritāti un veicināt toleranci, jo īpaši, lai stiprinātu ES sociālo kohēziju:






  a) | dot iespēju jauniešiem apliecināt mērķtiecību, iesaistoties brīvprātīgās darbībās Eiropas un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- | --- |

2.

Saistībā ar vispārējo mērķi — attīstīt jauniešu solidaritāti un veicināt toleranci, jo īpaši, lai stiprinātu ES sociālo kohēziju:

a)

dot iespēju jauniešiem apliecināt mērķtiecību, iesaistoties brīvprātīgās darbībās Eiropas un starptautiskā līmenī;

| b) | iesaistīt jauniešus solidaritātes veicināšanā starp ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

b)

iesaistīt jauniešus solidaritātes veicināšanā starp ES pilsoņiem;

| 3. | Saistībā ar vispārējo mērķi — veicināt savstarpēju sapratni starp jauniešiem dažādās valstīs:






  a) | attīstīt Eiropas jauniešu un kaimiņvalstu jauniešu apmaiņu un starpkultūru dialogu; |
| --- | --- | --- |

3.

Saistībā ar vispārējo mērķi — veicināt savstarpēju sapratni starp jauniešiem dažādās valstīs:

a)

attīstīt Eiropas jauniešu un kaimiņvalstu jauniešu apmaiņu un starpkultūru dialogu;

| b) | palīdzēt šajās valstīs celt jauniešu atbalsta struktūru kvalitāti un stiprināt darbā ar jaunatni iesaistīto personu, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistīto personu lomu; |
| --- | --- |

b)

palīdzēt šajās valstīs celt jauniešu atbalsta struktūru kvalitāti un stiprināt darbā ar jaunatni iesaistīto personu, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistīto personu lomu;

| c) | kopā ar citām valstīm veidot tematiskus sadarbības projektus, iesaistot jauniešus, kā arī darbā ar jaunatni un jaunatnes organizācijās iesaistītas personas. |
| --- | --- |

c)

kopā ar citām valstīm veidot tematiskus sadarbības projektus, iesaistot jauniešus, kā arī darbā ar jaunatni un jaunatnes organizācijās iesaistītas personas.

| 4. | Saistībā ar vispārējo mērķi — dot ieguldījumu, attīstot jauniešu darbību atbalsta sistēmu kvalitāti un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas jaunatnes jomā:






  a) | palīdzēt veidot attiecīgu organizāciju tīklus; |
| --- | --- | --- |

4.

Saistībā ar vispārējo mērķi — dot ieguldījumu, attīstot jauniešu darbību atbalsta sistēmu kvalitāti un pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas jaunatnes jomā:

a)

palīdzēt veidot attiecīgu organizāciju tīklus;

| b) | izvērst darbā ar jaunatni un jauniešu organizācijās iesaistītu personu apmācības un sadarbību; |
| --- | --- |

b)

izvērst darbā ar jaunatni un jauniešu organizācijās iesaistītu personu apmācības un sadarbību;

| c) | veicināt novatorismu jauniešiem paredzēto darbību izveidē; |
| --- | --- |

c)

veicināt novatorismu jauniešiem paredzēto darbību izveidē;

| d) | sekmēt jauniešu informētības uzlabošanu, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tā būtu pieejama jauniešiem ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

sekmēt jauniešu informētības uzlabošanu, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tā būtu pieejama jauniešiem ar īpašām vajadzībām;

| e) | atbalstīt reģionālu un vietēju struktūru ilgtermiņa projektus un iniciatīvas jaunatnes jomā; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt reģionālu un vietēju struktūru ilgtermiņa projektus un iniciatīvas jaunatnes jomā;

| f) | atvieglot jauniešu neformālās izglītības un to prasmju atzīšanu, kas iegūtas, piedaloties šajā programmā; |
| --- | --- |

f)

atvieglot jauniešu neformālās izglītības un to prasmju atzīšanu, kas iegūtas, piedaloties šajā programmā;

| g) | veikt labas prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

g)

veikt labas prakses apmaiņu.

| 5. | Saistībā ar vispārējo mērķi — veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes jomā, pienācīgi ņemot vērā vietējos un reģionālos aspektus:






  a) | veicināt labas prakses apmaiņu, kā arī pārvaldes un politikas veidotāju sadarbību visos līmeņos; |
| --- | --- | --- |

5.

Saistībā ar vispārējo mērķi — veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes jomā, pienācīgi ņemot vērā vietējos un reģionālos aspektus:

a)

veicināt labas prakses apmaiņu, kā arī pārvaldes un politikas veidotāju sadarbību visos līmeņos;

| b) | sekmēt politikas veidotāju un jauniešu strukturētu dialogu; |
| --- | --- |

b)

sekmēt politikas veidotāju un jauniešu strukturētu dialogu;

| c) | uzlabot zināšanas par jaunatni un jaunatnes izpratni; |
| --- | --- |

c)

uzlabot zināšanas par jaunatni un jaunatnes izpratni;

| d) | veicināt sadarbību starp dažādām jauniešu brīvprātīgām darbībām valstu un starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

d)

veicināt sadarbību starp dažādām jauniešu brīvprātīgām darbībām valstu un starptautiskā līmenī.

4. pants

Darbības

Programmas konkrētos un vispārējos mērķus īsteno, veicot tālāk minētās darbības, kas ir sīkāk aprakstītas pielikumā.

1.   Jaunatne Eiropai

Šīs darbības mērķis ir:

| — | atbalstīt jauniešu apmaiņu, lai palielinātu viņu mobilitāti; |
| --- | --- |

—

atbalstīt jauniešu apmaiņu, lai palielinātu viņu mobilitāti;

| — | atbalstīt jauniešu iniciatīvas un projektus, un darbības saistībā ar līdzdalību demokrātijas procesā, lai attīstītu jauniešu pilsoniskumu un savstarpēju sapratni. |
| --- | --- |

—

atbalstīt jauniešu iniciatīvas un projektus, un darbības saistībā ar līdzdalību demokrātijas procesā, lai attīstītu jauniešu pilsoniskumu un savstarpēju sapratni.

2.   Eiropas Brīvprātīgais dienests

Šīs darbības mērķis ir atbalstīt jauniešu dalību dažādu veidu brīvprātīgās darbībās gan ES, gan ārpus tās.

3.   Jaunatne pasaulē

Šīs darbības mērķis ir:

| — | atbalstīt projektus ar 5. panta 2. punktā minētajām partnervalstīm, jo īpaši, jauniešu un darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistītu personu apmaiņu; |
| --- | --- |

—

atbalstīt projektus ar 5. panta 2. punktā minētajām partnervalstīm, jo īpaši, jauniešu un darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistītu personu apmaiņu;

| — | atbalstīt iniciatīvas, kas stiprina savstarpēju sapratni starp jauniešiem, solidaritāti, toleranci, kā arī un sadarbības izvēršanu jaunatnes un pilsoniskās sabiedrības jomā šajās valstīs. |
| --- | --- |

—

atbalstīt iniciatīvas, kas stiprina savstarpēju sapratni starp jauniešiem, solidaritāti, toleranci, kā arī un sadarbības izvēršanu jaunatnes un pilsoniskās sabiedrības jomā šajās valstīs.

4.   Jauniešu atbalsta sistēmas

Šīs darbības mērķis ir atbalstīt Eiropas mērogā aktīvas jaunatnes struktūras, jo īpaši — jaunatnes nevalstisko organizāciju darbību, to sadarbības tīklus, atbalstu cilvēkiem, kas izstrādā projektus, nodrošinot kvalitāti, izmantojot apmaiņu, apmācības, kā arī darbā ar jaunatni un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu kontaktus, veicināt novatorismu un kvalitāti, nodrošināt jauniešus ar informāciju, un attīstīt struktūras un darbības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu programmas mērķus, un veicināt partnerību ar vietējām un reģionālām iestādēm.

5.   Atbalsts Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā

Šīs darbības mērķis ir:

| — | organizēt strukturētu dialogu starp daudzveidīgām ieinteresētajām pusēm jaunatnes jomā, jo īpaši starp pašiem jauniešiem, darbā ar jaunatni un jaunatnes organizācijās iesaistītajām personām un politikas veidotājiem; |
| --- | --- |

—

organizēt strukturētu dialogu starp daudzveidīgām ieinteresētajām pusēm jaunatnes jomā, jo īpaši starp pašiem jauniešiem, darbā ar jaunatni un jaunatnes organizācijās iesaistītajām personām un politikas veidotājiem;

| — | atbalstīt jauniešu seminārus par sociālajiem, kultūras un politiskajiem jautājumiem, kuros jaunieši ir ieinteresēti; |
| --- | --- |

—

atbalstīt jauniešu seminārus par sociālajiem, kultūras un politiskajiem jautājumiem, kuros jaunieši ir ieinteresēti;

| — | veicināt politikas sadarbības izvēršanu jaunatnes jomā; |
| --- | --- |

—

veicināt politikas sadarbības izvēršanu jaunatnes jomā;

| — | veicināt tādas sadarbības veidošanu, kas vajadzīga labākai jauniešu izpratnei. |
| --- | --- |

—

veicināt tādas sadarbības veidošanu, kas vajadzīga labākai jauniešu izpratnei.

5. pants

Dalība programmā

1.   Programmā var piedalīties šādas valstis, turpmāk — “programmas dalībvalstis”:

| a) | dalībvalstis; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis;

| b) | EBTA valstis, kas ir pievienojušās EEZ līgumam saskaņā ar šī līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

EBTA valstis, kas ir pievienojušās EEZ līgumam saskaņā ar šī līguma noteikumiem;

| c) | kandidātvalstis, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģiju saskaņā ar galvenajiem principiem un noteikumiem, un priekšnoteikumiem, kas paredzēti pamatnolīgumos, kuri noslēgti ar šīm valstīm attiecībā uz to dalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

c)

kandidātvalstis, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģiju saskaņā ar galvenajiem principiem un noteikumiem, un priekšnoteikumiem, kas paredzēti pamatnolīgumos, kuri noslēgti ar šīm valstīm attiecībā uz to dalību Kopienas programmās;

| d) | Rietumbalkānu valstis saskaņā ar nolīgumiem, kas jānoslēdz ar šīm valstīm, ievērojot pamatnolīgumus attiecībā uz to dalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

d)

Rietumbalkānu valstis saskaņā ar nolīgumiem, kas jānoslēdz ar šīm valstīm, ievērojot pamatnolīgumus attiecībā uz to dalību Kopienas programmās;

| e) | Šveice — pēc tam, kad ar to būs noslēgts divpusējs nolīgums. |
| --- | --- |

e)

Šveice — pēc tam, kad ar to būs noslēgts divpusējs nolīgums.

2.   Pielikuma 2. un 3. punktā minētās darbības paredz sadarbību ar trešām valstīm, kas ir noslēgušas nolīgumus ar Kopienu saistībā ar jaunatnes jomu, turpmāk — “partnervalstis”.

Šīs sadarbības pamatā vajadzības gadījumos ir papildu apropriācijas no partnervalstīm, ko tās dara pieejamas saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar šīm valstīm.

6. pants

Piekļuve programmai

1.   Programma ir paredzēta, lai atbalstītu jauniešu, jauniešu grupu, darbā ar jaunatni, kā arī jauniešu organizācijās iesaistītu personu, bezpeļņas organizāciju un apvienību, kā arī, pamatotos izņēmuma gadījumos, citu jaunatnes jomā iesaistīto partneru bezpeļņas projektus.

2.   Neskarot pielikuma noteikumus darbības īstenošanai, programma ir paredzēta jauniešiem vecumā no15 līdz 28 gadiem, lai gan dažas darbības ir pieejamas jauniešiem vecumā no 13 gadiem līdz pat 30 gadiem.

3.   Programmas atbalsta saņēmēji ir kādas programmas dalībvalsts vai, atkarībā no darbības būtības, kādas programmas partnervalsts pastāvīgie iedzīvotāji.

4.   Visiem jauniešiem bez diskriminācijas ir pieeja programmas darbībām saskaņā ar pielikuma noteikumiem. Komisija un programmas dalībvalstis veic īpašus centienus attiecībā uz jauniešiem, kam ir īpaši grūti piedalīties programmā izglītības, sociālu, fizisku, psiholoģisku, saimniecisku vai kultūras iemeslu dēļ vai tādēļ, ka viņi dzīvo attālās teritorijās.

5.   Programmas dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai programmas dalībniekiem būtu pieejama veselības aprūpe saskaņā ar Kopienas tiesībām. Izcelsmes valsts apņemas veikt piemērotos pasākumus, lai Eiropas Brīvprātīgā dienesta dalībnieki varētu saglabāt sociālo aizsardzību. Programmas dalībvalstis arī tiecas pieņemt atbilstīgus pasākumus saskaņā ar Līgumu, lai likvidētu juridiskus un administratīvus šķēršļus programmas pieejamībai.

7. pants

Starptautiskā sadarbība

Programmā paredz arī sadarbību ar jaunatnes jomā kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi.

8. pants

Programmas īstenošana

1.   Komisija nodrošina, ka darbības, uz ko attiecas šī programma, īsteno saskaņā ar pielikumu.

2.   Komisija un programmas dalībvalstis paredz atbilstošus pasākumus, lai attīstītu Eiropas, valstu un, vajadzības gadījumā, reģiona vai vietējas struktūras, lai tādējādi īstenotu programmas mērķus un gūtu pēc iespējas lielāku labumu no programmā paredzētajām darbībām.

3.   Komisija un programmas dalībvalstis veic piemērotus pasākumus, lai veicinātu neformālās apmācības un neformālās izglītības atzīšanu, piemēram, izmantojot dokumentus vai sertifikātus, ņemot vēra valstu apstākļus, atzīstot saņēmēju gūto pieredzi un apliecinot jauniešu vai darbā ar jaunatni, kā arī jauniešu organizācijās iesaistīto personu tiešu dalību šīs programmas pasākumos. Šo mērķi var pastiprināt, papildinot citas Kopienas darbības, kā tas paredzēts 11. pantā

4.   Komisija, sadarbojoties ar programmas dalībvalstīm, nodrošina adekvātu Kopienas finansiālu interešu aizsardzību, ieviešot efektīvus, samērojamus un preventīvus pasākumus, administratīvās pārbaudes un sodus.

5.   Komisija un programmas dalībvalstis nodrošina programmā paredzēto darbību atbilstīgu publicitāti.

6.   Programmas dalībvalstis:

| a) | veic vajadzīgos pasākumus, dalībvalstu līmenī nodrošinot labu programmas darbību, saskaņā ar valsts praksi iesaistot ieinteresētās personas, kas darbojas dažādos ar jaunatni saistītos aspektos; |
| --- | --- |

a)

veic vajadzīgos pasākumus, dalībvalstu līmenī nodrošinot labu programmas darbību, saskaņā ar valsts praksi iesaistot ieinteresētās personas, kas darbojas dažādos ar jaunatni saistītos aspektos;

| b) | izveido/ ieceļ valsts aģentūras un pārrauga, kā tās īsteno programmas darbības attiecīgās valsts mērogā, saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un saskaņā ar šādiem kritērijiem:






  i) | struktūrai, kas izveidota vai iecelta par valsts aģentūru, ir juridiskas personas statuss vai tā ir tādas organizācijas daļa, kurai ir juridiskas personas statuss (un uz to attiecas programmas dalībvalsts tiesību akti). Par attiecīgo valsts aģentūru nevar iecelt kādu ministriju; |
| --- | --- | --- |

b)

izveido/ ieceļ valsts aģentūras un pārrauga, kā tās īsteno programmas darbības attiecīgās valsts mērogā, saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un saskaņā ar šādiem kritērijiem:

i)

struktūrai, kas izveidota vai iecelta par valsts aģentūru, ir juridiskas personas statuss vai tā ir tādas organizācijas daļa, kurai ir juridiskas personas statuss (un uz to attiecas programmas dalībvalsts tiesību akti). Par attiecīgo valsts aģentūru nevar iecelt kādu ministriju;

| ii) | struktūrai ir pietiekams personāls ar pienācīgām iemaņām, lai strādātu starptautiskā sadarbības vidē, piemērota infrastruktūra un administratīvā vide, kas tai ļautu izvairīties no interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

ii)

struktūrai ir pietiekams personāls ar pienācīgām iemaņām, lai strādātu starptautiskā sadarbības vidē, piemērota infrastruktūra un administratīvā vide, kas tai ļautu izvairīties no interešu konfliktiem;

| iii) | tā ir spējīga piemērot līdzekļu apsaimniekošanas noteikumus un Kopienas mērogā paredzētus līgumu slēgšanas noteikumus; |
| --- | --- |

iii)

tā ir spējīga piemērot līdzekļu apsaimniekošanas noteikumus un Kopienas mērogā paredzētus līgumu slēgšanas noteikumus;

| iv) | tai jābūt pietiekamām finanšu garantijām (vēlams, no kādas valsts iestādes) un tādām vadības spējām, kas atbilst Kopienas līdzekļu summai, kas tai būs jāapsaimnieko; |
| --- | --- |

iv)

tai jābūt pietiekamām finanšu garantijām (vēlams, no kādas valsts iestādes) un tādām vadības spējām, kas atbilst Kopienas līdzekļu summai, kas tai būs jāapsaimnieko;

| c) | uzņemas atbildību par to, lai b) apakšpunktā minētās attiecīgu valstu aģentūras pareizi apsaimniekotu tām nodotās apropriācijas, ko piešķir projektiem. Konkrēti tās ir atbildīgas par to, ka attiecīgu valstu aģentūras ievēro pārskatāmības, vienādas attieksmes un neuzkrāšanas principu attiecībā uz citiem Kopienas līdzekļiem, un tām ir pienākums atgūt visus līdzekļus, kas pienākas no programmas atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

c)

uzņemas atbildību par to, lai b) apakšpunktā minētās attiecīgu valstu aģentūras pareizi apsaimniekotu tām nodotās apropriācijas, ko piešķir projektiem. Konkrēti tās ir atbildīgas par to, ka attiecīgu valstu aģentūras ievēro pārskatāmības, vienādas attieksmes un neuzkrāšanas principu attiecībā uz citiem Kopienas līdzekļiem, un tām ir pienākums atgūt visus līdzekļus, kas pienākas no programmas atbalsta saņēmējiem;

| d) | veic vajadzīgos pasākumus, lai revidētu un pārraudzītu b) apakšpunktā minēto attiecīgo valstu aģentūru finanses, un jo īpaši:






  i) | pirms valsts aģentūra sāk darboties, sniedz Komisijai vajadzīgās garantijas attiecībā uz attiecīgās valsts aģentūras pastāvēšanu, atbilstību un funkcionēšanu saskaņā ar pareizas finanšu vadības noteikumiem, piemērotām procedūrām, pārraudzības sistēmām un grāmatvedības sistēmām, kā arī līgumu un dotāciju piešķiršanas procedūrām; |
| --- | --- | --- |

d)

veic vajadzīgos pasākumus, lai revidētu un pārraudzītu b) apakšpunktā minēto attiecīgo valstu aģentūru finanses, un jo īpaši:

i)

pirms valsts aģentūra sāk darboties, sniedz Komisijai vajadzīgās garantijas attiecībā uz attiecīgās valsts aģentūras pastāvēšanu, atbilstību un funkcionēšanu saskaņā ar pareizas finanšu vadības noteikumiem, piemērotām procedūrām, pārraudzības sistēmām un grāmatvedības sistēmām, kā arī līgumu un dotāciju piešķiršanas procedūrām;

| ii) | katra finanšu gada beigās garantē Komisijai attiecīgās valsts aģentūras finanšu sistēmas un procedūru uzticamību, kā arī uzskaites pareizību; |
| --- | --- |

ii)

katra finanšu gada beigās garantē Komisijai attiecīgās valsts aģentūras finanšu sistēmas un procedūru uzticamību, kā arī uzskaites pareizību;

| iii) | uzņemas atbildību par visiem neatgūtiem līdzekļiem gadījumā, ja b) apakšpunktā minētās attiecīgās valsts aģentūru pārkāpumu, nolaidības vai krāpniecības dēļ Komisijai jāatgūst līdzekļi no attiecīgās valsts aģentūras. |
| --- | --- |

iii)

uzņemas atbildību par visiem neatgūtiem līdzekļiem gadījumā, ja b) apakšpunktā minētās attiecīgās valsts aģentūru pārkāpumu, nolaidības vai krāpniecības dēļ Komisijai jāatgūst līdzekļi no attiecīgās valsts aģentūras.

7.   Komisija, ievērojot 10. panta 1. punktā paredzēto procedūru, var izstrādāt pamatnostādnes katrai pielikumā minētai darbībai, lai programmu piemērotu visām Eiropas sadarbības prioritāšu pārmaiņām jaunatnes jomā.

9. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

10. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto procedūru paredz pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo lēmumu attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | programmas īstenošanas pasākumiem, tostarp gada darba plānu; |
| --- | --- |

a)

programmas īstenošanas pasākumiem, tostarp gada darba plānu;

| b) | vispārēju dažādu programmas darbību līdzsvaru; |
| --- | --- |

b)

vispārēju dažādu programmas darbību līdzsvaru;

| c) | attiecībā uz finansējumu — kritērijiem (piem., jauniešu skaitu iedzīvotāju kopskaitā, IKP un ģeogrāfisko attālumu starp valstīm), ko piemērot, lai noteiktu, kā dalībvalstu starpā jāsadala līdzekļi darbībām, kas jāpārvalda decentralizēti; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz finansējumu — kritērijiem (piem., jauniešu skaitu iedzīvotāju kopskaitā, IKP un ģeogrāfisko attālumu starp valstīm), ko piemērot, lai noteiktu, kā dalībvalstu starpā jāsadala līdzekļi darbībām, kas jāpārvalda decentralizēti;

| d) | pielikuma 4.2. punktā minētā nolīguma, tostarp Eiropas Jaunatnes foruma gada darba plānu un gada atskaites, uzraudzība |
| --- | --- |

d)

pielikuma 4.2. punktā minētā nolīguma, tostarp Eiropas Jaunatnes foruma gada darba plānu un gada atskaites, uzraudzība

| e) | programmas novērtēšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

e)

programmas novērtēšanas pasākumiem;

| f) | pasākumus, ko izmantot, apliecinot attiecīgu jauniešu dalību programmā; |
| --- | --- |

f)

pasākumus, ko izmantot, apliecinot attiecīgu jauniešu dalību programmā;

| g) | lēmuma 8. panta 7. punktā minētos programmas darbību piemērošanas pasākumus. |
| --- | --- |

g)

lēmuma 8. panta 7. punktā minētos programmas darbību piemērošanas pasākumus.

2.   Pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto procedūru.

11. pants

Papildināmība ar citām Kopienas darbībām

1.   Komisija nodrošina savstarpēju papildināmību starp šo programmu un citām Kopienas darbības jomām, jo īpaši tādām jomām kā izglītība, profesionālās apmācības, kultūra, pilsonība, sports, valodas, nodarbinātība, veselība, pētniecība, uzņēmējdarbība, ES ārējā darbība, sociālā iekļaušana, dzimumu līdztiesība un diskriminācijas apkarošana.

2.   Ja tas ir saderīgi, programmai var būt kopīgi resursi ar citiem Kopienas instrumentiem, lai īstenotu darbības, kas atbilst gan šīs programmas, gan šo instrumentu mērķiem.

3.   Komisija un dalībvalstis izceļ programmas pasākumus, kas veicina mērķu sasniegšanu citās Kopienas darbības jomās, piemēram, izglītības, arodapmācību, kultūras un sporta, valodu, sociālās iekļaušanas, dzimumu līdztiesības un diskriminācijas apkarošanas jomā.

12. pants

Papildināmība ar attiecīgu valstu politikas jomām un instrumentiem

1.   Programmas dalībvalstis var iesniegt pieteikumu Komisijai, lai iegūtu tiesības piešķirt Eiropas zīmi valstiskām, reģionālām vai vietējām darbībām, kas līdzīgas 4. pantā noteiktajām darbībām.

2.   Programmas dalībvalsts var dot programmas atbalsta saņēmēju rīcībā valsts līdzekļus, ko apsaimnieko saskaņā ar programmas noteikumiem, un šajā nolūkā izmantot programmas decentralizētās struktūras, nodrošinot šīm struktūrām proporcionālus papildu asignējumus.

13. pants

Vispārēji finanšu noteikumi

1.   Budžets šīs programmas īstenošanai 1. pantā noteiktajā laikposmā ir 915 miljoni EUR (12).

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās.

14. pants

Finanšu noteikumi programmas atbalsta saņēmējiem

1.   Fiziskas un juridiskas personas var saņemt dotācijas saskaņā ar šo programmu.

2.   Komisija atkarībā no saņēmēju īpatnībām un darbību būtības var izlemt, vai atbrīvot saņēmējus no to profesionālo iemaņu un kvalifikāciju pārbaudes, kas vajadzīgas ierosināto darbību vai darbības programmu īstenošanai. Komisija, nosakot prasības saistībā ar finansiāla atbalsta apjomu, ievēro proporcionalitātes principu, ņemot vērā saņēmēju raksturojumu, to vecumu, darbību veidu un finansiālā atbalsta apjomu.

3.   Ņemot vērā darbību būtību, finansiālo atbalstu var piešķirt kā subsīdijas vai stipendijas. Komisija var piešķirt arī prēmijas par darbībām vai programmas sakarā veiktajiem projektiem. Atkarībā no darbības būtības var atļaut vienotas likmes finansējumu un/vai vienības izmaksu mērogu.

4.   Ja tās ir dotācijas darbībām, divus mēnešus pēc dotāciju piešķiršanas būtu jāparaksta nolīgumi.

5.   Darbības dotācijas saistībā ar šo programmu tādām Eiropas mērogā aktīvām organizācijām, kas noteiktas 162. pantā Komisijas Regulā Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (13), atjaunošanas gadījumā netiek automātiski samazinātas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 2. punktu.

6.   Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu Komisija var uzticēt publiskas iestādes uzdevumus, jo īpaši budžeta plāna izpildes uzdevumus, struktūrām, kas noteiktas šā lēmuma 8. panta 2. punktā.

7.   Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 38. panta 1. punktu šā panta 6. punktā paredzēto iespēju piemēro arī struktūrām visās programmas dalībvalstīs.

15. pants

Uzraudzība un novērtējums

1.   Komisija nodrošina šīs programmas regulāru uzraudzību, salīdzinot sasniegto ar programmas mērķiem. Uzraudzība ietver 3. punktā minētos ziņojumus un konkrētas darbības. Komisijas konsultācijās par šo uzraudzību iesaista jauniešus.

2.   Komisija nodrošina regulāru, neatkarīgu, ārēju programmas novērtējumu.

3.   Programmas dalībvalstis līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai pārskatu par programmas īstenojumu un līdz 2015. gada 30. jūnijam — pārskatu par programmas efektivitāti.

4.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

| a) | līdz 2011. gada 31. martam — starpposma novērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un programmas izpildes kvalitātes un kvantitātes aspektiem; |
| --- | --- |

a)

līdz 2011. gada 31. martam — starpposma novērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un programmas izpildes kvalitātes un kvantitātes aspektiem;

| b) | līdz 2011. gada 31. decembrim — paziņojumu par šīs programmas turpināšanu; |
| --- | --- |

b)

līdz 2011. gada 31. decembrim — paziņojumu par šīs programmas turpināšanu;

| c) | līdz 2016. gada 31. martam — ex post izvērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

c)

līdz 2016. gada 31. martam — ex post izvērtējuma ziņojumu.

16. pants

Pagaidu noteikumi

Darbības, kas sāktas pirms 2006. gada 31. decembra saskaņā ar Lēmumu Nr. 1031/2000/EK un Lēmumu Nr. 790/2004/EK, līdz pabeigšanai īsteno saskaņā ar šiem lēmumiem.

Vajadzības gadījumā budžetā pēc 2013. gada var iekļaut apropriācijas, lai segtu tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai varētu pārvaldīt darbības, kas vēl nav pabeigtas līdz 2013. gada 31. decembrim. Lēmuma Nr. 1031/2000/EK 8. pantā paredzēto komiteju aizstāj ar šā lēmuma 9. pantā paredzēto komiteju.

Kā paredzēts Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantā, programmai var darīt pieejamas apropriācijas, kas atbilst atvēlētajiem ieņēmumiem, kuri radušies no nepareizi izmaksātu summu atmaksas saskaņā ar Lēmumu Nr. 1031/2000/EK un Lēmumu Nr. 790/2004/EK.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 46. lpp.

1

(2)  OV C 71, 22.3.2005., 34. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 25. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 24. jūlija Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 117, 18.5.2000., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 163, 1.5.2004., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 138, 30.4.2004., 24. lpp.

5

(6)  OV C 180 E, 31.7.2003., 145. lpp.

6

(7)  OV C 168, 13.7.2002., 2. lpp.

7

(8)  OV C 115, 15.5.2003., 1. lpp.

8

(9)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

9

(10)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

11

(12)  Šī summa ir balstīta uz 2004. gada skaitļiem un tiek tehniski pielāgota, ņemot vērā inflāciju.

12

(13)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

13

Euratom

---

PIELIKUMS

Darbības, ar ko īsteno programmas vispārējos un konkrētos mērķus, ir paredzētas tādu neliela mēroga projektu atbalstam, ar ko veicina jauniešu aktīvu līdzdalību, vienlaicīgi nodrošinot projektu pārraudzību un efektivitāti Eiropas mērogā.

Lai piedalītos programmā, jauniešiem nav vajadzīga īpaša pieredze vai kvalifikācija, izņemot dažos izņēmuma gadījumos.

Programmu būtu jāīsteno lietotājiem draudzīgā veidā.

Ar programmu būtu jāveicina jauniešu ierosme, uzņēmība un jaunrade, jāsekmē līdzdalība programmā jauniešiem ar ierobežotām iespējām, tostarp jauniešiem invalīdiem, un jānodrošina, lai saistībā ar līdzdalību programmā tiktu ievērots vīriešu un sieviešu līdztiesības princips un lai dzimumu līdztiesība tiktu stiprināta visās programmas darbībās.

Līdzdalība darbībā ir iespējama, ja ir pieejama atbilstoša apdrošināšana, lai nodrošinātu jauniešu aizsardzību programmas darbību īstenošanas laikā.

DARBĪBAS

Darbības var sīkāk sadalīt šādos pasākumos:

1. darbība — Jaunatne Eiropai

Šīs darbības mērķis ir veicināt jauniešos aktīvu pilsoniskumu un savstarpēju saprašanos, īstenojot šādus pasākumus:

1.1.   Jaunatnes apmaiņas pasākumi

Jaunatnes apmaiņas pasākumi ļauj kādas valsts jauniešu grupai uzņemt vienu vai vairākas jauniešu grupas no citas valsts, lai piedalītos kopīgas darbību programmas īstenošanā. Šie pasākumi ir piemērojami jauniešiem vecumā no 13 līdz 25 gadiem. Šīs darbības, kas ir balstītas uz starptautiskām dažādu projekta darbību veicēju savstarpējām partnerattiecībām, veicina jauniešu aktīvu līdzdalību un ļauj viņiem saskarties ar dažādu sociālo un kultūras realitāti un iepazīties ar to, mācīties citam no cita un stiprināt apziņu, ka viņi ir Eiropas pilsoņi. Atbalstu koncentrē uz daudzpusējo grupu mobilitātes darbībām, bet tas neizslēdz šāda veida divpusējas darbības.

Divpusējas grupu apmaiņas ir jo īpaši pamatotas, ja grupas pirmo reizi piedalās Eiropas darbībās vai ja dalībnieki ir mazas, vietēja mēroga grupas, kam nav pieredzes darboties Eiropas mērogā. Jo īpaši tiek atbalstītas apmaiņas jauniešiem ar ierobežotām iespējām, lai veicinātu šo jauniešu dalību programmā.

Ar šo pasākumu arī atbalsta sagatavošanas un turpmākas darbības, lai veicinātu jauniešu aktīvu līdzdalību projektos, jo īpaši tādas darbības, kas palīdz jauniešiem valodu prasmes vai starpkultūru izpratnes veicināšanas ziņā.

1.2.   Atbalsts jauniešu ierosmēm

Ar šo pasākumu atbalsta projektus, kuros jaunieši aktīvi un tieši piedalās pašu plānotās darbībās kā galvenie dalībnieki, lai attīstītu viņu ierosmi, uzņēmību un jaunradi. Šī darbība piemērojama jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem, kaut gan dažas jauniešu iniciatīvas var realizēt, sākot no 15 gadiem, nodrošinot piemērotu uzraudzību.

Ar šo pasākumu atbalsta vietējā, reģiona vai valsts mērogā izstrādātus grupu projektus un līdzīgu projektu savstarpējas sadarbības tīkla veidošanu dažādās valstīs, lai stiprinātu to Eiropas aspektu un veicinātu jauniešu sadarbību un pieredzes apmaiņu.

Īpašu uzmanību pievērš jauniešiem ar ierobežotām iespējām.

1.3.   Demokrātiskās līdzdalības projekti

Ar šo pasākumu atbalsta jauniešu līdzdalību demokrātiskajā dzīvē. Ar šiem projektiem un darbībām mudina jauniešus aktīvi piedalīties vietēja, reģiona vai valsts vai starptautiska līmeņa sabiedriskajā dzīvē.

Šis pasākums ir piemērojams jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem.

Šie projekti vai darbības balstās uz starptautiskām partnerattiecībām un ļauj Eiropas mērogā apmainīties ar idejām, pieredzi un labas prakses piemēriem, kas gūti no projektiem un darbībām, kuras īstenotas vietējā vai reģiona mērogā, lai sekmētu jauniešu līdzdalību dažādos līmeņos. Tie var ietvert konsultāciju projektus ar jauniešiem, lai noskaidrotu viņu vajadzības un vēlmes un lai izstrādātu jaunas pieejas jauniešu aktīvai līdzdalībai demokrātiskā Eiropā.

2. darbība — Eiropas Brīvprātīgais dienests

Brīvprātīgā dienesta mērķis ir veicināt jauniešu solidaritāti, aktīvu pilsoniskumu un savstarpēju saprašanos, īstenojot šādus pasākumus:

Brīvprātīgais jaunietis piedalās bezpeļņas un nealgotā sabiedrībai noderīgā darbā valstī, kas nav valsts, kurā viņš pastāvīgi uzturas. Eiropas Brīvprātīgais dienests nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt iespējamu vai pastāvošu algotu darbu, ne arī to aizstāt.

Dienests ilgst vismaz divus mēnešus un tas var ilgt līdz divpadsmit mēnešiem. Attiecīgi pamatotos gadījumos, jo īpaši, lai veicinātu tādu jauniešu līdzdalību, kam ir ierobežotas iespējas, var pieļaut īsāku dienesta laiku, kā arī tādus brīvprātīgo projektus, kas ļauj piedalīties jauniešu grupām.

Ar šo pasākumu atbalsta arī tādus brīvprātīgo projektus, kuri ļauj jauniešu grupām kolektīvi piedalīties vietēja, reģionāla, valsts, Eiropas vai starptautiska līmeņa darbībās vairākās jomās, tostarp, piemēram, kultūras, sporta, civilās aizsardzības, vides un attīstības palīdzības jomās.

Izņēmuma gadījumos atkarībā no realizējamajiem uzdevumiem un situācijās, kurās iesaistās brīvprātīgie, dažu veidu projektos var atlasīt kandidātus ar noteiktām prasmēm.

Lai gan šis pasākums ir paredzēts jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem; dažās darbībās jaunieši var piedalīties no 16 gadu vecuma, ja vien ir nodrošināta piemērota uzraudzība.

Pasākums pilnībā vai daļēji attiecas uz brīvprātīgo izdevumiem, apdrošināšanu, dienasnaudu un transporta izdevumiem, kā arī papildu pabalstu jauniešiem ar ierobežotām iespējām.

Ar šo darbību atbalsta arī brīvprātīgajiem jauniešiem paredzētus apmācību un konsultēšanas pasākumus un dažādo partneru koordinācijas pasākumus, kā arī ierosmes, kuru mērķis ir papildināt pieredzi, ko jaunieši guvuši Eiropas Brīvprātīgajā dienestā.

Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka ievēro noteiktus kvalitātes standartus: brīvprātīgajam darbam jāietver neformālās izglītības aspekts, ko atspoguļo pedagoģiskas darbības, lai sagatavotu jauniešus personīgā, starpkultūru un tehniskā ziņā, kā arī jāietver pastāvīgs personīgs atbalsts. Par īpaši svarīgu uzskata dažādu projektā iesaistīto pušu partnerību, kā arī riska novēršanu.

3. darbība — Jaunatne pasaulē

Šīs darbības mērķis ir atklātības garā vairot tautu savstarpēju saprašanos, vienlaicīgi arī sekmējot tādu kvalitātes sistēmu attīstību, ar ko atbalsta jauniešu darbības attiecīgajās valstīs. Tajā var piedalīties programmas partnervalstis.

3.1.   Sadarbība ar ES kaimiņvalstīm

Ar šo pasākumu atbalsta projektus ar programmas partnervalstīm, no kurām katru uzskata par kaimiņvalsti saskaņā ar ES Eiropas kaimiņu politiku un saskaņā ar 5. panta 2. punkta noteikumiem, kā arī ar Krievijas Federāciju un Rietumbalkānu valstīm, ja tās atbilst 5. panta 1. punkta d) apakšpunkta prasībām.

Ar šo pasākumu atbalsta jaunatnes apmaiņas — galvenokārt daudzpusējas apmaiņas, bet neizslēdzot arī divpusējas apmaiņas, — kas ļauj vairākām jauniešu grupām no programmas dalībvalstīm un kaimiņvalstīm satikties un kopīgi piedalīties darbību programmas īstenošanā. Šis pasākums ir piemērojams jauniešiem vecumā no 13 līdz 25 gadiem. Šīs darbības, kas balstītas uz dažādu projektā iesaistīto pušu starptautiskām partnerattiecībām, ietver uzraudzības personālam paredzētas iepriekšējas apmācības un jauniešu aktīvu līdzdarbību, ļaujot viņiem atklāt un apzināties dažādu sociālo un kultūru realitāti un iepazīties ar to. Uz finansējumu var pretendēt darbības, kas paredzētas, lai vairotu jauniešu līdzdalību projektos, jo īpaši tādos, kas paredzēti valodu prasmes un starpkultūru izpratnes veicināšanai.

Kaimiņvalstīs individuālas vai grupu vietēja, reģionāla vai valsts mēroga ierosmes var atbalstīt, ja tās veic saistībā ar līdzīgām ierosmēm programmas dalībvalstīs un ja vien šajās kaimiņvalstīs ir izveidotas piemērotas valsts mēroga pārvaldes struktūras. Attiecīgās darbības ir tādas, ko jaunieši paši ir izstrādājuši un kurās viņi ir galvenie dalībnieki. Šis pasākums ir piemērojams jauniešiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem; dažas jauniešu iniciatīvas var tikt realizētas, sākot jau no 16 gadu vecuma, nodrošinot piemērotu uzraudzību.

Ar šo pasākumu atbalsta darbības, ar ko apvieno un palielina nevalstisko organizāciju iespējas jaunatnes jomā, tādējādi atzīstot šo organizāciju iespējamo lielo nozīmi pilsoniskas sabiedrības veidošanā kaimiņvalstīs. Pasākums ietver darbā ar jaunatni, kā arī jauniešu organizācijās iesaistīto personu apmācības, kā arī šādu personu savstarpēju pieredzes, zināšanu un labas prakses apmaiņu. Ar šo pasākumu atbalsta tādas darbības, kas varētu veicināt ilglaicīgu un augstas kvalitātes projektu un partnerattiecību nodibināšanu.

Ar šo pasākumu arī atbalsta projektus, ar kuriem veicina novatorismu un kvalitāti, lai ieviestu, īstenotu un veicinātu novatoriskas pieejas jaunatnes jomā.

Finanšu atbalstu var piešķirt, lai jauniešus un darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistītās personas nodrošinātu ar informāciju.

Ar šo pasākumu atbalsta arī darbības, ar ko veicina sadarbību ar kaimiņvalstīm jaunatnes jomā, piemēram, tādas, ar ko veicina sadarbību un ideju un labas prakses piemēru apmaiņu jaunatnes jomā, kā arī citus popularizēšanas un informācijas izplatīšanas pasākumus attiecībā uz panākumiem, kas gūti, attiecīgajās dalībvalstīs īstenojot projektus un darbības jaunatnes jomā.

3.2.   Sadarbība ar citām valstīm

Ar šo pasākumu atbalsta sadarbības darbības jaunatnes jomā, jo īpaši labas prakses apmaiņu ar pārējām programmas partnervalstīm.

Ar to veicina darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistīto personu apmaiņas un apmācības, kā arī jaunatnes organizāciju partnerattiecību un sadarbības veidošanu starp tām.

Daudzpusējas un divpusējas jauniešu apmaiņas starp šīm valstīm un programmas dalībvalstīm var īstenot, pamatojoties uz atsevišķām jomām.

Finansējumu piešķir, lai veiktu darbības, kam ir acīmredzams iespējams sviras efekts.

Ja notiek sadarbība ar industrializētām valstīm, ar šo pasākumu finansē tikai projektu atbalsta saņēmējus Eiropā.

4. darbība — Jaunatnes atbalsta sistēmas

Šīs darbības mērķis ir attīstīt jaunatnes atbalsta struktūru kvalitāti, atbalstīt darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistīto personu lomu, lai uzlabotu programmas kvalitāti un veicinātu jauniešu pilsonisko līdzdalību Eiropas mērogā, atbalstot aktīvas Eiropas mēroga organizācijas jaunatnes jomā.

4.1.   Atbalsts aktīvām Eiropas mēroga organizācijām jaunatnes jomā

Ar šo pasākumu atbalsta tādu Eiropas mēroga NVO darbību jaunatnes jomā, kas tiecas sasniegt mērķi, kas ir Eiropas vispārējās interesēs. Ar šīm darbībām jāveicina jauniešu līdzdalība sabiedriskajā dzīvē un sabiedrībā, kā arī jāizvērš un jāīsteno Eiropas mēroga sadarbības darbības jaunatnes jomā, to saprotot plašā nozīmē.

Lai saņemtu darbības dotāciju, struktūrai ir jāatbilst šādām prasībām:

| — | tai ir jābūt juridiski reģistrētai vismaz pirms gada; |
| --- | --- |

—

tai ir jābūt juridiski reģistrētai vismaz pirms gada;

| — | tai ir jābūt bezpeļņas organizācijai; |
| --- | --- |

—

tai ir jābūt bezpeļņas organizācijai;

| — | tai ir jābūt reģistrētai programmas dalībvalstī saskaņā ar 5. panta 1. punktu vai reģistrētai vienā no noteiktām Austrumeiropas valstīm (piem., Baltkrievijā, Moldovā, Krievijas Federācijā, Ukrainā); |
| --- | --- |

—

tai ir jābūt reģistrētai programmas dalībvalstī saskaņā ar 5. panta 1. punktu vai reģistrētai vienā no noteiktām Austrumeiropas valstīm (piem., Baltkrievijā, Moldovā, Krievijas Federācijā, Ukrainā);

| — | tai ir jādarbojas Eiropas mērogā, vienai pašai vai, koordinējot darbību ar citām apvienībām, un tās struktūrai un darbībām jāattiecas uz vismaz astoņām programmas dalībvalstīm; tā var būt Eiropas sadarbības tīkls, kurā ir pārstāvētas struktūras, kas aktīvi darbojas jaunatnes jomā; |
| --- | --- |

—

tai ir jādarbojas Eiropas mērogā, vienai pašai vai, koordinējot darbību ar citām apvienībām, un tās struktūrai un darbībām jāattiecas uz vismaz astoņām programmas dalībvalstīm; tā var būt Eiropas sadarbības tīkls, kurā ir pārstāvētas struktūras, kas aktīvi darbojas jaunatnes jomā;

| — | tās darbībām ir jābūt saskaņā ar principiem, uz ko balstās Kopienas darbības jaunatnes jomā; |
| --- | --- |

—

tās darbībām ir jābūt saskaņā ar principiem, uz ko balstās Kopienas darbības jaunatnes jomā;

| — | tā var būt struktūra, kas veic darbības, kuras ir paredzētas tikai jauniešiem, vai struktūra, kam ir plašāki mērķi un kas veic darbības, no kurām tikai dažas ir paredzētas jauniešiem; |
| --- | --- |

—

tā var būt struktūra, kas veic darbības, kuras ir paredzētas tikai jauniešiem, vai struktūra, kam ir plašāki mērķi un kas veic darbības, no kurām tikai dažas ir paredzētas jauniešiem;

| — | tai ir jāiesaista jaunieši viņiem paredzētu darbību pārvaldē. |
| --- | --- |

—

tai ir jāiesaista jaunieši viņiem paredzētu darbību pārvaldē.

Atbalsta saņēmējus izraugās, pamatojoties uz pieteikumiem konkursā. Ar izraudzītajām struktūrām var noslēgt daudzgadu pamatlīgumus par partnerattiecībām. Šādi pamatnolīgumi tomēr neliedz iespēju katru gadu izsludināt konkursus, lai piesaistītu papildu atbalsta saņēmējus.

Galvenās jaunatnes organizāciju darbības, ar ko varētu stiprināt Kopienas darbību un vairot tās efektivitāti, ir šādas:

| — | jauniešu viedokļu un interešu pārstāvēšana Eiropas mērogā, atspoguļojot to daudzveidību; |
| --- | --- |

—

jauniešu viedokļu un interešu pārstāvēšana Eiropas mērogā, atspoguļojot to daudzveidību;

| — | jaunatnes apmaiņas un brīvprātīgais dienests; |
| --- | --- |

—

jaunatnes apmaiņas un brīvprātīgais dienests;

| — | neformālā apmācība un neformālā izglītība un jaunatnes darbību programmas; |
| --- | --- |

—

neformālā apmācība un neformālā izglītība un jaunatnes darbību programmas;

| — | starpkultūru mācību un saskaņas veicināšana; |
| --- | --- |

—

starpkultūru mācību un saskaņas veicināšana;

| — | debates par Eiropas jautājumiem, ES politikas jomām vai jaunatnes politiku; |
| --- | --- |

—

debates par Eiropas jautājumiem, ES politikas jomām vai jaunatnes politiku;

| — | informācijas izplatīšana par Kopienas darbību; |
| --- | --- |

—

informācijas izplatīšana par Kopienas darbību;

| — | darbības, kas veicina jauniešu līdzdalību un jauniešu ierosmes. |
| --- | --- |

—

darbības, kas veicina jauniešu līdzdalību un jauniešu ierosmes.

Saskaņā ar šo pasākumu vienīgie izdevumi, kas jāņem vērā, nosakot darbības dotāciju, ir tie, kas vajadzīgi, lai pienācīgi veiktu izraudzītās struktūras parastās darbības, jo īpaši personāla izdevumi, netiešie izdevumi (īres un ar nekustamo īpašumu saistīti izdevumi, iekārtas, biroju piederumi, telekomunikācijas, pasta izdevumi utt.), iekšējo sanāksmju izdevumi un publikāciju, informācijas un izplatīšanas izdevumi.

Dotāciju piešķir, ievērojot attiecīgās struktūras neatkarību, izraugoties dalībniekus, un tās autonomiju, sīki izstrādājot darbības.

Vismaz 20 % no attiecīgo struktūru budžeta jāsedz no finansējuma avotiem, kas nav Kopienas finansējums.

4.2.   Atbalsts Eiropas Jaunatnes forumam

Saskaņā ar šo pasākumu var piešķirt dotācijas, lai atbalstītu darbības, ko pastāvīgi veic Eiropas Jaunatnes forums, turpmāk — “Forums”, — organizācija, kas tiecas sasniegt mērķi, kurš ir Eiropas vispārējās interesēs -, ievērojot šādus principus:

| — | Foruma neatkarību, izraugoties dalībniekus, tādējādi nodrošinot pēc iespējas plašāku dažādu jaunatnes organizāciju pārstāvību; |
| --- | --- |

—

Foruma neatkarību, izraugoties dalībniekus, tādējādi nodrošinot pēc iespējas plašāku dažādu jaunatnes organizāciju pārstāvību;

| — | Foruma autonomiju, sīki izstrādājot tā darbības; |
| --- | --- |

—

Foruma autonomiju, sīki izstrādājot tā darbības;

| — | pēc iespējas plašāku tādu jaunatnes organizāciju dalību Foruma darbībās, kas nav foruma dalībnieki, un tādu jauniešu dalību Foruma darbībās, kas nav nevienas organizācijas dalībnieki; |
| --- | --- |

—

pēc iespējas plašāku tādu jaunatnes organizāciju dalību Foruma darbībās, kas nav foruma dalībnieki, un tādu jauniešu dalību Foruma darbībās, kas nav nevienas organizācijas dalībnieki;

| — | Foruma aktīvu dalību tādos Eiropas mēroga politiskos procesos, kas attiecas uz jauniešiem, jo īpaši, atbildot uz jautājumiem, ko uzdod Eiropas iestādes, ja tās apspriežas ar pilsonisko sabiedrību, un skaidrojot šo iestāžu pieņemtās nostājas saviem dalībniekiem. |
| --- | --- |

—

Foruma aktīvu dalību tādos Eiropas mēroga politiskos procesos, kas attiecas uz jauniešiem, jo īpaši, atbildot uz jautājumiem, ko uzdod Eiropas iestādes, ja tās apspriežas ar pilsonisko sabiedrību, un skaidrojot šo iestāžu pieņemtās nostājas saviem dalībniekiem.

Atbilstīgie Foruma izdevumi ir darbības izdevumi un izdevumi, kas paredzēti, lai veiktu tā darbības. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt Eiropas Jaunatnes foruma pēctecību, programmas resursus piešķir saskaņā ar šādu principu: gada līdzekļi, kas tiek piešķirti Eiropas Jaunatnes Forumam, nav mazāki par 2 miljoniem euro.

Forumam var piešķirt dotācijas, ja ir saņemts piemērots darba plāns un budžets. Dotācijas var piešķirt pēc ikgada principa vai arī pēc atjaunošanas principa saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu ar Komisiju.

Vismaz 20 % no foruma budžeta jāsedz no finansējuma avotiem, kas nav Kopienas finansējums

Foruma galvenās darbības ir šādas:

| — | pārstāvēt jaunatnes organizācijas apspriedēs ar ES; |
| --- | --- |

—

pārstāvēt jaunatnes organizācijas apspriedēs ar ES;

| — | koordinēt foruma dalībnieku nostāju attiecībā uz ES; |
| --- | --- |

—

koordinēt foruma dalībnieku nostāju attiecībā uz ES;

| — | veikt informācijas apmaiņu par jaunatnes jautājumiem ar Eiropas iestādēm; |
| --- | --- |

—

veikt informācijas apmaiņu par jaunatnes jautājumiem ar Eiropas iestādēm;

| — | izplatīt attiecīgo valstu jaunatnes padomēm un nevalstiskajām organizācijām informāciju, kas saņemta no ES; |
| --- | --- |

—

izplatīt attiecīgo valstu jaunatnes padomēm un nevalstiskajām organizācijām informāciju, kas saņemta no ES;

| — | veicināt jauniešu līdzdalību demokrātiskajā dzīvē un sagatavot jauniešus tai; |
| --- | --- |

—

veicināt jauniešu līdzdalību demokrātiskajā dzīvē un sagatavot jauniešus tai;

| — | sniegt ieguldījumu jaunizveidotajā ES mēroga jaunatnes sadarbības sistēmā; |
| --- | --- |

—

sniegt ieguldījumu jaunizveidotajā ES mēroga jaunatnes sadarbības sistēmā;

| — | sniegt ieguldījumu jaunatnes politikas, jaunatnes darba un izglītības iespēju attīstībā, veikt informācijas apmaiņu attiecība uz jauniešiem, un izveidot jauniešu pārstāvības struktūras visā Eiropā; |
| --- | --- |

—

sniegt ieguldījumu jaunatnes politikas, jaunatnes darba un izglītības iespēju attīstībā, veikt informācijas apmaiņu attiecība uz jauniešiem, un izveidot jauniešu pārstāvības struktūras visā Eiropā;

| — | iesaistīties pārrunās un pārdomās par jaunatni Eiropā un citur pasaulē, kā arī par Kopienas darbību jauniešu labā. |
| --- | --- |

—

iesaistīties pārrunās un pārdomās par jaunatni Eiropā un citur pasaulē, kā arī par Kopienas darbību jauniešu labā.

4.3.   Darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistīto personu apmācības un sadarbība

Ar šo pasākumu atbalsta darbā ar jaunatni un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu apmācības šajā jomā, jo īpai projektu vadītāju, jauniešu konsultantu un vadītāju apmācības. Ar to arī atbalsta darbā ar jaunatni un jaunatnes organizācijās iesaistīto personu pieredzes, zināšanu un labas prakses apmaiņu, kā arī darbības, ar ko varētu veicināt ilglaicīgu, augstas kvalitātes projektu izveidi, partnerattiecību un sadarbības veidošanu. Piemēram, tas var iekļaut “ēnu dienas”.

Īpaša uzmanība ir jāpievērš darbībām, kas veicina to jauniešu līdzdalību, kam ir visgrūtāk piedalīties Kopienas darbībās.

4.4.   Projekti, ar kuriem veicina novatorismu un kvalitāti

Ar šo pasākumu atbalsta projektus, lai ieviestu, īstenotu un veicinātu novatorisku pieeju jaunatnes jomā. Šie novatoriskie aspekti var būt saistīti vai nu ar saturu un mērķiem, kas ir saskaņā ar Eiropas jaunatnes sadarbības sistēmas attīstību, vai ar dažādas izcelsmes partneru līdzdalības veicināšanu, vai arī ar informācijas izplatīšanu.

4.5.   Jauniešiem un darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistītām personām paredzētas informēšanas darbības

Ar šo pasākumu atbalsta jauniešu informēšanu un jauniešiem paredzētu saziņu, lai uzlabotu viņu piekļuvi informācijai un saziņas pakalpojumiem, lai palielinātu viņu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un lai palīdzētu realizēt aktīvu, atbildīgu pilsoņu potenciālu. Lai šo panāktu, atbalstu sniedz Eiropas vai valsts mēroga darbībām, ar ko uzlabo jauniešu piekļuvi informācijai un saziņas pakalpojumiem, piegādā viņiem vairāk kvalitatīvas informācijas un palielina viņu līdzdalību informācijas sagatavošanā un izplatīšanā.

Ar šo pasākumu, piemēram, veicina Eiropas, valsts, reģiona un vietēja mēroga jauniešu portālu izveidi, lai izplatītu specifisku informāciju jauniešiem, izmantojot dažādus informācijas kanālus, jo īpaši tos, ko jaunieši izmanto visbiežāk. Šādi var arī atbalstīt pasākumus, ar kuriem veicina jauniešu līdzdalību saprotamu, lietotājiem draudzīgu un mērķauditorijai paredzētas informācijas un padomu izstrādāšanā un izplatīšanā, lai uzlabotu informācijas kvalitāti un pieejamību visiem jauniešiem. Publikācijās ievēro līdztiesības un dažādības principus.

4.6.   Partnerattiecības

Ar šo pasākumu finansē partnerattiecības ar reģionu vai vietējām struktūrām, lai ilgtermiņā izstrādātu projektus, kuros ir apvienoti dažādi programmas pasākumi. Finansējumu galvenokārt piešķir projektiem un koordinācijas darbībām.

4.7.   Atbalsts programmas struktūrām

Ar šo pasākumu finansē 8. panta 2. punktā paredzētās struktūras, jo īpaši valsts aģentūras. Ar šo pasākumu paredz finansējumu arī tādām līdzīgām struktūrām kā valsts mēroga koordinatori, resursu centri, EURODESK tīkls, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Jaunatnes platforma un Eiropas brīvprātīgo jauniešu asociācijas, kas darbojas kā valsts mēroga īstenošanas struktūras pilnīgā saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu.

4.8.   Programmas vērtības papildināšana

Komisija var organizēt seminārus, kolokvijus vai sanāksmes, lai veicinātu programmas īstenošanu, un veikt attiecīgas informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas darbības, kā arī programmas uzraudzīšanu un novērtēšanu. Šīs darbības var finansēt vai nu ar dotācijām, izmantojot iepirkuma procedūras, vai arī tās var organizēt un tieši finansēt Komisija.

5. darbība — Atbalsts Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā

Šīs darbības mērķis ir veicināt Eiropas sadarbību jaunatnes jomā.

5.1.   Jauniešu un par jaunatnes politiku atbildīgo personu sanāksmes

Ar šo pasākumu atbalsta jauniešu, darbā ar jaunatni, kā arī jaunatnes organizācijās iesaistīto personu un par jaunatnes politiku atbildīgo personu sadarbību, seminārus un strukturētu dialogu. Šīs darbības jo īpaši ietver sadarbības veicināšanu un ideju un labas prakses apmaiņu jaunatnes jomā, ES prezidentvalstu organizētas konferences un citus pasākumus, kas domāti jaunatnes jomas projektu un Kopienas darbību rezultātu izmantošanai un izplatīšanai.

Šis pasākums ietver Eiropas Jaunatnes nedēļu, kas var ietvert pasākumus dalībvalstīs un Eiropas mērogā saistībā ar Eiropas iestāžu darbu, dialogu starp Eiropas lēmumu pieņēmējiem un jauniešiem un atzinību augstas kvalitātes projektiem, ko veicina ar programmu.

Jo īpaši ar šo pasākumu var atbalstīt mērķus, ko tiecas sasniegt ar atvērtās koordinācijas metodi jaunatnes jomā un ar Eiropas Jaunatnes paktu, kā arī sadarbību starp jauniešu brīvprātīgajām darbībām valstu un starptautiskā līmenī.

5.2.   Atbalsts darbībām, lai veicinātu labāku izpratni un zināšanas par jaunatnes jomu

Ar šo pasākumu atbalsta konkrētus projektus, lai konstatētu esošas zināšanas par saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi noteiktajām prioritātēm jaunatnes jomā, kā arī projektus, ar ko paredz šīs zināšanas papildināt, atjaunināt vai atvieglināt to pieejamību.

Ar šo pasākumu ir paredzēts atbalstīt arī pētījumu rezultātu analīzes un salīdzināšanas metožu pilnveidošanu un nodrošināt pētījumu kvalitāti.

Programma var arī atbalstīt dažādo jaunatnes jomā iesaistīto personu sadarbības veidošanu.

5.3.   Sadarbība ar starptautiskām organizācijām

Ar šo darbību var atbalstīt ES sadarbību ar starptautiskām organizācijām, kas darbojas jaunatnes jomā, jo īpaši ar Eiropas Padomi un Apvienoto Nāciju Organizāciju vai tās specializētajām iestādēm.

INFORMĀCIJA

Lai iepazīstinātu ar labas prakses paraugiem un paraugprojektiem, izveidos datubāzi, kurā iekļaus informāciju par pastāvošajām idejām attiecībā uz jauniešu darbībām Eiropas mērogā.

Komisijā jābūt pieejamai rokasgrāmatai, kas izskaidro programmas mērķus, noteikumus un procedūras, jo īpaši izskaidrojot likumīgās tiesības un pienākumus, saņemot dotāciju.

PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA

Minimāli asignējumi

Ņemot vērā 13. pantu, minimāli piešķiramie līdzekļu apjomi darbībām saistībā ar finansējumu, kas noteikts minētajā pantā, ir:

| 1. darbība | : | Jaunatne Eiropai 30 % |
| --- | --- | --- |
| 2. darbība | : | Eiropas Brīvprātīgais dienests 23 % |
| 3. darbība | : | Jaunatne pasaulē 6 % |
| 4. darbība | : | Jaunatnes atbalsta sistēmas 15 % |
| 5. darbība | : | Atbalsts Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā 4 % |

1. darbība

:

Jaunatne Eiropai 30 %

2. darbība

:

Eiropas Brīvprātīgais dienests 23 %

3. darbība

:

Jaunatne pasaulē 6 %

4. darbība

:

Jaunatnes atbalsta sistēmas 15 %

5. darbība

:

Atbalsts Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā 4 %

Ar programmas budžetu var arī segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, turpmākām, uzraudzības, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kuras tieši vajadzīgas programmas pārvaldībai un tās mērķu īstenošanai, jo īpaši, pētījumiem, sanāksmēm, informēšanas un publicēšanas darbībām, izdevumus, kas saistīti ar informācijas apmaiņai paredzētiem IT tīkliem, kā arī visus citus administratīvus izdevumus un izdevumus tehniskā atbalsta sakarā, par ko Komisija varētu pieņemt lēmumu programmas pārvaldības vajadzībām.

PĀRBAUDES UN REVĪZIJAS

Projektiem, kas atlasīti saskaņā ar šā lēmuma 14. panta 3. punktā minēto procedūru, ir izveidota izlases pārbaudes sistēma.

Dotāciju saņēmējiem piecus gadus pēc pēdējā maksājuma ir jāsaglabā Komisijai pieejami visi apstiprinājuma dokumenti par izdevumiem. Vajadzības gadījumā viņiem ir jānodrošina, lai Komisijai būtu pieejami apstiprinājuma dokumenti, ko ir saglabājuši to partneri vai dalībnieki.

Komisija dotācijas izmantojuma revīziju var veikt tieši, izmantojot savu personālu, vai ar jebkuras citas kvalificētas neatkarīgas iestādes starpniecību pēc Komisijas izvēles. Šīs revīzijas var veikt visā nolīguma darbības laikā un piecu gadu laikposmā no dienas, kad veic dotācijas saldo maksājumu. Vajadzības gadījumā Komisija, balstoties uz revīzijas rezultātiem, var pieņemt lēmumu atgūt izmaksātās summas.

Lai veiktu šādas revīzijas, Komisijas personālam un Komisijas pilnvarotām personām, kas nav Kopienas personāls, jānodrošina saņēmēja biroja, kā arī visas vajadzīgas informācijas, tostarp elektroniska formāta informācijas, attiecīga pieejamība.

Revīzijas palātai, kā arī Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) jābūt tādām pašām tiesībām kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesībām.

Komisijas lēmumos, kas pieņemti saskaņā ar 10. pantu, nolīgumos ar attiecīgo valstu aģentūrām, no līgumos ar trešām valstīm, kas ir programmas dalībvalstis, kā arī saistītos līgumos un nolīgumos jo īpaši jāparedz to, ka pārbaudes un finanšu revīzijas Komisija vai tās pilnvarotais pārstāvis un OLAF, un Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā veic uz vietas. Var pārbaudīt valsts aģentūras vai — vajadzības gadījumā — dotāciju saņēmējus.

Komisija var arī veikt pārbaudes uz vietas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (1).

Attiecībā uz šajā lēmumā minētajām Kopienas darbībām termins “pārkāpums”, kas minēts 1. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (2), nozīmē jebkuru Kopienas tiesību normas pārkāpumu vai līguma saistību nepildīšanu, ko rada kādas puses rīcība vai nolaidība, kura nepamatota izdevumu posteņa dēļ kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem.

---

(1)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(2)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2004. gada 15. jūlijā Eiropas Parlamentam un Padomei pārsūtīja pamatojoties uz EK Līguma 149. panta 4. punktu ierosinātu lēmumu, ar ko uz laiku no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu “Jaunatne darbībā”. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2004. gada 15. jūlijā Eiropas Parlamentam un Padomei pārsūtīja pamatojoties uz EK Līguma 149. panta 4. punktu ierosinātu lēmumu, ar ko uz laiku no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu “Jaunatne darbībā”.

| 2. | Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2004. gada 17. novembrī (1). |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2004. gada 17. novembrī (1).

| 3. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu 2005. gada 10. martā (2). |
| --- | --- |

3.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu 2005. gada 10. martā (2).

| 4. | Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2005. gada 25. oktobrī (3). |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2005. gada 25. oktobrī (3).

| 5. | Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēma kopēju nostāju saskaņā ar EK Līguma 251. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

Padome 2006. gada 24. jūlijā pieņēma kopēju nostāju saskaņā ar EK Līguma 251. panta 2. punktu.

II.   MĒRĶIS

Jaunajā programmā “Jaunatne darbībā” — pašlaik spēkā esošās JAUNATNES programmas pēctecē — ir piecas nošķirtas līnijas, kas cita citu savstarpēji papildina un kas tiecas programmā iesaistīto valstu jauniešiem nodrošināt grupu apmaiņu un brīvprātīga darba iespējas, kā arī stiprināt sadarbību un atbalstīt daudzas un dažādas darbības jaunatnes jomā. Izmantojot šos līdzekļus, ir paredzēts ar šo programmu jauniešos ieaudzināt lielāku aktīvu pilsonisku apziņu un atbildību, veicināt jauniešu ierosmi, uzņēmību un jaunradi, atbalstīt dažādu valstu jauniešu savstarpēju saprašanos un reizē stimulēt Eiropas mērogā iegūtas pašizglītības vērtības atzīšanu.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārējas piebildes

Padomes kopējā nostāja būtībā saskan ar Komisijas iesniegto priekšlikumu — ne tikai attiecībā uz Programmas mērķiem un darbībām, ko tā varēja pilnībā paturēt pēc Iestāžu nolīguma par finanšu plānu no 2007. līdz 2013. gadam. Programmai atvēlētā līdzekļu kopsumma ir 785 miljoni euro 2004. gada cenu izteiksmē (t.i., EUR 885 miljoni euro pašreizējā cenu izteiksmē), kas ir visnotaļ nebūtisks samazinājums salīdzinājumā ar Komisijas iesniegto priekšlikumu.

2.   Jauni kopējās nostājas elementi salīdzinājumā ar Komisijas iesniegto priekšlikumu

Pats būtiskākais iesniegtā priekšlikuma grozījums droši vien bija obligātu zemāko finanšu robežlielumu iekļaušana katrai Programmā paredzētai darbībai (skat. pielikumu — Programmas apsaimniekošana). Kaut arī tas mazliet ir pretrunā Komisijas aicinājumam nodrošināt pēc iespējas lielu elastību, Parlamenta un Padomes panāktais kompromiss par līdzekļu sadalījumu piecām darbībām joprojām paredz elastīgu pielaidi — līdz 22 %, ko varēs piešķirt atkarībā no nākotnes prioritātēm un prasībām.

Neskarot vairākus strukturālus un tekstuālus uzlabojumus, pie citiem galveniem iesniegtā priekšlikuma grozījumiem piederēja lēmums — pirmām kārtām īpaši pievērsties vecuma grupai no 15 līdz 28 gadiem, prasība pēc attiecīgas apdrošināšanas dalībniekiem un lielāks uzsvars uz noteikumiem par neoficiālas izglītības iespējām.

3.   Eiropas Parlamenta iesniegtie grozījumi

Padome kopējā nostājā ir tiekusies ņemt vērā Eiropas Parlamenta rūpes un prioritātes, un ir varējusi pieņemt daudzus Parlamenta iesniegtos grozījumus.

3.1.   Pilnībā, daļēji vai principā pieņemti grozījumi

1., 3., 5., 7., 8., 10., 11., 12., 14., 16., 17., 31., 32., 34., 39., 41., 43. un 53. grozījums ir iekļauts pilnībā.

4., 6., 13., 19./20., 21., 22., 23., 24./25., 26., 27., 36., 37., 38., 40., 44., 45., 46., 47., 50., 51. un 54. grozījums ir pieņemts daļēji vai principā.

3.2.   Nepieņemtie grozījumi

Mazliet vairāk par ceturto daļu no visiem EP iesniegtiem grozījumiem ir noraidīti.

Gan 64., gan 69. grozījumu — kurā bija lūgts par 23 % palielināt Programmas kopējo budžetu — noraidīja, ņemot vērā iepriekš, 1. iedaļā minēto Iestāžu nolīgumu par finanšu plānu 2007. līdz 2013. gadam. Līdzīgu iemeslu dēļ nav varēts pieņemt 48. un 49. grozījumu.

Vairākus grozījumus (28. — par cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, 59. — par jauniešu semināriem, un 67. — par samērību) noraidīja tāpēc, ka to saturs bija atspoguļots citās dokumenta vietās. Citi šķita vai nu pārāk strikti (15. — kurā bija runa par “kvalificētiem” darbiniekiem, 29. — par vajadzību pēc “pietiekami prasmīga” personāla, un 55./70. — par līdzekļu piešķiršanas procedūrām), vai pārāk sīki (58./73. par Eiropas jauniešu nedēļu (European Youth Week) un 68. — par finanšu dokumentu datu bāzi). Tāpat Padome nevarēja pieņemt 9. grozījumu par valodu mācīšanos, par iemeslu minot, ka uz to plaši attiecas citas Kopienas programmas.

Visbeidzot, Padome — atbalstot Komisijas iesniegto priekšlikumu — noraidīja divus Parlamenta ierosinātus svītrojumus: 30. grozījumu, kurā bija paredzēts svītrot atsauci, ka attiecīgu valstu aģentūrām ir jādod “pietiekamas finanšu garantijas”, un 42. grozījumu, kurā bija paredzēts svītrot iespēju dažu tipu projektiem uzaicināt brīvprātīgos ar īpašām iemaņām.

IV   NOBEIGUMS

Padome uzskata, ka tās kopējā nostāja ir izsvērts dokuments, labs pamats, lai laikus sāktu izmantot šo svarīgo instrumentu, atbalstos jaunatnes nozari, kas, salīdzinājumā ar tās priekšteci vienkāršo un paplašina piekļuvi daudzām dažādām darbībām, lai palielinātu jauniešu iesaisti sabiedrībā gan vietējā, gan attiecīgu valstu, gan Eiropas mērogā.

Padome arī uzskata, ka tā ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta ierosināto Komisijas priekšlikuma grozījumu mērķus, un cer tuvā nākotnē panākt vienošanos ar Eiropas Parlamentu, lai pieņemtu šo lēmumu.

---

(1)  OV C 234, 22.9.2005., 46. lpp.

(2)  OV C 71, 22.3.2005., 34. lpp.

(3)  OV C ...

---

| 17.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 251/37

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 15/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 24. jūlijā,

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā

(2006/C 251 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu Nr. 1999/382/EK (4) ir ieviests otrais posms Kopienas profesionālās izglītības darbības programmai “Leonardo da Vinci”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu Nr. 1999/382/EK (4) ir ieviests otrais posms Kopienas profesionālās izglītības darbības programmai “Leonardo da Vinci”.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 253/2000/EK (5) ir ieviests otrais posms Kopienas darbības programmai izglītības jomā “Socrates”. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 253/2000/EK (5) ir ieviests otrais posms Kopienas darbības programmai izglītības jomā “Socrates”.

| (3) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2318/2003/EK (6) ir izveidota daudzgadu programma efektīvai informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) integrācijai izglītības un apmācību sistēmā Eiropā (e-mācību programma). |
| --- | --- |

(3)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2318/2003/EK (6) ir izveidota daudzgadu programma efektīvai informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) integrācijai izglītības un apmācību sistēmā Eiropā (e-mācību programma).

| (4) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 791/2004/EK (7) ir ieviesta Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 791/2004/EK (7) ir ieviesta Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā.

| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (8) ir izveidota vienota Kopienas sistēma kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass). |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (8) ir izveidota vienota Kopienas sistēma kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass).

| (6) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2317/2003/EK (9) ir izveidota programma, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu kultūru savstarpēju sapratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004. — 2008.). |
| --- | --- |

(6)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2317/2003/EK (9) ir izveidota programma, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu kultūru savstarpēju sapratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus) (2004. — 2008.).

| (7) | Ar Boloņas Deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, ir uzsākts starpvaldību process ar mērķi līdz 2010. gadam izveidot “Eiropas augstākās izglītības telpu”, kam nepieciešams atbalsts Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

(7)

Ar Boloņas Deklarāciju, ko 1999. gada 19. jūnijā parakstīja 29 Eiropas valstu izglītības ministri, ir uzsākts starpvaldību process ar mērķi līdz 2010. gadam izveidot “Eiropas augstākās izglītības telpu”, kam nepieciešams atbalsts Kopienas līmenī.

| (8) | Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā tika izvirzīts stratēģisks mērķis — Eiropas Savienībai kļūt par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, ar stabilu ekonomikas izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un labāku sociālo kohēziju — kā arī aicināja Izglītības padomi kopumā apsvērt konkrētus izglītības sistēmas nākotnes mērķus, liekot uzsvaru uz kopīgām problēmām un prioritātēm, vienlaikus respektējot nacionālo dažādību. |
| --- | --- |

(8)

Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā tika izvirzīts stratēģisks mērķis — Eiropas Savienībai kļūt par viskonkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku pasaulē, ar stabilu ekonomikas izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un labāku sociālo kohēziju — kā arī aicināja Izglītības padomi kopumā apsvērt konkrētus izglītības sistēmas nākotnes mērķus, liekot uzsvaru uz kopīgām problēmām un prioritātēm, vienlaikus respektējot nacionālo dažādību.

| (9) | Augstākas izaugsmes un nodarbinātības pamatā ir augsti izglītota sabiedrība. Izglītība un apmācība ir būtiskas Eiropas Savienības prioritātes, lai sasniegtu Lisabonas mērķus. |
| --- | --- |

(9)

Augstākas izaugsmes un nodarbinātības pamatā ir augsti izglītota sabiedrība. Izglītība un apmācība ir būtiskas Eiropas Savienības prioritātes, lai sasniegtu Lisabonas mērķus.

| (10) | Padome 2001. gada 12. februārī pieņēma ziņojumu par konkrētiem turpmākiem izglītības un apmācību sistēmu mērķiem. Pēc tam 2002. gada 14. jūnijā tā pieņēma sīki izstrādātu darba programmu kā papildinājumu šiem mērķiem, kuru izpildei ir nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts. |
| --- | --- |

(10)

Padome 2001. gada 12. februārī pieņēma ziņojumu par konkrētiem turpmākiem izglītības un apmācību sistēmu mērķiem. Pēc tam 2002. gada 14. jūnijā tā pieņēma sīki izstrādātu darba programmu kā papildinājumu šiem mērķiem, kuru izpildei ir nepieciešams Kopienas līmeņa atbalsts.

| (11) | Eiropadomes Gēteborgas sanāksmē 2001. gada 15. un 16. jūnijā tika panākta vienošanās par stratēģiju ilgtspējīgai attīstībai, pievienojot arī vides aspektu Lisabonas procesam par nodarbinātību, ekonomisko reformu un sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

(11)

Eiropadomes Gēteborgas sanāksmē 2001. gada 15. un 16. jūnijā tika panākta vienošanās par stratēģiju ilgtspējīgai attīstībai, pievienojot arī vides aspektu Lisabonas procesam par nodarbinātību, ekonomisko reformu un sociālo kohēziju.

| (12) | Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā tika izvirzīts mērķis līdz 2010. gadam Eiropas Savienības izglītības un apmācību sistēmu padarīt par pasaules kvalitātes standartu un tika izteikts aicinājums rīkoties, lai uzlabotu pamata prasmes, jo īpaši jau no agras bērnības mācot vismaz divas svešvalodas. |
| --- | --- |

(12)

Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā tika izvirzīts mērķis līdz 2010. gadam Eiropas Savienības izglītības un apmācību sistēmu padarīt par pasaules kvalitātes standartu un tika izteikts aicinājums rīkoties, lai uzlabotu pamata prasmes, jo īpaši jau no agras bērnības mācot vismaz divas svešvalodas.

| (13) | Komisijas paziņojumā un Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā (10) par mūžizglītību apstiprināts, ka mūžizglītība būtu jāveicina ar pasākumiem un politiku, ko izveido saistībā ar Kopienas programmām šajā jomā. |
| --- | --- |

(13)

Komisijas paziņojumā un Padomes 2002. gada 27. jūnija Rezolūcijā (10) par mūžizglītību apstiprināts, ka mūžizglītība būtu jāveicina ar pasākumiem un politiku, ko izveido saistībā ar Kopienas programmām šajā jomā.

| (14) | Ar Padomes 2002. gada 19. decembra Rezolūciju (11) ir uzsākts ciešākas Eiropas sadarbības process arodizglītības un apmācību jomā, kam nepieciešams Kopienas atbalsts. Ar Kopenhāgenas Deklarāciju, par ko 2002. gada 30. novembrī vienojās 31 Eiropas valsts izglītības ministri, šajā procesā iesaistīja sociālos partnerus un kandidātvalstis. |
| --- | --- |

(14)

Ar Padomes 2002. gada 19. decembra Rezolūciju (11) ir uzsākts ciešākas Eiropas sadarbības process arodizglītības un apmācību jomā, kam nepieciešams Kopienas atbalsts. Ar Kopenhāgenas Deklarāciju, par ko 2002. gada 30. novembrī vienojās 31 Eiropas valsts izglītības ministri, šajā procesā iesaistīja sociālos partnerus un kandidātvalstis.

| (15) | Komisijas paziņojumā par darbības plānu attiecībā uz prasmēm un mobilitāti ir atzīmēts, ka ir vajadzīga nepārtraukta darbība Eiropas līmenī, lai uzlabotu izglītības un apmācību kvalifikācijas atzīšanu. |
| --- | --- |

(15)

Komisijas paziņojumā par darbības plānu attiecībā uz prasmēm un mobilitāti ir atzīmēts, ka ir vajadzīga nepārtraukta darbība Eiropas līmenī, lai uzlabotu izglītības un apmācību kvalifikācijas atzīšanu.

| (16) | Komisijas paziņojumā par darbības plānu, lai veicinātu valodu apguvi un valodu dažādību, izklāstītas darbības, kas jāveic Eiropas līmenī laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam un kam nepieciešamas turpmākas darbības. |
| --- | --- |

(16)

Komisijas paziņojumā par darbības plānu, lai veicinātu valodu apguvi un valodu dažādību, izklāstītas darbības, kas jāveic Eiropas līmenī laikposmā no 2004. gada līdz 2006. gadam un kam nepieciešamas turpmākas darbības.

| (17) | Valodu mācīšanai un apguvei un valodu dažādības veicināšanai vajadzētu būt prioritārai Kopienas darbībai izglītības un apmācību jomā. Valodu mācīšanai un apguvei ir īpaša nozīme kaimiņu dalībvalstu attiecībās. |
| --- | --- |

(17)

Valodu mācīšanai un apguvei un valodu dažādības veicināšanai vajadzētu būt prioritārai Kopienas darbībai izglītības un apmācību jomā. Valodu mācīšanai un apguvei ir īpaša nozīme kaimiņu dalībvalstu attiecībās.

| (18) | Starpposma izvērtējuma ziņojumos par pašreizējām Socrates un Leonardo Da Vinci programmām un sabiedrisko apspriešanu par Kopienas turpmākām darbībām izglītības un apmācību jomā norādīta liela un dažos gadījumos pieaugoša vajadzība turpināt sadarbību un mobilitāti šajā jomā Eiropas līmenī. Ziņojumos uzsvērts, cik svarīgi ir izveidot Kopienas programmu ciešāku saikni ar izglītības un apmācību politikas attīstības tendencēm, un izteikta vēlme attiecībā uz to, ka Kopienas darbības būtu jāstrukturizē tā, lai tās labāk atbilstu mūžizglītības modelim, kā arī ierosināts ieviest vienkāršāku, lietotājiem draudzīgāku un elastīgāku pieeju šo darbību īstenošanā. |
| --- | --- |

(18)

Starpposma izvērtējuma ziņojumos par pašreizējām Socrates un Leonardo Da Vinci programmām un sabiedrisko apspriešanu par Kopienas turpmākām darbībām izglītības un apmācību jomā norādīta liela un dažos gadījumos pieaugoša vajadzība turpināt sadarbību un mobilitāti šajā jomā Eiropas līmenī. Ziņojumos uzsvērts, cik svarīgi ir izveidot Kopienas programmu ciešāku saikni ar izglītības un apmācību politikas attīstības tendencēm, un izteikta vēlme attiecībā uz to, ka Kopienas darbības būtu jāstrukturizē tā, lai tās labāk atbilstu mūžizglītības modelim, kā arī ierosināts ieviest vienkāršāku, lietotājiem draudzīgāku un elastīgāku pieeju šo darbību īstenošanā.

| (19) | Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu programmas īstenošanu var vienkāršot, izmantojot vienreizēju visas summas piešķīrumu, vai nu attiecībā uz programmas dalībniekiem piešķirto atbalstu, vai arī attiecībā uz Kopienas atbalstu struktūrām, ko valstu līmenī izveido programmas pārvaldībai. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu programmas īstenošanu var vienkāršot, izmantojot vienreizēju visas summas piešķīrumu, vai nu attiecībā uz programmas dalībniekiem piešķirto atbalstu, vai arī attiecībā uz Kopienas atbalstu struktūrām, ko valstu līmenī izveido programmas pārvaldībai.

| (20) | Ja vienā programmā integrētu Kopienas atbalstu starptautiskai sadarbībai un mobilitātei izglītības un apmācību jomā, tam būtu nozīmīgas priekšrocības, kas radītu lielāku dažādu darbības jomu sinerģiju un atbrīvotu resursus, lai atbalstītu mūžizglītības attīstību un tās saskaņotāku, modernāku un efektīvāku vadību. Vienota programma arī veicinātu labāku sadarbību starp dažādiem izglītības un apmācību līmeņiem. |
| --- | --- |

(20)

Ja vienā programmā integrētu Kopienas atbalstu starptautiskai sadarbībai un mobilitātei izglītības un apmācību jomā, tam būtu nozīmīgas priekšrocības, kas radītu lielāku dažādu darbības jomu sinerģiju un atbrīvotu resursus, lai atbalstītu mūžizglītības attīstību un tās saskaņotāku, modernāku un efektīvāku vadību. Vienota programma arī veicinātu labāku sadarbību starp dažādiem izglītības un apmācību līmeņiem.

| (21) | Tādēļ būtu jāizveido mūžizglītības programma, lai ar mūžizglītību sekmētu augsti izglītotas sabiedrības attīstību Eiropas Savienībā ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un augstāku sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ būtu jāizveido mūžizglītības programma, lai ar mūžizglītību sekmētu augsti izglītotas sabiedrības attīstību Eiropas Savienībā ar ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, ar vairāk un labākām darba vietām un augstāku sociālo kohēziju.

| (22) | Ņemot vērā skolu, augstākās izglītības, arodmācību un pieaugušo izglītības specifiku un no tās izrietošo nepieciešamību Kopienas darbību balstīt uz tām paredzētajiem mērķiem, darbības veidiem un organizāciju struktūrām, ir lietderīgi saglabāt individuālas programmas, kas saistībā ar mūžizglītības programmu attiecas uz katru no šiem četriem sektoriem, vienlaikus maksimāli palielinot to saskanību un kopējo pamatojumu. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā skolu, augstākās izglītības, arodmācību un pieaugušo izglītības specifiku un no tās izrietošo nepieciešamību Kopienas darbību balstīt uz tām paredzētajiem mērķiem, darbības veidiem un organizāciju struktūrām, ir lietderīgi saglabāt individuālas programmas, kas saistībā ar mūžizglītības programmu attiecas uz katru no šiem četriem sektoriem, vienlaikus maksimāli palielinot to saskanību un kopējo pamatojumu.

| (23) | Paziņojumā “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana: politiski izaicinājumi un budžeta līdzekļi paplašinātajā Savienībā 2007. — 2013.” Komisija ir izvirzījusi vairākus kvantitātes mērķus, kas jāsasniedz ar jaunām Kopienas izglītības un apmācību programmām, kurās ir nepieciešams būtiski palielināt mobilitātes un sadarbības pasākumus. |
| --- | --- |

(23)

Paziņojumā “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana: politiski izaicinājumi un budžeta līdzekļi paplašinātajā Savienībā 2007. — 2013.” Komisija ir izvirzījusi vairākus kvantitātes mērķus, kas jāsasniedz ar jaunām Kopienas izglītības un apmācību programmām, kurās ir nepieciešams būtiski palielināt mobilitātes un sadarbības pasākumus.

| (24) | Ņemot vērā starpvalstu mobilitātes pierādīto pozitīvo ietekmi uz personām un uz izglītības un apmācību sistēmām, lielo nepiepildīto mobilitātes pieprasījumu visos sektoros un tās nozīmīgumu saistībā ar Lisabonas mērķi, ir nepieciešams būtiski palielināt atbalstu starpvalstu mobilitātei visās četrās sektoru apakšprogrammās. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā starpvalstu mobilitātes pierādīto pozitīvo ietekmi uz personām un uz izglītības un apmācību sistēmām, lielo nepiepildīto mobilitātes pieprasījumu visos sektoros un tās nozīmīgumu saistībā ar Lisabonas mērķi, ir nepieciešams būtiski palielināt atbalstu starpvalstu mobilitātei visās četrās sektoru apakšprogrammās.

| (25) | Lai atbilstīgāk segtu faktiskās papildu izmaksas, kas rodas ārzemēs studējošiem studentiem, studentu mobilitātes standarta mērķfinansējums faktiski visā programmas laikā būtu jāsaglabā, vidēji, EUR 200 mēnesī. |
| --- | --- |

(25)

Lai atbilstīgāk segtu faktiskās papildu izmaksas, kas rodas ārzemēs studējošiem studentiem, studentu mobilitātes standarta mērķfinansējums faktiski visā programmas laikā būtu jāsaglabā, vidēji, EUR 200 mēnesī.

| (26) | Ieviešot jaunus mobilitātes pasākumus Comenius programmā un Grundtvig programmā, būtu jāizstrādā vairāki noteikumi par to apmācībās iesaistīto atsevišķu vidusskolēnu un atsevišķu pieaugušo mobilitātes vajadzībām, uz kuriem līdz šim Kopienas programmas neatteicās. Tāpat būtu pilnīgāk jāizmanto iespējas, ko rada atsevišķu skolotāju mobilitāte, attiecībā uz ilgtermiņa sadarbību starp skolām dalībvalstu kaimiņu reģionos. |
| --- | --- |

(26)

Ieviešot jaunus mobilitātes pasākumus Comenius programmā un Grundtvig programmā, būtu jāizstrādā vairāki noteikumi par to apmācībās iesaistīto atsevišķu vidusskolēnu un atsevišķu pieaugušo mobilitātes vajadzībām, uz kuriem līdz šim Kopienas programmas neatteicās. Tāpat būtu pilnīgāk jāizmanto iespējas, ko rada atsevišķu skolotāju mobilitāte, attiecībā uz ilgtermiņa sadarbību starp skolām dalībvalstu kaimiņu reģionos.

| (27) | Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikā. Tomēr līdz šim šo uzņēmumu dalība Leonardo da Vinci programmā bijusi ierobežota. Būtu jāveic pasākumi, lai Kopienas darbība būtu pievilcīgāka šādiem uzņēmumiem, jo īpaši nodrošinot vairākas mobilitātes iespējas mācekļiem. Būtu jāizstrādā piemērota kārtība, līdzīga Erasmus kārtībai, lai atzītu šādas mobilitātes rezultātus. |
| --- | --- |

(27)

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikā. Tomēr līdz šim šo uzņēmumu dalība Leonardo da Vinci programmā bijusi ierobežota. Būtu jāveic pasākumi, lai Kopienas darbība būtu pievilcīgāka šādiem uzņēmumiem, jo īpaši nodrošinot vairākas mobilitātes iespējas mācekļiem. Būtu jāizstrādā piemērota kārtība, līdzīga Erasmus kārtībai, lai atzītu šādas mobilitātes rezultātus.

| (28) | Ņemot vērā īpašas grūtības izglītībā, ar ko Eiropā saskaras mobilo darba ņēmēju un tādu personu bērni, kuru nodarbošanās saistīta ar pastāvīgu ceļošanu, būtu pilnībā jāizmanto iespējas, kas pieejamas saskaņā ar Comenius programmu, lai atbalstītu starptautiskas darbības, kuru mērķis ir šo personu vajadzības. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā īpašas grūtības izglītībā, ar ko Eiropā saskaras mobilo darba ņēmēju un tādu personu bērni, kuru nodarbošanās saistīta ar pastāvīgu ceļošanu, būtu pilnībā jāizmanto iespējas, kas pieejamas saskaņā ar Comenius programmu, lai atbalstītu starptautiskas darbības, kuru mērķis ir šo personu vajadzības.

| (29) | Pieaugošajai mobilitātei Eiropā vajadzētu būt saistītai ar arvien augstākiem standartiem. |
| --- | --- |

(29)

Pieaugošajai mobilitātei Eiropā vajadzētu būt saistītai ar arvien augstākiem standartiem.

| (30) | Lai reaģētu uz pieaugošo vajadzību atbalstīt tās darbības Eiropas līmenī, kas veicina šo politikas mērķu sasniegšanu, lai sniegtu atbalsta līdzekļus starpnozaru darbībām valodu un IKT jomā, un lai stiprinātu programmas rezultātu popularizēšanu un izmantošanu, ir lietderīgi četras nozaru apakšprogrammas papildināt ar transversālo programmu. |
| --- | --- |

(30)

Lai reaģētu uz pieaugošo vajadzību atbalstīt tās darbības Eiropas līmenī, kas veicina šo politikas mērķu sasniegšanu, lai sniegtu atbalsta līdzekļus starpnozaru darbībām valodu un IKT jomā, un lai stiprinātu programmas rezultātu popularizēšanu un izmantošanu, ir lietderīgi četras nozaru apakšprogrammas papildināt ar transversālo programmu.

| (31) | Lai reaģētu uz pieaugošo vajadzību pēc zināšanām un dialoga par Eiropas integrācijas procesu un tā attīstību, ir svarīgi stimulēt izglītošanas, pētniecības un ideju kvalitāti šajā jomā, atbalstot augstākās izglītības iestādes, kas specializējas Eiropas integrācijas procesa izpētē, Eiropas izglītības un apmācību apvienības un Jean Monnet darbības programmu. |
| --- | --- |

(31)

Lai reaģētu uz pieaugošo vajadzību pēc zināšanām un dialoga par Eiropas integrācijas procesu un tā attīstību, ir svarīgi stimulēt izglītošanas, pētniecības un ideju kvalitāti šajā jomā, atbalstot augstākās izglītības iestādes, kas specializējas Eiropas integrācijas procesa izpētē, Eiropas izglītības un apmācību apvienības un Jean Monnet darbības programmu.

| (32) | Ir nepieciešams nodrošināt pietiekamu elastību šā lēmuma formulējumā, pieļaujot attiecīgas korekcijas mūžīzglītības programmas pasākumos, lai reaģētu uz izmaiņām vajadzībās laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam un lai izvairītos no nevajadzīgi detalizētiem Socrates un Leonardo Da Vinci programmu iepriekšējo fāžu noteikumiem. |
| --- | --- |

(32)

Ir nepieciešams nodrošināt pietiekamu elastību šā lēmuma formulējumā, pieļaujot attiecīgas korekcijas mūžīzglītības programmas pasākumos, lai reaģētu uz izmaiņām vajadzībās laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam un lai izvairītos no nevajadzīgi detalizētiem Socrates un Leonardo Da Vinci programmu iepriekšējo fāžu noteikumiem.

| (33) | Visās savās darbībās Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību un jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība, kā noteikts Līguma 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(33)

Visās savās darbībās Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību un jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība, kā noteikts Līguma 3. panta 2. punktā.

| (34) | Saskaņā ar Līguma 151. pantu Kopienai savā darbībā atbilstīgi Līguma noteikumiem ir jāņem vērā kultūras aspekti, jo īpaši lai respektētu un veicinātu tās kultūru dažādību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sinerģijai starp kultūru, izglītību un apmācībām. Būtu arī jāveicina kultūru savstarpējs dialogs. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Līguma 151. pantu Kopienai savā darbībā atbilstīgi Līguma noteikumiem ir jāņem vērā kultūras aspekti, jo īpaši lai respektētu un veicinātu tās kultūru dažādību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sinerģijai starp kultūru, izglītību un apmācībām. Būtu arī jāveicina kultūru savstarpējs dialogs.

| (35) | Ir nepieciešams veicināt pilsonisku aktivitāti un cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanu un pastiprināt cīņu pret jebkādu atstumtību, tostarp rasismu un ksenofobiju. |
| --- | --- |

(35)

Ir nepieciešams veicināt pilsonisku aktivitāti un cilvēktiesību un demokrātijas ievērošanu un pastiprināt cīņu pret jebkādu atstumtību, tostarp rasismu un ksenofobiju.

| (36) | Ir nepieciešams paplašināt apmācību pieejamību personām no nelabvēlīgākām grupām un aktīvi pievērsties tam, ka personām ar īpašām vajadzībām ir īpašas mācību vajadzības, īstenojot visas programmas daļas, tostarp izmantojot lielākus mērķfinansējumus, lai segtu papildu izdevumus, kas rodas personām ar īpašām vajadzībām, un nodrošinot atbalstu Braila raksta un zīmju valodu apgūšanai un izmantošanai. |
| --- | --- |

(36)

Ir nepieciešams paplašināt apmācību pieejamību personām no nelabvēlīgākām grupām un aktīvi pievērsties tam, ka personām ar īpašām vajadzībām ir īpašas mācību vajadzības, īstenojot visas programmas daļas, tostarp izmantojot lielākus mērķfinansējumus, lai segtu papildu izdevumus, kas rodas personām ar īpašām vajadzībām, un nodrošinot atbalstu Braila raksta un zīmju valodu apgūšanai un izmantošanai.

| (37) | Būtu jāņem vērā sasniegumi saistībā ar Eiropas Izglītības sporta gadu (2004.) un iespējamie izglītības guvumi saistībā ar sadarbību starp izglītības iestādēm un sporta organizācijām, kas bija uzsvērti šajā gadā. |
| --- | --- |

(37)

Būtu jāņem vērā sasniegumi saistībā ar Eiropas Izglītības sporta gadu (2004.) un iespējamie izglītības guvumi saistībā ar sadarbību starp izglītības iestādēm un sporta organizācijām, kas bija uzsvērti šajā gadā.

| (38) | Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTA valstis, kas ir EEZ dalībvalstis, var piedalīties Kopienas programmās saskaņā ar nolīgumiem, ko paraksta starp Kopienu un šīm valstīm. |
| --- | --- |

(38)

Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTA valstis, kas ir EEZ dalībvalstis, var piedalīties Kopienas programmās saskaņā ar nolīgumiem, ko paraksta starp Kopienu un šīm valstīm.

| (39) | Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā tika apstiprināti Padomes 2003. gada 16. jūnija secinājumi par Rietumbalkāniem, tostarp to pielikums “Saloniku plāns Rietumbalkāniem: virzoties uz Eiropas integrāciju”, kas paredz, ka Kopienas programmām vajadzētu jābūt atvērtām stabilizācijas un asociācijas procesa valstīm, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, ko paraksta starp Kopienu un šīm valstīm. |
| --- | --- |

(39)

Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā tika apstiprināti Padomes 2003. gada 16. jūnija secinājumi par Rietumbalkāniem, tostarp to pielikums “Saloniku plāns Rietumbalkāniem: virzoties uz Eiropas integrāciju”, kas paredz, ka Kopienas programmām vajadzētu jābūt atvērtām stabilizācijas un asociācijas procesa valstīm, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, ko paraksta starp Kopienu un šīm valstīm.

| (40) | Kopiena un Šveices Konfederācija ir paziņojušas savu nodomu sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumus kopējas ieinteresētības jomās, piemēram, par Kopienas izglītības, apmācību un jaunatnes programmām. |
| --- | --- |

(40)

Kopiena un Šveices Konfederācija ir paziņojušas savu nodomu sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumus kopējas ieinteresētības jomās, piemēram, par Kopienas izglītības, apmācību un jaunatnes programmām.

| (41) | Mūžizglītības programma būtu regulāri jāpārrauga un jāizvērtē, sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm, lai nodrošinātu pielāgojumus, jo īpaši attiecībā uz pasākumu īstenošanas prioritātēm. Izvērtēšanai vajadzētu ietvert ārēju izvērtēšanu, ko veic neatkarīgas, neieinteresētas struktūras. |
| --- | --- |

(41)

Mūžizglītības programma būtu regulāri jāpārrauga un jāizvērtē, sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm, lai nodrošinātu pielāgojumus, jo īpaši attiecībā uz pasākumu īstenošanas prioritātēm. Izvērtēšanai vajadzētu ietvert ārēju izvērtēšanu, ko veic neatkarīgas, neieinteresētas struktūras.

| (42) | Eiropas Parlaments savā 2002. gada 28. februāra Rezolūcijā par Socrates programmas īstenošanu (12) tika vērsa uzmanību uz to, ka programmas otrajā fāzē mērķfinansējuma pieprasītājiem ir neproporcionāli apgrūtinātas administratīvās procedūras. |
| --- | --- |

(42)

Eiropas Parlaments savā 2002. gada 28. februāra Rezolūcijā par Socrates programmas īstenošanu (12) tika vērsa uzmanību uz to, ka programmas otrajā fāzē mērķfinansējuma pieprasītājiem ir neproporcionāli apgrūtinātas administratīvās procedūras.

| (43) | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (13), un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar kuru paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (14), kas aizsargā Kopienas finanšu intereses, ir jāpiemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, to gadījumu skaita ierobežošanu, kuros Komisija ir tieši atbildīga par to īstenošanu un pārvaldību, un nepieciešamo samērīgumu starp resursu apjomu un administratīvo apgrūtinājumu, kas saistīts ar to izmantošanu. |
| --- | --- |

(43)

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (13), un Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar kuru paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (14), kas aizsargā Kopienas finanšu intereses, ir jāpiemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, to gadījumu skaita ierobežošanu, kuros Komisija ir tieši atbildīga par to īstenošanu un pārvaldību, un nepieciešamo samērīgumu starp resursu apjomu un administratīvo apgrūtinājumu, kas saistīts ar to izmantošanu.

| (44) | Ļoti svarīgi ir radikāli un administratīvi vienkāršot pieteikšanās procedūru, lai sekmīgi īstenotu programmu. Administratīvajām un grāmatvedības prasībām vajadzētu būt proporcionālām mērķfinansējuma apjomam. |
| --- | --- |

(44)

Ļoti svarīgi ir radikāli un administratīvi vienkāršot pieteikšanās procedūru, lai sekmīgi īstenotu programmu. Administratīvajām un grāmatvedības prasībām vajadzētu būt proporcionālām mērķfinansējuma apjomam.

| (45) | Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, un būtu jāveic attiecīgas darbības, lai atgūtu zaudētos, kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus. |
| --- | --- |

(45)

Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, un būtu jāveic attiecīgas darbības, lai atgūtu zaudētos, kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus.

| (46) | Ir lietderīgi nodrošināt mūžizglītības programmas pareizu slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldībai paredzēto daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, attiecībā uz tehnisko un administratīvo palīdzību. No 2014. gada 1. janvāra tehniskajai un administratīvajai palīdzībai vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to darbību pārvaldība, kas nav pabeigtas līdz 2013. gada beigām, tostarp pārraudzības un revīzijas darbības. |
| --- | --- |

(46)

Ir lietderīgi nodrošināt mūžizglītības programmas pareizu slēgšanu, jo īpaši attiecībā uz tās pārvaldībai paredzēto daudzgadu pasākumu turpināšanu, piemēram, attiecībā uz tehnisko un administratīvo palīdzību. No 2014. gada 1. janvāra tehniskajai un administratīvajai palīdzībai vajadzības gadījumā būtu jānodrošina to darbību pārvaldība, kas nav pabeigtas līdz 2013. gada beigām, tostarp pārraudzības un revīzijas darbības.

| (47) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi — proti, Eiropas sadarbības ieguldījumu kvalitatīvā izglītībā un apmācībā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīgas daudzpusīgas partnerības, starptautiska mobilitāte un informācijas apmaiņa Kopienas mērogā, un to, ka nepieciešamo darbību un pasākumu iedabas dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi — proti, Eiropas sadarbības ieguldījumu kvalitatīvā izglītībā un apmācībā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīgas daudzpusīgas partnerības, starptautiska mobilitāte un informācijas apmaiņa Kopienas mērogā, un to, ka nepieciešamo darbību un pasākumu iedabas dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (48) | Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (15). |
| --- | --- |

(48)

Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (15).

| (49) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16), |
| --- | --- |

(49)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

I NODAĻA

Mūžizglītības programma

1. pants

Mūžizglītības programmas izveide

1.   Ar šo lēmumu izveido programmu Kopienas darbībai mūžizglītības jomā, turpmāk — “mūžizglītības programma”.

2.   Mūžizglītības programmas pamatmērķis ir, izmantojot mūžizglītību, veicināt Kopienas kā augsta līmeņa uz zināšanām balstītas sabiedrības attīstību ar stabilu ekonomikas izaugsmi, ar vairāk un labākām darbavietām un augstāku sociālo kohēziju, vienlaikus nodrošinot labu vides aizsardzību nākamām paaudzēm. Tās mērķis ir jo īpaši veicināt savstarpēju apmaiņu, sadarbību un mobilitāti starp izglītības un apmācību sistēmām Kopienā, lai tās kļūtu par pasaules kvalitātes standartiem.

3.   Mūžizglītības programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | veicināt kvalitatīvas mūžizglītības attīstību un šīs jomas sistēmās un praksē sekmēt augstu kvalitāti, jauninājumus un Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

a)

veicināt kvalitatīvas mūžizglītības attīstību un šīs jomas sistēmās un praksē sekmēt augstu kvalitāti, jauninājumus un Eiropas dimensiju;

| b) | atbalstīt Eiropas mūžizglītības telpas izveidi; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt Eiropas mūžizglītības telpas izveidi;

| c) | palīdzēt uzlabot dalībvalstīs pieejamo mūžizglītības iespēju kvalitāti, pievilcīgumu un piekļuvi tām; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt uzlabot dalībvalstīs pieejamo mūžizglītības iespēju kvalitāti, pievilcīgumu un piekļuvi tām;

| d) | stiprināt mūžizglītības ieguldījumu sociālajā kohēzijā, pilsoniskā aktivitātē, starpkultūru dialogā, dzimumu līdztiesībā un personības pilnīgošanā; |
| --- | --- |

d)

stiprināt mūžizglītības ieguldījumu sociālajā kohēzijā, pilsoniskā aktivitātē, starpkultūru dialogā, dzimumu līdztiesībā un personības pilnīgošanā;

| e) | palīdzēt sekmēt radošo darbību, konkurētspēju, nodarbinātības iespējas un uzņēmību; |
| --- | --- |

e)

palīdzēt sekmēt radošo darbību, konkurētspēju, nodarbinātības iespējas un uzņēmību;

| f) | sekmēt visu vecumu cilvēku aktīvu dalību mūžizglītībā, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām un to, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa; |
| --- | --- |

f)

sekmēt visu vecumu cilvēku aktīvu dalību mūžizglītībā, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām un to, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā, neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa;

| g) | veicināt valodu apguvi un valodu dažādību; |
| --- | --- |

g)

veicināt valodu apguvi un valodu dažādību;

| h) | atbalstīt inovatīva uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstīšanu mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt inovatīva uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstīšanu mūžizglītības jomā;

| i) | stiprināt nozīmi, kāda mūžizglītībai ir Eiropas pilsonības apziņas radīšanā, pamatojoties uz cilvēktiesību un demokrātijas izpratni un ievērošanu, un tolerances un cieņas pret citām tautām un kultūrām sekmēšanā; |
| --- | --- |

i)

stiprināt nozīmi, kāda mūžizglītībai ir Eiropas pilsonības apziņas radīšanā, pamatojoties uz cilvēktiesību un demokrātijas izpratni un ievērošanu, un tolerances un cieņas pret citām tautām un kultūrām sekmēšanā;

| j) | sekmēt sadarbību kvalitātes nodrošināšanai visās Eiropas izglītības un apmācību nozarēs; |
| --- | --- |

j)

sekmēt sadarbību kvalitātes nodrošināšanai visās Eiropas izglītības un apmācību nozarēs;

| k) | veicināt rezultātu, inovatīvu produktu un procesu optimālu izmantošanu un veikt paraugprakses apmaiņu mūžizglītības programmas darbības jomās, lai uzlabotu izglītības un apmācību kvalitāti. |
| --- | --- |

k)

veicināt rezultātu, inovatīvu produktu un procesu optimālu izmantošanu un veikt paraugprakses apmaiņu mūžizglītības programmas darbības jomās, lai uzlabotu izglītības un apmācību kvalitāti.

4.   Saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem administratīvajiem noteikumiem mūžizglītības programma atbalsta un papildina dalībvalstu veiktās darbības, vienlaikus pilnībā respektējot dalībvalstu atbildību par izglītības un apmācību sistēmu saturu, kā arī to kultūru un valodu dažādību.

5.   Kā izklāstīts 3. pantā, mūžizglītības programmas mērķus sasniedz, īstenojot četras nozaru programmas, vienu transversālo programmu un Jean Monnet programmu, turpmāk visas kopā — “apakšprogrammas”.

6.   Šo lēmumu īsteno laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr sagatavošanās pasākumus, tostarp Komisijas lēmumus saskaņā ar 9. pantu, var īstenot no šā lēmuma stāšanās spēkā.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “pirmskola” ir organizēta izglītības darbība pirms obligātās pamatskolas izglītības sākuma; |
| --- | --- |

1.

“pirmskola” ir organizēta izglītības darbība pirms obligātās pamatskolas izglītības sākuma;

| 2. | “skolnieks” ir persona, kas ir reģistrēta mācībām skolā; |
| --- | --- |

2.

“skolnieks” ir persona, kas ir reģistrēta mācībām skolā;

| 3. | “skola” ir jebkura iestāde, kas sniedz vispārējo (pirmsskolas, pamata vai vidējo) izglītību, arodizglītību un tehnisko izglītību, un, izņēmuma gadījumā, saistībā ar valodu apguves veicināšanas pasākumiem — iestāde, kas nav skola, bet kas nodrošina apmācību mācekļiem; |
| --- | --- |

3.

“skola” ir jebkura iestāde, kas sniedz vispārējo (pirmsskolas, pamata vai vidējo) izglītību, arodizglītību un tehnisko izglītību, un, izņēmuma gadījumā, saistībā ar valodu apguves veicināšanas pasākumiem — iestāde, kas nav skola, bet kas nodrošina apmācību mācekļiem;

| 4. | “skolotāji/izglītības darbinieki” ir personas, kas sakarā ar saviem darba pienākumiem ir tieši iesaistīti izglītības procesā dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

“skolotāji/izglītības darbinieki” ir personas, kas sakarā ar saviem darba pienākumiem ir tieši iesaistīti izglītības procesā dalībvalstīs;

| 5. | “apmācību instruktori” ir personas, kas sakarā ar saviem darba pienākumiem ir tieši iesaistīti arodizglītības un apmācību procesā dalībvalstīs; |
| --- | --- |

5.

“apmācību instruktori” ir personas, kas sakarā ar saviem darba pienākumiem ir tieši iesaistīti arodizglītības un apmācību procesā dalībvalstīs;

| 6. | “students” ir persona, kas ir reģistrēta augstākās izglītības iestādē neatkarīgi no studiju virziena, lai veiktu augstākās izglītības mācības, kuru rezultāts ir atzīts grāds vai cita atzīta augstākās izglītības līmeņa kvalifikācija līdz doktora līmenim, ieskaitot; |
| --- | --- |

6.

“students” ir persona, kas ir reģistrēta augstākās izglītības iestādē neatkarīgi no studiju virziena, lai veiktu augstākās izglītības mācības, kuru rezultāts ir atzīts grāds vai cita atzīta augstākās izglītības līmeņa kvalifikācija līdz doktora līmenim, ieskaitot;

| 7. | “māceklis” ir persona, kas apgūst arodapmācību vai nu apmācību iestādē vai apmācību organizācijā, vai darbavietā; |
| --- | --- |

7.

“māceklis” ir persona, kas apgūst arodapmācību vai nu apmācību iestādē vai apmācību organizācijā, vai darbavietā;

| 8. | “pieaugušais, kas mācās” ir persona, kas piedalās pieaugušo izglītībā; |
| --- | --- |

8.

“pieaugušais, kas mācās” ir persona, kas piedalās pieaugušo izglītībā;

| 9. | “cilvēki darba tirgū” ir darbinieki, pašnodarbinātie vai cilvēki, kurus var nodarbināt; |
| --- | --- |

9.

“cilvēki darba tirgū” ir darbinieki, pašnodarbinātie vai cilvēki, kurus var nodarbināt;

| 10. | “augstākās izglītības iestāde” ir:






  a) | jebkāda augstākās izglītības iestāde, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai praksi piedāvā iegūt atzītu grādu vai citu atzītu augstākās izglītības līmeņa kvalifikāciju, neatkarīgi no tā, kā šādu iestādi sauc attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- | --- |

10.

“augstākās izglītības iestāde” ir:

a)

jebkāda augstākās izglītības iestāde, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai praksi piedāvā iegūt atzītu grādu vai citu atzītu augstākās izglītības līmeņa kvalifikāciju, neatkarīgi no tā, kā šādu iestādi sauc attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | jebkāda iestāde saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai praksi, kura piedāvā arodizglītību vai apmācību augstākās izglītības līmenī; |
| --- | --- |

b)

jebkāda iestāde saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai praksi, kura piedāvā arodizglītību vai apmācību augstākās izglītības līmenī;

| 11. | “kopīga maģistrantūra” ir maģistra kurss augstākajā izglītībā:






  a) | kuru organizē vismaz trīs augstākās izglītības iestādes no trīs dažādām dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- |

11.

“kopīga maģistrantūra” ir maģistra kurss augstākajā izglītībā:

a)

kuru organizē vismaz trīs augstākās izglītības iestādes no trīs dažādām dalībvalstīm;

| b) | kurš īsteno studiju programmu, kas ietver studiju periodus vismaz divās no šīm trim iestādēm; |
| --- | --- |

b)

kurš īsteno studiju programmu, kas ietver studiju periodus vismaz divās no šīm trim iestādēm;

| c) | kurā ietverts mehānisms, lai atzītu tos studiju posmus partneru iestādēs, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu vai saderībā ar to; |
| --- | --- |

c)

kurā ietverts mehānisms, lai atzītu tos studiju posmus partneru iestādēs, pamatojoties uz Eiropas kredītpunktu pārneses sistēmu vai saderībā ar to;

| d) | kuru pabeidzot, piešķir iesaistīto iestāžu piešķirtu kopīgu grādu, divaugstskolu grādu vai vairākaugstskolu grādu, kas atzīts vai akreditēts dalībvalstīs; |
| --- | --- |

d)

kuru pabeidzot, piešķir iesaistīto iestāžu piešķirtu kopīgu grādu, divaugstskolu grādu vai vairākaugstskolu grādu, kas atzīts vai akreditēts dalībvalstīs;

| 12. | “arodapmācība” ir jebkāda primārā arodizglītība vai apmācība, tostarp tehniskās mācības un arodmācības un stažēšanās mācekļa statusā, kas ir daļa no tādas profesionālās kvalifikācijas iegūšanas, kuru atzīst kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā tā iegūta, kā arī arodizglītības vai apmācību turpināšana, ko persona sāk savas profesionālās darbības laikā; |
| --- | --- |

12.

“arodapmācība” ir jebkāda primārā arodizglītība vai apmācība, tostarp tehniskās mācības un arodmācības un stažēšanās mācekļa statusā, kas ir daļa no tādas profesionālās kvalifikācijas iegūšanas, kuru atzīst kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā tā iegūta, kā arī arodizglītības vai apmācību turpināšana, ko persona sāk savas profesionālās darbības laikā;

| 13. | “pieaugušo izglītība” ir jebkādas pieaugušo mācības, kas nav arodizglītība, neatkarīgi no tā, vai tā iegūta oficiālā izglītības sistēmā, ārpus tās vai neoficiāli; |
| --- | --- |

13.

“pieaugušo izglītība” ir jebkādas pieaugušo mācības, kas nav arodizglītība, neatkarīgi no tā, vai tā iegūta oficiālā izglītības sistēmā, ārpus tās vai neoficiāli;

| 14. | “studiju vizīte” ir īslaicīga vizīte citā dalībvalstī, lai iepazītos ar kādu konkrētu mūžizglītības aspektu; |
| --- | --- |

14.

“studiju vizīte” ir īslaicīga vizīte citā dalībvalstī, lai iepazītos ar kādu konkrētu mūžizglītības aspektu;

| 15. | “mobilitāte” ir uzturēšanās citā dalībvalstī kādu laikposmu, lai studētu, gūtu darba pieredzi, veiktu citas mācīšanās vai mācīšanas darbības vai ar to saistītas administratīvas darbības, un ko vajadzības gadījumā papildina sagatavošanās vai zināšanu atsvaidzināšanas kursi uzņēmēja valodā vai darba valodā; |
| --- | --- |

15.

“mobilitāte” ir uzturēšanās citā dalībvalstī kādu laikposmu, lai studētu, gūtu darba pieredzi, veiktu citas mācīšanās vai mācīšanas darbības vai ar to saistītas administratīvas darbības, un ko vajadzības gadījumā papildina sagatavošanās vai zināšanu atsvaidzināšanas kursi uzņēmēja valodā vai darba valodā;

| 16. | “norīkojums” ir uzturēšanās citas dalībvalsts uzņēmumā vai organizācijā kādu laikposmu, lai palīdzētu personām pielāgoties Kopienas darba tirgus prasībām, apgūtu īpašas prasmes un uzlabotu izpratni par attiecīgās valsts ekonomisko un sociālo kultūru, iegūstot darba pieredzi, un ko vajadzības gadījumā papildina sagatavošanās vai zināšanu atsvaidzināšanas kursi uzņēmēja valodā vai darba valodā; |
| --- | --- |

16.

“norīkojums” ir uzturēšanās citas dalībvalsts uzņēmumā vai organizācijā kādu laikposmu, lai palīdzētu personām pielāgoties Kopienas darba tirgus prasībām, apgūtu īpašas prasmes un uzlabotu izpratni par attiecīgās valsts ekonomisko un sociālo kultūru, iegūstot darba pieredzi, un ko vajadzības gadījumā papildina sagatavošanās vai zināšanu atsvaidzināšanas kursi uzņēmēja valodā vai darba valodā;

| 17. | “vienpusējs” ir tāds, kurā iesaistīta tikai viena iestāde; |
| --- | --- |

17.

“vienpusējs” ir tāds, kurā iesaistīta tikai viena iestāde;

| 18. | “divpusējs” ir tāds, kurā iesaistīti partneri no divām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

“divpusējs” ir tāds, kurā iesaistīti partneri no divām dalībvalstīm;

| 19. | “daudzpusējs” ir tāds, kurā ir iesaistīti partneri no vismaz trīs dalībvalstīm. Komisija par daudzpusējām var uzskatīt apvienības vai citas struktūras, kuru locekļi ir no trīs vai vairāk dalībvalstīm; |
| --- | --- |

19.

“daudzpusējs” ir tāds, kurā ir iesaistīti partneri no vismaz trīs dalībvalstīm. Komisija par daudzpusējām var uzskatīt apvienības vai citas struktūras, kuru locekļi ir no trīs vai vairāk dalībvalstīm;

| 20. | “partnerība” ir divpusējs vai daudzpusējs nolīgums starp iestāžu vai organizāciju grupu dažādās dalībvalstīs, lai veiktu kopīgas darbības Eiropas mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

20.

“partnerība” ir divpusējs vai daudzpusējs nolīgums starp iestāžu vai organizāciju grupu dažādās dalībvalstīs, lai veiktu kopīgas darbības Eiropas mūžizglītības jomā;

| 21. | “tīkls” ir formāla vai neformāla tādu struktūru grupēšanās, kas ir aktīvas konkrētā mūžizglītības jomā, disciplīnā vai nozarē; |
| --- | --- |

21.

“tīkls” ir formāla vai neformāla tādu struktūru grupēšanās, kas ir aktīvas konkrētā mūžizglītības jomā, disciplīnā vai nozarē;

| 22. | “projekts” ir sadarbības darbība, kam ir konkrēts iznākums un ko kopīgi izstrādājusi formāla vai neformāla organizāciju vai iestāžu grupa; |
| --- | --- |

22.

“projekts” ir sadarbības darbība, kam ir konkrēts iznākums un ko kopīgi izstrādājusi formāla vai neformāla organizāciju vai iestāžu grupa;

| 23. | “projekta koordinators” ir organizācija vai iestāde, kas ir atbildīga par daudzpusējas grupas projekta īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

“projekta koordinators” ir organizācija vai iestāde, kas ir atbildīga par daudzpusējas grupas projekta īstenošanu;

| 24. | “projekta partneri” ir organizācijas vai iestādes, kas nav koordinatori un kas veido daudzpusēju grupu; |
| --- | --- |

24.

“projekta partneri” ir organizācijas vai iestādes, kas nav koordinatori un kas veido daudzpusēju grupu;

| 25. | “uzņēmums” ir jebkāds uzņēmums, kas iesaistīts saimnieciskajā darbībā publiskajā vai privātajā sektorā, neatkarīgi no tā lieluma, juridiskā statusa vai ekonomikas nozares, kurā tas darbojas, tostarp sociālekonomikas nozarē; |
| --- | --- |

25.

“uzņēmums” ir jebkāds uzņēmums, kas iesaistīts saimnieciskajā darbībā publiskajā vai privātajā sektorā, neatkarīgi no tā lieluma, juridiskā statusa vai ekonomikas nozares, kurā tas darbojas, tostarp sociālekonomikas nozarē;

| 26. | “sociālie partneri” ir: valstu līmenī — darba devēju un darba ņēmēju organizācijas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un/vai praksi, un Kopienas līmenī — darba devēju un darba ņēmēju organizācijas, kas piedalās sociālajā dialogā Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

26.

“sociālie partneri” ir: valstu līmenī — darba devēju un darba ņēmēju organizācijas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un/vai praksi, un Kopienas līmenī — darba devēju un darba ņēmēju organizācijas, kas piedalās sociālajā dialogā Kopienas līmenī;

| 27. | “virzība un konsultācijas” ir darbību loks, piemēram, informēšana, izvērtēšana, orientēšana un konsultācijas, lai palīdzētu mācību dalībniekiem, mācību instruktoriem un citam personālam izdarīt izvēli, kas saistīta ar izglītības vai apmācību programmām vai nodarbinātības iespējām; |
| --- | --- |

27.

“virzība un konsultācijas” ir darbību loks, piemēram, informēšana, izvērtēšana, orientēšana un konsultācijas, lai palīdzētu mācību dalībniekiem, mācību instruktoriem un citam personālam izdarīt izvēli, kas saistīta ar izglītības vai apmācību programmām vai nodarbinātības iespējām;

| 28. | “rezultātu popularizēšana un izmantošana” ir darbības, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka mūžizglītības programmas un pirms tās īstenoto programmu rezultātus atbilstīgi atzīst, demonstrē un plaši ievieš; |
| --- | --- |

28.

“rezultātu popularizēšana un izmantošana” ir darbības, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka mūžizglītības programmas un pirms tās īstenoto programmu rezultātus atbilstīgi atzīst, demonstrē un plaši ievieš;

| 29. | “mūžizglītība” ir jebkāda vispārēja izglītība, arodizglītība un apmācības, neformāla izglītība un neformālas apmācības, ko veic jebkurā dzīves posmā un kas nodrošina zināšanu, prasmju un kompetenču uzlabošanu saistībā ar personīgajām, pilsoniskajām, sociālajām un/vai ar nodarbinātības vajadzībām. Tā ietver konsultāciju un virzības pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

29.

“mūžizglītība” ir jebkāda vispārēja izglītība, arodizglītība un apmācības, neformāla izglītība un neformālas apmācības, ko veic jebkurā dzīves posmā un kas nodrošina zināšanu, prasmju un kompetenču uzlabošanu saistībā ar personīgajām, pilsoniskajām, sociālajām un/vai ar nodarbinātības vajadzībām. Tā ietver konsultāciju un virzības pakalpojumu sniegšanu.

3. pants

Apakšprogrammas

1.   Nozaru apakšprogrammas ir šādas:

| a) | Comenius programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst pirmskolas un skolas izglītību līdz vidējās izglītības beigām, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz šādu izglītību; |
| --- | --- |

a)

Comenius programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst pirmskolas un skolas izglītību līdz vidējās izglītības beigām, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz šādu izglītību;

| b) | Erasmus programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst formālu augstāko izglītību un arodizglītību, un apmācības augstākās izglītības līmenī, neatkarīgi no mācību kursu ilguma un iegūstamās kvalifikācijas un ietverot doktorantūras studijas, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz vai sekmē šādu izglītību un apmācības; |
| --- | --- |

b)

Erasmus programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst formālu augstāko izglītību un arodizglītību, un apmācības augstākās izglītības līmenī, neatkarīgi no mācību kursu ilguma un iegūstamās kvalifikācijas un ietverot doktorantūras studijas, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz vai sekmē šādu izglītību un apmācības;

| c) | Leonardo da Vinci programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst arodizglītību un apmācību, kura nav augstākās izglītības līmeņa izglītība un apmācība, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz vai sekmē šādu izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

c)

Leonardo da Vinci programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst arodizglītību un apmācību, kura nav augstākās izglītības līmeņa izglītība un apmācība, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz vai sekmē šādu izglītību un apmācību;

| d) | Grundtvig programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst jebkādu pieaugušo izglītību, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz vai sekmē šādu izglītību. |
| --- | --- |

d)

Grundtvig programma, kas attiecas uz mācīšanas un mācīšanās vajadzībām, kādas ir personām, kas iegūst jebkādu pieaugušo izglītību, un uz iestādēm un organizācijām, kas sniedz vai sekmē šādu izglītību.

2.   Transversālā programma ietver četras galvenās darbības:

| a) | sadarbību politikas jomā un jauninājumus mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

a)

sadarbību politikas jomā un jauninājumus mūžizglītības jomā;

| b) | valodu apguves veicināšanu; |
| --- | --- |

b)

valodu apguves veicināšanu;

| c) | inovatīva uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstīšanu mūžizglītības jomā; |
| --- | --- |

c)

inovatīva uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstīšanu mūžizglītības jomā;

| d) | programmas un iepriekšējo saistīto programmu atbalstīto darbību rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, un paraugprakses apmaiņu. |
| --- | --- |

d)

programmas un iepriekšējo saistīto programmu atbalstīto darbību rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, un paraugprakses apmaiņu.

3.   Jean Monnet programma atbalsta iestādes un darbības, kas saistītas ar Eiropas integrāciju. Tā ietver trīs galvenās darbības:

| a) | Jean Monnet darbību; |
| --- | --- |

a)

Jean Monnet darbību;

| b) | mērķfinansējuma piešķiršanu, lai atbalstītu konkrētas iestādes, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumiem; |
| --- | --- |

b)

mērķfinansējuma piešķiršanu, lai atbalstītu konkrētas iestādes, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumiem;

| c) | mērķfinansējuma piešķiršanu, lai atbalstītu citas Eiropas iestādes un apvienības izglītības un apmācību jomā. |
| --- | --- |

c)

mērķfinansējuma piešķiršanu, lai atbalstītu citas Eiropas iestādes un apvienības izglītības un apmācību jomā.

4. pants

Piekļuve mūžizglītības programmai

Mūžizglītības programma attiecas uz:

| a) | skolniekiem, studentiem, mācekļiem un pieaugušajiem, kas mācās; |
| --- | --- |

a)

skolniekiem, studentiem, mācekļiem un pieaugušajiem, kas mācās;

| b) | skolotājiem, apmācību instruktoriem un citu personālu, kas iesaistīts jebkurā mūžizglītības aspektā; |
| --- | --- |

b)

skolotājiem, apmācību instruktoriem un citu personālu, kas iesaistīts jebkurā mūžizglītības aspektā;

| c) | cilvēkiem darba tirgū; |
| --- | --- |

c)

cilvēkiem darba tirgū;

| d) | iestādēm un organizācijām, kas piedāvā mācību iespējas saistībā ar mūžizglītības programmu vai tās apakšprogrammām; |
| --- | --- |

d)

iestādēm un organizācijām, kas piedāvā mācību iespējas saistībā ar mūžizglītības programmu vai tās apakšprogrammām;

| e) | personām un struktūrām, kas vietējā, reģionālajā un valsts līmenī atbildīgas par sistēmām un politiku saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem; |
| --- | --- |

e)

personām un struktūrām, kas vietējā, reģionālajā un valsts līmenī atbildīgas par sistēmām un politiku saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem;

| f) | uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un to organizācijām visos līmeņos, tostarp tirdzniecības organizācijām un tirdzniecības un rūpniecības palātām; |
| --- | --- |

f)

uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un to organizācijām visos līmeņos, tostarp tirdzniecības organizācijām un tirdzniecības un rūpniecības palātām;

| g) | struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem; |
| --- | --- |

g)

struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem;

| h) | apvienībām, kas darbojas mūžizglītības jomā, tostarp studentu, mācekļu, skolnieku, skolotāju, vecāku un pieaugušo, kuri mācas, apvienībām; |
| --- | --- |

h)

apvienībām, kas darbojas mūžizglītības jomā, tostarp studentu, mācekļu, skolnieku, skolotāju, vecāku un pieaugušo, kuri mācas, apvienībām;

| i) | pētniecības centriem un struktūrām, kas nodarbojas ar mūžizglītības jautājumiem; |
| --- | --- |

i)

pētniecības centriem un struktūrām, kas nodarbojas ar mūžizglītības jautājumiem;

| j) | bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgo struktūrām, nevalstiskajām organizācijām (“NVO”). |
| --- | --- |

j)

bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgo struktūrām, nevalstiskajām organizācijām (“NVO”).

5. pants

Kopienas darbības

1.   Mūžizglītības programma ietver atbalstu šādām darbībām:

| a) | mūžizglītībā iesaistīto personu mobilitātei; |
| --- | --- |

a)

mūžizglītībā iesaistīto personu mobilitātei;

| b) | divpusējām un daudzpusējām partnerībām; |
| --- | --- |

b)

divpusējām un daudzpusējām partnerībām;

| c) | daudzpusējiem projektiem, kas ir īpaši paredzēti, lai veicinātu kvalitāti izglītības un apmācību sistēmās, izplatot jauninājumus starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

c)

daudzpusējiem projektiem, kas ir īpaši paredzēti, lai veicinātu kvalitāti izglītības un apmācību sistēmās, izplatot jauninājumus starptautiskā mērogā;

| d) | vienpusējiem un valstu projektiem; |
| --- | --- |

d)

vienpusējiem un valstu projektiem;

| e) | daudzpusējiem projektiem un tīkliem; |
| --- | --- |

e)

daudzpusējiem projektiem un tīkliem;

| f) | politikas un sistēmu novērošanai un analīzei mūžizglītības jomā, atsauces materiāla radīšanai un regulāra uzlabošanai, tostarp aptaujām, statistikai, analīzei un rādītājiem, darbībai nolūkā atbalstīt kvalifikācijas un iepriekšējās mācīšanās pārskatāmību un atzīšanu, kā arī darbībai nolūkā atbalstīt sadarbību kvalitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

f)

politikas un sistēmu novērošanai un analīzei mūžizglītības jomā, atsauces materiāla radīšanai un regulāra uzlabošanai, tostarp aptaujām, statistikai, analīzei un rādītājiem, darbībai nolūkā atbalstīt kvalifikācijas un iepriekšējās mācīšanās pārskatāmību un atzīšanu, kā arī darbībai nolūkā atbalstīt sadarbību kvalitātes nodrošināšanā;

| g) | mērķfinansējuma piešķiršanai, lai segtu dažas darbības un administratīvas izmaksas iestādēm un apvienībām, kas darbojas jomā, uz kuru attiecas mūžizglītības programma; |
| --- | --- |

g)

mērķfinansējuma piešķiršanai, lai segtu dažas darbības un administratīvas izmaksas iestādēm un apvienībām, kas darbojas jomā, uz kuru attiecas mūžizglītības programma;

| h) | citām iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt mūžizglītības programmas mērķu sasniegšanu (“papildpasākumi”). |
| --- | --- |

h)

citām iniciatīvām, kuru mērķis ir veicināt mūžizglītības programmas mērķu sasniegšanu (“papildpasākumi”).

2.   Kopienas atbalstu var piešķirt sagatavošanās vizītēm saistībā ar jebkuru darbību, kas minēta šajā pantā.

3.   Komisija var organizēt seminārus, kolokvijus vai sanāksmes, kas varētu atvieglināt mūžizglītības programmas īstenošanu, un veikt attiecīgas informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas darbības un darbības nolūkā veicināt sabiedrības informētību par programmu, kā arī programmas pārraudzību un izvērtēšanu.

4.   Šajā pantā minētās darbības var īstenot, organizējot priekšlikumu vai pieteikumu konkursu, vai arī Komisija tās var īstenot nepastarpināti.

6. pants

Komisijas un dalībvalstu uzdevumi

1.   Komisija nodrošina mūžizglītības programmā paredzēto Kopienas darbību faktisku un efektīvu īstenošanu.

2.   Dalībvalstis:

| a) | veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu mūžizglītības programmas efektīvu darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas puses, kas saistītas ar mūžizglītības aspektiem, saskaņā ar attiecīgās valsts praksi vai tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu mūžizglītības programmas efektīvu darbību dalībvalsts līmenī, iesaistot visas puses, kas saistītas ar mūžizglītības aspektiem, saskaņā ar attiecīgās valsts praksi vai tiesību aktiem;

| b) | izveido vai norīko un pārrauga atbilstīgu struktūru, lai attiecīgās valsts līmenī nodrošinātu mūžizglītības programmas darbību īstenošanu (valstu aģentūras), tostarp budžeta pārvaldību, saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 38. pantu un atbilstīgi šādiem kritērijiem:






  i) | organizācija, ko izveido vai norīko kā valsts aģentūru, ir juridiska persona vai daļa no struktūras, kas ir juridiska persona, un to reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti. Kā valsts aģentūru nedrīkst norīkot ministriju; |
| --- | --- | --- |

b)

izveido vai norīko un pārrauga atbilstīgu struktūru, lai attiecīgās valsts līmenī nodrošinātu mūžizglītības programmas darbību īstenošanu (valstu aģentūras), tostarp budžeta pārvaldību, saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 38. pantu un atbilstīgi šādiem kritērijiem:

i)

organizācija, ko izveido vai norīko kā valsts aģentūru, ir juridiska persona vai daļa no struktūras, kas ir juridiska persona, un to reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti. Kā valsts aģentūru nedrīkst norīkot ministriju;

| ii) | lai pildītu uzdevumus, katrai valsts aģentūrai ir jābūt pietiekamam personālam ar profesionālām un valodu zināšanām, kas ir atbilstīgas, lai izglītības un apmācību jomā strādātu starptautiskas sadarbības vidē; |
| --- | --- |

ii)

lai pildītu uzdevumus, katrai valsts aģentūrai ir jābūt pietiekamam personālam ar profesionālām un valodu zināšanām, kas ir atbilstīgas, lai izglītības un apmācību jomā strādātu starptautiskas sadarbības vidē;

| iii) | tai ir jābūt ar piemērotu infrastruktūru, jo īpaši attiecībā uz informācijas tehnoloģijām un komunikācijām; |
| --- | --- |

iii)

tai ir jābūt ar piemērotu infrastruktūru, jo īpaši attiecībā uz informācijas tehnoloģijām un komunikācijām;

| iv) | tai jādarbojas administratīvajā kontekstā, kas tai ļauj apmierinoši veikt savus uzdevumus un izvairīties no interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

iv)

tai jādarbojas administratīvajā kontekstā, kas tai ļauj apmierinoši veikt savus uzdevumus un izvairīties no interešu konfliktiem;

| v) | tai jāspēj piemērot finanšu pārvaldības noteikumus un līgumu nosacījumus, kas noteikti Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

v)

tai jāspēj piemērot finanšu pārvaldības noteikumus un līgumu nosacījumus, kas noteikti Kopienas līmenī;

| vi) | tai jānodrošina atbilstīgas finanšu garantijas, ko vēlams sniedz valsts iestāde, un tās pārvaldības spējām jābūt atbilstīgām tam Kopienas līdzekļu apjomam, kas tai būs jāpārvalda; |
| --- | --- |

vi)

tai jānodrošina atbilstīgas finanšu garantijas, ko vēlams sniedz valsts iestāde, un tās pārvaldības spējām jābūt atbilstīgām tam Kopienas līdzekļu apjomam, kas tai būs jāpārvalda;

| c) | uzņemas atbildību par to, lai b) apakšpunktā minētās valsts aģentūras pareizi pārvaldītu līdzekļus, kas valsts aģentūrām nodoti projektu atbalstīšanai, un jo īpaši par to, lai valsts aģentūras ievērotu pārskatāmības, vienlīdzības principus un izvairītos no paralēlas finansēšanas no citiem Kopienas līdzekļiem un lai tās izpildītu pienākumu pārraudzīt projektus un atgūt līdzekļus, kas saņēmējiem jāatmaksā; |
| --- | --- |

c)

uzņemas atbildību par to, lai b) apakšpunktā minētās valsts aģentūras pareizi pārvaldītu līdzekļus, kas valsts aģentūrām nodoti projektu atbalstīšanai, un jo īpaši par to, lai valsts aģentūras ievērotu pārskatāmības, vienlīdzības principus un izvairītos no paralēlas finansēšanas no citiem Kopienas līdzekļiem un lai tās izpildītu pienākumu pārraudzīt projektus un atgūt līdzekļus, kas saņēmējiem jāatmaksā;

| d) | veic vajadzīgās darbības, lai nodrošinātu b) apakšpunktā minēto valsts aģentūru atbilstīgu revīziju un finanšu pārraudzību, un jo īpaši:






  i) | pirms valsts aģentūra sāk darboties, iesniedz Komisijai vajadzīgos apliecinājumus, ka saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības noteikumiem tai ir un atbilstīgi un pareizi darbojas piemērojamās procedūras, kontroles sistēmas, grāmatvedības sistēmas un iepirkumu un mērķfinasējuma piešķiršanas procedūras; |
| --- | --- | --- |

d)

veic vajadzīgās darbības, lai nodrošinātu b) apakšpunktā minēto valsts aģentūru atbilstīgu revīziju un finanšu pārraudzību, un jo īpaši:

i)

pirms valsts aģentūra sāk darboties, iesniedz Komisijai vajadzīgos apliecinājumus, ka saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības noteikumiem tai ir un atbilstīgi un pareizi darbojas piemērojamās procedūras, kontroles sistēmas, grāmatvedības sistēmas un iepirkumu un mērķfinasējuma piešķiršanas procedūras;

| ii) | katru gadu iesniedz Komisijai apliecinājuma deklarāciju par valsts aģentūru finanšu sistēmu un procedūru uzticamību un to pārskatu pareizību; |
| --- | --- |

ii)

katru gadu iesniedz Komisijai apliecinājuma deklarāciju par valsts aģentūru finanšu sistēmu un procedūru uzticamību un to pārskatu pareizību;

| e) | atbild par neatgūtiem līdzekļiem nelikumību, nolaidības vai krāpšanas gadījumā, kur vainīga saskaņā ar b) apakšpunktu izveidotā vai norīkotā valsts aģentūra, un gadījumā, ja tāpēc Komisija vēršas pret valsts aģentūru par nepilnīgi atgūtiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

e)

atbild par neatgūtiem līdzekļiem nelikumību, nolaidības vai krāpšanas gadījumā, kur vainīga saskaņā ar b) apakšpunktu izveidotā vai norīkotā valsts aģentūra, un gadījumā, ja tāpēc Komisija vēršas pret valsts aģentūru par nepilnīgi atgūtiem līdzekļiem;

| f) | pēc Komisijas lūguma norīko iestādes vai organizācijas, kas nodrošina mācību iespējas, vai šādu iestāžu vai organizāciju veidus, ko uzskatīt par atbilstīgiem, lai to attiecīgajās teritorijās piedalītos mūžizglītības programmā; |
| --- | --- |

f)

pēc Komisijas lūguma norīko iestādes vai organizācijas, kas nodrošina mācību iespējas, vai šādu iestāžu vai organizāciju veidus, ko uzskatīt par atbilstīgiem, lai to attiecīgajās teritorijās piedalītos mūžizglītības programmā;

| g) | cenšas pieņemt visus attiecīgos pasākumus, lai likvidētu juridiskus un administratīvus šķēršļus mūžizglītības programmas pareizai darbībai; |
| --- | --- |

g)

cenšas pieņemt visus attiecīgos pasākumus, lai likvidētu juridiskus un administratīvus šķēršļus mūžizglītības programmas pareizai darbībai;

| h) | veic darbības, lai nodrošinātu, ka valsts līmenī īstenojas iespējama sinerģija ar citām Kopienas programmām un finanšu instrumentiem, kā arī ar citām attiecīgām programmām, kas darbojas attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

h)

veic darbības, lai nodrošinātu, ka valsts līmenī īstenojas iespējama sinerģija ar citām Kopienas programmām un finanšu instrumentiem, kā arī ar citām attiecīgām programmām, kas darbojas attiecīgajā dalībvalstī.

3.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina:

| a) | pāreju no darbībām, ko veic saistībā ar iepriekšējām programmām izglītības, apmācību un mūžizglītības jomā, uz programmām, ko īsteno saskaņā ar mūžizglītības programmu; |
| --- | --- |

a)

pāreju no darbībām, ko veic saistībā ar iepriekšējām programmām izglītības, apmācību un mūžizglītības jomā, uz programmām, ko īsteno saskaņā ar mūžizglītības programmu;

| b) | Kopienas finanšu interešu atbilstīgu aizsardzību, jo īpaši ieviešot faktiskus, samērīgus un preventīvus pasākumus, administratīvas pārbaudes un sankcijas; |
| --- | --- |

b)

Kopienas finanšu interešu atbilstīgu aizsardzību, jo īpaši ieviešot faktiskus, samērīgus un preventīvus pasākumus, administratīvas pārbaudes un sankcijas;

| c) | plašu informācijas izplatīšanu, publicitāti un turpmākus pasākumus attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar mūžizglītības programmu; |
| --- | --- |

c)

plašu informācijas izplatīšanu, publicitāti un turpmākus pasākumus attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar mūžizglītības programmu;

| d) | to pieejamo datu vākšanu, analīzi un apstrādi, kas vajadzīgi, lai izvērtētu programmas rezultātus un ietekmi, un pārraudzītu un izvērtētu darbības, kā minēts 15. pantā; |
| --- | --- |

d)

to pieejamo datu vākšanu, analīzi un apstrādi, kas vajadzīgi, lai izvērtētu programmas rezultātus un ietekmi, un pārraudzītu un izvērtētu darbības, kā minēts 15. pantā;

| e) | iepriekšējo izglītības un apmācību programmu un mūžizglītības programmas rezultātu izplatīšanu. |
| --- | --- |

e)

iepriekšējo izglītības un apmācību programmu un mūžizglītības programmas rezultātu izplatīšanu.

7. pants

Trešo valstu dalība

1.   Līdzdalība mūžizglītības programmā ir atvērta šādām valstīm:

| a) | EBTA valstīm, kas ir EEZ dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

EBTA valstīm, kas ir EEZ dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līguma nosacījumiem;

| b) | kandidātvalstīm, uz kurām attiecas pirmspievienošanās stratēģija, saskaņā ar vispārīgiem principiem un vispārīgiem noteikumiem, kas paredzēti pamatnolīgumos, ko ar šīm valstīm noslēdz par to dalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

b)

kandidātvalstīm, uz kurām attiecas pirmspievienošanās stratēģija, saskaņā ar vispārīgiem principiem un vispārīgiem noteikumiem, kas paredzēti pamatnolīgumos, ko ar šīm valstīm noslēdz par to dalību Kopienas programmās;

| c) | Rietumbalkānu valstīm saskaņā ar noteikumiem, par ko ar šīm valstīm vienojas pēc tam, kad noslēgti pamatnolīgumi, kur paredz to dalību Kopienas programmās; |
| --- | --- |

c)

Rietumbalkānu valstīm saskaņā ar noteikumiem, par ko ar šīm valstīm vienojas pēc tam, kad noslēgti pamatnolīgumi, kur paredz to dalību Kopienas programmās;

| d) | Šveices Konfederācijai, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, ko noslēdz ar minēto valsti; |
| --- | --- |

d)

Šveices Konfederācijai, pamatojoties uz divpusēju nolīgumu, ko noslēdz ar minēto valsti;

2.   Šā lēmuma 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētā Jean Monnet programmas pirmā galvenā darbība ir atvērta arī jebkuras citas trešās valsts augstākās izglītības iestādēm.

3.   Uz trešām valstīm, kas piedalās mūžizglītības programmā, attiecas visas saistības un uzdevumi, kas šajā lēmumā izklāstītas attiecībā uz dalībvalstīm.

8. pants

Starptautiskā sadarbība

Saskaņā ar mūžizglītības programmu un atbilstīgi 9. pantam Komisija var sadarboties ar trešām valstīm un ar kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO).

II NODAĻA

Mūžizglītības programmas īstenošana

9. pants

Īstenošanas pasākumi

1.   Komisija saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem mūžizglītības programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | gada darba plānu, tostarp prioritātēm; |
| --- | --- |

a)

gada darba plānu, tostarp prioritātēm;

| b) | gada piešķīrumus un līdzekļu sadalījumu pa apakšprogrammām un apakšprogrammās; |
| --- | --- |

b)

gada piešķīrumus un līdzekļu sadalījumu pa apakšprogrammām un apakšprogrammās;

| c) | vispārīgām pamatnostādnēm apakšprogrammu īstenošanai (tostarp lēmumiem par darbību veidu, ilgumu un finansējuma apjomu), izvēles kritērijiem un procedūrām; |
| --- | --- |

c)

vispārīgām pamatnostādnēm apakšprogrammu īstenošanai (tostarp lēmumiem par darbību veidu, ilgumu un finansējuma apjomu), izvēles kritērijiem un procedūrām;

| d) | Komisijas priekšlikumiem par daudzpusēju projektu un tīklu pieteikumu izvēli, kā minēts 33. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

Komisijas priekšlikumiem par daudzpusēju projektu un tīklu pieteikumu izvēli, kā minēts 33. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā;

| e) | Komisijas priekšlikumiem par pieteikumu izvēli attiecībā uz darbībām, kuras izklāstītas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, uz ko neattiecas šā punkta d) apakšpunkts, un 5. panta 1. punkta f), g) un h) apakšpunktā un kurām paredzētais Kopienas atbalsts pārsniedz EUR 1 miljonu; |
| --- | --- |

e)

Komisijas priekšlikumiem par pieteikumu izvēli attiecībā uz darbībām, kuras izklāstītas 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, uz ko neattiecas šā punkta d) apakšpunkts, un 5. panta 1. punkta f), g) un h) apakšpunktā un kurām paredzētais Kopienas atbalsts pārsniedz EUR 1 miljonu;

| f) | attiecīgu uzdevumu un atbildības noteikšanu Komisijai, dalībvalstīm un valsts aģentūrām saistībā ar pielikumā izklāstīto “valsts aģentūras procedūru”; |
| --- | --- |

f)

attiecīgu uzdevumu un atbildības noteikšanu Komisijai, dalībvalstīm un valsts aģentūrām saistībā ar pielikumā izklāstīto “valsts aģentūras procedūru”;

| g) | līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm saistībā ar darbībām, ko pārvalda saskaņā ar pielikumā izklāstīto “valsts aģentūru procedūru”; |
| --- | --- |

g)

līdzekļu sadalījumu starp dalībvalstīm saistībā ar darbībām, ko pārvalda saskaņā ar pielikumā izklāstīto “valsts aģentūru procedūru”;

| h) | pasākumiem, lai nodrošinātu konsekvenci mūžizglītības programmā; |
| --- | --- |

h)

pasākumiem, lai nodrošinātu konsekvenci mūžizglītības programmā;

| i) | pasākumiem, lai pārraudzītu un izvērtētu mūžizglītības programmu un apakšprogrammas un lai popularizētu un izplatītu rezultātus; |
| --- | --- |

i)

pasākumiem, lai pārraudzītu un izvērtētu mūžizglītības programmu un apakšprogrammas un lai popularizētu un izplatītu rezultātus;

2.   Pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu visus jautājumus, kuri nav šā panta 1. punktā minētie jautājumi, pieņem saskaņā ar 10. panta 3. punktā minēto procedūru.

10. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, turpmāk — “Komiteja”.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

5.   Dalībvalstu pārstāvji nedrīkst būt personas, kas ir nodarbinātas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajās valsts aģentūrās vai kas ir atbildīgas par to darbu.

11. pants

Sociālie partneri

1.   Ja ar Komiteju apspriežas par jautājumu, kas attiecas uz šā lēmuma piemērošanu saistībā ar arodizglītību un apmācībām, Komitejas darbā kā novērotāji var piedalīties sociālo partneru pārstāvji, kurus pēc Eiropas sociālo partneru priekšlikumiem ieceļ Komisija.

Šādu novērotāju skaits ir vienāds ar dalībvalstu pārstāvju skaitu.

2.   Šādiem novērotājiem ir tiesības lūgt, lai viņu nostāju iekļauj Komitejas sanāksmes protokolā.

12. pants

Horizontālā politika

Īstenojot mūžizglītības programmu, atbilstīgu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu, ka tā pilnībā veicina Kopienas horizontālo politiku, jo īpaši:

| a) | veicinot izpratni par kultūru un valodu dažādību un kultūras daudzveidību Eiropā, kā arī par nepieciešamību apkarot rasismu, aizspriedumus un ksenofobiju; |
| --- | --- |

a)

veicinot izpratni par kultūru un valodu dažādību un kultūras daudzveidību Eiropā, kā arī par nepieciešamību apkarot rasismu, aizspriedumus un ksenofobiju;

| b) | paredzot pasākumus audzēkņiem ar īpašām vajadzībām un jo īpaši palīdzot sekmēt viņu iekļaušanos konvencionālajā izglītībā un apmācībās; |
| --- | --- |

b)

paredzot pasākumus audzēkņiem ar īpašām vajadzībām un jo īpaši palīdzot sekmēt viņu iekļaušanos konvencionālajā izglītībā un apmācībās;

| c) | veicinot vīriešu un sieviešu līdztiesību un sekmējot jebkura veida tādas diskriminācijas apkarošanu, kas balstīta uz dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju. |
| --- | --- |

c)

veicinot vīriešu un sieviešu līdztiesību un sekmējot jebkura veida tādas diskriminācijas apkarošanu, kas balstīta uz dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju.

13. pants

Saskaņotība un papildināmība ar citām politikas jomām

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju saskaņotību un papildināmību ar darba programmu “Izglītība un apmācības 2010” un citu attiecīgu Kopienas politiku, instrumentiem un darbībām, jo īpaši ar tām, ko īsteno tādās jomās kā kultūra, mediji, jaunatne, pētniecība un attīstība, nodarbinātība, kvalifikāciju atzīšana, uzņēmumi, vide, IKT, un ar Kopienas Statistikas programmu.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina efektīvu saikni starp mūžizglītības programmu un programmām un darbībām izglītības un apmācību jomā, ko īsteno saskaņā ar Kopienas pirmspievienošanās instrumentiem, kā arī citu sadarbību ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām.

2.   Komisija regulāri informē Komiteju par citām attiecīgām Kopienas ierosmēm mūžizglītības jomā, tostarp par sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

3.   Īstenojot darbības saskaņā ar mūžizglītības programmu, Komisija un dalībvalstis ņem vērā prioritātes, kas izklāstītas nodarbinātības integrētajās pamatnostādnēs, ko Padome pieņēmusi kā daļu no Lisabonas Partnerības izaugsmei un darbavietām.

4.   Partnerībā ar Eiropas sociālajiem partneriem Komisija tiecas attīstīt atbilstīgu koordināciju starp mūžizglītības programmu un sociālo dialogu Kopienas līmenī, tostarp dažādos ekonomikas sektoros.

5.   Īstenojot mūžizglītības programmu, Komisija vajadzības gadījumā nodrošina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) palīdzību jomās, kas saistītas ar tā kompetenci un saskaņā ar Padomes Regulā (EEK) Nr. 337/75 (17) izklāstītajiem pasākumiem. Vajadzības gadījumā Komisija var arī nodrošināt Eiropas Izglītības fonda atbalstu atbilstīgi tā pilnvarām un saskaņā ar Padomes Regulā (EEK) Nr. 1360/90 (18) izklāstītajiem pasākumiem.

6.   Komisija regulāri informē Arodmācību padomdevēju komiteju par attiecīgu attīstību arodizglītības un apmācību jomā.

III NODAĻA

Finanšu noteikumi — izvērtējums

14. pants

Finansējums

1.   Ar šo indikatīvais finansējums šā lēmuma īstenošanai 7 gadu laikposmam no 2007. gada 1. janvāra tiek noteikts EUR 6 200 miljoni (19). Atbilstīgi šim finansējumam Comenius programmai, Erasmus programmai, Leonardo da Vinci programmai un Grundtvig programmai piešķiramie līdzekļi nav mazāki par pielikuma B. iedaļas 11. punktā paredzētajiem. Komisija šos piešķīrumus var grozīt saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Līdz 1 % no mūžizglītības programmas piešķīruma var izmantot, lai partnerībās, projektos un tīklu darbībās, ko organizē saskaņā ar mūžizglītības programmu, atbalstītu to partneru dalību, kuri ir no trešām valstīm un kuri nepiedalās mūžizglītības programmā saskaņā ar 7. pantu.

3.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu shēmu.

15. pants

Pārraudzība un izvērtēšana

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm regulāri pārrauga un izvērtē mūžizglītības programmu, ņemot vērā to, kā sasniegti programmas mērķi.

2.   Komisija nodrošina to, ka regulāri tiek veikta neatkarīga ārējie mūžizglītības programmas izvērtēšana, un regulāri publicē statistiku, lai pārraudzītu panākumus.

3.   Īstenojot programmu, ņem vērā mūžizglītības programmas un iepriekšējo izglītības un apmācību programmu pārraudzības un izvērtējumu secinājumus.

4.   Dalībvalstis, attiecīgi, līdz 2010. gada 30. jūnijam un 2015. gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai ziņojumus par mūžizglītības programmas īstenošanu un ietekmi.

5.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

| a) | vēlākais, 2011. gada 31. martā — starpposma izvērtējuma ziņojumu par kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem mūžizglītības programmas īstenošanā, tostarp sasniegto rezultātu analīzi; |
| --- | --- |

a)

vēlākais, 2011. gada 31. martā — starpposma izvērtējuma ziņojumu par kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem mūžizglītības programmas īstenošanā, tostarp sasniegto rezultātu analīzi;

| b) | vēlākais, 2011. gada 31. decembrī — paziņojumu par mūžizglītības programmas turpināšanu; |
| --- | --- |

b)

vēlākais, 2011. gada 31. decembrī — paziņojumu par mūžizglītības programmas turpināšanu;

| c) | vēlākais, 2016. gada 31. martā — nobeiguma izvērtējuma ziņojumu. |
| --- | --- |

c)

vēlākais, 2016. gada 31. martā — nobeiguma izvērtējuma ziņojumu.

II SADAĻA

APAKŠPROGRAMMAS

I NODAĻA

Comenius programma

16. pants

Dalība Comenius programmā

Mūžizglītības programmā Comenius apakšprogramma attiecas uz:

| a) | skolniekiem, kas apgūst skolas izglītību līdz vidējās izglītības beigām; |
| --- | --- |

a)

skolniekiem, kas apgūst skolas izglītību līdz vidējās izglītības beigām;

| b) | skolām, kā nosaka dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

skolām, kā nosaka dalībvalstis;

| c) | skolotājiem un citiem darbiniekiem šajās skolās; |
| --- | --- |

c)

skolotājiem un citiem darbiniekiem šajās skolās;

| d) | apvienībām, bezpeļņas organizācijām, NVO un skolu izglītībā iesaistīto pārstāvjiem; |
| --- | --- |

d)

apvienībām, bezpeļņas organizācijām, NVO un skolu izglītībā iesaistīto pārstāvjiem;

| e) | personām un struktūrām, kas ir atbildīgas par izglītības organizēšanu un sniegšanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

e)

personām un struktūrām, kas ir atbildīgas par izglītības organizēšanu un sniegšanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī;

| f) | pētniecības centriem un struktūrām, kas pēta mūžizglītības jautājumus; |
| --- | --- |

f)

pētniecības centriem un struktūrām, kas pēta mūžizglītības jautājumus;

| g) | augstākās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

g)

augstākās izglītības iestādēm;

| h) | struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem. |
| --- | --- |

h)

struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem.

17. pants

Comenius programmas mērķi

1.   Papildus mūžizglītības programmas mērķiem, kas izklāstīti 1. pantā, Comenius programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | attīstīt jauniešu un izglītības darbinieku zināšanas un izpratni par Eiropas kultūru un valodu dažādību un to vērtību; |
| --- | --- |

a)

attīstīt jauniešu un izglītības darbinieku zināšanas un izpratni par Eiropas kultūru un valodu dažādību un to vērtību;

| b) | palīdzēt jauniešiem apgūt dzīves pamatiemaņas un personīgajai attīstībai vajadzīgās kompetences, kas saistītas ar nākotnes nodarbinātību un aktīvu Eiropas pilsonību. |
| --- | --- |

b)

palīdzēt jauniešiem apgūt dzīves pamatiemaņas un personīgajai attīstībai vajadzīgās kompetences, kas saistītas ar nākotnes nodarbinātību un aktīvu Eiropas pilsonību.

2.   Comenius programmas darbības mērķi ir šādi:

| a) | uzlabot mobilitātes kvalitāti un palielināt apjomu, iesaistot skolniekus un izglītības darbiniekus dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

uzlabot mobilitātes kvalitāti un palielināt apjomu, iesaistot skolniekus un izglītības darbiniekus dažādās dalībvalstīs;

| b) | uzlabot dažādu dalībvalstu skolu partnerības kvalitāti un palielināt apjomu tā, lai programmas laikā kopīgās izglītības darbībās iesaistītu vismaz 3 miljonus skolnieku; |
| --- | --- |

b)

uzlabot dažādu dalībvalstu skolu partnerības kvalitāti un palielināt apjomu tā, lai programmas laikā kopīgās izglītības darbībās iesaistītu vismaz 3 miljonus skolnieku;

| c) | veicināt moderno svešvalodu apguvi; |
| --- | --- |

c)

veicināt moderno svešvalodu apguvi;

| d) | atbalstīt inovatīvu, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģiju un prakses attīstību mūžizglītībā; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt inovatīvu, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģiju un prakses attīstību mūžizglītībā;

| e) | uzlabot skolotāju mācību kvalitāti un Eiropas dimensiju tajās; |
| --- | --- |

e)

uzlabot skolotāju mācību kvalitāti un Eiropas dimensiju tajās;

| f) | atbalstīt pedagoģisko pieeju un skolu pārvaldes uzlabojumus. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt pedagoģisko pieeju un skolu pārvaldes uzlabojumus.

18. pants

Comenius programmas darbības

1.   Comenius programma var atbalstīt šādas darbības:

| a) | personu mobilitāti, kā minēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot šādu mobilitāti vai atbalstot tās organizēšanu, pieņem nepieciešamos sagatavošanas pasākumus un rūpējas, lai mobilitātē iesaistītām personām nodrošinātu piemērotu pārraudzību, konsultācijas un atbalstu.
  Šāda mobilitāte var būt:






  i) | skolnieku un personāla apmaiņa; |
| --- | --- | --- |

a)

personu mobilitāti, kā minēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot šādu mobilitāti vai atbalstot tās organizēšanu, pieņem nepieciešamos sagatavošanas pasākumus un rūpējas, lai mobilitātē iesaistītām personām nodrošinātu piemērotu pārraudzību, konsultācijas un atbalstu.

Šāda mobilitāte var būt:

i)

skolnieku un personāla apmaiņa;

| ii) | skolnieku mobilitāte skolās un izglītojošā personāla apmācību prakse skolās vai uzņēmumos; |
| --- | --- |

ii)

skolnieku mobilitāte skolās un izglītojošā personāla apmācību prakse skolās vai uzņēmumos;

| iii) | skolotāju un citu izglītības darbinieku dalība apmācību kursos; |
| --- | --- |

iii)

skolotāju un citu izglītības darbinieku dalība apmācību kursos;

| iv) | studijas un sagatavošanas vizītes mobilitātei, partnerattiecībām, projektam vai sadarbības tīkla aktivitātēm; |
| --- | --- |

iv)

studijas un sagatavošanas vizītes mobilitātei, partnerattiecībām, projektam vai sadarbības tīkla aktivitātēm;

| v) | palīdzība skolotājiem un potenciāliem skolotājiem; |
| --- | --- |

v)

palīdzība skolotājiem un potenciāliem skolotājiem;

| b) | 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto partnerību veidošana starp:






  i) | skolām ar mērķi attīstīt kopīgus mācību projektus skolniekiem un viņu skolotājiem (“Comenius skolu partnerības”); |
| --- | --- | --- |

b)

5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto partnerību veidošana starp:

i)

skolām ar mērķi attīstīt kopīgus mācību projektus skolniekiem un viņu skolotājiem (“Comenius skolu partnerības”);

| ii) | organizācijām, kas atbildīgas par jebkādiem skolu izglītības aspektiem, ar mērķi stiprināt starpreģionu sadarbību, tostarp pierobežas reģionu sadarbību (“Comenius-Regio partnerības”); |
| --- | --- |

ii)

organizācijām, kas atbildīgas par jebkādiem skolu izglītības aspektiem, ar mērķi stiprināt starpreģionu sadarbību, tostarp pierobežas reģionu sadarbību (“Comenius-Regio partnerības”);

| c) | daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tajos var iekļaut projektus, kuru mērķis ir:






  i) | labas prakses izglītības jomā, tostarp jaunu mācību metožu vai materiālu izstrāde, veicināšana un popularizēšana; |
| --- | --- | --- |

c)

daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tajos var iekļaut projektus, kuru mērķis ir:

i)

labas prakses izglītības jomā, tostarp jaunu mācību metožu vai materiālu izstrāde, veicināšana un popularizēšana;

| ii) | pieredzes gūšana vai apmaiņa par informācijas sniegšanas sistēmām vai par speciāli ar Comenius programmu saistītiem mācībspēkiem, skolotājiem un citiem darbiniekiem piemērotām konsultācijām; |
| --- | --- |

ii)

pieredzes gūšana vai apmaiņa par informācijas sniegšanas sistēmām vai par speciāli ar Comenius programmu saistītiem mācībspēkiem, skolotājiem un citiem darbiniekiem piemērotām konsultācijām;

| iii) | mācībspēku jaunu kursu vai to satura izstrāde, veicināšana un popularizēšana; |
| --- | --- |

iii)

mācībspēku jaunu kursu vai to satura izstrāde, veicināšana un popularizēšana;

| d) | daudzpusējus tīklus, kā minēts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tas var ietvert tīklus, kuru mērķis ir:






  i) | savās interesēs un izglītības kā tādas interesēs attīstīt izglītību disciplīnā vai specialitātē, kurā šie tīkli darbojas; |
| --- | --- | --- |

d)

daudzpusējus tīklus, kā minēts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tas var ietvert tīklus, kuru mērķis ir:

i)

savās interesēs un izglītības kā tādas interesēs attīstīt izglītību disciplīnā vai specialitātē, kurā šie tīkli darbojas;

| ii) | apkopot un izplatīt atbilstīgu labu praksi un inovācijas; |
| --- | --- |

ii)

apkopot un izplatīt atbilstīgu labu praksi un inovācijas;

| iii) | sniegt satura atbalstu citu uzsāktiem projektiem un partnerībām; |
| --- | --- |

iii)

sniegt satura atbalstu citu uzsāktiem projektiem un partnerībām;

| iv) | veicināt vajadzību analīzes izstrādi un tās praktisku pielietojumu skolu izglītībā; |
| --- | --- |

iv)

veicināt vajadzību analīzes izstrādi un tās praktisku pielietojumu skolu izglītībā;

| e) | citas ierosmes, kuru mērķis ir veicināt Comenius programmas mērķus, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”). |
| --- | --- |

e)

citas ierosmes, kuru mērķis ir veicināt Comenius programmas mērķus, kas noteikti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”).

2.   Šā panta 1. punktā izklāstīto pasākumu darbības elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

19. pants

Comenius programmai piešķirtie līdzekļi

Ne mazāk kā 80 % no Comenius programmai piešķirtajiem līdzekļiem paredz, lai atbalstītu mobilitāti, kā minēts 18. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un Comenius partnerībām, kā izklāstīts 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā.

II NODAĻA

Erasmus programma

20. pants

Dalība Erasmus programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Erasmus programma attiecas uz:

| a) | studentiem un mācekļiem, kas studē jebkādu augstskolas līmeņa izglītību un šajā līmenī apmeklē mācības; |
| --- | --- |

a)

studentiem un mācekļiem, kas studē jebkādu augstskolas līmeņa izglītību un šajā līmenī apmeklē mācības;

| b) | augstākās izglītības iestādēm, ko nosaka dalībvalstis; |
| --- | --- |

b)

augstākās izglītības iestādēm, ko nosaka dalībvalstis;

| c) | skolotājiem, mācību instruktoriem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs; |
| --- | --- |

c)

skolotājiem, mācību instruktoriem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs;

| d) | augstākajā izglītībā iesaistīto personu apvienībām un pārstāvjiem, tostarp nozīmīgām studentu, universitāšu un skolotāju/mācību instruktoru apvienībām; |
| --- | --- |

d)

augstākajā izglītībā iesaistīto personu apvienībām un pārstāvjiem, tostarp nozīmīgām studentu, universitāšu un skolotāju/mācību instruktoru apvienībām;

| e) | uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

e)

uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem;

| f) | valsts un privātajām struktūrām, tostarp bezpeļņas organizācijām un NVO, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācību organizēšanu un sniegšanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

f)

valsts un privātajām struktūrām, tostarp bezpeļņas organizācijām un NVO, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācību organizēšanu un sniegšanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī;

| g) | izpētes centriem un struktūrām, kas pēta mūžizglītības jautājumus; |
| --- | --- |

g)

izpētes centriem un struktūrām, kas pēta mūžizglītības jautājumus;

| h) | struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem. |
| --- | --- |

h)

struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem.

21. pants

Erasmus programmas mērķi

1.   Papildus 1. pantā izklāstītajiem mūžizglītības programmas mērķiem Erasmus programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | atbalstīt Eiropas augstākās izglītības telpas īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt Eiropas augstākās izglītības telpas īstenošanu;

| b) | stiprināt augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības ieguldījumu inovācijas procesos. |
| --- | --- |

b)

stiprināt augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības ieguldījumu inovācijas procesos.

2.   Erasmus programmas darbības mērķi ir šādi:

| a) | uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu studentu un izglītojošā personāla mobilitātei Eiropā, lai līdz 2012. gadam individuālo dalībnieku skaits studentu mobilitātē Erasmus programmās un programmās, kas darbojās pirms tās, sasniegtu vismaz 3 miljonus; |
| --- | --- |

a)

uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu studentu un izglītojošā personāla mobilitātei Eiropā, lai līdz 2012. gadam individuālo dalībnieku skaits studentu mobilitātē Erasmus programmās un programmās, kas darbojās pirms tās, sasniegtu vismaz 3 miljonus;

| b) | uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu daudzpusējai sadarbībai starp augstākās izglītības iestādēm Eiropā; |
| --- | --- |

b)

uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu daudzpusējai sadarbībai starp augstākās izglītības iestādēm Eiropā;

| c) | palielināt pārskatāmības un atbilstības līmeni starp augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības kvalifikācijām, kas iegūtas Eiropā; |
| --- | --- |

c)

palielināt pārskatāmības un atbilstības līmeni starp augstākās izglītības un augstākās profesionālās izglītības kvalifikācijām, kas iegūtas Eiropā;

| d) | uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu sadarbībai starp augstākās izglītības iestādēm un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu sadarbībai starp augstākās izglītības iestādēm un uzņēmumiem;

| e) | atvieglināt jauninājumu attīstību izglītības un augstākās izglītības jomā un tās nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts uz citām; |
| --- | --- |

e)

atvieglināt jauninājumu attīstību izglītības un augstākās izglītības jomā un tās nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts uz citām;

| f) | atbalstīt novatoriska, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģiju un prakses attīstību mūžizglītībā. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt novatoriska, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģiju un prakses attīstību mūžizglītībā.

22. pants

Erasmus programmas darbības

1.   Erasmus programmā var atbalstīt šādas darbības:

| a) | personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Šāda mobilitāte var ietvert:






  i) | studentu mobilitāti, lai tie studētu vai mācītos dalībvalstu augstākās izglītības iestādēs, kā arī lai veiktu apmācību praksi uzņēmumos, mācību centros, izpētes centros vai citās organizācijās; |
| --- | --- | --- |

a)

personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Šāda mobilitāte var ietvert:

i)

studentu mobilitāti, lai tie studētu vai mācītos dalībvalstu augstākās izglītības iestādēs, kā arī lai veiktu apmācību praksi uzņēmumos, mācību centros, izpētes centros vai citās organizācijās;

| ii) | augstākās izglītības iestāžu mācībspēku mobilitāti, lai tie partneriestādē ārzemēs mācītu vai apmeklētu mācības; |
| --- | --- |

ii)

augstākās izglītības iestāžu mācībspēku mobilitāti, lai tie partneriestādē ārzemēs mācītu vai apmeklētu mācības;

| iii) | cita augstākās izglītības iestāžu personāla un uzņēmumu personāla mobilitāti, lai mācītos vai mācītu; |
| --- | --- |

iii)

cita augstākās izglītības iestāžu personāla un uzņēmumu personāla mobilitāti, lai mācītos vai mācītu;

| iv) | Erasmus intensīvās programmas, kas organizētas daudzpusēji. |
| --- | --- |

iv)

Erasmus intensīvās programmas, kas organizētas daudzpusēji.

Atbalstu var piešķirt arī nosūtītājām vai uzņēmējām augstākās izglītības iestādēm vai uzņēmumiem par darbībām, lai nodrošinātu kvalitāti visos mobilitātes pasākumu posmos, tostarp sagatavošanas un kvalifikācijas celšanas valodu kursos;

| b) | daudzpusējus projektus, kā minēts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuri, inter alia, vērsti uz jauninājumiem, eksperimentēšanu un labas prakses apmaiņu jomās, kas minētas īpašajos un darbības mērķos; |
| --- | --- |

b)

daudzpusējus projektus, kā minēts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuri, inter alia, vērsti uz jauninājumiem, eksperimentēšanu un labas prakses apmaiņu jomās, kas minētas īpašajos un darbības mērķos;

| c) | daudzpusējus tīklus, kā minēts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ko vada augstākās izglītības iestāžu konsorciji un kas pārstāv disciplīnu vai saistīto disciplīnu jomu (“Erasmus tematiskie tīkli”), kam ir mērķis izstrādāt jaunas apmācību koncepcijas un kompetences. Šādas sistēmas var ietvert arī pārstāvjus no citām valsts struktūrām vai uzņēmumiem, vai apvienībām; |
| --- | --- |

c)

daudzpusējus tīklus, kā minēts 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ko vada augstākās izglītības iestāžu konsorciji un kas pārstāv disciplīnu vai saistīto disciplīnu jomu (“Erasmus tematiskie tīkli”), kam ir mērķis izstrādāt jaunas apmācību koncepcijas un kompetences. Šādas sistēmas var ietvert arī pārstāvjus no citām valsts struktūrām vai uzņēmumiem, vai apvienībām;

| d) | citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Erasmus programmas mērķus, kā minēts 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”). |
| --- | --- |

d)

citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Erasmus programmas mērķus, kā minēts 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”).

2.   Personas, kas piedalās mobilitātē saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu (“Erasmus studenti”) ir šādas:

| a) | augstākās izglītības iestāžu vismaz otrā gada studenti, kas, izmantojot Erasmus programmas mobilitātes darbības, pavada studiju periodu citā dalībvalstī, neatkarīgi no tā, vai tiem šajā programmā piešķir finansiālu atbalstu. Šādus periodus pilnībā atzīst ar iestāžu nolīgumu starp sūtītāju un uzņēmēju iestādi. Uzņēmēja iestāde nevar iekasēt mācību maksu no šādiem studentiem; |
| --- | --- |

a)

augstākās izglītības iestāžu vismaz otrā gada studenti, kas, izmantojot Erasmus programmas mobilitātes darbības, pavada studiju periodu citā dalībvalstī, neatkarīgi no tā, vai tiem šajā programmā piešķir finansiālu atbalstu. Šādus periodus pilnībā atzīst ar iestāžu nolīgumu starp sūtītāju un uzņēmēju iestādi. Uzņēmēja iestāde nevar iekasēt mācību maksu no šādiem studentiem;

| b) | studenti, kas ir uzņemti kopīgās maģistrantūras programmās un piedalās mobilitātē; |
| --- | --- |

b)

studenti, kas ir uzņemti kopīgās maģistrantūras programmās un piedalās mobilitātē;

| c) | studenti augstākās izglītības iestādēs, kas piedalās mācību praksē. |
| --- | --- |

c)

studenti augstākās izglītības iestādēs, kas piedalās mācību praksē.

3.   Šā panta 1. punktā izklāstīto darbību elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

23. pants

Erasmus programmai piešķirtie līdzekļi

Ne mazāk kā 80 % no Erasmus programmai piešķirtajiem līdzekļiem paredz, lai atbalstītu mobilitāti, kā minēts 22. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

III NODAĻA

Leonardo da Vinci programma

24. pants

Dalība Leonardo da Vinci programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Leonardo da Vinci programma attiecas uz:

| a) | personām, kas apgūst jebkādu arodizglītību un apmācības, izņemot augstāko izglītību; |
| --- | --- |

a)

personām, kas apgūst jebkādu arodizglītību un apmācības, izņemot augstāko izglītību;

| b) | cilvēkiem darba tirgū; |
| --- | --- |

b)

cilvēkiem darba tirgū;

| c) | iestādēm vai organizācijām, kas piedāvā iespējas mācīties jomās, uz ko attiecas Leonardo da Vinci programma; |
| --- | --- |

c)

iestādēm vai organizācijām, kas piedāvā iespējas mācīties jomās, uz ko attiecas Leonardo da Vinci programma;

| d) | skolotājiem, mācību instruktoriem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs vai organizācijās; |
| --- | --- |

d)

skolotājiem, mācību instruktoriem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs vai organizācijās;

| e) | profesionālās izglītības un apmācību jomā iesaistītajām apvienībām un pārstāvjiem, tostarp mācekļu, vecāku un skolotāju apvienībām; |
| --- | --- |

e)

profesionālās izglītības un apmācību jomā iesaistītajām apvienībām un pārstāvjiem, tostarp mācekļu, vecāku un skolotāju apvienībām;

| f) | uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem, tostarp tirdzniecības palātām un citām arodorganizācijām; |
| --- | --- |

f)

uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citiem profesionālās darbības pārstāvjiem, tostarp tirdzniecības palātām un citām arodorganizācijām;

| g) | struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem; |
| --- | --- |

g)

struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem;

| h) | personām un struktūrām, kas vietējā, reģionālā un valsts līmenī ir atbildīgas par jebkāda arodizglītības un apmācību aspekta sistēmām un politiku; |
| --- | --- |

h)

personām un struktūrām, kas vietējā, reģionālā un valsts līmenī ir atbildīgas par jebkāda arodizglītības un apmācību aspekta sistēmām un politiku;

| i) | izpētes centriem un struktūrām, kas pēta mūžizglītības jautājumus; |
| --- | --- |

i)

izpētes centriem un struktūrām, kas pēta mūžizglītības jautājumus;

| j) | augstākās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

j)

augstākās izglītības iestādēm;

| k) | bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgo organizācijām, nevalstiskām organizācijām. |
| --- | --- |

k)

bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgo organizācijām, nevalstiskām organizācijām.

25. pants

Leonardo da Vinci programmas mērķi

1.   Papildus 1. pantā izklāstītajiem mūžizglītības programmas mērķiem Leonardo da Vinci programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | palīdzēt apmācību un papildu apmācību darbību dalībniekiem iegūt un izmantot zināšanas, prasmes un kvalifikāciju, lai veicinātu personīgo attīstību, spējas atrast darbu un dalību Eiropas darba tirgū; |
| --- | --- |

a)

palīdzēt apmācību un papildu apmācību darbību dalībniekiem iegūt un izmantot zināšanas, prasmes un kvalifikāciju, lai veicinātu personīgo attīstību, spējas atrast darbu un dalību Eiropas darba tirgū;

| b) | atbalstīt arodizglītības un apmācību sistēmu, iestāžu un prakses kvalitātes uzlabojumus un jauninājumus; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt arodizglītības un apmācību sistēmu, iestāžu un prakses kvalitātes uzlabojumus un jauninājumus;

| c) | palielināt profesionālās izglītības un apmācību pievilcīgumu un darba devēju un personu mobilitāti, kā arī atvieglināt strādājošo mācekļu mobilitāti; |
| --- | --- |

c)

palielināt profesionālās izglītības un apmācību pievilcīgumu un darba devēju un personu mobilitāti, kā arī atvieglināt strādājošo mācekļu mobilitāti;

2.   Leonardo da Vinci programmas darbības mērķi ir šādi:

| a) | uzlabot to personu, kas iesaistītas profesionālajā pamatizglītībā un apmācībās, un tālākizglītībā, Eiropas mobilitātes kvalitāti un palielināt apjomu tā, lai līdz mūžizglītības programmas beigām palielinātu personu mācību prakšu skaitu uzņēmumos līdz vismaz 80 000 gadā; |
| --- | --- |

a)

uzlabot to personu, kas iesaistītas profesionālajā pamatizglītībā un apmācībās, un tālākizglītībā, Eiropas mobilitātes kvalitāti un palielināt apjomu tā, lai līdz mūžizglītības programmas beigām palielinātu personu mācību prakšu skaitu uzņēmumos līdz vismaz 80 000 gadā;

| b) | uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu sadarbībai starp iestādēm vai organizācijām, kas sniedz izglītības pakalpojumus, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citām nozīmīgām struktūrām Eiropā; |
| --- | --- |

b)

uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu sadarbībai starp iestādēm vai organizācijām, kas sniedz izglītības pakalpojumus, uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citām nozīmīgām struktūrām Eiropā;

| c) | atvieglot jauninājumu attīstību arodizglītības un to mācību jomā, kas nav augstākās izglītības mācības, un jauninājumu tālāku nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts citām; |
| --- | --- |

c)

atvieglot jauninājumu attīstību arodizglītības un to mācību jomā, kas nav augstākās izglītības mācības, un jauninājumu tālāku nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts citām;

| d) | uzlabot kvalifikāciju un kompetenču pārredzamību un atpazīstamību, tostarp attiecībā uz tām, kas iegūtas mācībās ārpus oficiālās izglītības sistēmas un neoficiāli; |
| --- | --- |

d)

uzlabot kvalifikāciju un kompetenču pārredzamību un atpazīstamību, tostarp attiecībā uz tām, kas iegūtas mācībās ārpus oficiālās izglītības sistēmas un neoficiāli;

| e) | veicināt moderno svešvalodu apguvi; |
| --- | --- |

e)

veicināt moderno svešvalodu apguvi;

| f) | atbalstīt novatoriska uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstību mūžizglītībā. |
| --- | --- |

f)

atbalstīt novatoriska uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstību mūžizglītībā.

26. pants

Leonardo da Vinci programmas darbības

1.   Leonardo da Vinci programmā var atbalstīt šādas darbības:

| a) | personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot šādu mobilitāti vai atbalstot tās organizēšanu, veic vajadzīgos sagatavošanas pasākumus, tostarp sagatavošanu valodu zināšanu jomā, un rūpējas, lai mobilitātē iesaistītām personām nodrošinātu piemērotu pārraudzību un atbalstu. Šāda mobilitāte var ietvert:






  i) | mācību praksi starptautiskos uzņēmumos vai mācību iestādēs; |
| --- | --- | --- |

a)

personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot šādu mobilitāti vai atbalstot tās organizēšanu, veic vajadzīgos sagatavošanas pasākumus, tostarp sagatavošanu valodu zināšanu jomā, un rūpējas, lai mobilitātē iesaistītām personām nodrošinātu piemērotu pārraudzību un atbalstu. Šāda mobilitāte var ietvert:

i)

mācību praksi starptautiskos uzņēmumos vai mācību iestādēs;

| ii) | mācību praksi un apmaiņu, kuras mērķis ir mācību instruktoru un vadības padomdevēju, un to cilvēku, kas ir atbildīgi par mācību iestādēm un mācību plānošanu, un profesionālo orientāciju uzņēmumos, turpmāka profesionālā izaugsme; |
| --- | --- |

ii)

mācību praksi un apmaiņu, kuras mērķis ir mācību instruktoru un vadības padomdevēju, un to cilvēku, kas ir atbildīgi par mācību iestādēm un mācību plānošanu, un profesionālo orientāciju uzņēmumos, turpmāka profesionālā izaugsme;

| b) | partnerības, kas minētas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā un kas vērstas uz tēmām, par kurām iesaistītām organizācijām ir abpusēja interese; |
| --- | --- |

b)

partnerības, kas minētas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā un kas vērstas uz tēmām, par kurām iesaistītām organizācijām ir abpusēja interese;

| c) | daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jo īpaši tos, kas vērsti uz apmācību sistēmu uzlabošanu ar jaunu ideju palīdzību, tostarp valodas, kultūras un tiesisko piemērošanos konkrētā valstī dažādos kontekstos attīstīto jauno produktu un procesu vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, jo īpaši tos, kas vērsti uz apmācību sistēmu uzlabošanu ar jaunu ideju palīdzību, tostarp valodas, kultūras un tiesisko piemērošanos konkrētā valstī dažādos kontekstos attīstīto jauno produktu un procesu vajadzībām;

| d) | daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas vērsti uz apmācību sistēmu uzlabošanu, koncentrējoties uz jauninājumu un pieredzes attīstību; |
| --- | --- |

d)

daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas vērsti uz apmācību sistēmu uzlabošanu, koncentrējoties uz jauninājumu un pieredzes attīstību;

| e) | tematiskos ekspertu un organizāciju tīklus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas nodarbojas ar specifiskiem profesionālās izglītības un apmācību jautājumiem; |
| --- | --- |

e)

tematiskos ekspertu un organizāciju tīklus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas nodarbojas ar specifiskiem profesionālās izglītības un apmācību jautājumiem;

| f) | citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Leonardo da Vinci programmas mērķus, kas minēti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”). |
| --- | --- |

f)

citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Leonardo da Vinci programmas mērķus, kas minēti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”).

2.   Šādu darbību elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

27. pants

Leonardo da Vinci programmai piešķirtie līdzekļi

Ne mazāk kā 60 % no Leonardo da Vinci programmai piešķirtajiem līdzekļiem paredz, lai atbalstītu mobilitāti un partnerības, kā minēts 26. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

IV NODAĻA

Grundtvig programma

28. pants

Dalība Grundtvig programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Grundtvig programma attiecas uz:

| a) | audzēkņiem pieaugušo izglītībā; |
| --- | --- |

a)

audzēkņiem pieaugušo izglītībā;

| b) | iestādēm vai organizācijām, kas piedāvā iespējas mācīties pieaugušajiem; |
| --- | --- |

b)

iestādēm vai organizācijām, kas piedāvā iespējas mācīties pieaugušajiem;

| c) | skolotājiem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs vai organizācijās; |
| --- | --- |

c)

skolotājiem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs vai organizācijās;

| d) | iestādēm, kas iesaistītas pieaugušo izglītības izglītojošā personāla pamata vai tālākizglītībā; |
| --- | --- |

d)

iestādēm, kas iesaistītas pieaugušo izglītības izglītojošā personāla pamata vai tālākizglītībā;

| e) | pieaugušo izglītībā iesaistīto personu apvienībām un pārstāvjiem, tostarp audzēkņu un skolotāju apvienībām; |
| --- | --- |

e)

pieaugušo izglītībā iesaistīto personu apvienībām un pārstāvjiem, tostarp audzēkņu un skolotāju apvienībām;

| f) | struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem; |
| --- | --- |

f)

struktūrām, kas sniedz vadības, konsultāciju un informācijas pakalpojumus saistībā ar jebkādiem mūžizglītības aspektiem;

| g) | personām un struktūrām, kas vietējā, reģionālā un valsts līmenī ir atbildīgas par jebkāda pieaugušo izglītības aspekta sistēmām un politiku; |
| --- | --- |

g)

personām un struktūrām, kas vietējā, reģionālā un valsts līmenī ir atbildīgas par jebkāda pieaugušo izglītības aspekta sistēmām un politiku;

| h) | pētījumu centriem un struktūrām, kas saistītas ar pieaugušo izglītības jautājumiem; |
| --- | --- |

h)

pētījumu centriem un struktūrām, kas saistītas ar pieaugušo izglītības jautājumiem;

| i) | uzņēmumiem; |
| --- | --- |

i)

uzņēmumiem;

| j) | bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgo organizācijām, nevalstiskām organizācijām; |
| --- | --- |

j)

bezpeļņas organizācijām, brīvprātīgo organizācijām, nevalstiskām organizācijām;

| k) | augstākās izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

k)

augstākās izglītības iestādēm.

29. pants

Grundtvig programmas mērķi

1.   Papildus mūžizglītības programmas uzdevumiem, kas izklāstīti 1. pantā, Grundtvig programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | risināt izglītības problēmu, kas saistīta ar lielas daļas Eiropas iedzīvotāju novecošanu; |
| --- | --- |

a)

risināt izglītības problēmu, kas saistīta ar lielas daļas Eiropas iedzīvotāju novecošanu;

| b) | palīdzēt sniegt pieaugušajiem norādes uz iespējām, kā uzlabot savas zināšanas un kompetenci. |
| --- | --- |

b)

palīdzēt sniegt pieaugušajiem norādes uz iespējām, kā uzlabot savas zināšanas un kompetenci.

2.   Grundtvig programmas darbības mērķi ir šādi:

| a) | uzlabot kvalitāti un pieejamību pieaugušo izglītībā iesaistīto personu mobilitātei Eiropā un palielināt apjomu tā, lai saistībā ar mobilitāti līdz 2013. gadam sniegtu palīdzību vismaz 7000 personām gadā; |
| --- | --- |

a)

uzlabot kvalitāti un pieejamību pieaugušo izglītībā iesaistīto personu mobilitātei Eiropā un palielināt apjomu tā, lai saistībā ar mobilitāti līdz 2013. gadam sniegtu palīdzību vismaz 7000 personām gadā;

| b) | uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu sadarbībai starp pieaugušo izglītībā iesaistītajām organizācijām Eiropā; |
| --- | --- |

b)

uzlabot kvalitāti un palielināt apjomu sadarbībai starp pieaugušo izglītībā iesaistītajām organizācijām Eiropā;

| c) | palīdzēt personām no sociāli nestabilām grupām un personām no sociāli atstumtām grupām, it īpaši gados vecākiem cilvēkiem un tiem, kas ir pārtraukuši izglītošanos, nesaņemot pamata kvalifikācijas, lai sniegtu tiem alternatīvas iespējas izmantot pieaugušo izglītību; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt personām no sociāli nestabilām grupām un personām no sociāli atstumtām grupām, it īpaši gados vecākiem cilvēkiem un tiem, kas ir pārtraukuši izglītošanos, nesaņemot pamata kvalifikācijas, lai sniegtu tiem alternatīvas iespējas izmantot pieaugušo izglītību;

| d) | atvieglot jauninājumu attīstību pieaugušo izglītībā un to tālāku nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts citām; |
| --- | --- |

d)

atvieglot jauninājumu attīstību pieaugušo izglītībā un to tālāku nodošanu, tostarp no vienas dalībvalsts citām;

| e) | atbalstīt novatoriskas, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstību mūžizglītībā; |
| --- | --- |

e)

atbalstīt novatoriskas, uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstību mūžizglītībā;

| f) | uzlabot pedagoģiskās pieejas un pieaugušo izglītības organizāciju pārvaldību. |
| --- | --- |

f)

uzlabot pedagoģiskās pieejas un pieaugušo izglītības organizāciju pārvaldību.

30. pants

Grundtvig programmas darbības

1.   Grundtvig programma var atbalstīt šādas darbības:

| a) | personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot šādu mobilitāti vai atbalstot tās organizēšanu, veic nepieciešamos sagatavošanas pasākumus un rūpējas, lai cilvēkiem mobilitātē nodrošinātu piemērotu pārraudzību un atbalstu. Šāda mobilitāte var ietvert vizītes, palīdzību un apmaiņas pieaugušo oficiālās un neoficiālās izglītības dalībniekiem, tostarp pieaugušo izglītības izglītojošā personāla apmācības un profesionālo izaugsmi, jo īpaši sinerģijā ar partnerībām un projektiem; |
| --- | --- |

a)

personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā. Organizējot šādu mobilitāti vai atbalstot tās organizēšanu, veic nepieciešamos sagatavošanas pasākumus un rūpējas, lai cilvēkiem mobilitātē nodrošinātu piemērotu pārraudzību un atbalstu. Šāda mobilitāte var ietvert vizītes, palīdzību un apmaiņas pieaugušo oficiālās un neoficiālās izglītības dalībniekiem, tostarp pieaugušo izglītības izglītojošā personāla apmācības un profesionālo izaugsmi, jo īpaši sinerģijā ar partnerībām un projektiem;

| b) | partnerības, kas minētas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kas pazīstamas kā “Grundtvig programmas partnerības”, un kas vērstas uz abpusēju iesaistīto organizāciju interesēm; |
| --- | --- |

b)

partnerības, kas minētas 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā un kas pazīstamas kā “Grundtvig programmas partnerības”, un kas vērstas uz abpusēju iesaistīto organizāciju interesēm;

| c) | daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir uzlabot pieaugušo izglītības sistēmu, nododot jauninājumus un labas prakses piemērus; |
| --- | --- |

c)

daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir uzlabot pieaugušo izglītības sistēmu, nododot jauninājumus un labas prakses piemērus;

| d) | tematiskos ekspertu un organizāciju tīklus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā un pazīstami kā “Grundtvig tīkli”, kas jo īpaši strādā pie:






  i) | pieaugušo izglītības attīstīšanas tajā disciplīnā, tematiskajā laukā vai administratīvajā aspektā, kurā tie darbojas; |
| --- | --- | --- |

d)

tematiskos ekspertu un organizāciju tīklus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā un pazīstami kā “Grundtvig tīkli”, kas jo īpaši strādā pie:

i)

pieaugušo izglītības attīstīšanas tajā disciplīnā, tematiskajā laukā vai administratīvajā aspektā, kurā tie darbojas;

| ii) | nozīmīgas labas prakses un jauninājumu apzināšanas, uzlabošanas un popularizēšanas; |
| --- | --- |

ii)

nozīmīgas labas prakses un jauninājumu apzināšanas, uzlabošanas un popularizēšanas;

| iii) | satura atbalsta sniegšanas, projektiem un partnerībām, ko uzsākuši citi un sadarbības atvieglošana starp šādiem projektiem un partnerībām; |
| --- | --- |

iii)

satura atbalsta sniegšanas, projektiem un partnerībām, ko uzsākuši citi un sadarbības atvieglošana starp šādiem projektiem un partnerībām;

| iv) | pieaugušo izglītības vajadzību analīzes un kvalitātes nodrošinājuma veicināšanas; |
| --- | --- |

iv)

pieaugušo izglītības vajadzību analīzes un kvalitātes nodrošinājuma veicināšanas;

| e) | citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Grundtvig programmas mērķus, kas minēti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”). |
| --- | --- |

e)

citas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt Grundtvig programmas mērķus, kas minēti 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”).

2.   Šādu pasākumu darbības elementus nosaka saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru.

31. pants

Grundtvig programmas budžets

Ne mazāk kā 55 % no Grundtvig programmai pieejamā budžeta paredz, lai atbalstītu mobilitāti un partnerības, kā minēts 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā.

V NODAĻA

Transversālā programma

32. pants

Transversālās programmas mērķi

1.   Papildus 1. pantā izklāstītajiem mūžizglītības programmas mērķiem transversālās programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | veicināt Eiropas sadarbību jautājumos, kas skar divas vai vairākas sektoru apakšprogrammas; |
| --- | --- |

a)

veicināt Eiropas sadarbību jautājumos, kas skar divas vai vairākas sektoru apakšprogrammas;

| b) | veicināt dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmu kvalitāti un konverģenci. |
| --- | --- |

b)

veicināt dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmu kvalitāti un konverģenci.

2.   Transversālās programmas darbības mērķi ir šādi:

| a) | atbalstīt mūžizglītības politikas izstrādi un sadarbību Eiropas līmenī, it īpaši Lisabonas Procesa un “Izglītība un apmācības 2010”, kā arī Boloņas un Kopenhāgenas Procesu un ar tiem saistītām nākamajām darbībām; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt mūžizglītības politikas izstrādi un sadarbību Eiropas līmenī, it īpaši Lisabonas Procesa un “Izglītība un apmācības 2010”, kā arī Boloņas un Kopenhāgenas Procesu un ar tiem saistītām nākamajām darbībām;

| b) | nodrošināt atbilstīgu salīdzināmo datu, statistikas un analīzes nodrošinājumu, lai atbalstītu mūžizglītības politikas izstrādi, kā arī pārraudzīt panākumus, kas sasniegti saistībā ar mūžizglītības uzdevumiem un mērķiem, un apzināt sfēras, kam jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt atbilstīgu salīdzināmo datu, statistikas un analīzes nodrošinājumu, lai atbalstītu mūžizglītības politikas izstrādi, kā arī pārraudzīt panākumus, kas sasniegti saistībā ar mūžizglītības uzdevumiem un mērķiem, un apzināt sfēras, kam jāpievērš īpaša uzmanība;

| c) | veicināt valodu apguvi un atbalstīt valodu dažādību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

c)

veicināt valodu apguvi un atbalstīt valodu dažādību dalībvalstīs;

| d) | atbalstīt novatoriska uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstību mūžizglītībā; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt novatoriska uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstību mūžizglītībā;

| e) | nodrošināt to, ka mūžizglītības programmas rezultātus pienācīgi plaši atzīst, demonstrē un pielieto. |
| --- | --- |

e)

nodrošināt to, ka mūžizglītības programmas rezultātus pienācīgi plaši atzīst, demonstrē un pielieto.

33. pants

Transversālās programmas darbības

1.   Šādas darbības var atbalstīt saskaņā ar mūžizglītības politikas sadarbības un jauninājumu pamatvirzieniem, kas noteikti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā:

| a) | personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, tostarp mācību vizītes ekspertiem un oficiālajiem pārstāvjiem, kurus izraudzījušās valsts, reģionālas un vietējas iestādes, izglītības un apmācību iestāžu un vadības un akreditācijas pakalpojumu direktoriem un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

a)

personu mobilitāti, kas minēta 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā, tostarp mācību vizītes ekspertiem un oficiālajiem pārstāvjiem, kurus izraudzījušās valsts, reģionālas un vietējas iestādes, izglītības un apmācību iestāžu un vadības un akreditācijas pakalpojumu direktoriem un sociālajiem partneriem;

| b) | daudzpusējus projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir Kopienas līmenī izstrādātu politikas priekšlikumu sagatavošana un pārbaude un mūžizglītības jauninājumi; |
| --- | --- |

b)

daudzpusējus projektus, kas noteikti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir Kopienas līmenī izstrādātu politikas priekšlikumu sagatavošana un pārbaude un mūžizglītības jauninājumi;

| c) | 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētos daudzpusējos tādu ekspertu un/vai organizāciju tīklus, kas kopīgi strādā pie politikas jautājumiem. Šādos tīklos var būt:






  i) | tematiskie tīkli, kas strādā pie mūžizglītības satura vai mūžizglītības metodoloģijas un politikas jautājumiem; Šādi tīkli var novērot, noteikt, analizēt labu praksi un jaunas idejas, apmainīties ar labu pieredzi un idejām un ieteikt labāku un plašāku šādas prakses pielietojumu dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

c)

5. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētos daudzpusējos tādu ekspertu un/vai organizāciju tīklus, kas kopīgi strādā pie politikas jautājumiem. Šādos tīklos var būt:

i)

tematiskie tīkli, kas strādā pie mūžizglītības satura vai mūžizglītības metodoloģijas un politikas jautājumiem; Šādi tīkli var novērot, noteikt, analizēt labu praksi un jaunas idejas, apmainīties ar labu pieredzi un idejām un ieteikt labāku un plašāku šādas prakses pielietojumu dalībvalstīs;

| ii) | mūžizglītības stratēģisko jautājumu forumi; |
| --- | --- |

ii)

mūžizglītības stratēģisko jautājumu forumi;

| d) | politikas un mūžizglītības sistēmu novērošana un analīze, kas minētas 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, kas var ietvert:






  i) | studijas un salīdzinošo pētniecību; |
| --- | --- | --- |

d)

politikas un mūžizglītības sistēmu novērošana un analīze, kas minētas 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, kas var ietvert:

i)

studijas un salīdzinošo pētniecību;

| ii) | indikatoru un statistisko aptauju izstrādi, tostarp mūžizglītības jomā sadarbībā ar Eurostat uzsāktā darba atbalstīšanu; |
| --- | --- |

ii)

indikatoru un statistisko aptauju izstrādi, tostarp mūžizglītības jomā sadarbībā ar Eurostat uzsāktā darba atbalstīšanu;

| iii) | Eurydice tīkla darbības atbalstīšanu un Komisijas izveidotās Eurydice Eiropas vienības finansēšanu; |
| --- | --- |

iii)

Eurydice tīkla darbības atbalstīšanu un Komisijas izveidotās Eurydice Eiropas vienības finansēšanu;

| e) | darbības, lai veicinātu kvalifikāciju un kompetenču pārredzamību un atzīšanu, tostarp- gan oficiālās, gan neoficiālas izglītības ceļā iegūto kvalifikāciju un spējām, informēšanu un konsultācijas izglītības mobilitātes jautājumos un sadarbību kvalitātes nodrošināšanai, kā noteikts 5. panta 1. punkta f ) apakšpunktā, kas var ietvert:






  i) | organizāciju tīklus, kas veicina mobilitāti un atzīšanu, kā Euroguidance un Eiropas Savienības diploma atzīšanas tīkla centri (NARIC); |
| --- | --- | --- |

e)

darbības, lai veicinātu kvalifikāciju un kompetenču pārredzamību un atzīšanu, tostarp- gan oficiālās, gan neoficiālas izglītības ceļā iegūto kvalifikāciju un spējām, informēšanu un konsultācijas izglītības mobilitātes jautājumos un sadarbību kvalitātes nodrošināšanai, kā noteikts 5. panta 1. punkta f ) apakšpunktā, kas var ietvert:

i)

organizāciju tīklus, kas veicina mobilitāti un atzīšanu, kā Euroguidance un Eiropas Savienības diploma atzīšanas tīkla centri (NARIC);

| ii) | tādu starptautisku interneta projektu kā Ploteus atbalstīšana; |
| --- | --- |

ii)

tādu starptautisku interneta projektu kā Ploteus atbalstīšana;

| iii) | Europass ierosmes darbības saskaņā ar Lēmumu Nr. 2241/2004; |
| --- | --- |

iii)

Europass ierosmes darbības saskaņā ar Lēmumu Nr. 2241/2004;

| f) | citas ierosmes, kas minētas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”), tostarp peer-learning darbības, kas vērstas uz 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto pamatvirzienu uzdevumu veicināšanu. |
| --- | --- |

f)

citas ierosmes, kas minētas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”), tostarp peer-learning darbības, kas vērstas uz 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto pamatvirzienu uzdevumu veicināšanu.

2.   Kā 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā valodu mācīšanas pamatvirziena darbības var atbalstīt šādas darbības, kuru mērķis ir mācīšanas un mācīšanās vajadzības, kas attiecas vairāk nekā uz vienu apakšprogrammas jomu:

| a) | daudzpusēji projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas turklāt vērsti uz:






  i) | jaunu valodas mācību materiālu, tostarp tiešsaistes kursu, un valodu pārbaudes instrumentu izstrādi; |
| --- | --- | --- |

a)

daudzpusēji projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas turklāt vērsti uz:

i)

jaunu valodas mācību materiālu, tostarp tiešsaistes kursu, un valodu pārbaudes instrumentu izstrādi;

| ii) | valodu skolotāju, mācību instruktoru un citu mācībspēku mācību kursu un instrumentu izstrādi; |
| --- | --- |

ii)

valodu skolotāju, mācību instruktoru un citu mācībspēku mācību kursu un instrumentu izstrādi;

| b) | daudzpusēji tīkli, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas darbojas valodu apguves un valodu dažādības jomā; |
| --- | --- |

b)

daudzpusēji tīkli, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas darbojas valodu apguves un valodu dažādības jomā;

| c) | citas ierosmes, kas sakrīt ar mūžizglītības programmas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā noteiktajiem uzdevumiem un kas valodu apguvi padarītu pievilcīgāku audzēkņiem, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un/vai tirgzinības, reklāmu un informatīvās kampaņas, kā arī konferences, pētījumus un statistisko rādītāju attīstīšanu valodu apguves un valodu dažādības jomā. |
| --- | --- |

c)

citas ierosmes, kas sakrīt ar mūžizglītības programmas 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā noteiktajiem uzdevumiem un kas valodu apguvi padarītu pievilcīgāku audzēkņiem, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un/vai tirgzinības, reklāmu un informatīvās kampaņas, kā arī konferences, pētījumus un statistisko rādītāju attīstīšanu valodu apguves un valodu dažādības jomā.

3.   Kā 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā IKT pamatvirziena darbības var atbalstīt šādas darbības, kuru mērķis ir mācīšanas un mācīšanās vajadzības, kas attiecas vairāk nekā uz vienu apakšprogrammas jomu:

| a) | daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir jaunu metožu, satura, pakalpojumu un vides, attiecīgi, attīstīšana un popularizēšana; |
| --- | --- |

a)

daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir jaunu metožu, satura, pakalpojumu un vides, attiecīgi, attīstīšana un popularizēšana;

| b) | daudzpusējus tīklus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir zināšanu, pieredzes un labas prakses sniegšana un apmaiņa; |
| --- | --- |

b)

daudzpusējus tīklus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kuru mērķis ir zināšanu, pieredzes un labas prakses sniegšana un apmaiņa;

| c) | citas darbības, kuru mērķis ir uzlabot mūžizglītības politiku un praksi, kas minēta 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, kas var ietvert izvērtēšanas, pārraudzības, standartizēšanas, kvalitātes uzlabošanas mehānismus un virzienu analīzi, ņemot vērā tehnoloģijas un pedagoģiju. |
| --- | --- |

c)

citas darbības, kuru mērķis ir uzlabot mūžizglītības politiku un praksi, kas minēta 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā, kas var ietvert izvērtēšanas, pārraudzības, standartizēšanas, kvalitātes uzlabošanas mehānismus un virzienu analīzi, ņemot vērā tehnoloģijas un pedagoģiju.

4.   Kā 3. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētā popularizēšanas pamatvirziena darbības var atbalstīt šādas darbības:

| a) | vienpusējus un valsts projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

vienpusējus un valsts projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā;

| b) | daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas turklāt vērsti uz:






  i) | jaunu produktu un procesu izmantošanas un ieviešanas atbalstīšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

daudzpusējus projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kas turklāt vērsti uz:

i)

jaunu produktu un procesu izmantošanas un ieviešanas atbalstīšanu;

| ii) | sadarbības veicināšanu starp projektiem, kas darbojas tajā pašā jomā; |
| --- | --- |

ii)

sadarbības veicināšanu starp projektiem, kas darbojas tajā pašā jomā;

| iii) | labas prakses attīstīšanu par popularizēšanas metodēm; |
| --- | --- |

iii)

labas prakses attīstīšanu par popularizēšanas metodēm;

| c) | 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto izziņas materiālu izveidi, kas var ietvert nozīmīgu statistikas datu apkopošanu un pētījumus popularizēšanas jomā, rezultātu izmantošanu un labas prakses apmaiņu. |
| --- | --- |

c)

5. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto izziņas materiālu izveidi, kas var ietvert nozīmīgu statistikas datu apkopošanu un pētījumus popularizēšanas jomā, rezultātu izmantošanu un labas prakses apmaiņu.

VI NODAĻA

Jean Monnet programma

34. pants

Dalība Jean Monnet programmā

Saistībā ar mūžizglītības programmu Jean Monnet programma attiecas uz:

| a) | studentiem un pētniekiem Eiropas integrācijas jomā visu veidu augstākajā izglītībā Kopienā un ārpus tās; |
| --- | --- |

a)

studentiem un pētniekiem Eiropas integrācijas jomā visu veidu augstākajā izglītībā Kopienā un ārpus tās;

| b) | tām augstākās izglītības iestādēm Kopienā un ārpus tās, kas ir apstiprinātas attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

b)

tām augstākās izglītības iestādēm Kopienā un ārpus tās, kas ir apstiprinātas attiecīgajās valstīs;

| c) | skolotājiem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs; |
| --- | --- |

c)

skolotājiem un citiem darbiniekiem šajās iestādēs;

| d) | to personu apvienībām un pārstāvjiem, kas iesaistīti izglītībā un apmācībās Kopienā un ārpus tās; |
| --- | --- |

d)

to personu apvienībām un pārstāvjiem, kas iesaistīti izglītībā un apmācībās Kopienā un ārpus tās;

| e) | valsts un privātām struktūrām, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācību organizēšanu un sniegšanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

e)

valsts un privātām struktūrām, kas ir atbildīgas par izglītības un apmācību organizēšanu un sniegšanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī;

| f) | pētījumu centriem un struktūrām, kas saistīti ar Eiropas integrācijas jautājumiem Kopienā un ārpus tās. |
| --- | --- |

f)

pētījumu centriem un struktūrām, kas saistīti ar Eiropas integrācijas jautājumiem Kopienā un ārpus tās.

35. pants

Jean Monnet programmas mērķi

1.   Papildus 1. pantā noteiktajiem mūžizglītības programmas mērķiem Jean Monnet programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | stimulēt mācīšanas, pētniecības un pārdomu pasākumus Eiropas integrācijas studijās; |
| --- | --- |

a)

stimulēt mācīšanas, pētniecības un pārdomu pasākumus Eiropas integrācijas studijās;

| b) | atbalstīt atbilstīgu skaitu iestāžu un apvienību, kuras nodarbojas ar problēmām, kas saistītas ar Eiropas integrāciju un izglītošanu un apmācībām Eiropas perspektīvā. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt atbilstīgu skaitu iestāžu un apvienību, kuras nodarbojas ar problēmām, kas saistītas ar Eiropas integrāciju un izglītošanu un apmācībām Eiropas perspektīvā.

2.   Jean Monnet programmas darbības uzdevumi ir šādi:

| a) | stimulēt izcilību izglītošanā, pētniecībā un pārdomās Eiropas integrācijas studijās augstākās izglītības iestādēs Kopienā un ārpus tās; |
| --- | --- |

a)

stimulēt izcilību izglītošanā, pētniecībā un pārdomās Eiropas integrācijas studijās augstākās izglītības iestādēs Kopienā un ārpus tās;

| b) | uzlabot akadēmisko speciālistu un Eiropas pilsoņu zināšanas un informētību ar Eiropas integrāciju saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

b)

uzlabot akadēmisko speciālistu un Eiropas pilsoņu zināšanas un informētību ar Eiropas integrāciju saistītos jautājumos;

| c) | atbalstīt galvenās Eiropas iestādes, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumu risināšanu; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt galvenās Eiropas iestādes, kas nodarbojas ar Eiropas integrācijas jautājumu risināšanu;

| d) | atbalstīt augstas kvalitātes Eiropas iestādes un apvienības, kas darbojas izglītības un apmācību jomās. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt augstas kvalitātes Eiropas iestādes un apvienības, kas darbojas izglītības un apmācību jomās.

36. pants

Jean Monnet programmas darbības

1.   Šādas darbības var atbalstīt saskaņā ar 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajiem pamatvirzieniem:

| a) | vienpusējus un valsts projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā un kas var ietvert:






  i) | Jean Monnet katedras, izcilības centrus un apmācību modeļus; |
| --- | --- | --- |

a)

vienpusējus un valsts projektus, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā un kas var ietvert:

i)

Jean Monnet katedras, izcilības centrus un apmācību modeļus;

| ii) | profesoru, citu augstākās izglītības mācībspēku un to pētnieku apvienības, kas specializējušies Eiropas integrācijā; |
| --- | --- |

ii)

profesoru, citu augstākās izglītības mācībspēku un to pētnieku apvienības, kas specializējušies Eiropas integrācijā;

| iii) | to jauno pētnieku atbalsts, kas specializējušies Eiropas integrācijā; |
| --- | --- |

iii)

to jauno pētnieku atbalsts, kas specializējušies Eiropas integrācijā;

| iv) | informācijas un pētījumu darbības, kam ar Kopienu ir kopīgi mērķi diskusiju, pārdomu un zināšanu par Eiropas integrācijas procesu veicināšanā; |
| --- | --- |

iv)

informācijas un pētījumu darbības, kam ar Kopienu ir kopīgi mērķi diskusiju, pārdomu un zināšanu par Eiropas integrācijas procesu veicināšanā;

| b) | daudzpusējus projektus un tīklus, kuri minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā un kuros var atbalstīt daudzpusīgu pētījumu grupu izveidi Eiropas integrācijas jomā. |
| --- | --- |

b)

daudzpusējus projektus un tīklus, kuri minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā un kuros var atbalstīt daudzpusīgu pētījumu grupu izveidi Eiropas integrācijas jomā.

2.   Saskaņā ar 3. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem pamatvirzieniem var piešķirt mērķfinansējumu, kas paredzēts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu darbības un šādu iestāžu administratīvās izmaksas, kas darbojas Eiropas interesēs:

| a) | Eiropas Koledža (Briges un Natolinas universitāšu pilsētiņas); |
| --- | --- |

a)

Eiropas Koledža (Briges un Natolinas universitāšu pilsētiņas);

| b) | Eiropas Universitātes institūts, Florence; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Universitātes institūts, Florence;

| c) | Eiropas Valsts administrācijas institūts, Māstrihta; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Valsts administrācijas institūts, Māstrihta;

| d) | Eiropas Tiesību akadēmija, Trīra; |
| --- | --- |

d)

Eiropas Tiesību akadēmija, Trīra;

| e) | Eiropas Aģentūra īpašo vajadzību izglītības attīstībai, Midlfārta; |
| --- | --- |

e)

Eiropas Aģentūra īpašo vajadzību izglītības attīstībai, Midlfārta;

| f) | Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nica. |
| --- | --- |

f)

Starptautiskais Eiropas apmācību centrs, Nica.

3.   Saskaņā ar 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem pamatvirzieniem var piešķirt darbības mērķfinansējumu, kas paredzēts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā, lai segtu noteiktas izglītības un apmācību jomā aktīvo Eiropas iestāžu darbības un administratīvās izmaksas.

4.   Mērķfinansējumu var paredzēt uz vienu gadu vai šo termiņu pagarinot saskaņā ar partnerību vienošanos ar Komisiju.

37. pants

Jean Monnet programmas budžets

Ne mazāk kā 16 % no Jean Monnet programmai pieejamā budžeta paredz, lai atbalstītu 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto pamatvirzienu, ne mazāk kā 65 % — 3. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajam pamatvirzienam un ne mazāk kā 19 % — 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajam pamatvirzienam.

III SADAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

38. pants

Pārejas noteikumi

1.   Darbības, kas sāktas 2006. gada 31. decembrī vai pirms minētās dienas, pamatojoties uz Lēmumu 1999/382/EK, Lēmumu Nr. 253/2000/EK, Lēmumu Nr. 2318/2003/EK, Lēmumu Nr. 791/2004/EK vai Lēmumu Nr. 2241/2004/EK, pārvalda saskaņā ar minētajiem lēmumiem, izņemot, ja ar minētajiem lēmumiem izveidotās komitejas ir aizstātas ar komiteju, kas izveidota ar šā lēmuma 10. pantu.

2.   Kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. pantā, apropriācijas, kas atbilst paredzamajiem ieņēmumiem, kurus veido atmaksātās summas, kas nepareizi izmaksātas saskaņā ar Lēmumu 1999/382/EK, Lēmumu Nr. 253/2000/EK, Lēmumu Nr. 2318/2003/EK, Lēmumu Nr. 791/2004/EK vai Lēmumu Nr. 2241/2004/EK, var darīt pieejamas mūžizglītības programmai.

39. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 221, 8.9.2005., 134. lpp.

1

(2)  OV C 164, 5.7.2005., 59. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 25. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 24. jūlijā Kopējā nostāja, Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... Lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 146, 11.6.1999., 33. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 28, 3.2.2000., 1.lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004.

5

(6)  OV L 345, 31.12.2003., 9. lpp.

6

(7)  OV L 138, 30.4.2004., 31. lpp.

7

(8)  OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.

8

(9)  OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV C 163, 9.7.2002., 1. lpp.

10

(11)  OV C 13, 18.1.2003., 2. lpp.

11

(12)  OV C 293 E, 28.11.2002., 103. lpp.

12

(13)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

13

(14)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

14

Euratom

(15)  OV C ....

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

16

(17)  OJ L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

17

(18)  OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.).

18

(19)  Šīs summas pamatā ir 2004. gada skaitļi, un to tehniski koriģē, lai ņemtu vērā inflāciju.

19

---

PIELIKUMS

ADMINISTRATĪVIE UN FINANŠU NOTEIKUMI

A.   Administratīvie noteikumi

Mūžizglītības programmas darbību ieteikuma un izvēles procedūras ir šādas:

1.   Valsts aģentūras procedūra

1.1.   1. procedūra

Šādas darbības, par kurām izvēles lēmumus pieņem attiecīgās valsts aģentūras, pārvalda saskaņā ar “valsts aģentūru 1. procedūru”:

| a) | mūžizglītībā iesaistīto personu mobilitāte, kā minēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

mūžizglītībā iesaistīto personu mobilitāte, kā minēts 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| b) | divpusējas un daudzpusējas partnerības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

divpusējas un daudzpusējas partnerības, kas noteiktas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| c) | vienpusēji un valsts projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ja tos finansē saskaņā ar 33. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

vienpusēji un valsts projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, ja tos finansē saskaņā ar 33. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

Finansiāla atbalsta pieprasījumus šīm darbībām iesniedz attiecīgajām valsts aģentūrām, ko ir izraudzījušās dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Valsts aģentūras izvēlas un piešķir finansiālu atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstīgi vispārīgajām pamatnostādnēm, kuras nosaka atbilstīgi 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam. Valsts aģentūras piešķir mērķfinansējumu saņēmējiem to attiecīgajā valstī. Katrs partneris divpusējās vai daudzpusējās partnerībās saņem līdzekļus tieši no savas attiecīgās valsts aģentūras.

1.2.   2. procedūra

Šādu darbību, kurā lēmumus pieņem Komisija, bet izvērtēšanas un līgumslēgšanas procedūras veic attiecīgās valsts aģentūras, pārvalda saskaņā ar “valsts aģentūru 2. procedūru”:

| — | daudzpusēji projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

daudzpusēji projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

Finansiāla atbalsta pieprasījumus, ko iesniedz saskaņā ar šo darbību, nosūta valsts aģentūrai, ko projekta koordinatora dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Projekta koordinatora dalībvalsts valsts aģentūra veic pieteikumu izvērtēšanu un iesniedz Komisijai to pieteikumu sarakstu, kurus tā iesaka pieņemt. Komisija lemj par iesniegto sarakstu, un pēc tam valsts aģentūra piešķir

atbilstīgu finansiālo atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlēti atbilstīgi vispārīgajām pamatnostādnēm, ko nosaka atbilstīgi 9. panta 1. punkta d) apakšpunktam. Pirms saraksta iesniegšanas Komisijai tās valsts aģentūra, kurā projektu koordinē, sazinās ar valsts aģentūrām citās projekta partneru valstīs. Valsts aģentūras izsniedz mērķfinansējumu izvēlētajiem projekta koordinatoriem to attiecīgajās dalībvalstīs, kas tālāk ir atbildīgi par līdzekļu sadali projektos iesaistītajiem partneriem.

2.   Komisijas procedūra

Šādas darbības, kurās projektu priekšlikumus iesniedz Komisijai un izvēles lēmumus pieņem Komisija, pārvalda saskaņā ar “Komisijas procedūru”:

| a) | vienpusēji un valsts projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, izņemot tos, kurus finansē atbilstīgi 33. panta 4. punkta a) apakšpunktam; |
| --- | --- |

a)

vienpusēji un valsts projekti, kas minēti 5. panta 1. punkta d) apakšpunktā, izņemot tos, kurus finansē atbilstīgi 33. panta 4. punkta a) apakšpunktam;

| b) | daudzpusēji projekti un tīkli, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

daudzpusēji projekti un tīkli, kas minēti 5. panta 1. punkta e) apakšpunktā;

| c) | mūžizglītības jomas politiku un sistēmu novērošana un analīze, uzziņas materiālu veidošana, tostarp aptaujas, statistika, analīze un indikatori, kā arī darbības, ar kurām atbalsta kvalifikāciju un iepriekšējās izglītības pārredzamību un atzīšanu, kā minēts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

mūžizglītības jomas politiku un sistēmu novērošana un analīze, uzziņas materiālu veidošana, tostarp aptaujas, statistika, analīze un indikatori, kā arī darbības, ar kurām atbalsta kvalifikāciju un iepriekšējās izglītības pārredzamību un atzīšanu, kā minēts 5. panta 1. punkta f) apakšpunktā;

| d) | mērķfinansējums, kas minēts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

mērķfinansējums, kas minēts 5. panta 1. punkta g) apakšpunktā;

| e) | citas ierosmes, kuru mērķis ir sekmēt mūžizglītības programmas mērķu sasniegšanu, kā minēts 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”). |
| --- | --- |

e)

citas ierosmes, kuru mērķis ir sekmēt mūžizglītības programmas mērķu sasniegšanu, kā minēts 5. panta 1. punkta h) apakšpunktā (“papildpasākumi”).

Finansiāla atbalsta pieprasījumus, kas iesniegti šīm darbībām, iesniedz Komisijai, kas veic izvēli un piešķir finansiālo atbalstu pieteikuma iesniedzējiem, kuri izvēlēti saskaņā ar vispārīgajām pamatnostādnēm, ko nosaka atbilstīgi 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

B.   Finanšu noteikumi

Komisija nodrošina, lai finansiālās un administratīvās prasības, kas noteiktas mūžizglītības programmas mērķfinansējuma saņēmējiem, ir proporcionālas saņemtā mērķfinansējuma līmenim. Komisija īpaši nodrošina, lai finansiālie noteikumi un izpildes un atskaitīšanās prasības individuālajai mobilitātei un partnerībām ir viegli lietojamas un pietiekami vienkāršas, lai neliegtu pieeju mazāk izdevīgā stāvoklī esošiem indivīdiem vai organizācijām, kas ar tiem strādā.

Jo īpaši Komisija sagatavo valsts aģentūrām kritērijus, kuri tām jāievēro attiecībā uz izvēles un piešķiršanas procedūrām, kā arī līgumu un maksājumu/revīzijas pasākumus tiem fondiem, ko tās pārvalda. Šajos kritērijos ņem vērā piešķirtā mērķfinansējuma apmēru; un gadījumos, ja mērķfinansējums ir mazāks par EUR 25 000, kritērijos paredz vienkāršotas sistēmas visos posmos attiecībā uz pieteikumu iesniedzējiem un saņēmējiem. Kritērijos paredz iespēju valsts aģentūrām noteikt un ierobežot datus, kas pieteikuma iesniedzējiem nepieciešami mērķfinansējuma saņemšanai, kā arī slēgt vienkāršotus līgumus pēc mērķfinansējuma piešķiršanas, kuros būtu ietverti šādi elementi:

| — | līgumslēdzējas puses, |
| --- | --- |

—

līgumslēdzējas puses,

| — | līguma termiņš, kas ir vienāds ar laikposmu, kurā atļauts izmantot piešķirtos līdzekļus, |
| --- | --- |

—

līguma termiņš, kas ir vienāds ar laikposmu, kurā atļauts izmantot piešķirtos līdzekļus,

| — | maksimālā piešķirtā summa, |
| --- | --- |

—

maksimālā piešķirtā summa,

| — | attiecīgās darbības īss kopsavilkums; |
| --- | --- |

—

attiecīgās darbības īss kopsavilkums;

| — | prasības par ziņošanu un piekļuvi revīzijai. |
| --- | --- |

—

prasības par ziņošanu un piekļuvi revīzijai.

Tāpat kritērijos paredz, ka valsts aģentūras nodrošina, ka saņēmēju līdzfinansējums var būt ieguldījums natūrā. Tiem jābūt faktiski pārbaudāmiem, taču tiem nav obligāti jāveic finanšu izvērtējums.

1.   Darbības, ko pārvalda saskaņā ar valsts aģentūru procedūru

| 1.1. | Kopienas līdzekļi, kas domāti finansiāla atbalsta sniegšanai saskaņā ar valsts aģentūru procedūru, darbībām, ko pārvalda atbilstīgi šā pielikuma A iedaļas 1.1. punktam, ir jāsadala starp dalībvalstīm saskaņā ar formulu, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 10. panta 2. punktu un kurā var būt šādi elementi:






  a) | minimālā katrai valstij piešķiramā summa, kas jānosaka saskaņā ar budžeta pieejamību saistītajai darbībai; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kopienas līdzekļi, kas domāti finansiāla atbalsta sniegšanai saskaņā ar valsts aģentūru procedūru, darbībām, ko pārvalda atbilstīgi šā pielikuma A iedaļas 1.1. punktam, ir jāsadala starp dalībvalstīm saskaņā ar formulu, ko Komisija noteikusi saskaņā ar 10. panta 2. punktu un kurā var būt šādi elementi:

a)

minimālā katrai valstij piešķiramā summa, kas jānosaka saskaņā ar budžeta pieejamību saistītajai darbībai;

| b) | pārējais tiek piešķirts dažādām valstīm, pamatojoties uz:






  i) | katras dalībvalsts:






  — | skolnieku un skolotāju skaitu skolu izglītības sistēmā skolu partnerību un Comenius programmas mobilitātes darbībām, kas noteiktas 18. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

pārējais tiek piešķirts dažādām valstīm, pamatojoties uz:

i)

katras dalībvalsts:

—

skolnieku un skolotāju skaitu skolu izglītības sistēmā skolu partnerību un Comenius programmas mobilitātes darbībām, kas noteiktas 18. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā;

| — | studentu un/vai absolventu skaitu augstākās izglītības sistēmā studentu mobilitātes un intensīvās programmas darbībām Erasmus programmā, kas noteikta 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un iv) punktā; |
| --- | --- |

—

studentu un/vai absolventu skaitu augstākās izglītības sistēmā studentu mobilitātes un intensīvās programmas darbībām Erasmus programmā, kas noteikta 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un iv) punktā;

| — | mācībspēku skaitu augstākās izglītības sistēmā mācībspēku mobilitātes un cita personāla mobilitātes darbībām Erasmus programmā, kas noteikta 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punktā; |
| --- | --- |

—

mācībspēku skaitu augstākās izglītības sistēmā mācībspēku mobilitātes un cita personāla mobilitātes darbībām Erasmus programmā, kas noteikta 22. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) un iii) punktā;

| — | iedzīvotāju skaitu kopumā attiecībā pret iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 35 gadiem mobilitātes, partnerību un daudzpusēju projektu darbībām Leonardo da Vinci programmā, kas noteikta 26. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju skaitu kopumā attiecībā pret iedzīvotājiem vecumā no 15 līdz 35 gadiem mobilitātes, partnerību un daudzpusēju projektu darbībām Leonardo da Vinci programmā, kas noteikta 26. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

| — | pieaugušo skaitu mobilitātes un partnerību darbībām Grundtvig programmā, kas noteikta 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

pieaugušo skaitu mobilitātes un partnerību darbībām Grundtvig programmā, kas noteikta 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā;

| ii) | dzīves dārdzības atšķirību starp dažādām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

ii)

dzīves dārdzības atšķirību starp dažādām dalībvalstīm;

| iii) | attālumiem starp dažādu dalībvalstu galvaspilsētām; |
| --- | --- |

iii)

attālumiem starp dažādu dalībvalstu galvaspilsētām;

| iv) | konkrētās darbības pieprasījuma un/vai uzsākšanas līmeni. |
| --- | --- |

iv)

konkrētās darbības pieprasījuma un/vai uzsākšanas līmeni.

| 1.2. | Šiem formulējumiem jābūt cik iespējams neitrāliem, lai respektētu atšķirīgās dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmas. |
| --- | --- |

1.2.

Šiem formulējumiem jābūt cik iespējams neitrāliem, lai respektētu atšķirīgās dalībvalstu izglītības un apmācību sistēmas.

| 1.3. | Šādi sadalītus Kopienas līdzekļus pārvalda valsts aģentūras, kas paredzētas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.3.

Šādi sadalītus Kopienas līdzekļus pārvalda valsts aģentūras, kas paredzētas 6. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

| 1.4. | Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, veic nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu sabalansētu piedalīšanos Kopienas, valsts un, nepieciešamības gadījumā, reģionālā līmenī, un atbilstīgā gadījumā, skarot vairākas pētījumu jomas. Šiem pasākumiem piešķiramo līdzekļu apjoms nevar pārsniegt 5 % no katras attiecīgās darbības gada budžeta. |
| --- | --- |

1.4.

Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, veic nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu sabalansētu piedalīšanos Kopienas, valsts un, nepieciešamības gadījumā, reģionālā līmenī, un atbilstīgā gadījumā, skarot vairākas pētījumu jomas. Šiem pasākumiem piešķiramo līdzekļu apjoms nevar pārsniegt 5 % no katras attiecīgās darbības gada budžeta.

2.   Saņēmēju noteikšana

Šā lēmuma 36. panta 2. punktā uzskaitītās iestādes ar šo tiek noteiktas kā mūžizglītības programmas mērķfinansējuma saņēmējas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 168. pantu.

NARIC tīkla, Eurydice tīkla, Euroguidance tīkla, valstu atbalsta dienesti e-tīklošanai un Europass valsts centru valsts vienības darbojas kā instrumenti, lai īstenotu programmu valsts līmenī saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 38. pantu.

3.   Saņēmēju veidi

Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 114. panta 1. punktu mērķfinansējumu var piešķirt juridiskām vai fiziskām personām. Ja saņēmēji ir fiziskas personas, tas var būt stipendijas veidā.

4.   Vienotas likmes mērķfinansējums, vienības izmaksu salīdzināšana un prēmijas

Vienotas likmes mērķfinansējumu un/vai vienības izmaksu salīdzināšanu, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. panta 1. punktā, var izmantot attiecībā uz darbībām, kas noteiktas 5. pantā.

Vienotas likmes mērķfinansējumu var izmantot, piešķirot, ne vairāk kā EUR 25 000 katram mērķfinansējumam. Tos var apvienot līdz EUR 100 000 un/vai izmantot saistībā ar vienības izmaksu salīdzināšanu.

Komisija var piešķirt prēmijas saistībā ar uzsāktajām mūžizglītības programmas darbībām.

5.   Iepirkums

Ja saskaņā ar šo programmu atbalstītu darbību īstenošana prasa, lai saņēmējs veic iepirkuma procedūras, piemēro neliela apjoma līgumiem paredzētās procedūras, kas izklāstītas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 129. pantā.

6.   Partnerības nolīgumi

Ja saskaņā ar šo programmu darbības atbalsta, izmantojot pamata partnerības mērķfinansējumu, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 163. pantā, šādas partnerības var izraudzīties un finansēt četru gadu laikposmā, ievērojot atvieglinātu atjaunošanas procedūru.

7.   Sabiedriskās iestādes vai organizācijas, kas sniedz izglītības iespējas

Visas dalībvalstu noteiktās skolas un augstākās izglītības iestādes, kā arī visas iestādes vai organizācijas, kas sniedz izglītības iespējas un kas saņēmušas vairāk par 50 % no saviem ieņēmumiem no valsts avotiem pēdējo divu gadu laikā, vai kurus pārrauga valsts struktūras vai to pārstāvji, Komisija uzskata par tādām, kurām ir nepieciešamie finanšu, profesionālie un administratīvie resursi, kā arī nepieciešamā finanšu stabilitāte, lai īstenotu šīs programmas projektus; tām nav jāuzrāda papildu dokumentācija, lai to pierādītu. Šādas iestādes vai organizācijas var atbrīvot no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 173. panta 4. punkta prasībām.

8.   Struktūras, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs

Ja darbības mērķfinansējumu piešķir struktūrām, kas darbojas Eiropas vispārējās interesēs, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 162. pantā, uz tām saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 2. punktu neattiecas pakāpeniskas samazināšanas princips, atjaunojot piešķīrumu.

9.   Pieteikumu iesniedzēju profesionālā kompetence un kvalifikācijas

Komisija saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 176. panta 2. punktu var nolemt, ka noteiktas saņēmēju kategorijas ir atbilstīgi profesionāli kompetentas un kvalificētas, lai realizētu piedāvāto darbību vai darba programmu.

10.   Partneru piedalīšanās no trešajām valstīm

Partneri no trešām valstīm var piedalīties daudzpusējos projektos, tīklos vai partnerībās saskaņā ar 14. panta 2. punkta nosacījumiem pēc Komisijas vai attiecīgās valsts aģentūras ieskatiem. Lēmums par atbalstu šādiem partneriem ir atkarīgs no Eiropas līmenī gūtā labuma, kas varbūtēji rastos no dalības šādā projektā, tīklā vai partnerībās.

11.   Minimāli piešķīrumi

Saskaņā ar šā lēmuma 15. pantu minimāli piešķiramie līdzekļi sektoru apakšprogrammām saistībā ar finansējumu, kas noteikts attiecīgajā pantā, ir:

| | Comenius — 13 % |
| --- | --- |

Comenius — 13 %

| | Erasmus — 40 % |
| --- | --- |

Erasmus — 40 %

| | Leonardo da Vinci — 25 % |
| --- | --- |

Leonardo da Vinci — 25 %

| | Grundtvig — 4 %. |
| --- | --- |

Grundtvig — 4 %.

12.   Valsts aģentūras

Kopienas finansiālais atbalsts tiek piešķirts, lai atbalstītu valsts aģentūru darbību, ko ir izveidojušas vai norīkojušas dalībvalstis saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 38. panta 1. punktu valsts aģentūras funkcijas trešās valstīs, kas mūžizglītības programmā piedalās saskaņā ar šā lēmuma 7. panta 1. punktu, var pildīt publiskas struktūras vai publiskā dienesta uzdevumus pildošas struktūras, kas ir privāttiesību subjekti, ko reglamentē ar attiecīgās valsts tiesību akti.

Saskaņā ar proporcionalitātes principu sertifikācijas un ziņošanas prasības paredzēs minimālajā nepieciešamajā līmenī.

13.   Tehniskā palīdzība

No mūžizglītības programmas finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas pasākumiem, pārraudzību, kontroli, auditu un izvērtēšanu, kas tieši nepieciešams programmas realizēšanai vai tās mērķu sasniegšanai. Tas jo īpaši var ietvert pētījumus, sanāksmes, informatīvas darbības, publikācijas, izdevumus informātikas tīklu izveidei informācijas apmaiņai un jebkādiem citiem izdevumiem tehniskai vai administratīvai palīdzībai, pēc kādas Komisijai būtu jāvēršas programmas realizēšanai.

14.   Krāpšanas novēršanas pasākumi

Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 9. pantu, līgumiem un nolīgumiem, kas izriet no šiem lēmumiem, kā arī nolīgumiem ar iesaistītajām trešām valstīm, ir jābūt pieejamiem pārraudzības un finanšu kontroles vajadzībām, ko veic Komisija (vai jebkāds cits pilnvarots pārstāvis), tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā šīs kontroles veicot uz vietas. Šādas kontroles var veikt arī valsts aģentūrām, kā arī vajadzības gadījumā mērķfinansējuma saņēmējiem.

Mērķfinansējuma saņēmējs glabā visus apliecinošos dokumentus, tostarp revidējamo finanšu pārskatu par izdevumiem mērķfinansējuma gada laikā, Komisijai pieejamā veidā piecus gadus pēc pēdējā maksājuma. Mērķfinansējuma saņēmējs nodrošina, ka dokumenti, kas atrodas pie locekļiem vai partneriem, ja tādi ir, ir pieejami Komisijai.

Komisija mērķfinansējuma izmantojuma revīziju var veikt tieši, izmantojot savu personālu vai jebkuru citu kvalificētu neatkarīgu iestādi pēc savas izvēles. Šādas revīzijas var veikt visā vienošanās spēkā esamības laikā un piecu gadu laikā pēc bilances maksājuma. Attiecīgā gadījumā revīzijas rezultāti var būt pamatā tam, lai Komisija pieņemtu lēmumus par atmaksāšanu.

Komisijas personālam un ārpus komisijas pilnvarotam personālam jābūt attiecīgām piekļuves tiesībām, it īpaši saņēmēju birojiem un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas nepieciešama, lai veiktu šādas revīzijas.

Revīzijas palātai un OLAF ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.

Turklāt saskaņā ar šo programmu Komisija var veikt pārbaudes un inspekcijas uz vietas atbilstīgi Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (1).

Attiecībā uz Kopienas darbībām, kas finansētas atbilstīgi šim lēmumam, “pārkāpuma” jēdzienu, kurš minēts 1. panta 2. punktā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (2), saprot kā Kopienas tiesību aktu pārkāpšanu vai jebkādu līgumsaistību pārkāpšanu, kas radusies saimnieciskās darbības subjekta darbības vai bezdarbības rezultātā, un kas ir radījusi vai būtu varējusi radīt kaitējumu Eiropas Kopienu kopējam budžetam vai to pārvaldītajiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus.

---

(1)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(2)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2004. gada 15. jūlijā, pamatojoties uz EK Līguma 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu, ar ko izveido integrētu rīcības programmu mūžizglītības jomā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2004. gada 15. jūlijā, pamatojoties uz EK Līguma 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu, iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu, ar ko izveido integrētu rīcības programmu mūžizglītības jomā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

| 2. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesniedza atzinumu 2005. gada 10. februārī (1). |
| --- | --- |

2.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja iesniedza atzinumu 2005. gada 10. februārī (1).

| 3. | Reģionu komiteja iesniedza atzinumu 2005. gada 23. februārī (2). |
| --- | --- |

3.

Reģionu komiteja iesniedza atzinumu 2005. gada 23. februārī (2).

| 4. | Eiropas Parlaments iesniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2005. gada 25. oktobrī (3). |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlaments iesniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2005. gada 25. oktobrī (3).

| 5. | 2006. gada 24. jūlijā Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK Līguma 251. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

5.

2006. gada 24. jūlijā Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK Līguma 251. panta 2. punktu.

II.   MĒRĶIS

Ar šo priekšlikumu par jaunu, pilnībā integrētu ES programmu izglītības un apmācības jomā ir paredzēts aizstāt esošās Socrates, Leonardo da Vinci, e-mācību un ar tām saistītās programmas, kuras paredzēts slēgt 2006. gada beigās. Mūžizglītības programma ietver četras apakšprogrammas (Comenius skolu izglītībai, Erasmus augstākajai izglītībai, Leonardo da Vinci arodapmācībai un Grundtvig pieaugušo izglītībai), vairākus transversālus pasākumus, kā arī Jean Monnet programmu, kas attiecas uz Eiropas integrāciju. Programmas mērķis ir ar mūžizglītības palīdzību sniegt ieguldījumu izglītotas sabiedrības attīstībā Kopienā saskaņā ar Lisabonas stratēģiskajiem mērķiem un sniegt Eiropas papildu vērtību tieši atsevišķiem pilsoņiem, veicinot mijiedarbību, sadarbību un mobilitāti starp izglītības un mācību sistēmām Kopienā.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgas piebildes

Padomes kopējā nostāja kopumā atbilst Komisijas sākotnējam ierosinājumam, kaut gan pēc vispārējā Programmai paredzētās finanšu dotācijas samazinājuma tekstā ir iekļauts ievērojams skaits EP grozījumu un vairāki tehniski pielāgojumi — galvenokārt saistībā ar īstenošanas procedūrām. Trīs iestādes vienojās par grozīto piešķīrumu EUR 6 200 miljoni (2004. gada cenās — t.i., EUR 6 970 miljoni pašreizējās cenās) saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par finanšu plānu 2007.-2013. gadam.

2.   Jauni elementi, kas iekļauti kopējā nostājā salīdzinājumā ar Komisijas iesniegto priekšlikumu

Neraugoties uz mazāku vispārējo finanšu piešķīrumu, kā sākotnēji paredzēts, Programmas vispārējie mērķi paliek nemainīgi un katrai no apakšprogrammām tiek saglabāts kvantitatīvi izteiktu mērķu princips. Programmā arī saglabāta iespēja paplašināt projektu skaitu un veidus gadījumā, ja nākotnē finansējums palielinātos.

Padome ir arī meklējusi iespēju panākt pareizu līdzsvaru starp projektiem dažādās apakšprogrammās, nedaudz palielinot uzsvaru uz pieaugušo izglītību, ņemot vērā pašreizējās tendences nodarbinātības un demogrāfijas jomās. Tā rezultātā minimālais piešķīrums Grundtvig programmai pieaudzis līdz 4 %.

Padome ir mēģinājusi vienkāršot projektu iesniedzējiem paredzētās administratīvās procedūras. Turklāt tā no jauna ir ieviesusi pārvaldības komiteju procedūru individuāliem atlases lēmumiem par projektiem, tīkliem un papildu pasākumiem, ja Kopienas kopējā ieguldījuma apjoms pārsniedz 1 miljonu EUR, kā arī visiem projektiem un tīkliem transversālās programmas “politikas izstrādes” pamatvirzienā.

Lai panāktu lielāku skaidrību un lai piešķirtu mērķiem skaidrāku ievirzi, Padome ir pārkārtojusi un vienkāršojusi daudzas sākotnējā priekšlikuma daļas, piemēram, apvienojot atsevišķu apakšprogrammu īstenošanas pantus vienā (9.) pantā. Lai panāktu lielāku skaidrību, ir izdarīti arī vairāki redakcionāli uzlabojumi. Turklāt Padome ir rūpīgi apsvērusi 2. pantā iekļautās definīcijas, iekļāvusi konkrētas norādes uz vajadzību pēc kvalitātes, augstvērtīga izpildījuma un jauninājumiem, kā arī mēģinājusi nodrošināt efektīvu uzraudzību un darīt pieejamus salīdzināmus datus, lai nodrošinātu mūžizglītības mācību politikas attīstību kopumā.

Visbeidzot saskaņā ar EP atzinumu Padome ir mēģinājusi palielināt mobilitāti, jo īpaši arodizglītību saņēmušo mobilitāti, lai veicinātu starpreģionālu sadarbību, izmantojot pārrobežu mobilitāti un partnerattiecības, un lai veicinātu labākas prakses apmaiņu. Tā arī pievienojas EP lūgumam iekļaut vēl divas ieceltas struktūras — Eiropas Aģentūru īpašo vajadzību izglītības attīstībai Midlfārtā (Dānijā) un Starptautisko Eiropas apmācību centru Nicā (Francijā).

3.   Eiropas Parlamenta grozījumi

3.1.   Grozījumi, kas pieņemti pilnībā, daļēji vai pēc būtības

Padome ir pieņēmusi ievērojamu skaitu Eiropas Parlamenta grozījumu pilnībā vai daļēji.

Grozījumi Nr. 1, 3, 6, 10, 11, 14, 15, 17, 18, 22, 23, 25, 27, 29, 30, 40, 42, 47, 49, 51, 59, 60, 62, 64, 67 un 68 ir pieņemti pilnībā.

Grozījumi Nr. 5, 8, 9, 12, 19, 20, 24, 26, 31, 32, 36, 39, 48, 50, 58, 69 un 71 ir pieņemti daļēji vai formulēti savādāk.

3.2.   Grozījumi, kuri nav pieņemti

Ņemot vērā 1. iedaļā minēto Iestāžu nolīgumu par finanšu plānu, Padome noraidīja 43. grozījumu, kas attiecas uz vispārējo budžetu, kā arī 13., 45., 56. un 66. grozījumu, kuri attiecas uz kvantitatīviem mērķiem, kas bija jāpārskata. Kaut gan Padome nevarēja pieņemt arī Parlamenta ierosināto grozījumu Nr. 70 par aptuveno budžeta sadalījumu starp četrām galvenajām apakšprogrammām, kā izklāstīts pielikumā B.11, tās galīgā nostāja palika diezgan līdzīga EP nostājai.

Vairākus grozījumus (4., 7., 16., 28., 41.) noraidīja, pamatojoties uz to, ka tajos ietvertie jautājumi ir aplūkoti apsvērumos vai citos tiesību aktu noteikumos, savukārt atsauces uz atšķirībām starp dažādām ES izglītības sistēmām (2. grozījums) vai šo sistēmu saplūsmi (20. un 44. grozījums) noraidīja, pamatojoties uz subsidiaritāti. 21. grozījumu par sadarbību starp uzņēmumiem, augstākās izglītības iestādēm un zinātniekiem uztvēra drīzāk kā līdzekli mērķa sasniegšanai nevis kā mērķi pašu par sevi, savukārt 33. grozījumu uzskatīja par nepiemērotu, ņemot vērā lēmumu juridisko pamatu.

Padome uzskatīja, ka 34. grozījums bija nepieņemams, jo nebija skaidrs, kuras personas un struktūras būtu uzskatāmas par atbildīgām par mūžizglītības politiku “Eiropas mērogā”. Grozījumus Nr. 35, 37, 52, 53, 54 un 55 nesaglabāja, jo tos uzskatīja vai nu par pārlieku detalizētiem vai konkrētiem tiesību akta tekstam, savukārt 65. grozījumu par procedūru uzskatīja par pašsaprotamu, un tādēļ noraidīja arī to.

Grozījumu Nr. 46 par otras vai papildu svešvalodas mācīšanos noraidīja, pamatojoties uz to, ka dažām dalībvalstīm tas izraisītu pārlieku tālejošas sekas, savukārt 57. grozījumu par agrāk gūtās pieredzes oficiālu atzīšanu uzskatīja par nepiemērotu Grundtvig programmai.

Visbeidzot, tā kā Padome varēja piekrist tikai divu papildu struktūru iekļaušanai no EP ierosinātajām četrām, atlikušās divas, kas minētas 61. un 63. grozījumā, tika noraidītas.

IV.   SECINĀJUMS

Padome uzskata, ka tās kopējā nostāja ir izsvērta un tā ir labs pamats, lai izveidotu šo instrumentu un tādējādi veicinātu mūžizglītības mācību politikas attīstību visā Eiropā. Tā pauž īpašu gandarījumu par integrēto pieeju, kura, apvienojot vienā instrumentā vairākas programmas un darbības izglītības un mācību jomā — no pamatskolas līdz pieaugušo izglītībai, nodrošinās lielāku saskaņotību starp tās sastāvdaļām un dos iespēju efektīvāk atbalstīt pielāgojamu darbību loku. Tā arī apsveic centienus vienkāršot administratīvās procedūras un padarīt programmu ērtāk lietojamu. Ņemot vērā iepriekšminēto, Padome cer tuvākā nākotnē panākt vienošanos ar Parlamentu, lai drīzumā pieņemtu lēmumu.

---

(1)  OV C 221, 8.9.2006., 134. lpp.

(2)  OV C 164, 5.7.2005., 59. lpp.

(3)  Dok. Nr. 13675/05.

---