----

----

II Návrhy právnych aktov

Výbor regiónov

65. plenárne zasadnutie 14. – 15. júna 2006

----

Stanovisko Výboru regiónov zo 14. júna 2006 na tému oznámenia Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Presadzovanie trvalo udržateľného využívania zdrojov: tematická stratégia predchádzania vzniku odpadu a jeho recyklovania“ a na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o odpade“

(2006/C 229/01)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Presadzovanie trvalo udržateľného využívania zdrojov: tematická stratégia predchádzania vzniku odpadu a jeho recyklovania“ (KOM(2005) 666, konečné znenie) a návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o odpadoch (KOM(2005) 667, konečné znenie – 2005/0281 (COD)),

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 5. januára 2006 požiadať podľa článkov 175 a 265 ods. 1 Zmluvy o ES Výbor regiónov o stanovisko k tejto téme,

so zreteľom na rozhodnutia svojho grémia z 12. apríla 2005 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním tohto stanoviska,

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie: „Tematická stratégia predchádzania vzniku odpadu a jeho recyklovania“ (KOM(2003) 301, konečné znenie – CdR 239/2003 (1)),

so zreteľom na svoju výhľadovú správu na tému „Realizácia smernice o skládkach odpadov (1999/31/ES) na regionálnej a lokálnej úrovni“ (CdR 254/2005),

so zreteľom na návrh stanoviska komisie pre trvalo udržateľný rozvoj (CdR 47/2006 rev. 2) prijatý 3. apríla 2006 (spravodajca: pán GROVE VEJLSTRUP, člen obecného zastupiteľstva Sydthy Kommune (DK/EĽS)),

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. – 15. júna 2006 (schôdza zo 14. júna) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

Všeobecné pripomienky

Cieľ stratégie

Opatrenia načrtnuté v stratégii

Uplatňovanie, zjednodušenie a modernizácia existujúcich právnych predpisov

Nová rámcová smernica o odpade

Článok 1

Článok 2

Článok 3

Článok 5

Článok 8

Článok 11

Článok 12

Článok 16

Článok 21

Článok 25

Článok 26

Článok 30

Článok 32

Príloha V

Zavedenie koncepcie životného cyklu

Zlepšenie vedomostného základu

Predchádzanie vzniku odpadu

Na ceste k európskej recyklačnej spoločnosti

Monitorovanie a hodnotenie

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

Odporúčania Výboru regiónov týkajúce sa smernice

Odporúčanie 1

Odôvodnenie 17a

Zdôvodnenie

Predpokladaná klasifikácia spaľovania s energetickým zhodnocovaním ako operácia zhodnocovania môže v niektorých krajinách narušiť rovnováhu medzi inštalovanou kapacitou spaľovní a objemom, ktorý je potrebné spracovať, hoci ponúkaná kapacita zodpovedá potrebám danej krajiny. Príslušné orgány by mali mať možnosť v takomto prípade obmedziť dovoz odpadu na spaľovanie, aby zabezpečili spracovateľské príležitosti pre odpad vyprodukovaný v ich oblasti jurisdikcie.

Odporúčanie 2

Článok 1

Zdôvodnenie

Myslenie na základe životného cyklu je vítané ako základný princíp. Avšak nástroje životného cyklu nie sú v súčasnosti uskutočniteľnou alternatívou k hierarchii odpadov. Potrvá mnoho rokov kým bude prijatá spoločná metodológia používania týchto nástrojov na úrovni Spoločenstva. Až do tejto doby je potrebné objasniť vzťah medzi myslením na základe životného cyklu a politicky stanovenou hierarchiou odpadov s tým, že posledne menovaná alternatíva zostáva štruktúrovacím prvkom odpadovej politiky. Možnosti výnimiek z hierarchie stanovenej v odseku 2 písm. a) a b) zabezpečujú potrebnú pružnosť a súčasne podporia ďalší vývoj nástrojov životného cyklu. Vzhľadom na už získané základné poznatky by mali miestne a regionálne orgány zohrávať kľúčovú úlohu pri uplatniteľnosti týchto nástrojov.

Miestne orgány a manažéri odpadu by mali mať jasné inštrukcie a stanovenie zodpovednosti za overenie výsledkov hodnotenia životného cyklu je dôležitým vylepšením textu návrhu. Proces opätovného preskúmania, ktorý je zahrnutý v odseku 3 zabezpečí, že hodnotenia nebudú používané na ochranu národných trhov a že rovné postavenie nebude narúšané zavádzaním prístupu životného cyklu.

Odporúčanie 3

Článok 2 odsek 5 (nový)

Zdôvodnenie

Text navrhovanej zmeny je obdobou textu článku 2 ods. 2 súčasnej rámcovej smernice o odpade. Stanovuje právny základ pre prijatie špecifickej smernice zameranej na toky odpadov, keďže by nemala byť vylúčená možnosť potreby prijatia dodatočnej smernice. Navrhovaná zmena tiež poskytne právny základ pre smernicu, ktoré budú navrhované v súvislosti s odporúčaním 9 týkajúcim sa článku 11. Okrem toho dopĺňa požiadavku na riadenie manažmentu odpadu. Tento prístup, zameraný na harmonizáciu výberu úpravy špecifických odpadových tokov je doplnkom k vytvoreniu noriem pre zariadenia a vytvára rovnosť postavenia .

Odporúčanie 4

Článok 3

Zdôvodnenie

Tento článok by mal obsahovať všetky definície, ktoré sú dôležité pre ustanovenia smernice o odpadoch. Definície musia byť zároveň koherentné s definíciami, ktoré už boli schválené v existujúcej legislatíve o odpadoch, hlavne v nariadení o zasielaní odpadu. V tejto zmene sa preto navrhuje,

Odporúčanie 5

Článok 4

Zdôvodnenie

Navrhovaná zmena vzťahujúca sa na článok 4 je zameraná na zabezpečenie právnej istoty v otázke zoznamu odpadov. Existujúci zoznam bol priebežne upravovaný počas komitologického postupu a je aktuálny. Hoci je stále možné upravovať kvalitu zoznamu odpadov, úsilie vynaložené doteraz na vypracovanie tohto zoznamu by nemalo vyjsť nazmar. Malo by byť naopak základom pre ďalšiu prácu týkajúcu sa vypracovania zoznamu odpadov a teda zabezpečiť kontinuitu pre orgány aj prevádzkovateľov. Po zrušení smerníc 75/442/EHS a 91/689/EHS je dôležité zabezpečiť, aby súčasný zoznam zostal platný až do doby, kým nebude prijatý nový zoznam a je dôležité stanoviť pevný termín pre vypracovanie nového zoznamu. Praktické skúsenosti ukazujú, že by bolo vhodné uprednostniť zoznam na základe látok (dôležité kritériá: zloženie a koncentrácia obsiahnutých látok), pretože by to umožnilo lepšie zhodnotenie významu pre oblasť životného prostredia, zdravia, bezpečnosti a lepšie zhodnotenie prípadných rizík, ako aj priradenie vhodných spracovateľských zhodnocovacích postupov. Návrh Komisie na vypracovanie nového zoznamu je nepresný a je dôležité upresniť, že zoznam bude obsahovať nie nebezpečný aj nebezpečný odpad.

Odporúčanie 6

Článok 5

Zdôvodnenie

Klasifikácia operácií úpravy odpadu podstatne obmedzujú schopnosť plánovať strednodobé a dlhodobé kapacitné požiadavky. Taktiež určujú podmienky hospodárskej súťaže jednotlivých zariadení na úpravu odpadu. Táto zmena preto vyzýva na používanie politického rozhodovacieho postupu, do ktorého by boli zapojení aj príslušní aktéri. Prijatie nariadenia o klasifikácii operácií zhodnocovania odpadu umožní, aby výber kritérií účinnosti a stanovenie zodpovedajúcich prahov boli predmetom politického skúmania. Súčasne poskytuje prijatie takéhoto nariadenia možnosť prijatia opatrení bez toho, aby viedli k príliš častému opätovnému skúmaniu smernice o odpadoch. Vzhľadom na poznatky obsiahnuté na miestnej úrovni, a vzhľadom na ich zodpovednosti a kompetencie v oblasti odpadov by miestna a regionálna úroveň mali byť prinajmenej konzultované predtým ako budú navrhnuté implementačné opatrenia. Prijatie zmien 4 a 5 bude v konečnom dôsledku viesť k pretransformovaniu príloh I a II smernice o odpade na prílohy I a II nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. Xxxxx o klasifikácii operácií zhodnocovania odpadu.

Odporúčanie 7

Článok 6

Zdôvodnenie

Z tých istých dôvodov, ktoré sú uvedené v odôvodnení týkajúcom sa odporúčania 4 by tieto otázky mali byť predmetom politickej a nie len technickej diskusie. Klasifikácia operácií zhodnocovania odpadu a v tomto prípade aj odstraňovania, podstatne vplýva na schopnosť príslušných orgánov a súkromných prevádzkovateľov plánovať strednodobé a dlhodobé kapacitné požiadavky. Taktiež určujú podmienky hospodárskej súťaže jednotlivých zariadení na úpravu odpadu.

Prijatie implementačných opatrení by preto malo byť predmetom politického rozhodovacieho postupu, do ktorého by boli zapojení aj príslušní aktéri. Vzhľadom na ich zodpovednosti a kompetencie v oblasti odpadu by miestna a regionálna úroveň mali byť prinajmenej konzultované predtým ako budú navrhnuté implementačné opatrenia a mala by im byť poskytnutá možnosť zamyslieť sa nad hodnotením dosahu, ktoré by Komisia mala vykonať ešte pred predložením návrhu.

Odporúčanie 8

Článok 9

Zdôvodnenie

Šiesty akčný program Spoločenstva pre životné prostredie (prijatý Európskym parlamentom a Radou 22. júla 2002) je založený primárne na zásade, že znečisťovateľ platí. Tento princíp by mal byť, ako základný princíp environmentálnej politiky, znovu zavedený v texte tejto smernice.

Odporúčanie 9

Článok 11 ods. 1 písm. c) (nové)

Zdôvodnenie

Odporúča, aby odpad prestal byť odpadom až vtedy, keď bol odpad už spracovaný. To znamená, že odpad nie je možné vyňať z pôsobnosti právnych úprav pre odpad pred tým, než sa môže stať súčasťou nového výrobného cyklu a vykazuje kvality porovnateľné s pôvodným materiálom alebo látkou.

Odporúčanie 10

Článok 11 ods. 2

Zdôvodnenie

Článok 11 stanovuje kritérium pre určenie, kedy odpad prestáva byť odpadom a tým budúci rozsah právnych úprav v oblasti odpadu. Výber environmentálneho kritéria a úroveň, na ktorej je toto kritérium stanovené nie je len technickým ale aj politickým problémom. ďalší nedostatok prísnych kritérií týkajúcich sa používania takéhoto konceptu môže viesť k zmätku a diskusiám medzi záujmovými skupinami, kde dôjde ku stretu záujmov. Uplatňovacie ustanovenia musia byť preto predmetom politickej diskusie. Navrhnutie smernice o likvidácii odpadu umožní vyhnúť sa príliš častým revíziám smernice o odpade. Keďže majú takéto návrhy environmentálny, hospodársky a sociálny vplyv, mali by byť sprevádzané hodnotením dosahu vrátane rozsiahlych konzultácií s najdôležitejšími zainteresovanými.

Odporúčanie 11

Článok 13

Zdôvodnenie

Článok je nadbytočný, keďže požiadavky týkajúce sa vytvorenia zoznamu odpadov sú už uvedené v článku 4.

Odporúčanie 12

Článok 15

Zdôvodnenie

Jednotná klasifikácia odpadu a jeho rozdelenie na skupiny „nebezpečný odpad“ a „odpad, ktorý nie je nebezpečný“ je dôležitým predpokladom pre implementáciu nariadenia Rady (EHS) č. 259/93 o cezhraničnej preprave odpadu. Takáto klasifikácia je predmetom prebiehajúcej diskusie v komisii technickej adaptácie. Zmeny nesmú byť prenechané jednotlivým členským štátom, ale mali by byť vstúpiť do platnosti až po prediskutovaní medzi zástupcami členských štátov a Komisie.

Odporúčanie 13

Článok 16

Zdôvodnenie

Je síce pravdou, že zmiešavanie môžu vykonávať len autorizované prevádzky, je však potrebné pripomenúť, že podľa článku 16 ods. 2 sa separovanie nelegálnych zmesí vyžaduje len „s výhradou technických a ekonomických kritérií spôsobilosti, ktoré určujú členské štáty“. V texte smernice by malo byť jasne uvedené, že pre výrobcov, zberateľov a prepravcov odpadu platí zákaz zmiešavania. Aby nedochádzalo k zmiešavaniu len s cieľom zriediť znečisťujúce látky, je potrebné upresniť, že zmesi sa musia posudzovať podľa predpisov, ktoré sa vzťahujú na nebezpečný odpad.

Odporúčanie 14

Článok 19 ods. 1

Zdôvodnenie

Vzhľadom na environmentálne vplyvy, ktoré s ním súvisia by mal článok 19 špecifikovať, že je možné stanoviť požiadavky týkajúce sa kvality úpravy.

Odporúčanie 15

Článok 21

Zdôvodnenie

V súlade s odporúčaniami 5, 6 a 9 vyzýva toto odporúčanie na využitie politickej, nie len technickej diskusie. Stanovenie minimálnych noriem pre povolenia tak, aby zabezpečili, že sa s odpadom bude zaobchádzať environmentálne vhodným spôsobom by mali byť predmetom politického rozhodovacieho procesu, do ktorého budú zapojení aj príslušní aktéri. Vzhľadom na ich zodpovednosti a kompetencie v oblasti odpadu by miestna a regionálna úroveň mali byť prinajmenej konzultované predtým ako budú navrhnuté implementačné opatrenia a mala by im byť poskytnutá možnosť zamyslieť sa nad hodnotením dosahu, ktoré by Komisia mala vykonať ešte pred predložením návrhu.

Odporúčanie 16

Článok 26 ods. 1

Zdôvodnenie

Intervaly, v ktorých majú byť plány riadenia odpadov podrobené revízii by mali byť zosúladené s tými, ktoré sa uplatňujú v prípade programov pre predchádzanie vzniku odpadov, uvádzaných v článku 29. Revízie programov predchádzania vzniku odpadov sú stanovené v článku 31 a spájané s požiadavkami na vypracovanie správ uvedenými v článku 34, ktorý uvádza interval vypracovávania správ v trvaní troch rokov. Zosúladením revízií plánov riadenia odpadov a programov predchádzania vzniku odpadov, ako aj vypracovávania sektorových správ bude stanovený pravidelný postup medzi príslušnými orgánmi, čo im napomôže dodržať požiadavky na vypracovávanie správ uvedené v smernici.

V súvislosti s týmito kritériami je potrebné pripomenúť, že by mali byť príslušným orgánom k dispozícii potrebné zdroje .

Odporúčanie 17

Článok 29 ods. 1

Zdôvodnenie

Ako už bolo uvedené v zdôvodnení odporúčania 14, intervaly, v ktorých majú byť programy pre predchádzanie vzniku odpadov podrobené revízii by mali byť zosúladené s tými, ktoré sa uplatňujú v prípade plánov riadenia odpadov. Revízie programov predchádzania vzniku odpadov sú stanovené v článku 31 a spájané s požiadavkami na vypracovanie správ uvedenými v článku 34, ktorý uvádza interval vypracovávania správ v trvaní troch rokov. Zosúladenie požiadaviek vypracovávania správ je navrhované z tých istých dôvodov, ktoré už boli uvedené v zdôvodnení odporúčania 14.

Programy predchádzania vzniku odpadu sa zameriavajú na boj proti jednej z najvýznamnejších výziev odpadovej politiky, na zníženie vzniku odpadov, preto by revidovaná rámcová smernica mala stanoviť míľniky, na základe ktorých by sa dal hodnotiť dosiahnutý pokrok. Stanovenie jasných cieľov zníženia je taktiež v súlade s cieľmi a prioritnými oblasťami vzťahujúcimi sa na odpady, stanovenými v Šiestom akčnom programe Spoločenstva pre životné prostredie.

Článok 29 požaduje, aby programy pre predchádzanie vzniku odpadu boli vypracované na geografickej úrovni najvhodnejšej pre ich uplatňovanie, a preto je dôležité, aby boli tejto úrovni pridelené primerané prostriedky.

Odporúčanie 18

Článok 30 ods. 2

Zdôvodnenie

Stanovenie kvalitatívnych a kvantitatívnych cieľov na národnej úrovni by mohlo odrážať rozdiely stavu v jednotlivých členských štátoch. Monitorovania a posúdenie pokroku podľa dohodnutej metodológie umožní ďalšie vypracovanie politiky predchádzania vzniku odpadu na úrovni Spoločenstva.

Odporúčanie 19

Článok 34 ods. 1

Zdôvodnenie

Intervaly, v ktorých majú byť vypracované sektorové správy by mali byť, z dôvodov, ktoré už boli uvedené v odporúčaniach 14 a 15, zosúladené s požiadavkami, ktoré sa uplatňujú v prípade programov predchádzania vzniku odpadov a plánov riadenia odpadov.

Odporúčanie 20

Článok 35

Zdôvodnenie

Prílohy tejto smernice zohrávajú dôležitú úlohu pre budúci rozsah právnych úprav v oblasti odpadu. Ako bolo zdôraznené v odporúčaniach 5 a 6, navrhuje sa, aby boli prílohy I a II – stanovujúce klasifikáciu budúcich operácií úpravy – pretransformované na prílohy osobitného nariadenia. Je však všeobecne dôležité uznať, že úprava príloh k tejto smernici vedeckému a technickému pokroku si vyžaduje politickú a nie len technickú diskusiu. Príslušní aktéri by mali byť zapojení do tohto politického rozhodovacieho procesu a vzhľadom na ich zodpovednosti a kompetencie v oblasti odpadov by miestna a regionálna úroveň mali byť prinajmenej konzultované predtým ako budú navrhnuté implementačné opatrenia. Ako sa uvádza v odporúčaní 5, príslušní aktéri by mali mať tiež príležitosť zamyslieť sa nad hodnotením dosahu, ktoré by Komisia mala vykonať ešte pred predložením návrhu týkajúceho sa takejto zmeny legislatívy.

Odporúčanie 21

Príloha I

Zdôvodnenie

Príloha I smernice o odpadoch by mala byť pretransformovaná na prílohu I nariadenia č. Xxxxx, a v súlade so zdôvodnením k odporúčaniu 5 týmto odporúčaním vypustená.

Odporúčanie 22

Príloha II

Zdôvodnenie

Príloha II smernice o odpadoch by mala byť, ako je to uvádzané v zdôvodnení k odporúčaniu 5, prevedená do osobitného nariadenie a, v súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami, vypustená.

V Bruseli 14. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 63.

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o podpore čistých vozidiel v cestnej doprave“

(2006/C 229/02)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o podpore čistých vozidiel v cestnej doprave“ (KOM(2005) 634, konečné znenie – 2005/0283 (COD)),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 21. decembra 2005 požiadať ho v súlade s článkom 175 a článkom 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o stanovisko k predloženému návrhu,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 24. januára 2006 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním tohto stanoviska,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Smerom k tématickej stratégii pre mestské životné prostredie“ (KOM(2004) 60, konečné znenie – CdR 93/2004 fin) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko k bielej knihe „Európska dopravná politika do roku 2010 – smerovanie do budúcnosti Rozsiahle strednodobé hodnotenie uplatňovania opatrení bielej knihy“„Európska dopravná politika do roku 2010: čas na rozhodnutia“ (KOM(2001) 370, konečné znenie – (CdR 54/2001 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu „Preskúmanie stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ 2005: Úvodné zhodnotenie a budúce smerovanie“ (KOM(2005) 37, konečné znenie – (CdR 66/2005 fin),

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 48/2006 rev. 1) prijatý komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj 3. apríla 2006 (spravodajkyňa: pani KARLSSON, členka komunálnej rady Vindeln (SE/ALDE)),

keďže:

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. – 15. júna 2006 (schôdza z 15. júna) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov:

Výbor regiónov

Všeobecne

Ďalšie opatrenia na podporu čistej cestnej dopravy

Navrhované opatrenia

Uplatňovanie navrhovanej smernice na regionálnej a miestnej úrovni

Ďalší postup

2.   Odporúčania Výboru regiónov

V Bruseli 15. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 35.

(2)Ú. v. ES C 192, 12.8.2002, s. 8.

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o kľúčových zručnostiach pre celoživotné vzdelávanie“

(2006/C 229/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na„Návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o kľúčových zručnostiach pre celoživotné vzdelávanie“ (KOM(2005) 548, konečné znenie – 2005/0221(COD)),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 28. novembra 2005 požiadať ho v súlade s článkom 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o stanovisko na túto tému,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 24. januára 2006 poveriť komisiu pre kultúru a vzdelávanie vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení integrovaného akčného programu v oblasti celoživotného vzdelávania“ (CdR 258/2004 fin (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie „Vytvorenie európskeho priestoru celoživotného vzdelávania“ (CdR 49/2002 fin (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)“ (CdR 155/2005 fin),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o viacročnom programe (2004 – 2006) zameranom na účinnú integráciu informačných a komunikačných technológií (IKT) do systémov všeobecného a odborného vzdelávania v Európe (program ‚e-learning’)“ (CdR 73/2003 fin (3)),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému Oznámenie Komisie „Podpora učenia jazykov a jazykovej rozmanitosti: akčný plán 2004 – 2006“ (CdR 248/2002 fin (4)),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kultúra 2007 (2007 – 2013)“ (CdR 259/2004 fin (5)),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie o nadväznosti na Bielu knihu o novom stimule pre európsku mládež. Navrhované spoločné ciele pre dobrovoľnícke aktivity vykonávané mladými ľuďmi ako odpoveď na uznesenie Rady z 27. júna 2002 týkajúce sa rámca európskej spolupráce v oblasti mládeže“ (KOM(2004) 337, konečné znenie),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Oznámenie Komisie o nadväznosti na Bielu knihu o novom stimule pre európsku mládež. Navrhované spoločné ciele pre väčšie pochopenie a poznanie mládeže ako odpoveď na uznesenie Rady z 27. júna 2002 týkajúce sa rámca európskej spolupráce v oblasti mládeže“ (KOM(2004) 336, konečné znenie) (CdR 192/2004 fin (6)),

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 31/2006 rev. 1) prijatý ... komisiou pre kultúru, vzdelávanie a výskum (spravodajkyňa: pani TALLBERG, členka zhromaždenia regiónu Štokholm (SE/SES)),

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júna 2006 (schôdza zo 14. júna) nasledujúce stanovisko:

Obsah návrhu Komisie

Na zasadaní v Lisabone v marci 2000 Európska rada uznala, že Európa čelí výzvam spojeným s prispôsobovaním sa globalizácii a transformáciou na hospodárstvo založené na vedomostiach. Zdôraznila pritom, že „každý občan musí byť vybavený zručnosťami, ktoré potrebuje pre život a prácu v tejto novej informačnej spoločnosti“ a že „európsky rámec by mal definovať nové základné zručnosti (7), ktoré sa majú zabezpečiť prostredníctvom celoživotného vzdelávania: zručnosti IT, cudzie jazyky, technologická kultúra, podnikavosť a sociálne zručnosti“.

Navrhované odporúčanie preto predstavuje európsky referenčný nástroj pre kľúčové zručnosti a navrhuje, akým spôsobom sa môže zabezpečiť prístup k týmto zručnostiam pre všetkých občanov prostredníctvom celoživotného vzdelávania.

Rozvoj spoločnosti založenej na vedomostiach prináša požiadavku kľúčových zručností v osobnej, verejnej a profesionálnej sfére.

Skupina na vysokej úrovni pre uplatňovanie Lisabonskej stratégie však v novembri 2004 konštatovala, že „v Európe sa robí veľmi málo preto, aby boli ľudia vybavení nástrojmi, ktoré potrebujú na prispôsobenie sa vyvíjajúcemu sa trhu práce; toto platí ako pre pracovné miesta s požadovanou vysokou kvalifikáciou, tak aj s nízkou kvalifikáciou“.

V mnohých krajinách sa, často za podpory mimovládnych organizácií (NGO), rozbehli vzdelávacie programy pre dospelých, zamerané na základné zručnosti, napríklad čítanie, písanie, počítanie a IKT. V početných krajinách však napriek tomu ešte stále nemajú všetci občania možnosť získavať základné zručnosti a aktualizovať ich.

V prílohe k odporúčaniu „Kľúčové zručnosti pre celoživotné vzdelávanie – európsky referenčný rámec“ sú uvedené vedomosti, zručnosti a postoje, ktoré by mali ľudia ovládať, aby sa mohli v rámci trvalo udržateľného rozvoja a občianskej angažovanosti lepšie uplatniť. Vymenovaných je nasledujúcich osem kľúčových kompetencií: komunikácia v materinskom jazyku; komunikácia v cudzích jazykoch; matematická zručnosť; počítačová zručnosť; vedieť, ako sa učiť; medziľudské, medzikultúrne a spoločenské zručnosti; podnikavosť; kultúrna vnímavosť.

Význam pre miestne a regionálne územné celky

Vo všetkých členských štátoch EÚ je miestna a regionálna úroveň zodpovedná za všeobecné a odborné vzdelávanie a ďalšie získavanie kvalifikácie prostredníctvom celoživotného vzdelávania.

Miestne a regionálne územné celky sú ideálnymi partnermi pre konštruktívne spolupôsobenie so sociálnymi partnermi, inštitúciami a organizáciami v oblasti základného a ďalšieho vzdelávania, aby bola ponuka možností všeobecného a odborného vzdelávania prispôsobená osobitným miestnym pomerom a potrebám.

Okrem toho majú rôzne regionálne a miestne projekty spolupráce dôležitú funkciu iniciovať rast a rozvoj.

Vzdelávacie programy EÚ sa každoročne bezprostredne týkajú mnohých občanov – žiadna iná činnosť Spoločenstva nemá taký široký účinok. Programy navyše pomáhajú pri modernizácii systémov vzdelávania a odbornej prípravy a motivujú občanov k ďalšiemu rozširovaniu si kvalifikácie. Vzhľadom na úlohy miestnej a regionálnej úrovne by mali byť regionálni aktéri dôležitou cieľovou skupinou v prípade opatrení, ktorých predmetom je realizácia programov v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania (8).

„Regionálne siete celoživotného vzdelávania“ (iniciatíva R3L), ktoré zaviedla Komisia v spolupráci s Výborom regiónov, sú vynikajúcim príkladom propagácie a rozvoja celoživotného vzdelávania v Európe. Pôvodne išlo o pilotnú iniciatívu, ktorej rozpočet bol oddelený od rozpočtu hlavných programov. Medzičasom bola začlenená do návrhu akčného programu EÚ v oblasti celoživotného vzdelávania pre obdobie rokov 2007 – 2013.

1.   Všeobecný postoj Výboru regiónov k oznámeniu

2.   Návrhy Komisie na odporúčania členským štátom

2.8   Odporúčanie 1 Komisie

„[...] zabezpečiť, aby systémy vzdelávania a odbornej prípravy ponúkali všetkým mladým ľuďom prostriedky na rozvíjanie kľúčových zručností v takej miere, ktorá ich vybaví pre život v dospelosti, a ktorá bude predstavovať základ pre ďalšie vzdelávanie a profesionálny život“

Názory Výboru regiónov

2.9   Odporúčanie 2 Komisie

„[...] zabezpečiť, aby sa poskytlo vhodné vzdelávanie pre tých mladých ľudí, ktorí v dôsledku znevýhodnenia spojeného s nedostatočným vzdelaním spôsobeným osobnými, sociálnymi, kultúrnymi alebo hospodárskymi okolnosťami potrebujú osobitnú podporu, aby mohli naplniť svoj vzdelávací potenciál“

Názory Výboru regiónov

2.10   Odporúčanie 3 Komisie

„[...] zabezpečiť, aby boli dospelí schopní rozvíjať a obnovovať si kľúčové zručnosti počas celého života, a aby sa osobitná pozornosť venovala cieľovým skupinám určeným za prioritné vo vnútroštátnom, regionálnom a (alebo) miestnom kontexte“

Názory Výboru regiónov

2.11   Odporúčanie 4 Komisie

„[...] zabezpečiť, aby bola k dispozícii vhodná infraštruktúra na pokračovanie vo vzdelávaní a odbornej príprave dospelých, vrátane učiteľov a školiteľov, opatrení na zabezpečenie prístupu a podpory pre učiacich sa, ktorá uznáva odlišné potreby dospelých“

Názory Výboru regiónov

2.12   Odporúčanie 5 Komisie

„zabezpečiť koherenciu poskytovania vzdelávania a odbornej prípravy dospelých pre jednotlivých občanov prostredníctvom prepojení na politiku zamestnanosti a sociálnu politiku a ďalšie politiky, ktoré ovplyvňujú mladých ľudí, a prostredníctvom spolupráce so sociálnymi partnermi a ďalšími účastníkmi“

Názory Výboru regiónov

2.13   Odporúčanie 6 Komisie

„[...] používať rámec ‚Kľúčové zručnosti pre celoživotné vzdelávanie – európsky referenčný rámec’ uvedený v prílohe ako referenčný nástroj pri rozvíjaní poskytovania kľúčových zručností pre všetkých ako súčasť ich stratégií celoživotného vzdelávania.“

Názory Výboru regiónov

3.   Kľúčové zručnosti

Európsky referenčný rámec pre kľúčové zručnosti obsahuje osem oblastí:

3.1   Komunikácia v materinskom jazyku

3.2   Komunikácia v cudzích jazykoch

3.3   Matematická zručnosť a základné zručnosti v oblasti vedy a techniky

3.4   Digitálna zručnosť

3.5   Učenie ako sa učiť

3.6   Spoločenská zručnosť a občianska zručnosť

3.7   Podnikavosť

3.8   Kultúrna vnímavosť

3.9   Návrhy Výboru regiónov

V Bruseli 14. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 59.

(2)Ú. v. ES C 278, 14.11.2002, s. 26.

(3)Ú. v. EÚ C 244, 10.10.2003, s. 42.

(4)Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 33.

(5)Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 65.

(6)Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 42.

(7)  ‚Základné zručnosti’ sa všeobecne vzťahujú na gramotnosť v písaní, čítaní a počítaní; Európska rada na zasadaní v Lisabone navrhla, aby sa pridali nové zručnosti potrebné v informačnej spoločnosti, ako napr. schopnosť ovládať IKT a podnikavosť.

(8)  CdR 258/2004 fin.

(9)  CdR 49/2002 fin.

(10)  CdR 49/2004 fin.

(11)  CdR 19/2001 fin.

(12)  CdR 248/2003 fin.

(13)  CdR 151/2005 fin.

(14)  Kľúčová zručnosť 8: kultúrna vnímavosť.

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Európskej komisie „Uplatňovanie Lisabonského programu Spoločenstva: politický rámec pre posilnenie spracovateľského priemyslu v EÚ – k integrovanejšiemu konceptu priemyselnej politiky“

(2006/C 229/04)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie – Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: Rámcová politika posilnenia výroby v EÚ – smerom k integrovanejšiemu prístupu k priemyselnej politike (KOM(2005) 474, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 12. októbra 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci v súlade s prvým odsekom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 10. novembra 2005 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska k tejto veci,

so zreteľom na návrh stanoviska (VR 39/2006 rev. 2), ktoré dňa 6. apríla 2006 prijala komisia pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajca: pán Onno Hoes, poslanec za provinciu Severné Brabantsko (NL/ALDE),

keďže:

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júna 2006 (schôdza z 14. júna) nasledujúce stanovisko.

1.   Názory Výboru regiónov

Návrhy týkajúce sa medzisektorových politík

Expertná skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie

Zlepšenie kvalifikácie v sektoroch

Práva duševného vlastníctva

Integrovaný prístup k výskumu a inováciám

Návrhy týkajúce sa sektorových politík

2.   Ďalšie odporúčania Výboru regiónov

Európa v roku 2027 (vízia budúcnosti)

Zaoberať sa špičkovými regiónmi v Európe a interakciou s regiónmi

Od sektorového prístupu k zoskupovaniu (nové oblasti)

Podporovať väčšiu integráciu

Nižšia miera byrokracie, prístupnosť pre MSP

Záver

VR by veľmi uvítal, keby Komisia v rámci priebežného hodnotenia, ktoré vykoná v najbližšom období, reagovala na návrhy a pripomienky uvedené v tomto stanovisku. Ďalej vyzývame Komisiu, aby uvažovala o vypracovaní ročnej monitorovacej správy. VR by do nej prispieval svojimi pripomienkami.

V Bruseli 14. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)  Mala by sa venovať pozornosť aj definícii pojmu „veľké podniky“.

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Nová rámcová stratégia pre viacjazyčnosť

(2006/C 229/05)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému Nová rámcová stratégia pre viacjazyčnosť (KOM(2005) 56, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 24. januára 2006 poveriť komisiu pre kultúru a vzdelávanie vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 30 septembra 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa 1. ods. článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na stanovisko na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje program Kultúra 2007 (2007 – 2013) (KOM(2004) 469, konečné znenie), (CdR 259/2004 fin) (1),

so zreteľom na stanovisko na tému Oznámenie o Podpore jazykového vzdelávania a jazykovej rozmanitosti: akčný plán 2004 – 2006 (CdR 248/2003) (2),

so zreteľom na stanovisko na tému Podpora a ochrana regionálnych a menšinových jazykov (CdR 86/2001 fin) (3),

so zreteľom na návrh stanoviska komisie pre kultúru, vzdelávanie a výskum (CdR 33/2006 rev. 2), prijatý 4. apríla 2006 (spravodajca: pán Seamus Murray, člen rady Meath County a člen regionálnej samosprávy Mid-East (IE/UEN-EA)),

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 14. a 15. júna 2006 (schôdza zo 14. júna) nasledujúce stanovisko:

1.   Všeobecné poznámky

Výbor regiónov

Konkrétne pripomienky k rámcovej stratégii

Opatrenia na podporu viacjazyčnej spoločnosti – jazykové vzdelávanie a jazyková rozmanitosť v spoločnosti

Výbor regiónov

Opatrenia na podporu viacjazyčného hospodárstva

Výbor regiónov

Opatrenia na podporu viacjazyčnosti vo vzťahu Komisie s občanmi

Výbor regiónov

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

Konkrétne pripomienky k rámcovej stratégii

Opatrenia na podporu viacjazyčnej spoločnosti – jazykové vzdelávanie a jazyková rozmanitosť v spoločnosti

Výbor regiónov

Opatrenia na podporu viacjazyčného hospodárstva

Opatrenia na podporu viacjazyčnosti vo vzťahu Komisie s občanmi

V Bruseli, 14. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)Ú. v. EÚ C 164, 5.7.2005, s. 65.

(2)Ú. v. EÚ C 73, 23.3.2004, s. 33.

(3)Ú. v. ES C 357, 14.12.2001, s. 33.

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Tretí balík opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy“

(2006/C 229/06)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA list Európskej komisie z 25. novembra 2006, v ktorom Komisia žiada Výbor regiónov o vypracovanie stanoviska na tému „Tretí balík opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy“,

SO ZRETEĽOM NA Oznámenie Európskej komisie o „Treťom balíku opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy“ a siedmich smerníc: KOM(2005) 586, konečné znenie, KOM(2005) 587, konečné znenie, KOM(2005) 588, konečné znenie, KOM(2005) 589, konečné znenie, KOM(2005) 590, konečné znenie, KOM(2005) 592, konečné znenie, KOM(2005) 593, konečné znenie,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie grémia z 12. apríla 2005 poveriť komisiu pre politiku územnej súdržnosti vypracovaním stanoviska na túto tému,

SO ZRETEĽOM NA návrh uznesenia Európskeho parlamentu o zlepšení bezpečnosti na mori ako odozvy na nehodu tankera Prestige (2003/2066(INI)) a na prácu komisie MARE (Uznesenie MARE),

SO ZRETEĽOM NA stanovisko, ktoré v mene európskych združení vlastníkov lodí a ich členov vyjadrilo Združenie vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) v júni 2004, a stanoviská, ktoré v mene európskych prístavov vyjadrila Európska organizácia námorných prístavov (ESPO) 10. júna 2004 a 10. marca 2005, rovnako ako stanoviská, ktoré v mene svojich členov vyjadrilo INTERTANKO (International Association of Independent Tanker Owners – Medzinárodné združenie nezávislých vlastníkov tankerov) v januári 2006,

SO ZRETEĽOM NA prácu Maritime Safety Umbrella Operation (MSUO – zastrešujúcej organizácie pre námornú bezpečnosť) predloženú na seminári „Osvedčené postupy v útočiskových oblastiach: určenie, plánovanie a zapojenie zainteresovaných strán“ z 23. a 24. februára 2006 a návrh vznesený počas tohto podujatia na vypracovanie „Rámca pre riadenie strát“ prostredníctvom Medzinárodnej námornej organizácie (IMO), ktorý by bol súčasťou tejto smernice,

SO ZRETEĽOM NA medzinárodné dohovory IMO v oblasti námornej dopravy, vrátane všetkých súvisiacich a v súčasnosti platných uznesení a dodatkov zhromaždenia,

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 43/2006 rev.2) prijatý 5. apríla 2006 komisiou pre politiku územnej súdržnosti (spravodajkyňa: pani Flo Clucas (UK/ALDE) (členka mestského zastupiteľstva Liverpool),

keďže:

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júna 2006 (schôdza z 15. júna) nasledujúce stanovisko:

Výbor regiónov

je presvedčený, že Tretí balík opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy „Erika III“ má potenciál na výrazné zlepšenie bezpečnosti námornej dopravy:

1.   Návrh smernice o zodpovednosti vlajkových štátov

ODPORÚČANIA

Odporúčanie 1.1

Článok 1

Zdôvodnenie

Doteraz bol výklad dohovorov IMO ponechaný na úradoch vlajkových štátov alebo súdoch konajúcich v ich mene, čoho výsledkom boli vzájomne líšiace sa výklady a meniace sa normy. Aby bolo možné zjednotiť výklad dohovorov IMO, musel by sa ich výklad podľa IMO stanoviť za záväzný.

Odporúčanie 1.2

Článok 2

Zdôvodnenie

Kódex bezpečnostných praktík pre lode prevážajúce drevo ložené na palube by mal byť zahrnutý do všetkých smerníc Tretieho balíka opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy z týchto dôvodov:

Kódex bezpečnostných praktík pre lode prevážajúce suchý veľkoobjemový náklad by mal byť zahrnutý do všetkých smerníc Tretieho balíka opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy, pretože sa zistilo, že lode na hromadný náklad patria medzi najnebezpečnejšie plavidlá. Pre bezpečnosť lode je dôležitá bezpečná a správna manipulácia so suchým veľkoobjemovým nákladom, vrátane jeho uloženia a udržiavania, ako aj postupnosť ukladania nákladu do ložného priestoru plavidla a nadväzného odľahčovania s cieľom vyhnúť sa neprimeranému zaťaženiu plavidla. Okrem samotného paliva lode znečisťuje morské prostredie aj suchý veľkoobjemový náklad.

Odporúčanie 1.3

Článok 5

Zdôvodnenie

Cieľom je zabrániť nežiadúcim praktikám spočívajúcim vo vytváraní možností pre „lode nespĺňajúce normy“, ktoré sa preregistrujú do menej náročného registra a v prípade sporov s vlajkovým štátom v otázkach bezpečnosti, posádky, prevádzky a údržby plavidla.

2.   Návrh smernice o štátnom prístavnom dozore

ODPORÚČANIA

Odporúčanie 2.1

Článok 5

Zdôvodnenie

Snaha o inšpekciu 25 % plavidiel súčasnú situáciu nezmení.

Odporúčanie 2.2

Článok 7

Zdôvodnenie

Akékoľvek plavidlo, ktoré opúšťa prístav musí bežne spĺňať podmienku spôsobilosti k plavbe, vrátane spôsobilosti prepravovať náklad. Jestvujúce nedostatky môžu byť prekážkou pri vyhovení týmto požiadavkám.

Odporúčanie 2.3

Článok 12

Zdôvodnenie

Nie každé plavidlo prevádzkuje jeho vlastník. Niektoré lode vlastnia banky, ktoré sa rozhodnú, že plavidlo bude prevádzkovať v ich mene prevádzkovateľ lode.

Odporúčanie 2.4

Článok 20

Zdôvodnenie

Tým, že budú všetci v článku vymenovaní, sa zabráni tomu, aby súdy vyložili výraz „lodný prevádzkovateľ“ tak, aby zahŕňal aj stranu, ktorá porušuje pravidlá. Ich explicitné vymenovanie taktiež možno zabezpečí, že vlastníci lodí, lodný manažment, prevádzkovatelia a prenajímatelia lodí, lode a prevádzkovatelia terminálov budú navzájom sledovať svoj výkon, pretože byť uvedený na „sivom alebo čiernom zozname“ je pre podnikanie nepriaznivé.

Odporúčanie 2.5

PRÍLOHA VIII C (podľa článku 8 ods. 4)

Zdôvodnenie

Lode na hromadný náklad majú so záťažovými nádržami rovnaký problém ako tankery s dvojitým trupom. V záťažových nádržiach sa jednak hromadia usadeniny a jednak výrazne podliehajú korózii. potrebovanie konštrukčnej ocele, praskliny spôsobené únavou materiálu alebo ohnutie výstuží má vplyv na bezpečnosť plavidla. Ak vzniknú, je možné ich objaviť len vizuálnou kontrolou, a preto by mali byť zahrnuté do inšpekcií štátneho prístavného dozoru.

3.   Návrh smernice o monitorovacom a informačnom systéme Spoločenstva pre lodnú dopravu

ODPORÚČANIA

Odporúčanie 3.1, pozmeňovací návrh 5

Článok 1

Zdôvodnenie

Komisia vo svojom vysvetľujúcom memorande uvádza, že je pociťovaná výrazná potreba objasniť a lepšie sústrediť existujúce ustanovenia týkajúce sa lodí v núdzi v miestach útočiska. Preto Komisia uvádza, že prijatie lode v núdzi v mieste útočiska je predmetom predbežného vyhodnotenia situácie a rozhodnutia, ktoré prijal príslušný nezávislý orgán určený členským štátom.

Zavedenie nezávislého kompetentného orgánu sa odporúča, pretože tento orgán zaručí objektívnejšie rozhodnutie o tom, kde možno loď v núdzi najlepšie prijať. Tento návrh presúva rozhodovaciu právomoc týkajúcu sa prijatia lode od miestneho prístavného orgánu na štátny orgán. So zámerom zachovať určitú interakciu a zriadiť vzťah založený na dôvere medzi miestnym prístavným orgánom a štátnym orgánom sa veľmi odporúča povinnosť konzultovať prístavný orgán.

Okrem toho, keďže konečné rozhodnutie o prijatí lode v núdzi robí nezávislý kompetentný orgán, môžu byť právomoci prístavného orgánu zmenené. Možnosť štátnych orgánov zvrátiť rozhodnutia miestnych prístavných orgánov môže spôsobiť, že prístavné orgány budú niesť finančné bremeno rozhodnutia, ktoré neprijali. Je nelogické, aby prístavné orgány mali poskytovať kompenzácie za náklady a škody, ktoré nespôsobili vlastnou činnosťou, alebo ktoré nevyplynuli z rozhodnutí, ktoré sami prijali.

Preto sa odporúča, aby nezávislý kompetentný orgán bol plne zodpovedný za svoje rozhodnutia a za kompenzácie.

Odporúčanie 3.2, pozmeňovací návrh 6

Článok 1

Zdôvodnenie

Už pri zostavovaní plánu ako reagovať na hrozby predstavované loďami v núdzi vo vodách členských štátov sa odporúča, aby bol zahrnutý postup kompenzácií možných nákladov a škôd spôsobených v dôsledku prijatia lodí v miestach útočiska.

Miestne prístavné orgány a obce môžu byť vystavené znečisteniu alebo iným nebezpečenstvám, napríklad výbuchu, pričom môžu nastať aj hospodárske škody, ak bude blokovaný prístav, mosty, stavidlá alebo cesty. Také hospodárske škody môžu byť značné a môžu sa rýchle zvyšovať. Zablokované môžu byť aj územia za oblasťou prístavu, pretože mnohé podniky v zázemí sa spoliehajú na tovar prevážaný cez prístav. Medzinárodné fondy kompenzujú škody spôsobené ropným znečistením, ale nepokrývajú hospodárske straty, ktoré prístavy utrpia.

Keďže neexistujú požiadavky, aby boli všetky lode poistené, nie je záruka, že loď bude mať poistenie zodpovednosti za škodu, a aj keď ho má, osoby uplatňujúce nárok sa k nemu možno nedostanú, ak poisťovateľ použije niektoré zo svojich prostriedkov obrany/obhajoby.

Návrh smernice o občianskej zodpovednosti a finančných zárukách majiteľov lodí vnesie podstatné zlepšenie do existujúceho právneho rámca. Odporúča sa však, aby ustanovenia smernice pre monitorovanie lodnej dopravy boli ďalej zlepšené, čím by sa zaistilo, že prístavné a miestne orgány budú mať jasné záruky, že škody a náklady spojené s prijatím lodí v núdzi budú plne a urýchlene kompenzované.

Takýmto spôsobom budú prístavné a miestne orgány povzbudené, aby zohrávali proaktívnejšiu úlohu pri ponúkaní útočiska a rovnako sa tým zaistí efektívna a účinná spolupráca s nezávislým kompetentným orgánom, ktorý Komisia plánuje zriadiť v každom členskom štáte.

Komisia nechala v treťom balíku opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy otázku kompenzácií otvorenú, hoci Európsky parlament vo svojom uznesení z roku 2004 o zlepšení bezpečnosti na mori explicitne žiadal Komisiu, aby podala návrhy na finančné kompenzácie pre miesta útočiska. (1)

Odporúčanie 3.3, pozmeňovací návrh 7

Článok 1

Zdôvodnenie

Prístavné orgány sa radia medzi početných veriteľov lode. Musia s týmito rozličnými stranami spoločne zdieľať kompenzácie, ktoré sú k dispozícii z medzinárodných fondov alebo z poistenia lodí. V rade na kompenzácie stoja často na poslednom mieste, aj napriek ich ďalekosiahlej zodpovednosti za prijatie lode v núdzi. Okrem toho medzinárodné fondy kompenzujú škody vzťahujúce sa na ropné znečistenia a neuhrádzajú hospodárske straty, ktoré postihujú prístavy.

Menšie prístavy a obce postihnuté škodami vyplývajúcimi z povinného prijatia lode v núdzi možno nemajú dosť pracovných síl, finančných prostriedkov či odborných znalostí v oblasti práva na konfrontáciu s dlhotrvajúcimi právnymi konaniami proti prevádzkovateľovi lode, agentovi alebo kapitánovi lode na vymáhanie náhrad za náklady a škody, pričom ani nemajú konečnú právomoc prijať takéto rozhodnutie.

4.   Smernica, ktorou sa ustanovujú základné zásady upravujúce vyšetrovanie nehôd v sektore námornej dopravy

ODPORÚČANIA

Odporúčanie 4.1

Článok 2

Zdôvodnenie

V smerniciach o štátnom prístavnom dozore a zodpovednosti vlajkových štátov Komisia správne označila rybolov za jednu z najnebezpečnejších činností. Čím je loď menšia, tým skôr môže dôjsť k nehode s častými stratami na životoch. Z tohto dôvodu navrhujeme vymazať bod d) článku 2 a vyšetriť nehody a incidenty týkajúce sa rybárskych plavidiel rovnako dôkladne, ako sa v smernici navrhuje vyšetriť nehody a incidenty týkajúce sa obchodných lodí.

5.   Smernica, ktorou sa ustanovujú spoločné pravidlá a normy pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov

ODPORÚČANIA

Odporúčanie 5.1

Článok 12

Zdôvodnenie

Predpokladá sa, že pre stranu, ktorá porušuje pravidlá je prijateľnejšie, ak jej pokutu uloží Európsky súdny dvor na radu Európskej komisie, než priamo samotná Komisia.

Odporúčanie 5.2

Článok 20

Zdôvodnenie:

Reklasifikácia trvá zvyčajne štyri roky s ročným prechodným obdobím. V praxi to znamená päť rokov. Po desiatich rokoch prevádzky už plavidlo nie je natoľko funkčne výkonné ako novšie plavidlá. Možno je v ňom potrebne nahradiť časti priečok a výstuží oceľovými dielmi, ako aj vymeniť potrubia pre vodnú záťaž a náklad, najmä kolená. To je ideálny čas na predaj plavidla (za relatívne nízku cenu), pretože opravy a ich financovanie bude mať na starosti nový vlastník. Nový vlastník je zvyčajne menej náročný a nová vlajka je často „lacná vlajka“. Rovnako ani nová klasifikačná spoločnosť nie je nevyhnutne „uznanou organizáciou“, ako ju definuje Komisia.

6.   Nariadenie o zodpovednosti osobných dopravcov v lodnej preprave po mori a vnútrozemských vodných cestách v prípade nehôd

7.   Smernica o občianskoprávnej zodpovednosti a finančných zárukách vlastníkov lodí

ODPORÚČANIA

Odporúčanie 7.1

Článok 1

Zdôvodnenie

Výraz „prevádzkovatelia a užívatelia lodí“ sa vzťahuje na prenajímateľov iných ako sú prenajímatelia lode bez posádky (bare boat charterers), ktorí využívajú lode, vrátane lodí nespĺňajúcich normy v rámci zmlúv na určitý čas, cestu, plavbu a následnú plavbu. Tí musia byť zaradení do tejto smernice a musia sa na ne vzťahovať rovnaké povinnosti ako na „vlastníkov lodí“, ako ich definuje smernica, t.j. povinnosť poskytnúť finančnú záruku. Napokon, je to ich palivo, ktoré znečisťuje životné prostredie! Dôsledky by boli nasledovné:

Odporúčanie 7.2

Článok 2

Zdôvodnenie

Malo by sa predísť nejasnostiam v otázke „kto je prevádzkovateľ“.

Miestne a regionálne orgány sú kľúčovými hráčmi v oblasti realizácie stratégie, či už pri čistení znečistených oblastí, poskytovaní bezpečného útočiska pre plavidlá a pomoci plavidlám v núdzi alebo v prípade, že samotní miestni obyvatelia sú námorníkmi alebo záchranármi, ktorí pomáhajú tým v nebezpečenstve. To je neuspokojivé, pretože Tretí balík opatrení pre bezpečnosť námornej dopravy nepripisuje dostatočný význam úlohe, ktoré tieto orgány môžu zohrávať pri dosahovaní vytýčených cieľov.

V Bruseli 15. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)  Uznesenie európskeho parlamentu o zlepšení bezpečnosti na mori – spravodajca Dirk Sterckx cf.

http://www.europarl.eu.int/comparl/tempcom/mare/pdf/res_en.pdf

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému „i2010: digitálne knižnice“

(2006/C 229/07)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému i2010 – digitálne knižnice KOM (2005) 465, konečné znenie,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 24. januára 2006 poveriť komisiu pre kultúru a vzdelávanie vypracovaním stanoviska v tejto veci,

so zreteľom na stanovisko na tému oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť“,

so zreteľom na stanovisko komisie pre kultúru, vzdelávanie a výskum, prijaté 4. apríla 2006 (CdR 32/2006 rev. 1) (spravodajca: pán Jyrki Myllyvirta, primátor Mikkeli (FI/EĽS)),

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. – 15. júna 2006 (schôdza z 15. júna) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov

V Bruseli 15. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Realizácia Lisabonského programu Spoločenstva Moderná politika MSP pre rast a zamestnanosť“

(2006/C 229/08)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Realizácia Lisabonského programu Spoločenstva Moderná politika MSP pre rast a zamestnanosť“, (KOM(2005) 551, konečné znenie),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. novembra 2005 požiadať výbor o konzultáciu v tejto veci podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 24. januára 2006 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Program pre konkurencieschopnosť a inováciu“ (KOM (2005) 121, konečné znenie, CdR 150/2005 fin) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko na tému „Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť (2005-2008)“ (KOM (2005) 141, konečné znenie, CdR 147/2005 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému „Konkurencieschopnosť a decentralizácia“ (CdR 23/2005 fin) (3),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska CdR 40/2006 rev. 2 prijatý 6. apríla 2006 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajkyňa: pani Constance Hanniffy, členka zastupiteľstva regiónu Offaly County, Cathaoirleach, Midland Regional Authority a členka Border Midland and Western Regional Assembly, IE/EĽS),

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. a 15. júna 2006 (schôdza z 15. júna) nasledujúce stanovisko:

1.   Pripomienky Výboru regiónov

Oživenie politiky MSP

Podpora podnikania a podnikateľských zručností

Zlepšenie prístupu MSP na trhy

Odstraňovanie byrokracie

Zlepšenie rastového potenciálu MSP

Upevnenie dialógu a konzultácií s osobami zainteresovanými na MSP

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Podpora podnikania a podnikateľských zručností

Zlepšenie prístupu MSP na trhy

Odstraňovanie byrokracie

V Bruseli 15. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)  Stanovisko zatiaľ nebolo uverejnené v Úradnom vestníku EÚ.

(2)  Stanovisko zatiaľ nebolo uverejnené v Úradnom vestníku EÚ.

(3)  Stanovisko zatiaľ nebolo uverejnené v Úradnom vestníku EÚ.

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému uznesenia Európskeho parlamentu o ochrane menšín a politikách boja proti diskriminácii v rozšírenej Európe

(2006/C 229/09)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu z 8. júna 2005 konzultovať ho v tejto veci na základe štvrtého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie grémia výboru z 11. októbra 2005 poveriť komisiu pre ústavné záležitosti a európske riadenie vypracovaním stanoviska v tejto veci,

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o ochrane menšín a politikách boja proti diskriminácii v rozšírenej Európe, T6-0228/2005,

so zreteľom na článok 6 Zmluvy o Európskej únii a článok 13 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu podpísanú 29. októbra 2004, a najmä na Chartu základných práv, ktorá tvorí jej druhú časť,

so zreteľom na smernice 2000/43/ES a 2000/78/ES, ktorými sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod a ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní,

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému Nediskriminácia a rovnaké príležitosti pre všetkých – rámcová stratégia, KOM(2005) 224, konečné znenie, a na návrh uznesenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) na ceste k spravodlivej spoločnosti KOM(2005) 225, konečné znenie – 2005/0107 (COD) (CdR 226/2005 fin),

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu o homofóbii v Európe (RSP/2005/2666),

so zreteľom na svoje stanovisko k Zelenej knihe o rovnoprávnosti a nediskriminácii v rozšírenej Európskej únii KOM(2004) 379, konečné znenie (CdR 241/2004 fin) (1),

so zreteľom na odporúčania siete nezávislých expertov EÚ k základným právam publikovaným v Tematických poznámkach č. 3: Ochrana menšín v Európskej únii,

so zreteľom na správu Európskeho monitorovacieho centra pre rasizmus a xenofóbiu (EUMC) o situácii migrantov, menšín a zvlášť Rómov,

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 53/2006, rev. 1) prijatý jednomyseľne 7. apríla 2006 komisiou pre ústavné záležitosti, európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (spravodajcovia: pán Sovič, primátor Mariboru, a pán Sinner, štátny minister, riaditeľ Úradu bavorskej vlády),

jednomyseľne prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí zo 14. a 15. júna 2006 (schôdza z 15. júna) nasledujúce stanovisko:

Výbor regiónov:

1.   Všeobecné poznámky

2.   Názory a odporúčania

2.1   Podpora diverzity a medzikultúrneho dialógu – decentralizované opatrenia

2.2   Používanie a podpora štandardov a plánov na rovnaké zaobchádzanie

2.3   Prístup k vyučovaniu jazyka, vzdelaniu a na pracovný trh

2.4   Prístup k sociálnemu bývaniu a verejným službám

2.5   Aktívny prístup k politickému a občianskemu životu

2.6   Podpora zberu dát na regionálnej a miestnej úrovni

3.   Záverečné poznámky

V Bruseli 15. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)Ú. v. ES C 71, 22.3.2005, s. 62.

----

PRÍLOHA

OCHRANA MENŠÍN NA REGIONÁLNEJ A MIESTNEJ ÚROVNI: OSVEDČENÉ POSTUPY (1)

Mnoho poznatkov o regionálnych a miestnych osvedčených postupoch zameraných na zlepšenie situácie menšín a podporu politík nediskriminácie je výsledkom prieskumu medzi členmi VR a regionálnymi a obecnými orgánmi, organizáciami a združeniami. VR chce tento zoznam uvádzajúci niektoré z uvedených postupov rozvinúť a použiť ho pri aktivitách EÚ na podporu štandardov rovnakého zaobchádzania pre všetkých.

1.   Podpora diverzity a medzikultúrneho dialógu

2.   Používanie a podpora štandardov a plánov na rovnaké zaobchádzanie

3.   Prístup k vyučovaniu jazyka, vzdelaniu a na pracovný trh

4.   Prístup k sociálnemu bývaniu a verejným službám

5.   Aktívny prístup k politickému a občianskemu životu

6.   Ochrana rómskej menšiny

Belgicko

Česká republika

Francúzsko

Nemecko

Grécko

Maďarsko

Slovinsko

Španielsko

Spojené kráľovstvo

----

(1)  Zdroje: Informácie získané členmi VR,„Tematický komentár č. 3: Ochrana menšín v Európskej únii“ Siete nezávislých expertov EÚ pre základné práva (2005) a Výročná správa EUMC, časť II „Rasizmus a xenofóbia v členských štátoch EÚ: Trendy, vývoj a dobrá prax“ (2005).

----

----

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ a „Biela kniha o európskej komunikačnej politike“

(2006/C 229/10)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Výboru regiónov na tému: „Príspevok Komisie k obdobiu reflexie a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu, KOM(2005) 494, konečné znenie a na tému Bielej knihy o európskej komunikačnej politike“, KOM(2006) 35, konečné znenie,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 13. októbra 2005 konzultovať s ním danú vec podľa článku 265 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie grémia z 15. novembra 2005 poveriť komisiu pre európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vypracovaním stanoviska v tejto veci,

SO ZRETEĽOM NA Zmluvu z Nice (2001/C 80/01),

SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o Ústave pre Európu, ktorá bola podpísaná 29. októbra 2004 hlavami štátov a predsedami vlád (CIG 87/04 rev. 1, CIG 87/04 Add 1 rev. 1, CIG 87/04 Add 2 rev. 1)

SO ZRETEĽOM NA vyhlásenie hláv štátov alebo predsedov vlád členských štátov Európskej únie vo veci ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu (Európska rada zo 16.–17. júna 2005),

SO ZRETEĽOM NA dohodu o spolupráci medzi Výborom regiónov a Európskou komisiou (CdR 197/2005 bod 11), podpísanou 17. novembra 2005,

SO ZRETEĽOM NA uznesenie Európskeho parlamentu o období reflexie: štruktúra, témy a kontext hodnotenia diskusie o Európskej únii, A6-0414/2005,

SO ZRETEĽOM NA stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ (CESE 1390/2005 fin) (1),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko z 13. októbra 2005 na tému „Obdobie premýšľania: štruktúra, témy a rámec hodnotenia rozpravy o Európskej únii“, (CdR 250/2005 fin) (2),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko zo 17. decembra 2002 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o informačnej a komunikačnej stratégii pre Európsku úniu“, (CdR 124/2002 fin) (3),

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 52/2006 rev. 1) prijatý 7. apríla 2006 komisiou pre európske riadenie a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (spravodajkyňa pani Mercedes BRESSO, predsedníčka regiónu Piemonte (IT – SES)),

keďže:

prijal na svojom 65. plenárnom zasadnutí 14. – 15. júna 2006 (schôdza z 15. júna) jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

NÁZORY A ODPORÚČANIA VÝBORU REGIÓNOV

1.   Postoj Výboru regiónov k obdobiu hodnotenia a plánu D

Výbor regiónov:

2.   Výbor regiónov a európska komunikačná politika

Výbor regiónov:

V Bruseli 15. júna 2006

Predseda

Výboru regiónov

Michel DELEBARRE

----

(1)Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 92 – 93.

(2)Ú. v. EÚ C 81, 4.4.2006, s. 32 – 36.

(3)Ú. v. EÚ C 73, 26.3.2003, s. 46 – 52

----