# Az Európai Unió C 203/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 203 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. augusztus 25. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 203

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. augusztus 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Számvevőszék |
| 2006/C 203/1 | 2006/1. sz. vélemény a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról | 1 |
| 2006/C 203/2 | 2006/2. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról | 50 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Számvevőszék

2006/C 203/1

2006/1. sz. vélemény a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

1

2006/C 203/2

2006/2. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról

50

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Számvevőszék

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 203/1

---

2006/1. sz. VÉLEMÉNY

a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

(2006/C 203/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| 1–8 | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1–8

| 9–13 | ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK |
| --- | --- |

9–13

| 9–12 | A Bizottság javaslata nem él a mélyreható változtatás lehetőségével |
| --- | --- |

9–12

| 13 | Kulcsfontosságú javaslatok a résztvevőket szolgáló fokozott rugalmasság és egyszerűsítés érdekében |
| --- | --- |

13

| 14–90 | KÜLÖN ÉSZREVÉTELEK |
| --- | --- |

14–90

| 14 | A jogszabályok szövegezésére vonatkozó intézményközi előírások betartása |
| --- | --- |

14

| 15–16 | A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályok betartásának felügyeletével kapcsolatos bizottsági kötelezettség |
| --- | --- |

15–16

| 17 | A részvételi szabályok alkalmazhatósága az Európai Kutatási Tanács (ERC) keretében finanszírozott tevékenységekre |
| --- | --- |

17

| 18–19 | A belső ellenőrzés és a külső ellenőrzés megkülönböztetése |
| --- | --- |

18–19

| 20–21 | I. fejezet: Bevezető rendelkezések (1–3. cikk) |
| --- | --- |

20–21

| 22–81 | II. fejezet: Részvétel (4–38. cikk) |
| --- | --- |

22–81

| 22–26 | 1. szakasz: Minimumfeltételek (4–12. cikk) |
| --- | --- |

22–26

| 27–57 | 2. szakasz: Eljárások (13–28. cikk) |
| --- | --- |

27–57

| 58–81 | 3. szakasz: Közösségi pénzügyi hozzájárulás (29–38. cikk) |
| --- | --- |

58–81

| 82–86 | III. fejezet: Terjesztés, felhasználás és hozzáférési jogok (39-52. cikk) |
| --- | --- |

82–86

| 87–89 | IV. fejezet: Európai Beruházási Bank (53. cikk) |
| --- | --- |

87–89

| 90 | V. fejezet: Záró rendelkezések (54. cikk) |
| --- | --- |

90

| 91–94 | KÖVETKEZTETÉS |
| --- | --- |

91–94

Melléklet: „Részvételi szabályok”

AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 248. cikke (4) bekezdésre és 279. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 160C. cikke (4) bekezdésére és 183. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 183. cikkére,

tekintettel az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelet (2) módosításáról szóló, 2005. július 20-i 1261/2005/EK, Euratom bizottsági rendeletre (3),

tekintettel a kutatás-fejlesztéshez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretrendszerre (4), valamint a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodásának 8. cikkére (5),

tekintettel „
  a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére (2007–2013) vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra”
   (6) (a továbbiakban: részvételi szabályok),

tekintettel a Bizottságnak a javaslattal kapcsolatos, a részvételi szabályok bevezető hivatkozásaiban szereplő véleménykérésére,

tekintettel az Európai Parlamentnek a Számvevőszékhez 2006. március 2-án benyújtott javaslattal kapcsolatos véleménykérésére,

mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 163. cikke (1) bekezdésének értelmében a Közösség célkitűzése, hogy erősítse a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait, ösztönözze nemzetközi versenyképességének fejlődését, ugyanakkor támogassa az e szerződés egyéb fejezetei alapján szükségesnek ítélt kutatási tevékenységeket;

mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 164. cikke értelmében a Közösség a tagállamokban végzett tevékenységeket kiegészítő alábbi tevékenységeket folytatja:

| a) | kutatási, technológiai és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatóközpontokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával; |
| --- | --- |

a)

kutatási, technológiai és demonstrációs programok végrehajtása a vállalkozásokkal, kutatóközpontokkal és egyetemekkel való és az azok közötti együttműködés előmozdításával;

| b) | a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása a közösségi kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel történő együttműködés előmozdítása a közösségi kutatás, technológiai fejlesztés és demonstráció területén;

| c) | a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és kiaknázása; |
| --- | --- |

c)

a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek eredményeinek terjesztése és kiaknázása;

| d) | a közösségi kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése; |
| --- | --- |

d)

a közösségi kutatók képzésének és mobilitásának ösztönzése;

mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 167. cikkének értelmében a többéves keretprogram végrehajtása érdekében a Tanács meghatározza a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére vonatkozó szabályokat, és megállapítja a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályokat;

figyelembe véve, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 274. cikkének értelmében a Bizottság a költségvetést saját felelősségére hajtja végre, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával;

mivel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 164. cikke a) pontjában és 166. cikke (3) bekezdésében említett külön programok költségvetését a Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 53. cikke (2) bekezdésének, valamint az azt végrehajtó szabályok 36. és 37. cikkének értelmében közvetlen vagy közvetett centralizált irányítás keretében hajtja végre;

mivel a Számvevőszék 2004/2. sz. véleménye (7) felvázolta azon integrált belső ellenőrzési keretrendszer elveit, amely lehetővé teszi a belső ellenőrzési rendszer oly módon történő kialakítását, hogy az ésszerű biztosítékkal szolgáljon arra, hogy a bevételek beszedésére és a kiadások teljesítésére az érvényes jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően kerül sor, és kezelésük a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek megfelelően történik;

mivel a Számvevőszék az 2004/1. sz. különjelentésében (8) arra a következtetésre jutott, hogy a soron következő hetedik keretprogram szükségtelen összetettségének elkerülése végett – ami akadályozná a kiadások feletti hatékony és megfelelő ellenőrzést – a Közösség kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban való pénzügyi részvételét meghatározó szabályokat az első elvekből kiindulva kell felülvizsgálni,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

BEVEZETÉS

A Bizottság részvételi szabályokra vonatkozó ajánlásának főbb jellemzői

| 1. | A hetedik keretprogram jogalapját a következők képezik:






  — | az Európai Parlament és a Tanács határozata az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról, valamint a Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) – a tudás Európájának megteremtése (9) (a továbbiakban: a határozat), |
| --- | --- | --- |

1.

A hetedik keretprogram jogalapját a következők képezik:

—

az Európai Parlament és a Tanács határozata az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról, valamint a Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) – a tudás Európájának megteremtése (9) (a továbbiakban: a határozat),

| — | a külön programokra, a Közös Kutatóközpont tevékenységeire, valamint az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés szerinti nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó számos tanácsi határozat (10). A külön programok a következők: „Együttműködés” (együttműködésen alapuló kutatás (11), közös technológiai kezdeményezések és technológiai platformok, valamint a nemzeti programok közötti koordináció), „Ötletek”, „Emberi erőforrás” és „Kapacitások”, |
| --- | --- |

—

a külön programokra, a Közös Kutatóközpont tevékenységeire, valamint az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés szerinti nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó számos tanácsi határozat (10). A külön programok a következők: „Együttműködés” (együttműködésen alapuló kutatás (11), közös technológiai kezdeményezések és technológiai platformok, valamint a nemzeti programok közötti koordináció), „Ötletek”, „Emberi erőforrás” és „Kapacitások”,

| — | az Európai Parlament és a Tanács rendelete a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról (a továbbiakban: részvételi szabályok), valamint a Tanács rendelete az Euratom-Szerződés azonos vonatkozású intézkedéseiről. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács rendelete a vállalkozásoknak, a kutatóközpontoknak és az egyetemeknek a hetedik keretprogram intézkedéseiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról (a továbbiakban: részvételi szabályok), valamint a Tanács rendelete az Euratom-Szerződés azonos vonatkozású intézkedéseiről.

| 2. | A Bizottság részvételi szabályokra vonatkozó javaslata általában megtartja a korábbi K+F programokhoz kialakított keretrendszert, a következők kivételével:






  — | a kutatóközösség kezdeményezésén alapuló „felderítő” kutatási projektek közösségi finanszírozását elosztó Európai Kutatási Tanács (ERC) létrehozásának bizonyos kérdései (lásd a (4a) preambulumbekezdést, az 1. cikk (6) bekezdését és a 9. cikket. Lásd még a határozat III. melléklete a) részének 4. pontját, „Egyéni projektek”), |
| --- | --- | --- |

2.

A Bizottság részvételi szabályokra vonatkozó javaslata általában megtartja a korábbi K+F programokhoz kialakított keretrendszert, a következők kivételével:

—

a kutatóközösség kezdeményezésén alapuló „felderítő” kutatási projektek közösségi finanszírozását elosztó Európai Kutatási Tanács (ERC) létrehozásának bizonyos kérdései (lásd a (4a) preambulumbekezdést, az 1. cikk (6) bekezdését és a 9. cikket. Lásd még a határozat III. melléklete a) részének 4. pontját, „Egyéni projektek”),

| — | az Európai Beruházási Banknak (EBB) a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” finanszírozásához nyújtott támogatás. A mechanizmus célja az EBB által az európai kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek finanszírozására nyújtott kölcsönök és garanciák biztosításához és tőkeellátásához való hozzájárulás (lásd a (23) preambulumbekezdést és az 53. cikket. Lásd még a határozat III. mellékletének b) részét). |
| --- | --- |

—

az Európai Beruházási Banknak (EBB) a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” finanszírozásához nyújtott támogatás. A mechanizmus célja az EBB által az európai kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek finanszírozására nyújtott kölcsönök és garanciák biztosításához és tőkeellátásához való hozzájárulás (lásd a (23) preambulumbekezdést és az 53. cikket. Lásd még a határozat III. mellékletének b) részét).

| 3. | A Bizottság javaslata emellett a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerek fokozottabb egyszerűsítésére összpontosít, különösen a következőkön segítségével:






  — | átalányösszegek, átalányfinanszírozás és egységre vetített költségskálák alkalmazása a támogatható költségek megtérítésének egyszerűbbé tétele érdekében (lásd a 30. cikket), |
| --- | --- | --- |

3.

A Bizottság javaslata emellett a pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerek fokozottabb egyszerűsítésére összpontosít, különösen a következőkön segítségével:

—

átalányösszegek, átalányfinanszírozás és egységre vetített költségskálák alkalmazása a támogatható költségek megtérítésének egyszerűbbé tétele érdekében (lásd a 30. cikket),

| — | közös költségrendszer létrehozása a finanszírozás felső korlátainak emelésével (lásd a 33. cikket), |
| --- | --- |

—

közös költségrendszer létrehozása a finanszírozás felső korlátainak emelésével (lásd a 33. cikket),

| — | a közvetett kutatási és technológiafejlesztési intézkedések végrehajtásának pénzügyi kockázatait fedező „garanciaalap” létrehozása (lásd a 38. cikket). |
| --- | --- |

—

a közvetett kutatási és technológiafejlesztési intézkedések végrehajtásának pénzügyi kockázatait fedező „garanciaalap” létrehozása (lásd a 38. cikket).

| 4. | A Bizottság a részvételi szabályok indokolásában több további intézkedést is javasol a hetedik keretprogram adminisztrációjának hatékonyabbá tételére, például a távértékelés bevezetését, a pályázatok elektronikus úton történő benyújtását, valamint egységes regisztrációs rendszer és információs szolgálatok kialakítását a Bizottságnál és a nemzeti kapcsolattartó pontokon. Maga a bizottsági javaslat azonban nem tartalmazza ezeket az intézkedéseket. Márpedig ha a jogalapban ezekről nem történik említés, akkor nincs garancia a végrehajtásukra (lásd a Számvevőszék által a 15. cikk (1) bekezdésének b) pontjához, a 16. cikk (3) bekezdésének a) pontjához és a 17. cikk a) pontjához javasolt módosításokat). |
| --- | --- |

4.

A Bizottság a részvételi szabályok indokolásában több további intézkedést is javasol a hetedik keretprogram adminisztrációjának hatékonyabbá tételére, például a távértékelés bevezetését, a pályázatok elektronikus úton történő benyújtását, valamint egységes regisztrációs rendszer és információs szolgálatok kialakítását a Bizottságnál és a nemzeti kapcsolattartó pontokon. Maga a bizottsági javaslat azonban nem tartalmazza ezeket az intézkedéseket. Márpedig ha a jogalapban ezekről nem történik említés, akkor nincs garancia a végrehajtásukra (lásd a Számvevőszék által a 15. cikk (1) bekezdésének b) pontjához, a 16. cikk (3) bekezdésének a) pontjához és a 17. cikk a) pontjához javasolt módosításokat).

A Számvevőszék véleménye

| 5. | Véleményében a Számvevőszék kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a Bizottság által javasolt intézkedések milyen mértékben járulnak hozzá a hetedik keretprogramból (2007–2013) finanszírozott közvetett intézkedések pénzügyi irányításának hatékonyságához és eredményességéhez. A Számvevőszék az Európai Parlament és a Tanács korábbi állásfoglalásait is figyelembe veszi, különösen a 2003-as pénzügyi évre (12) és a 2006. évi általános költségvetésre (13) vonatkozó mentesítési eljárás tekintetében. A Számvevőszék e véleményben szereplő észrevételei néhány esetben a hetedik keretprogramról szóló határozatra irányuló bizottsági javaslatra is hivatkoznak, és különösen annak a különböző finanszírozási rendszereket meghatározó III. mellékletére (lásd az (1) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

5.

Véleményében a Számvevőszék kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a Bizottság által javasolt intézkedések milyen mértékben járulnak hozzá a hetedik keretprogramból (2007–2013) finanszírozott közvetett intézkedések pénzügyi irányításának hatékonyságához és eredményességéhez. A Számvevőszék az Európai Parlament és a Tanács korábbi állásfoglalásait is figyelembe veszi, különösen a 2003-as pénzügyi évre (12) és a 2006. évi általános költségvetésre (13) vonatkozó mentesítési eljárás tekintetében. A Számvevőszék e véleményben szereplő észrevételei néhány esetben a hetedik keretprogramról szóló határozatra irányuló bizottsági javaslatra is hivatkoznak, és különösen annak a különböző finanszírozási rendszereket meghatározó III. mellékletére (lásd az (1) preambulumbekezdést).

| 6. | Amikor a részvételi szabályokra vonatkozó javaslatot a Bizottság 2005 decemberében elfogadta, a költségvetési rendeletnek és az azt végrehajtó szabályoknak a 2007-ben hatályba lépő jelenlegi módosításait a Tanács még csak részben fogadta el (lásd a (2) preambulumbekezdést). Ilyen körülmények között és a 2005/10. sz. véleményben (14) szereplő észrevételekre tekintettel a Számvevőszék úgy véli, lehetetlen meghatározni, hogy ez az ágazati szabályozás összhangban áll-e a felülvizsgált költségvetési rendelet általános elveivel és részletes rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

6.

Amikor a részvételi szabályokra vonatkozó javaslatot a Bizottság 2005 decemberében elfogadta, a költségvetési rendeletnek és az azt végrehajtó szabályoknak a 2007-ben hatályba lépő jelenlegi módosításait a Tanács még csak részben fogadta el (lásd a (2) preambulumbekezdést). Ilyen körülmények között és a 2005/10. sz. véleményben (14) szereplő észrevételekre tekintettel a Számvevőszék úgy véli, lehetetlen meghatározni, hogy ez az ágazati szabályozás összhangban áll-e a felülvizsgált költségvetési rendelet általános elveivel és részletes rendelkezéseivel.

| 7. | A Számvevőszék e véleményben megállapított észrevételei és következtetése hasonlóképp vonatkoznak az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hetedik keretprogramjának (2007–2011) intézkedéseiben a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (15). |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék e véleményben megállapított észrevételei és következtetése hasonlóképp vonatkoznak az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hetedik keretprogramjának (2007–2011) intézkedéseiben a vállalkozások, kutatóközpontok és egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (15).

| 8. | A bizottsági javaslatnak az e vélemény figyelembevételéhez javasolt módosítására vonatkozó részletes ajánlások a mellékletben találhatók. |
| --- | --- |

8.

A bizottsági javaslatnak az e vélemény figyelembevételéhez javasolt módosítására vonatkozó részletes ajánlások a mellékletben találhatók.

ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

A Bizottság javaslata nem él a mélyreható változtatás lehetőségével

| 9. | Az Európai Unió kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjai finanszírozásukat és a résztvevők számát tekintve a világ legnagyobb multinacionális kutatási programjai. A kutatási projektek közfinanszírozásának jelentős részét teszik ki úgy a tagállamokban, mint a társult országokban. Sok állami kutatóintézet, így az egyetemek számára gyakran a harmadik felektől érkező finanszírozás fő forrásai. |
| --- | --- |

9.

Az Európai Unió kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjai finanszírozásukat és a résztvevők számát tekintve a világ legnagyobb multinacionális kutatási programjai. A kutatási projektek közfinanszírozásának jelentős részét teszik ki úgy a tagállamokban, mint a társult országokban. Sok állami kutatóintézet, így az egyetemek számára gyakran a harmadik felektől érkező finanszírozás fő forrásai.

| 10. | Minden egyes kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban többezer jogalany vesz részt, a közvetett intézkedések számos különféle típusát alkalmazva. Ezek többsége többpartneres intézkedés, amelyet több résztvevő konzorciuma valósít meg. Minden egyes közvetett intézkedés esetében a Bizottság szerződéseket vagy megállapodásokat köt a résztvevők mindegyikével, ám ezen megállapodások többsége a közösségi költségvetésből csak viszonylag alacsony pénzügyi hozzájárulást nyújt. Amint arra a Számvevőszék rámutatott, az intézkedések sokféleségének és az egyéni támogatások nagy számának következményeképp jelentős az egy EUR elköltésére jutó tranzakciós költség (16). |
| --- | --- |

10.

Minden egyes kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban többezer jogalany vesz részt, a közvetett intézkedések számos különféle típusát alkalmazva. Ezek többsége többpartneres intézkedés, amelyet több résztvevő konzorciuma valósít meg. Minden egyes közvetett intézkedés esetében a Bizottság szerződéseket vagy megállapodásokat köt a résztvevők mindegyikével, ám ezen megállapodások többsége a közösségi költségvetésből csak viszonylag alacsony pénzügyi hozzájárulást nyújt. Amint arra a Számvevőszék rámutatott, az intézkedések sokféleségének és az egyéni támogatások nagy számának következményeképp jelentős az egy EUR elköltésére jutó tranzakciós költség (16).

| 11. | Másfelől a résztvevők jelezték a Számvevőszéknek, hogy a közösségi támogatásokat rendkívül nehezen kezelhetőnek tartják, különösen a Bizottság megfelelő iránymutatásának hiányában. A pályázatok elkészítése és a résztvevők konzorciumba szervezése költséges és időigényes gyakorlat, különösen az átlagos sikerarány alacsony mértékének fényében. A résztvevők azt is panaszolják, hogy a támogatások odaítélésére vonatkozó bizottsági eljárások túlságosan hosszadalmasak, és a közösségi alapok felhasználása nem kellően rugalmas ahhoz, hogy figyelembe vegye a gyorsan bekövetkező tudományos változásokat. Ennek eredményeként a leginkább innovatív kutatási projekteket gyakran nem nyújtják be az európai kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok keretében. |
| --- | --- |

11.

Másfelől a résztvevők jelezték a Számvevőszéknek, hogy a közösségi támogatásokat rendkívül nehezen kezelhetőnek tartják, különösen a Bizottság megfelelő iránymutatásának hiányában. A pályázatok elkészítése és a résztvevők konzorciumba szervezése költséges és időigényes gyakorlat, különösen az átlagos sikerarány alacsony mértékének fényében. A résztvevők azt is panaszolják, hogy a támogatások odaítélésére vonatkozó bizottsági eljárások túlságosan hosszadalmasak, és a közösségi alapok felhasználása nem kellően rugalmas ahhoz, hogy figyelembe vegye a gyorsan bekövetkező tudományos változásokat. Ennek eredményeként a leginkább innovatív kutatási projekteket gyakran nem nyújtják be az európai kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok keretében.

| 12. | Miközben elismeri, hogy az összetettség bizonyos szintje elkerülhetetlen, a Számvevőszék úgy véli, a Bizottság javaslata elszalasztja annak lehetőségét, hogy mélyreható változtatásokat eszközöljön a hetedik keretprogramra vonatkozó igazgatási és pénzügyi szabályokban. A Számvevőszék megítélése szerint a jogalkotót a következő általános elveknek kell vezérelniük a hetedik keretprogram jogalapjának elfogadásakor:






  — | A kutatást a tudományos ismeret és az egyes kutatók szakértelme vezérli. Mint az állami alapok kedvezményezettjeinek többsége, a kutatók is azt a finanszírozást részesítik előnyben, amelyhez a legkevesebb bürokratikus kötöttség társul. Úgy vélik, hogy csak az ilyen rugalmas támogatások teszik lehetővé számukra, hogy a legígéretesebb kutatásokat folytassák, és ezekben az esetekben nagyobb valószínűséggel alakul ki bennük a tulajdon érzése, amely a sikerhez szükséges. A kutatói közösség általi ezen alapvető „visszavásárlás” biztosításához a hetedik keretprogramnak ezért a közösségi támogatásoknak a közvetett intézkedéseket megvalósító konzorciumok általi rugalmasabb felhasználását kell céloznia. |
| --- | --- | --- |

12.

Miközben elismeri, hogy az összetettség bizonyos szintje elkerülhetetlen, a Számvevőszék úgy véli, a Bizottság javaslata elszalasztja annak lehetőségét, hogy mélyreható változtatásokat eszközöljön a hetedik keretprogramra vonatkozó igazgatási és pénzügyi szabályokban. A Számvevőszék megítélése szerint a jogalkotót a következő általános elveknek kell vezérelniük a hetedik keretprogram jogalapjának elfogadásakor:

—

A kutatást a tudományos ismeret és az egyes kutatók szakértelme vezérli. Mint az állami alapok kedvezményezettjeinek többsége, a kutatók is azt a finanszírozást részesítik előnyben, amelyhez a legkevesebb bürokratikus kötöttség társul. Úgy vélik, hogy csak az ilyen rugalmas támogatások teszik lehetővé számukra, hogy a legígéretesebb kutatásokat folytassák, és ezekben az esetekben nagyobb valószínűséggel alakul ki bennük a tulajdon érzése, amely a sikerhez szükséges. A kutatói közösség általi ezen alapvető „visszavásárlás” biztosításához a hetedik keretprogramnak ezért a közösségi támogatásoknak a közvetett intézkedéseket megvalósító konzorciumok általi rugalmasabb felhasználását kell céloznia.

| — | Ezt szem előtt tartva a konzorciumoknak ahhoz is eszközöket kell kapniuk, hogy egy projekt életciklusa alatt gyorsan reagálhassanak a külső és belső változásokra. Ez maga után vonja, hogy meg kell erősíteni a koordinátor döntéshozó hatáskörét. A koordinátornak kell a tudományos és pénzügyi felelősséget viselnie, és képesnek kell lennie arra, hogy ne csak a tudományos programról határozzon, de a pénzügyi források elosztásáról is, a konzorcium valamennyi résztvevője által előzetesen jóváhagyott szabályoknak megfelelően. Ezzel egy időben a koordinátornak biztosítékkal kell szolgálnia a Bizottság felé arra vonatkozóan, hogy a projekt teljes hossza alatt fenntartják a intézkedés tudományos alkalmazási körét és jogilag kötelező európai jellegét. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy egy résztvevőt csak egyenértékű kutatási kapacitással és tudományos érvényességgel rendelkező szervezetekkel lehet felváltani. |
| --- | --- |

—

Ezt szem előtt tartva a konzorciumoknak ahhoz is eszközöket kell kapniuk, hogy egy projekt életciklusa alatt gyorsan reagálhassanak a külső és belső változásokra. Ez maga után vonja, hogy meg kell erősíteni a koordinátor döntéshozó hatáskörét. A koordinátornak kell a tudományos és pénzügyi felelősséget viselnie, és képesnek kell lennie arra, hogy ne csak a tudományos programról határozzon, de a pénzügyi források elosztásáról is, a konzorcium valamennyi résztvevője által előzetesen jóváhagyott szabályoknak megfelelően. Ezzel egy időben a koordinátornak biztosítékkal kell szolgálnia a Bizottság felé arra vonatkozóan, hogy a projekt teljes hossza alatt fenntartják a intézkedés tudományos alkalmazási körét és jogilag kötelező európai jellegét. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy egy résztvevőt csak egyenértékű kutatási kapacitással és tudományos érvényességgel rendelkező szervezetekkel lehet felváltani.

| — | A nagyobb rugalmasság ellentételezéseként fokozni kell a Bizottság felé történő tudományos és pénzügyi elszámoltathatóságot, úgy a folyamatban lévő közvetlen intézkedéseknél, mint befejezésüket követően. Ennek azonban nem a Bizottság felé történő túlzott jelentésételt kell jelentenie, hanem inkább egy lehetőség szerint meghallgatásokon keresztül megvalósuló szakértői értékelési mechanizmuson kell alapulnia. Az ilyen értékelések eredményeiből kiindulva a Bizottságnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy véget vessen a nem hatékony közvetett intézkedéseknek, és ezáltal meggátolja a közpénzek pazarlását. |
| --- | --- |

—

A nagyobb rugalmasság ellentételezéseként fokozni kell a Bizottság felé történő tudományos és pénzügyi elszámoltathatóságot, úgy a folyamatban lévő közvetlen intézkedéseknél, mint befejezésüket követően. Ennek azonban nem a Bizottság felé történő túlzott jelentésételt kell jelentenie, hanem inkább egy lehetőség szerint meghallgatásokon keresztül megvalósuló szakértői értékelési mechanizmuson kell alapulnia. Az ilyen értékelések eredményeiből kiindulva a Bizottságnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy véget vessen a nem hatékony közvetett intézkedéseknek, és ezáltal meggátolja a közpénzek pazarlását.

A Számvevőszék véleménye szerint a részvételi szabályoknak azt az alapfeltevést kell tükrözniük, hogy az európai kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban részt vevő kutatók megbízhatók abból a szempontból, hogy a közpénzeket a lehető legjobban használják fel, feltéve, hogy ez a jogalap által létrehozott korlátok között történik, biztosítva a hatékonyság Bizottság általi megfelelő ellenőrzését. Ezen ellenőrzések kidolgozásakor azonban szem előtt kell tartani, hogy a kudarc kockázata valamennyi kutatási tevékenység szükségszerű velejárója.

Kulcsfontosságú javaslatok a résztvevőket szolgáló fokozott rugalmasság és egyszerűsítés érdekében

| 13. | A fentiekkel összhangban és a Számvevőszék által korábban tett ajánlásokat figyelembe véve ez a vélemény több olyan területet is meghatároz, amelyeken a bizottsági javaslat nem bizonyulhat elégségesnek ahhoz, hogy a résztvevők számára nagyobb rugalmasságot és egyszerűsítést teremtsen a hetedik keretprogramban. E területek közül a leglényegesebbek a következők:






  — | a jogalanyok központosított és előzetes ellenőrzésének megszervezése (lásd 34–36. bekezdés), |
| --- | --- | --- |

13.

A fentiekkel összhangban és a Számvevőszék által korábban tett ajánlásokat figyelembe véve ez a vélemény több olyan területet is meghatároz, amelyeken a bizottsági javaslat nem bizonyulhat elégségesnek ahhoz, hogy a résztvevők számára nagyobb rugalmasságot és egyszerűsítést teremtsen a hetedik keretprogramban. E területek közül a leglényegesebbek a következők:

—

a jogalanyok központosított és előzetes ellenőrzésének megszervezése (lásd 34–36. bekezdés),

| — | a Bizottság szolgálataival szemben támasztott azon követelmény, hogy közös adatbázisokat használjanak és elektronikus adatcserét folytassanak (lásd 41–42. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a Bizottság szolgálataival szemben támasztott azon követelmény, hogy közös adatbázisokat használjanak és elektronikus adatcserét folytassanak (lásd 41–42. bekezdés),

| — | rugalmasabb irányítási struktúra alkalmazása a közvetett intézkedésekre azáltal, hogy a Bizottság támogatási megállapodást köt a többi résztvevő nevében eljáró koordinátorral, vagy a Bizottság egy bizottsági határozattal támogatást ítél oda anélkül, hogy magánjogi szerződést írna alá (lásd 45–55. bekezdés), |
| --- | --- |

—

rugalmasabb irányítási struktúra alkalmazása a közvetett intézkedésekre azáltal, hogy a Bizottság támogatási megállapodást köt a többi résztvevő nevében eljáró koordinátorral, vagy a Bizottság egy bizottsági határozattal támogatást ítél oda anélkül, hogy magánjogi szerződést írna alá (lásd 45–55. bekezdés),

| — | felülvizsgálatok (vagy meghallgatások) alkalmazása, lehetőség szerint szakértők bevonásával, a közvetett intézkedések ellenőrzésének eszközeként (lásd 56. bekezdés), |
| --- | --- |

—

felülvizsgálatok (vagy meghallgatások) alkalmazása, lehetőség szerint szakértők bevonásával, a közvetett intézkedések ellenőrzésének eszközeként (lásd 56. bekezdés),

| — | egységes költségtérítési rendszer kialakítása, amely lehetővé teszi a résztvevők számára a közösségi pénzügyi hozzájárulás átlátható, határozott és egyszerűen kezelhető módon történő megállapítását (lásd 63–70. bekezdés), valamint |
| --- | --- |

—

egységes költségtérítési rendszer kialakítása, amely lehetővé teszi a résztvevők számára a közösségi pénzügyi hozzájárulás átlátható, határozott és egyszerűen kezelhető módon történő megállapítását (lásd 63–70. bekezdés), valamint

| — | a közvetett intézkedések eredményei felhasználásának és terjesztésének ösztönzése és a szellemi tulajdon átruházása (lásd 82–84. bekezdést). |
| --- | --- |

—

a közvetett intézkedések eredményei felhasználásának és terjesztésének ösztönzése és a szellemi tulajdon átruházása (lásd 82–84. bekezdést).

KÜLÖN ÉSZREVÉTELEK

A jogszabályok szövegezésére vonatkozó intézményközi előírások betartása

| 14. | A rendelet olvashatósága javítható lenne, ha valamennyi lényeges meghatározás csoportosítva lenne a 2. cikkben (fogalommeghatározások) (17). A különféle meghatározások túl nagy száma és az emiatti zavar elkerülése céljából a meghatározások szövegezésén a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokhoz képest csak akkor kell változtatni, ha a rendeletkészítők valóban lényegi változtatást kívánnak eszközölni. |
| --- | --- |

14.

A rendelet olvashatósága javítható lenne, ha valamennyi lényeges meghatározás csoportosítva lenne a 2. cikkben (fogalommeghatározások) (17). A különféle meghatározások túl nagy száma és az emiatti zavar elkerülése céljából a meghatározások szövegezésén a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokhoz képest csak akkor kell változtatni, ha a rendeletkészítők valóban lényegi változtatást kívánnak eszközölni.

A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályok betartásának felügyeletével kapcsolatos bizottsági kötelezettség

| 15. | A Szerződés 87. és 88. cikkének megfelelően a Bizottság feladata a tagállamokban létező valamennyi támogatási rendszer folyamatos vizsgálata, mivel az állami támogatás elvben tiltott (lásd a (3) preambulumbekezdést). A „Kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszerének” 5.12. bekezdése megállapítja a támogatás mértékének felső határait: „amikor a közösségi finanszírozás állami támogatással egészül ki, a teljes hivatalos támogatás nem haladhatja meg a 75 %-ot az ipari kutatás és az 50 %-ot a prekompetitív fejlesztési tevékenységek esetében” (lásd még 72. és 73. bekezdés). |
| --- | --- |

15.

A Szerződés 87. és 88. cikkének megfelelően a Bizottság feladata a tagállamokban létező valamennyi támogatási rendszer folyamatos vizsgálata, mivel az állami támogatás elvben tiltott (lásd a (3) preambulumbekezdést). A „Kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszerének” 5.12. bekezdése megállapítja a támogatás mértékének felső határait: „amikor a közösségi finanszírozás állami támogatással egészül ki, a teljes hivatalos támogatás nem haladhatja meg a 75 %-ot az ipari kutatás és az 50 %-ot a prekompetitív fejlesztési tevékenységek esetében” (lásd még 72. és 73. bekezdés).

| 16. | A „Kapacitások” külön program közvetlenül rendelkezik a „kutatási infrastruktúráknak” a hetedik keretprogram keretében történő állami- és magánfinanszírozásáról. Emellett a határozat III. melléklete megállapítja, hogy ezen infrastruktúrák finanszírozása a kutatási és technológiafejlesztési programból származó pénzeszközöket egyéb európai uniós (gyakorlatilag a strukturális alapokból származó) és nemzeti eszközökkel fogja kiegészíteni (18). Amint azt a Számvevőszék ellenőrzései nyilvánvalóvá tették, a kutatás és fejlesztés céljából nyújtott állami támogatás általános mennyiségeinek ellenőrzésére szolgáló jelenlegi bizottsági mechanizmusok nem megfelelőek ahhoz, hogy biztosítsák a „Kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszere” által a hetedik keretprogram keretében társfinanszírozott tevékenységekre vonatkozóan meghatározott küszöbértékek betartását. Emellett, amint arról a strukturális intézkedésekre vonatkozó korábbi számvevőszéki vélemény említést tesz (19), a Bizottságnak már nem állnak rendelkezésére részletes információk azon megosztott irányítás alatt álló tevékenységek végrehajtásáról, amelyekért a nemzeti vagy regionális hatóságok a felelősek, így a kutatási projektek finanszírozásáról, az innovációhoz és technológiaátadáshoz vagy a kutatási infrastruktúrákhoz nyújtott támogatásról. Amint arról a Számvevőszék a költségvetési rendeletről szóló véleményében (20) már említést tett, a Bizottságnak szorosan figyelemmel kell kísérnie azokat a potenciális kockázatokat, amelyek egyazon intézkedés közösségi költségvetésből történő különböző támogatásainak halmozódásából származnak. Ennélfogva a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki megfelelő ellenőrzési eszközöket annak biztosítására, hogy a kutatási tevékenységek többféle forrásból történő finanszírozásának eseteiben az állami támogatásra vonatkozó szabályok be legyenek tartva. |
| --- | --- |

16.

A „Kapacitások” külön program közvetlenül rendelkezik a „kutatási infrastruktúráknak” a hetedik keretprogram keretében történő állami- és magánfinanszírozásáról. Emellett a határozat III. melléklete megállapítja, hogy ezen infrastruktúrák finanszírozása a kutatási és technológiafejlesztési programból származó pénzeszközöket egyéb európai uniós (gyakorlatilag a strukturális alapokból származó) és nemzeti eszközökkel fogja kiegészíteni (18). Amint azt a Számvevőszék ellenőrzései nyilvánvalóvá tették, a kutatás és fejlesztés céljából nyújtott állami támogatás általános mennyiségeinek ellenőrzésére szolgáló jelenlegi bizottsági mechanizmusok nem megfelelőek ahhoz, hogy biztosítsák a „Kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszere” által a hetedik keretprogram keretében társfinanszírozott tevékenységekre vonatkozóan meghatározott küszöbértékek betartását. Emellett, amint arról a strukturális intézkedésekre vonatkozó korábbi számvevőszéki vélemény említést tesz (19), a Bizottságnak már nem állnak rendelkezésére részletes információk azon megosztott irányítás alatt álló tevékenységek végrehajtásáról, amelyekért a nemzeti vagy regionális hatóságok a felelősek, így a kutatási projektek finanszírozásáról, az innovációhoz és technológiaátadáshoz vagy a kutatási infrastruktúrákhoz nyújtott támogatásról. Amint arról a Számvevőszék a költségvetési rendeletről szóló véleményében (20) már említést tett, a Bizottságnak szorosan figyelemmel kell kísérnie azokat a potenciális kockázatokat, amelyek egyazon intézkedés közösségi költségvetésből történő különböző támogatásainak halmozódásából származnak. Ennélfogva a Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki megfelelő ellenőrzési eszközöket annak biztosítására, hogy a kutatási tevékenységek többféle forrásból történő finanszírozásának eseteiben az állami támogatásra vonatkozó szabályok be legyenek tartva.

A részvételi szabályok alkalmazhatósága az Európai Kutatási Tanács (ERC) keretében finanszírozott tevékenységekre

| 17. | A bizottsági javaslatnak megfelelően az Európai Kutatási Tanács (ERC) tanácsadó szervként jár el, amelyet a 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletnek (21) megfelelően egy, az igazgatási struktúrát biztosító végrehajtó hivatal egészít ki. A Számvevőszék egyetért a Bizottsággal abban, hogy a részvételi szabályokat az ERC keretében finanszírozott tevékenységekre is alkalmazni kell (22) annak biztosítása érdekében, hogy a határozat III. mellékletének a) részében létrehozott különböző rendszerek közösségi finanszírozásának valamennyi típusára ugyanazokat az elveket alkalmazzák. A Számvevőszék egyben úgy véli, hogy a javasolt struktúra kellő biztosítékkal szolgál az ERC tudományos autonómiájának garantálásához, valamint ahhoz, hogy irányítási struktúrájáról kellő gyorsasággal lehessen megállapodásra jutni, és azt végrehajtani (23). A Számvevőszék mindazonáltal javasolja, hogy a részvételi szabályok alkalmazhatóságát tegyék világossá a jogalapban (lásd (4a) preambulumbekezdés és az 1. cikk). |
| --- | --- |

17.

A bizottsági javaslatnak megfelelően az Európai Kutatási Tanács (ERC) tanácsadó szervként jár el, amelyet a 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletnek (21) megfelelően egy, az igazgatási struktúrát biztosító végrehajtó hivatal egészít ki. A Számvevőszék egyetért a Bizottsággal abban, hogy a részvételi szabályokat az ERC keretében finanszírozott tevékenységekre is alkalmazni kell (22) annak biztosítása érdekében, hogy a határozat III. mellékletének a) részében létrehozott különböző rendszerek közösségi finanszírozásának valamennyi típusára ugyanazokat az elveket alkalmazzák. A Számvevőszék egyben úgy véli, hogy a javasolt struktúra kellő biztosítékkal szolgál az ERC tudományos autonómiájának garantálásához, valamint ahhoz, hogy irányítási struktúrájáról kellő gyorsasággal lehessen megállapodásra jutni, és azt végrehajtani (23). A Számvevőszék mindazonáltal javasolja, hogy a részvételi szabályok alkalmazhatóságát tegyék világossá a jogalapban (lásd (4a) preambulumbekezdés és az 1. cikk).

A belső ellenőrzés és a külső ellenőrzés megkülönböztetése

| 18. | A Számvevőszéknek mint az Európai Unió külső ellenőrének a jogai közvetlenül a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdéséből származnak, ezért a Számvevőszéket mint a Bizottság külső ellenőrét nem lehet a belső ellenőrzés részének tekinteni. Következésképpen a részvételi szabályokban a belső és a külső ellenőrzés különféle mechanizmusait világosan el kell különíteni egymástól (24) (lásd (16) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

18.

A Számvevőszéknek mint az Európai Unió külső ellenőrének a jogai közvetlenül a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdéséből származnak, ezért a Számvevőszéket mint a Bizottság külső ellenőrét nem lehet a belső ellenőrzés részének tekinteni. Következésképpen a részvételi szabályokban a belső és a külső ellenőrzés különféle mechanizmusait világosan el kell különíteni egymástól (24) (lásd (16) preambulumbekezdés).

| 19. | A Számvevőszék ezenkívül javasolja a következő hivatkozások beillesztését: az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (25), a Bizottság által végrehajtott helyszíni ellenőrzésekről és felülvizsgálatokról szóló 2185/1996/EK, Euratom rendelet (26), valamint az Európai Csaláselleni Hivatal által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet (27) és 1074/1999/Euratom rendelet (28). Megjegyzendő, hogy ezek a rendeletek csak a Bizottságra vonatkoznak (lásd (15) preambulumbekezdés, (16) preambulumbekezdés és a 19. cikk (8) bekezdésének a) pontja). |
| --- | --- |

19.

A Számvevőszék ezenkívül javasolja a következő hivatkozások beillesztését: az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (25), a Bizottság által végrehajtott helyszíni ellenőrzésekről és felülvizsgálatokról szóló 2185/1996/EK, Euratom rendelet (26), valamint az Európai Csaláselleni Hivatal által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet (27) és 1074/1999/Euratom rendelet (28). Megjegyzendő, hogy ezek a rendeletek csak a Bizottságra vonatkoznak (lásd (15) preambulumbekezdés, (16) preambulumbekezdés és a 19. cikk (8) bekezdésének a) pontja).

I. fejezet: Bevezető rendelkezések (1–3. cikk)

A „közvetett intézkedés” fogalmának tisztázása

| 20. | A költségvetési rendelet végrehajtási szabályai a (38) preambulumbekezdésben előírják, hogy pontosan meg kell határozni a Közösség által finanszírozható közvetlen és közvetett intézkedések típusait. A Számvevőszék véleménye szerint azonban a „közvetett intézkedés” 1. cikkben szereplő meghatározása nem teljesen pontos, mivel e rendelet nem csak a határozat III. mellékletének a) részében meghatározott támogatási rendszerekre fog vonatkozni. A III. melléklet b) részében szereplő támogatási rendszereket illetően a Bizottság mindazonáltal azt javasolja, hogy ez a rendelet csak az EBB-nek nyújtott támogatásokra vonatkozzon. |
| --- | --- |

20.

A költségvetési rendelet végrehajtási szabályai a (38) preambulumbekezdésben előírják, hogy pontosan meg kell határozni a Közösség által finanszírozható közvetlen és közvetett intézkedések típusait. A Számvevőszék véleménye szerint azonban a „közvetett intézkedés” 1. cikkben szereplő meghatározása nem teljesen pontos, mivel e rendelet nem csak a határozat III. mellékletének a) részében meghatározott támogatási rendszerekre fog vonatkozni. A III. melléklet b) részében szereplő támogatási rendszereket illetően a Bizottság mindazonáltal azt javasolja, hogy ez a rendelet csak az EBB-nek nyújtott támogatásokra vonatkozzon.

| 21. | A Számvevőszék korábban már megállapította, hogy fennáll annak a kockázata, hogy a kutatási és technológiafejlesztési intézkedések alkalmazása megkerüli a rendes közbeszerzési eljárásokat. Ez másfelől annak ellenőrzését is megnehezítheti, hogy a Bizottság betartja-e az egyes programok igazgatási kiadásaira kötelezően előírt felső határokat (29). A Számvevőszék ezért javasolja a 2. cikkben szereplő „közvetett intézkedés” meghatározásának azon különféle formák kiírásával történő pontosítását, amelyeket a költségvetési rendelet értelmében egy közvetett intézkedés ölthet (például támogatások, ösztöndíjak és díjak, tiszteletdíjak és hozzájárulások, de akár a közbeszerzés is (30)) (lásd 1. cikk, 2. cikk (12) bekezdése, 13. cikk (1) bekezdése, 14. és 53. cikk). A határozat III. mellékletét szintén ennek megfelelően kell módosítani (31) (lásd még 27. bekezdés). Máskülönben a jogalap – különösen a közbeszerzés esetében – ambivalens helyzetet teremthetne a tekintetben, hogy mely rendelkezések vonatkoznak a közvetett intézkedések különböző formáira. |
| --- | --- |

21.

A Számvevőszék korábban már megállapította, hogy fennáll annak a kockázata, hogy a kutatási és technológiafejlesztési intézkedések alkalmazása megkerüli a rendes közbeszerzési eljárásokat. Ez másfelől annak ellenőrzését is megnehezítheti, hogy a Bizottság betartja-e az egyes programok igazgatási kiadásaira kötelezően előírt felső határokat (29). A Számvevőszék ezért javasolja a 2. cikkben szereplő „közvetett intézkedés” meghatározásának azon különféle formák kiírásával történő pontosítását, amelyeket a költségvetési rendelet értelmében egy közvetett intézkedés ölthet (például támogatások, ösztöndíjak és díjak, tiszteletdíjak és hozzájárulások, de akár a közbeszerzés is (30)) (lásd 1. cikk, 2. cikk (12) bekezdése, 13. cikk (1) bekezdése, 14. és 53. cikk). A határozat III. mellékletét szintén ennek megfelelően kell módosítani (31) (lásd még 27. bekezdés). Máskülönben a jogalap – különösen a közbeszerzés esetében – ambivalens helyzetet teremthetne a tekintetben, hogy mely rendelkezések vonatkoznak a közvetett intézkedések különböző formáira.

II. fejezet: Részvétel (4–38. cikk)

1. szakasz: Alapfeltételek (4–12. cikk)

A részvétel alapfeltételeinek pontosítása

| 22. | A Számvevőszék véleménye szerint a konzorciumokban részt vevők nagy száma gyakran jelent szükségtelen bürokratikus és túlzott adminisztratív terhet. Ez különösen igaz az „integrált projektek” és a „kiválósági hálózatok” koordinátoraira (32). Ennélfogva ajánlott, hogy a részvételi szabályok tisztázzák, hogy a hatékony végrehajtás elvét kell a legfontosabbnak tekinteni, különösen azokban az esetekben, amelyekben a résztvevők száma és típusa meghaladja a jogi alapkövetelményeket (lásd (9) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

22.

A Számvevőszék véleménye szerint a konzorciumokban részt vevők nagy száma gyakran jelent szükségtelen bürokratikus és túlzott adminisztratív terhet. Ez különösen igaz az „integrált projektek” és a „kiválósági hálózatok” koordinátoraira (32). Ennélfogva ajánlott, hogy a részvételi szabályok tisztázzák, hogy a hatékony végrehajtás elvét kell a legfontosabbnak tekinteni, különösen azokban az esetekben, amelyekben a résztvevők száma és típusa meghaladja a jogi alapkövetelményeket (lásd (9) preambulumbekezdés).

| 23. | A Bizottságnak a közvetett intézkedésekben részt vevő független jogalanyok számára és székhelyére vonatkozó jogi alapkövetelményekre vonatkozó ajánlása túlságosan korlátozó, illetve úgy értelmezhető. A Számvevőszék javasolja e feltételek egyértelműbb meghatározását (lásd 5. és 7. cikk). |
| --- | --- |

23.

A Bizottságnak a közvetett intézkedésekben részt vevő független jogalanyok számára és székhelyére vonatkozó jogi alapkövetelményekre vonatkozó ajánlása túlságosan korlátozó, illetve úgy értelmezhető. A Számvevőszék javasolja e feltételek egyértelműbb meghatározását (lásd 5. és 7. cikk).

| 24. | Ezen túlmenően a Bizottságnak a 10. cikkben pontosabban meg kell határoznia azokat a feltételeket, amelyeknek a közvetett intézkedések egyedüli résztvevőinek meg kell felelniük. Különösen azt kell egyértelművé tenni, hogy e rendelkezés csak az Európai Gazdasági Egyesülésekre (EGE) és a nemzetközi európai érdekszervezetekre alkalmazandó, vagy a jogalanyok egyéb típusaira is vonatkozik. |
| --- | --- |

24.

Ezen túlmenően a Bizottságnak a 10. cikkben pontosabban meg kell határoznia azokat a feltételeket, amelyeknek a közvetett intézkedések egyedüli résztvevőinek meg kell felelniük. Különösen azt kell egyértelművé tenni, hogy e rendelkezés csak az Európai Gazdasági Egyesülésekre (EGE) és a nemzetközi európai érdekszervezetekre alkalmazandó, vagy a jogalanyok egyéb típusaira is vonatkozik.

Hiányoznak az ERC-támogatások átvihetőségét biztosító rendelkezések

| 25. | A Bizottság javaslata szerint a támogatási megállapodásokat elviekben jogalanyokkal kötnék, nem egyéni kutatókkal. A hetedik keretprogram más részeivel ellentétben az ERC keretében a kutatók által javasolt „felderítő” kutatási projektek támogatásait egy adott kutató vagy kutatócsapat kutatási tevékenységeinek finanszírozására ítélik oda. Éppen ezért biztosítani kell, hogy a kutatók által javasolt „felderítő” kutatáshoz nyújtott támogatás átvihető legyen abban az esetben, ha az egyik kutató egy másik kutatási szervezetnél helyezkedik el (lásd 9. cikk (2) bekezdés). |
| --- | --- |

25.

A Bizottság javaslata szerint a támogatási megállapodásokat elviekben jogalanyokkal kötnék, nem egyéni kutatókkal. A hetedik keretprogram más részeivel ellentétben az ERC keretében a kutatók által javasolt „felderítő” kutatási projektek támogatásait egy adott kutató vagy kutatócsapat kutatási tevékenységeinek finanszírozására ítélik oda. Éppen ezért biztosítani kell, hogy a kutatók által javasolt „felderítő” kutatáshoz nyújtott támogatás átvihető legyen abban az esetben, ha az egyik kutató egy másik kutatási szervezetnél helyezkedik el (lásd 9. cikk (2) bekezdés).

| 26. | A Számvevőszék véleménye szerint ezt a kérdést a Bizottság és a kutató(ka)t foglalkoztató jogalany által aláírt támogatási megállapodásban, vagy a támogatás odaítéléséről szóló bizottsági határozatban lehetne rendezni. Ezek a dokumentumok tartalmazhatnának egy olyan záradékot, amely kimondja, hogy a támogatás odaítélésének feltétele egy bizonyos kutatónak a jogalanynál végzett munkája, és ha ez a kutató egy másik tagállamban vagy társult országban működő szervezetnél helyezkedik el, a támogatást szintén átutalják, ha azt a kutató kéri, és ha a Bizottság sikeresen elvégzi az új résztvevők működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzését és igazolását (lásd 34–36. bekezdés). |
| --- | --- |

26.

A Számvevőszék véleménye szerint ezt a kérdést a Bizottság és a kutató(ka)t foglalkoztató jogalany által aláírt támogatási megállapodásban, vagy a támogatás odaítéléséről szóló bizottsági határozatban lehetne rendezni. Ezek a dokumentumok tartalmazhatnának egy olyan záradékot, amely kimondja, hogy a támogatás odaítélésének feltétele egy bizonyos kutatónak a jogalanynál végzett munkája, és ha ez a kutató egy másik tagállamban vagy társult országban működő szervezetnél helyezkedik el, a támogatást szintén átutalják, ha azt a kutató kéri, és ha a Bizottság sikeresen elvégzi az új résztvevők működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzését és igazolását (lásd 34–36. bekezdés).

2. szakasz: Eljárások (13–28. cikk)

Nem egyértelműek a pályázati felhívások alapján nyújtott támogatásoktól eltérő módon történő közösségi finanszírozásra alkalmazandó szabályok

| 27. | A Bizottság javaslatában a határozat III. melléklete rendelkezik a támogatásoknak a költségvetési rendelet 160. cikke szerinti felhasználása alóli kivételekről (a végrehajtási szabályok 229. cikkének (3) bekezdése). Ilyen kivételt képez minden olyan közösségi finanszírozás, amely nem támogatások – ideértve a pályázati felhívás alapján nyújtott támogatásokat – formájában valósul meg. Ezek a következők:






  — | termékek és szolgáltatások közbeszerzése pályázati felhívással kiválasztott szerződő fél megbízásával, |
| --- | --- | --- |

27.

A Bizottság javaslatában a határozat III. melléklete rendelkezik a támogatásoknak a költségvetési rendelet 160. cikke szerinti felhasználása alóli kivételekről (a végrehajtási szabályok 229. cikkének (3) bekezdése). Ilyen kivételt képez minden olyan közösségi finanszírozás, amely nem támogatások – ideértve a pályázati felhívás alapján nyújtott támogatásokat – formájában valósul meg. Ezek a következők:

—

termékek és szolgáltatások közbeszerzése pályázati felhívással kiválasztott szerződő fél megbízásával,

| — | tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjak és versenydíjak (33), |
| --- | --- |

—

tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjak és versenydíjak (33),

| — | szervezeteknek fizetett tagdíj, |
| --- | --- |

—

szervezeteknek fizetett tagdíj,

| — | független szakértőknek adott tiszteletdíjak. |
| --- | --- |

—

független szakértőknek adott tiszteletdíjak.

| 28. | Ezeket a kivételeket, amelyekre alapesetben a költségvetési rendeletben megállapított szabályok vonatkoznak, egyenként fel kell sorolni a határozat III. melléklete a) részének 3. pontjában – „Koordinációs és támogatási intézkedések” – (lásd 31. lábjegyzet) és a részvételi szabályok 14. cikkében (lásd még 21. bekezdés). Emellett a Számvevőszék azt javasolja, a Bizottság határozza meg, hogy a 14. cikkben említett egyes kivételekre a költségvetési rendelet mely rendelkezései vonatkoznak, és egyben pontosítsa, hogy e rendelet más rendelkezései azokra mennyiben nem vonatkoznak. |
| --- | --- |

28.

Ezeket a kivételeket, amelyekre alapesetben a költségvetési rendeletben megállapított szabályok vonatkoznak, egyenként fel kell sorolni a határozat III. melléklete a) részének 3. pontjában – „Koordinációs és támogatási intézkedések” – (lásd 31. lábjegyzet) és a részvételi szabályok 14. cikkében (lásd még 21. bekezdés). Emellett a Számvevőszék azt javasolja, a Bizottság határozza meg, hogy a 14. cikkben említett egyes kivételekre a költségvetési rendelet mely rendelkezései vonatkoznak, és egyben pontosítsa, hogy e rendelet más rendelkezései azokra mennyiben nem vonatkoznak.

A részvételi szabályokban nem említett horizontális kiválasztási és odaítélési kritériumok

| 29. | A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság külön programokra vonatkozó javaslatában meghatározott kiválasztási és odaítélési kritériumok nem nyújtanak szilárd alapot az értékelések elvégzéséhez (lásd például az „Együttműködés” egyedi program 6. cikkének (3) bekezdését (34)). Ennek következményeként ezeket a kritériumokat és alkalmazásukat egy későbbi szakaszban, az egyes külön programok (éves) munkaprogramjában kell meghatározni, anélkül, hogy az Európai Parlament ezek meghatározásához hozzájárulhatna. |
| --- | --- |

29.

A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság külön programokra vonatkozó javaslatában meghatározott kiválasztási és odaítélési kritériumok nem nyújtanak szilárd alapot az értékelések elvégzéséhez (lásd például az „Együttműködés” egyedi program 6. cikkének (3) bekezdését (34)). Ennek következményeként ezeket a kritériumokat és alkalmazásukat egy későbbi szakaszban, az egyes külön programok (éves) munkaprogramjában kell meghatározni, anélkül, hogy az Európai Parlament ezek meghatározásához hozzájárulhatna.

| 30. | A szabályok fokozott következetessége és átláthatósága érdekében a Számvevőszék kívánatosabbnak tartaná, ha a pályázatok értékelésének horizontális kiválasztási és odaítélési kritériumait ebben a rendeletben pontosan meghatároznák. Ezeket a horizontális kritériumokat aztán az egyes programokban vagy a munkaprogramokban ki lehetne egészíteni. |
| --- | --- |

30.

A szabályok fokozott következetessége és átláthatósága érdekében a Számvevőszék kívánatosabbnak tartaná, ha a pályázatok értékelésének horizontális kiválasztási és odaítélési kritériumait ebben a rendeletben pontosan meghatároznák. Ezeket a horizontális kritériumokat aztán az egyes programokban vagy a munkaprogramokban ki lehetne egészíteni.

| 31. | A 15. cikkben meghatározott értékelési elvekkel és kiválasztási és odaítélési kritériumokkal kapcsolatban a Számvevőszék azt javasolja, hogy a rendelkezések a következő témákra is térjenek ki:






  — | külön kritériumok a kutatók által javasolt „felderítő” kutatásoknak az ERC keretében történő finanszírozásához (lásd még a határozat III. melléklete a) részének 4. pontját „egyéni projektek”), |
| --- | --- | --- |

31.

A 15. cikkben meghatározott értékelési elvekkel és kiválasztási és odaítélési kritériumokkal kapcsolatban a Számvevőszék azt javasolja, hogy a rendelkezések a következő témákra is térjenek ki:

—

külön kritériumok a kutatók által javasolt „felderítő” kutatásoknak az ERC keretében történő finanszírozásához (lásd még a határozat III. melléklete a) részének 4. pontját „egyéni projektek”),

| — | távértékelések (azaz az értékelők munkahelyén, decentralizáltan történő értékelések) a magasan képzett értékelők részvételének ösztönzése és az értékelések felgyorsítása érdekében, amint arról az indokolás is említést tesz, |
| --- | --- |

—

távértékelések (azaz az értékelők munkahelyén, decentralizáltan történő értékelések) a magasan képzett értékelők részvételének ösztönzése és az értékelések felgyorsítása érdekében, amint arról az indokolás is említést tesz,

| — | a pályázatok bármely időpontban történő kizárásának lehetősége, beleértve a tárgyalási szakaszt is (amelyre az értékelési eljárás után kerül sor), amennyiben azok alapvető etikai elveket sértenek. |
| --- | --- |

—

a pályázatok bármely időpontban történő kizárásának lehetősége, beleértve a tárgyalási szakaszt is (amelyre az értékelési eljárás után kerül sor), amennyiben azok alapvető etikai elveket sértenek.

A Bizottság által kidolgozandó és elfogadandó végrehajtási szabályok

| 32. | A Számvevőszék egyetért azzal a javaslattal, hogy a Bizottságnak konkrétabb szabályokat és eljárásokat kell kidolgoznia a támogatások odaítéléséhez vezető különböző lépéseknek és a független szakértők alkalmazásának a szabályozására. A szükségtelen bürokrácia elkerülése végett ezeknek a szabályoknak és eljárásoknak kellően figyelembe kell venniük az egyedi finanszírozási mechanizmusok és a közvetett intézkedések típusai közötti különbségeket. Ezenkívül a Számvevőszék véleménye szerint ezeket a szabályokat a Bizottságnak mint testületnek kell elfogadnia, hogy ezek a hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi bizottsági szolgálatra nézve kötelezőek legyenek, és ezeket az átláthatóság érdekében közzé kell tenni (35) (lásd (13) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

32.

A Számvevőszék egyetért azzal a javaslattal, hogy a Bizottságnak konkrétabb szabályokat és eljárásokat kell kidolgoznia a támogatások odaítéléséhez vezető különböző lépéseknek és a független szakértők alkalmazásának a szabályozására. A szükségtelen bürokrácia elkerülése végett ezeknek a szabályoknak és eljárásoknak kellően figyelembe kell venniük az egyedi finanszírozási mechanizmusok és a közvetett intézkedések típusai közötti különbségeket. Ezenkívül a Számvevőszék véleménye szerint ezeket a szabályokat a Bizottságnak mint testületnek kell elfogadnia, hogy ezek a hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi bizottsági szolgálatra nézve kötelezőek legyenek, és ezeket az átláthatóság érdekében közzé kell tenni (35) (lásd (13) preambulumbekezdés).

| 33. | A Számvevőszék ezenkívül – a Bizottság javaslatával ellentétben – azt ajánlja, hogy ezek a szabályok a tárgyalási szakaszra vonatkozzanak, amelyre a pályázatoknak a független szakértők által végzett összehasonlító értékelése alapján történő kiválasztása után, a támogatás odaítélését megelőzően kerül sor (36) (lásd 16. cikk és a 17. cikk (4) bekezdésének a) pontja). A szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a Bizottság a tudományos alkalmazási kört a tárgyalások alatt csak abban az esetben változtathassa meg, ha ez az értékelés eredménye szerint ajánlott. |
| --- | --- |

33.

A Számvevőszék ezenkívül – a Bizottság javaslatával ellentétben – azt ajánlja, hogy ezek a szabályok a tárgyalási szakaszra vonatkozzanak, amelyre a pályázatoknak a független szakértők által végzett összehasonlító értékelése alapján történő kiválasztása után, a támogatás odaítélését megelőzően kerül sor (36) (lásd 16. cikk és a 17. cikk (4) bekezdésének a) pontja). A szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a Bizottság a tudományos alkalmazási kört a tárgyalások alatt csak abban az esetben változtathassa meg, ha ez az értékelés eredménye szerint ajánlott.

Ajánlott a jogalanyok központosított előzetes ellenőrzése és igazolása

| 34. | A Számvevőszék egyetért azzal a javaslattal is, hogy a Bizottságnak pontosabb szabályokat és eljárásokat kell kidolgoznia a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban részt vevők létezésének, jogállásának, valamint működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzésére (lásd (14) preambulumbekezdés és 16a. cikk). Eközben ügyelni kell arra, hogy a dokumentumok bekérése és a kapcsolódó ellenőrzések arányosak legyenek a fennálló pénzügyi kockázattal. Bizonyos jogalanyok (így állami szervek vagy KKV-k) esetében szem előtt kell tartani a jogalanynak a kért információk szolgáltatására való képességét is. A Számvevőszék úgy véli, hogy ezeket a szabályokat a Bizottságnak mint testületnek kell elfogadnia, hogy közös keretrendszer jöjjön létre, és a szabályok a hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi bizottsági szolgálatra (és végrehajtó hivatalra) nézve kötelezőek legyenek. Mindazonáltal a költségvetési rendelettel való teljes összhang megteremtése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni a résztvevők létezésének és jogállásának, valamint működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzését is. |
| --- | --- |

34.

A Számvevőszék egyetért azzal a javaslattal is, hogy a Bizottságnak pontosabb szabályokat és eljárásokat kell kidolgoznia a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban részt vevők létezésének, jogállásának, valamint működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzésére (lásd (14) preambulumbekezdés és 16a. cikk). Eközben ügyelni kell arra, hogy a dokumentumok bekérése és a kapcsolódó ellenőrzések arányosak legyenek a fennálló pénzügyi kockázattal. Bizonyos jogalanyok (így állami szervek vagy KKV-k) esetében szem előtt kell tartani a jogalanynak a kért információk szolgáltatására való képességét is. A Számvevőszék úgy véli, hogy ezeket a szabályokat a Bizottságnak mint testületnek kell elfogadnia, hogy közös keretrendszer jöjjön létre, és a szabályok a hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi bizottsági szolgálatra (és végrehajtó hivatalra) nézve kötelezőek legyenek. Mindazonáltal a költségvetési rendelettel való teljes összhang megteremtése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni a résztvevők létezésének és jogállásának, valamint működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzését is.

| 35. | A kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban részt vevő jogalanyok szinte mindegyike több közvetett intézkedésben is részt vesz, amelyeket gyakran eltérő bizottsági szolgálatok irányítanak. Amint azt a Számvevőszék világossá tette, ez gyakran azzal jár, hogy ugyanazt az információt egymást követően több alkalommal is bekérik. A Számvevőszék ezért javasolja egy központosított előzetes ellenőrzési rendszer létrehozását. Ennek a rendszernek lehetővé kell tennie, hogy az ellenőrzést a pályázatok értékelésétől függetlenül végezzék (37). A Számvevőszék megítélése szerint a következő általános elveket kell alkalmazni:






  — | az ellenőrzést a jogalany által benyújtott, megfelelő alátámasztó dokumentumokra kell alapozni, amelyek lehetővé teszik a jogalany létezésének és jogállásának, valamint pénzügyi és működési kapacitásának ellenőrzését, |
| --- | --- | --- |

35.

A kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban részt vevő jogalanyok szinte mindegyike több közvetett intézkedésben is részt vesz, amelyeket gyakran eltérő bizottsági szolgálatok irányítanak. Amint azt a Számvevőszék világossá tette, ez gyakran azzal jár, hogy ugyanazt az információt egymást követően több alkalommal is bekérik. A Számvevőszék ezért javasolja egy központosított előzetes ellenőrzési rendszer létrehozását. Ennek a rendszernek lehetővé kell tennie, hogy az ellenőrzést a pályázatok értékelésétől függetlenül végezzék (37). A Számvevőszék megítélése szerint a következő általános elveket kell alkalmazni:

—

az ellenőrzést a jogalany által benyújtott, megfelelő alátámasztó dokumentumokra kell alapozni, amelyek lehetővé teszik a jogalany létezésének és jogállásának, valamint pénzügyi és működési kapacitásának ellenőrzését,

| — | a jogalanynak ezeket a dokumentumokat rendszeres időközönként, vagy amikor a Bizottság azt kéri (38), naprakésszé kell tennie, |
| --- | --- |

—

a jogalanynak ezeket a dokumentumokat rendszeres időközönként, vagy amikor a Bizottság azt kéri (38), naprakésszé kell tennie,

| — | a kettős ellenőrzés elkerülése végett a Bizottságnak igazolnia kell a sikeres ellenőrzést. Ezt az igazolást ezután a hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi bizottsági szolgálatnak (és végrehajtó hivatalnak) – további értesítésig – az ugyanazon jogalany által benyújtott valamennyi pályázathoz el kell fogadnia és elegendőnek kell tekintenie. |
| --- | --- |

—

a kettős ellenőrzés elkerülése végett a Bizottságnak igazolnia kell a sikeres ellenőrzést. Ezt az igazolást ezután a hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi bizottsági szolgálatnak (és végrehajtó hivatalnak) – további értesítésig – az ugyanazon jogalany által benyújtott valamennyi pályázathoz el kell fogadnia és elegendőnek kell tekintenie.

| 36. | A Bizottság ezáltal közös keretrendszert hozna létre, hozzájárulva így az engedélyezésre jogosult tisztviselők általi kockázatértékelésnek a költségvetési rendelet 118. cikkével (a végrehajtási szabályok 182. cikkével) összhangban történő, következetes és koherens megközelítéséhez. Másfelől ennek hatására csökkenne a bankgaranciák iránti igény. Emellett a javasolt módosítás biztosítani fogja a Bizottságon belüli koherens megközelítést, elkerülve ezzel a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban részt vevőkre nehezedő szükségtelen bürokráciát, és felgyorsítva a kiválasztott pályázatok megtárgyalását. Ezen ellenőrzési rendszer részeként egy központi adatbázis létrehozása egyben hatékonyabban védené a Közösségek pénzügyi érdekeit (lásd (20) preambulumbekezdés és 16. cikk a) pont). |
| --- | --- |

36.

A Bizottság ezáltal közös keretrendszert hozna létre, hozzájárulva így az engedélyezésre jogosult tisztviselők általi kockázatértékelésnek a költségvetési rendelet 118. cikkével (a végrehajtási szabályok 182. cikkével) összhangban történő, következetes és koherens megközelítéséhez. Másfelől ennek hatására csökkenne a bankgaranciák iránti igény. Emellett a javasolt módosítás biztosítani fogja a Bizottságon belüli koherens megközelítést, elkerülve ezzel a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban részt vevőkre nehezedő szükségtelen bürokráciát, és felgyorsítva a kiválasztott pályázatok megtárgyalását. Ezen ellenőrzési rendszer részeként egy központi adatbázis létrehozása egyben hatékonyabban védené a Közösségek pénzügyi érdekeit (lásd (20) preambulumbekezdés és 16. cikk a) pont).

A támogatások bizottsági határozat alapján történő odaítélése

| 37. | A Bizottság 2002-től kezdődően több intézkedést is bevezetett a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok alatt odaítélt támogatásokat eredményező eljárások egyszerűsítésére (39). Ezek egyikeként a Bizottság mint testület a szükséges döntéshozatali hatásköröket felhatalmazás útján egyes bizottsági tagokra ruházta át, bizonyos alfeladatoknak a főigazgatókra történő további átruházásával. A hetedik keretprogram esetében a Bizottság a támogatások odaítélési eljárásának további egyszerűsítését javasolja, amely következtében többé nem lenne szükség bizottsági határozatra (lásd 16. cikk (8) bekezdés). |
| --- | --- |

37.

A Bizottság 2002-től kezdődően több intézkedést is bevezetett a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok alatt odaítélt támogatásokat eredményező eljárások egyszerűsítésére (39). Ezek egyikeként a Bizottság mint testület a szükséges döntéshozatali hatásköröket felhatalmazás útján egyes bizottsági tagokra ruházta át, bizonyos alfeladatoknak a főigazgatókra történő további átruházásával. A hetedik keretprogram esetében a Bizottság a támogatások odaítélési eljárásának további egyszerűsítését javasolja, amely következtében többé nem lenne szükség bizottsági határozatra (lásd 16. cikk (8) bekezdés).

| 38. | A Számvevőszék ugyanakkor úgy véli, hogy a támogatásokat bizottsági határozat alapján kell odaítélni, mivel a költségvetési rendelet értelmében (40) a résztvevő rendesen alkalmazott költségelszámolási gyakorlatának megfelelően meghatározott közvetett költségeknek a költségvetési rendeletben megállapított 7 %-os vagy afeletti átalányfinanszírozásáról való megállapodás előfeltétele a Bizottság által lefolytatandó döntéshozatali eljárás (lásd 69. és 70. bekezdés). |
| --- | --- |

38.

A Számvevőszék ugyanakkor úgy véli, hogy a támogatásokat bizottsági határozat alapján kell odaítélni, mivel a költségvetési rendelet értelmében (40) a résztvevő rendesen alkalmazott költségelszámolási gyakorlatának megfelelően meghatározott közvetett költségeknek a költségvetési rendeletben megállapított 7 %-os vagy afeletti átalányfinanszírozásáról való megállapodás előfeltétele a Bizottság által lefolytatandó döntéshozatali eljárás (lásd 69. és 70. bekezdés).

A független szakértőkre vonatkozó szabályok tisztázása

| 39. | A független szakértőket a Bizottság arra alkalmazza, hogy értékeljék, illetve figyelemmel kísérjék a közvetett intézkedésekre és a folyamatban lévő intézkedésekre benyújtott pályázatokat, valamint a keretprogramok és külön programjaik kidolgozását, végrehajtását és eredményeit. Ennélfogva a Számvevőszék véleménye szerint a 17. cikket ki kell egészíteni az „ellenőrző tevékenységekre” történő hivatkozással, hogy az összhangban legyen a 27. cikkben szereplő javaslattal. |
| --- | --- |

39.

A független szakértőket a Bizottság arra alkalmazza, hogy értékeljék, illetve figyelemmel kísérjék a közvetett intézkedésekre és a folyamatban lévő intézkedésekre benyújtott pályázatokat, valamint a keretprogramok és külön programjaik kidolgozását, végrehajtását és eredményeit. Ennélfogva a Számvevőszék véleménye szerint a 17. cikket ki kell egészíteni az „ellenőrző tevékenységekre” történő hivatkozással, hogy az összhangban legyen a 27. cikkben szereplő javaslattal.

| 40. | Tekintve, hogy az ERC-támogatások egyedi jellegűek, a Számvevőszék szerint a 17. cikket külön záradékkal kell kiegészíteni arról, hogy a kutatók által javasolt „felderítő” kutatásokkal kapcsolatos pályázatok értékelésével szakértőket bíznak meg. A Számvevőszék véleménye szerint ezt a feladatot az ERC „Tudományos Tanácsának” vagy szakmai albizottságainak kell ellátnia. Ez az eltérő megközelítés egyrészt megkülönböztetné az ERC finanszírozását a keretprogramnak a Bizottság által közvetlenül irányított részeitől, másrészt egyértelművé tenné, hogy mi a „Tudományos Tanács” szerepe a pályázatok kiválasztásában (lásd még 17. bekezdés). |
| --- | --- |

40.

Tekintve, hogy az ERC-támogatások egyedi jellegűek, a Számvevőszék szerint a 17. cikket külön záradékkal kell kiegészíteni arról, hogy a kutatók által javasolt „felderítő” kutatásokkal kapcsolatos pályázatok értékelésével szakértőket bíznak meg. A Számvevőszék véleménye szerint ezt a feladatot az ERC „Tudományos Tanácsának” vagy szakmai albizottságainak kell ellátnia. Ez az eltérő megközelítés egyrészt megkülönböztetné az ERC finanszírozását a keretprogramnak a Bizottság által közvetlenül irányított részeitől, másrészt egyértelművé tenné, hogy mi a „Tudományos Tanács” szerepe a pályázatok kiválasztásában (lásd még 17. bekezdés).

A közös adatbázisok használatát és az elektronikus adatcserét meg kell határozni a részvételi szabályokban

| 41. | A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság infokommunikációs rendszereinek az eljárás valamennyi szakaszában lehetővé kell tenniük a tranzakciók számítógépes feldolgozását (41). Noha a Bizottság régóta elkötelezett egy ilyen rendszer kiépítése mellett, eddig folyamatosan kudarcot vallott (42). |
| --- | --- |

41.

A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság infokommunikációs rendszereinek az eljárás valamennyi szakaszában lehetővé kell tenniük a tranzakciók számítógépes feldolgozását (41). Noha a Bizottság régóta elkötelezett egy ilyen rendszer kiépítése mellett, eddig folyamatosan kudarcot vallott (42).

| 42. | A Számvevőszék ezért javasolja, hogy a részvételi szabályokban külön kötelezettségként szerepeljen az integrált adatbázisok és a közös számítógépes rendszer létrehozása (lásd 17. bekezdés a) pont). Ezzel összefüggésben a Számvevőszék üdvözli a Bizottságnak az indokolásban említett abbéli szándékát, hogy lehetővé tegye a pályázatok elektronikus úton történő benyújtását, és egységes regisztrációs rendszert hozzon létre (37), és ajánlja az erről szóló rendelkezésnek a részvételi szabályokba történő felvételét (lásd 16. cikk és 17. cikk a) pont). |
| --- | --- |

42.

A Számvevőszék ezért javasolja, hogy a részvételi szabályokban külön kötelezettségként szerepeljen az integrált adatbázisok és a közös számítógépes rendszer létrehozása (lásd 17. bekezdés a) pont). Ezzel összefüggésben a Számvevőszék üdvözli a Bizottságnak az indokolásban említett abbéli szándékát, hogy lehetővé tegye a pályázatok elektronikus úton történő benyújtását, és egységes regisztrációs rendszert hozzon létre (37), és ajánlja az erről szóló rendelkezésnek a részvételi szabályokba történő felvételét (lásd 16. cikk és 17. cikk a) pont).

A támogatásimegállapodás-mintáknak tükrözniük kell a támogatási rendszerek sajátosságait

| 43. | A határozat III. mellékletében javasolt támogatási rendszerek rendkívül sokféle jellegére való tekintettel a Számvevőszék ajánlja a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek és közvetett intézkedések különböző típusaira vonatkozó megállapodások külön mintáinak kidolgozását (lásd 19. cikk). |
| --- | --- |

43.

A határozat III. mellékletében javasolt támogatási rendszerek rendkívül sokféle jellegére való tekintettel a Számvevőszék ajánlja a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek és közvetett intézkedések különböző típusaira vonatkozó megállapodások külön mintáinak kidolgozását (lásd 19. cikk).

| 44. | Ezen túlmenően a független szakértők kijelölésiokmány-mintájának a Bizottság általi jóváhagyásáról rendelkező 17. cikk (4) bekezdésével összhangban a Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság szolgálatai közötti összhang megteremtése érdekében a részvételi szabályoknak rendelkezniük kell a támogatásimegállapodás-minták Bizottság általi hivatalos jóváhagyásáról (43). |
| --- | --- |

44.

Ezen túlmenően a független szakértők kijelölésiokmány-mintájának a Bizottság általi jóváhagyásáról rendelkező 17. cikk (4) bekezdésével összhangban a Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság szolgálatai közötti összhang megteremtése érdekében a részvételi szabályoknak rendelkezniük kell a támogatásimegállapodás-minták Bizottság általi hivatalos jóváhagyásáról (43).

Túl összetett a közvetlen intézkedések irányítási struktúrája

| 45. | A Közösség az európai kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok elindulása óta magánjogi szerződések (vagy támogatási megállapodások) útján hozott létre jogi kapcsolatot a közvetett intézkedés résztvevői és a Bizottság között. Ez a módszer kezdetben a különböző országokból származó jogalanyok közötti koordináció megerősítését és a multinacionális együttműködés elmélyítését célozta. Ez ugyanakkor olyan helyzet kialakulásához vezetett, amelyben a résztvevők magukat a Bizottsággal szerződő feleknek tekintik, vagy amelyben a Bizottságra mint a konzorciumban részt vevő aktív partnerre tekintenek. Ez egyben a közvetett intézkedés minden résztvevőjének tényleges vétójogot teremtett, ami a gyakorlatban gyakran a sikeres kutatáshoz szükséges rugalmasság elvesztését eredményezi. |
| --- | --- |

45.

A Közösség az európai kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok elindulása óta magánjogi szerződések (vagy támogatási megállapodások) útján hozott létre jogi kapcsolatot a közvetett intézkedés résztvevői és a Bizottság között. Ez a módszer kezdetben a különböző országokból származó jogalanyok közötti koordináció megerősítését és a multinacionális együttműködés elmélyítését célozta. Ez ugyanakkor olyan helyzet kialakulásához vezetett, amelyben a résztvevők magukat a Bizottsággal szerződő feleknek tekintik, vagy amelyben a Bizottságra mint a konzorciumban részt vevő aktív partnerre tekintenek. Ez egyben a közvetett intézkedés minden résztvevőjének tényleges vétójogot teremtett, ami a gyakorlatban gyakran a sikeres kutatáshoz szükséges rugalmasság elvesztését eredményezi.

| 46. | A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottságnak nem feladata, hogy közvetlenül részt vegyen az egyes közvetett intézkedések irányításában. A Bizottság szerepének ilyen értelmezése jelentős mértékben hozzájárul a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok számos szereplője által kifogásolt bürokratikus terhekhez. Az egyes konzorciumok felelőssége kell, hogy legyen a belső döntéshozatali struktúráknak az egyedi szükségletekhez igazodó meghatározása, és az egyéni résztvevőké, hogy megállapodjanak egymással valamennyi, a közvetett intézkedés irányításával kapcsolatos lényeges kérdésben. |
| --- | --- |

46.

A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottságnak nem feladata, hogy közvetlenül részt vegyen az egyes közvetett intézkedések irányításában. A Bizottság szerepének ilyen értelmezése jelentős mértékben hozzájárul a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok számos szereplője által kifogásolt bürokratikus terhekhez. Az egyes konzorciumok felelőssége kell, hogy legyen a belső döntéshozatali struktúráknak az egyedi szükségletekhez igazodó meghatározása, és az egyéni résztvevőké, hogy megállapodjanak egymással valamennyi, a közvetett intézkedés irányításával kapcsolatos lényeges kérdésben.

| 47. | A Számvevőszék ezért a korábbi javaslatokkal összhangban (44) egyszerűsített irányítási struktúrát javasol a közvetett intézkedéseket irányító konzorciumok számára. A Számvevőszék véleménye szerint az egyes résztvevőknek a konzorcium más résztvevőivel szemben fennálló sajátos jogait és kötelezettségeit a konzorciumi megállapodásban vagy szükség esetén bármely más írásos megállapodásban kell rögzíteni. A Számvevőszék emellett a támogatás odaítélésével kapcsolatban úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatási megállapodást kell kötnie a többi résztvevő nevében eljáró koordinátorral (lásd 23. cikk). |
| --- | --- |

47.

A Számvevőszék ezért a korábbi javaslatokkal összhangban (44) egyszerűsített irányítási struktúrát javasol a közvetett intézkedéseket irányító konzorciumok számára. A Számvevőszék véleménye szerint az egyes résztvevőknek a konzorcium más résztvevőivel szemben fennálló sajátos jogait és kötelezettségeit a konzorciumi megállapodásban vagy szükség esetén bármely más írásos megállapodásban kell rögzíteni. A Számvevőszék emellett a támogatás odaítélésével kapcsolatban úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatási megállapodást kell kötnie a többi résztvevő nevében eljáró koordinátorral (lásd 23. cikk).

| 48. | A Bizottság jelenlegi javaslatának legfőbb hátránya az, hogy a támogatási megállapodásban szereplő információk az egyéni résztvevőkre vonatkoznak, ami szükségtelenül bonyolítja a támogatások kezelését, és amennyiben változás történik a részvételben, megsokszorozza a szükséges kiigazítások számát. Ezenkívül a Bizottság javaslatának megfelelően valamennyi résztvevő szerződő fél a Bizottsággal kötött támogatási megállapodásban, ami minden egyes résztvevőnek tényleges vétójogot ad. |
| --- | --- |

48.

A Bizottság jelenlegi javaslatának legfőbb hátránya az, hogy a támogatási megállapodásban szereplő információk az egyéni résztvevőkre vonatkoznak, ami szükségtelenül bonyolítja a támogatások kezelését, és amennyiben változás történik a részvételben, megsokszorozza a szükséges kiigazítások számát. Ezenkívül a Bizottság javaslatának megfelelően valamennyi résztvevő szerződő fél a Bizottsággal kötött támogatási megállapodásban, ami minden egyes résztvevőnek tényleges vétójogot ad.

| 49. | Ennélfogva a Számvevőszék ajánlja a 19. cikk oly módon történő módosítását, hogy a támogatási megállapodás csak a közvetett intézkedéshez elengedhetetlenül szükséges elemeket tartalmazza, úgymint:






  — | időtartam, |
| --- | --- | --- |

49.

Ennélfogva a Számvevőszék ajánlja a 19. cikk oly módon történő módosítását, hogy a támogatási megállapodás csak a közvetett intézkedéshez elengedhetetlenül szükséges elemeket tartalmazza, úgymint:

—

időtartam,

| — | tudományos és technológiai kötelezettségek, |
| --- | --- |

—

tudományos és technológiai kötelezettségek,

| — | a becsült költségvetés, |
| --- | --- |

—

a becsült költségvetés,

| — | a közösségi hozzájárulás maximuma. |
| --- | --- |

—

a közösségi hozzájárulás maximuma.

Minden más szempontot, beleértve az egyéni résztvevőkre jellemző pénzügyi szempontokat is, a konzorciumi megállapodásban kell meghatározni. Ennek következményeként a konzorciumi megállapodást a kiválasztott pályázat megtárgyalása után, de még a támogatási megállapodás aláírása vagy a támogatás bizottsági határozattal történő odaítélése előtt kell megkötni (lásd 23. cikk és 24. cikk (2) bekezdés).

| 50. | A Bizottság javaslata alapján nem világos, hogy a résztvevők jogi értelemben hogyan csatlakoznak a támogatási megállapodáshoz. Különösen az nem világos, hogy a támogatási megállapodás hogyan tud anélkül hatályba lépni, hogy valamennyi résztvevő felhatalmazná (azaz megbízná) a koordinátort még a támogatási megállapodás aláírását megelőzően. A Számvevőszék által javasolt alternatív struktúrában ez a koordinátor és a résztvevők közötti megállapodás (amely a koordinátort felhatalmazza arra, hogy jogi képviselőként a többi résztvevő nevében eljárjon, és nevükben jogilag kötelező erejű támogatási megállapodást kössön) a konzorciumi megállapodásban lenne rögzítve. |
| --- | --- |

50.

A Bizottság javaslata alapján nem világos, hogy a résztvevők jogi értelemben hogyan csatlakoznak a támogatási megállapodáshoz. Különösen az nem világos, hogy a támogatási megállapodás hogyan tud anélkül hatályba lépni, hogy valamennyi résztvevő felhatalmazná (azaz megbízná) a koordinátort még a támogatási megállapodás aláírását megelőzően. A Számvevőszék által javasolt alternatív struktúrában ez a koordinátor és a résztvevők közötti megállapodás (amely a koordinátort felhatalmazza arra, hogy jogi képviselőként a többi résztvevő nevében eljárjon, és nevükben jogilag kötelező erejű támogatási megállapodást kössön) a konzorciumi megállapodásban lenne rögzítve.

A résztvevők egymás közötti jogait és kötelességeit a konzorciumi megállapodásban kell meghatározni, a támogatási megállapodással összhangban

| 51. | A fentiek következtében a részvételi szabályoknak egyértelművé kell tenniük, hogy támogatási megállapodás a résztvevők jogainak és kötelességeinek nem kizárólagos forrása, mivel a résztvevők közötti kapcsolatok tekintetében a konzorciumi megállapodás további jogokat és kötelességeket határozhat meg (lásd 24. cikk). A konzorciumi megállapodásoknak különösen a következőket kell a támogatásimegállapodás-mintákkal összhangban meghatározniuk:






  — | a konzorcium jogi képviseletére, belső szervezetére, a titoktartási szabályokra és a belső viták rendezésére vonatkozó rendelkezések, beleértve a résztvevők visszavonását, elmozdítását vagy cseréjét is, |
| --- | --- | --- |

51.

A fentiek következtében a részvételi szabályoknak egyértelművé kell tenniük, hogy támogatási megállapodás a résztvevők jogainak és kötelességeinek nem kizárólagos forrása, mivel a résztvevők közötti kapcsolatok tekintetében a konzorciumi megállapodás további jogokat és kötelességeket határozhat meg (lásd 24. cikk). A konzorciumi megállapodásoknak különösen a következőket kell a támogatásimegállapodás-mintákkal összhangban meghatározniuk:

—

a konzorcium jogi képviseletére, belső szervezetére, a titoktartási szabályokra és a belső viták rendezésére vonatkozó rendelkezések, beleértve a résztvevők visszavonását, elmozdítását vagy cseréjét is,

| — | az egyes résztvevőkre vonatkozó valamennyi pénzügyi szempont, beleértve a becsült költségvetés elosztását, a maximális közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztását, a felhasznált támogatások fajtáit és az egyes résztvevőknél felmerülő költségek bejelentésére és kiszámítására vonatkozó rendelkezéseket, |
| --- | --- |

—

az egyes résztvevőkre vonatkozó valamennyi pénzügyi szempont, beleértve a becsült költségvetés elosztását, a maximális közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztását, a felhasznált támogatások fajtáit és az egyes résztvevőknél felmerülő költségek bejelentésére és kiszámítására vonatkozó rendelkezéseket,

| — | a közvetett intézkedésből származó új ismeretek tulajdonjogának, e tulajdonjog átadásának, a hozzáférési jogoknak, valamint az új ismeretek terjesztésnek és felhasználásának kiegészítő szabályai, ideértve a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó szabályokat is. |
| --- | --- |

—

a közvetett intézkedésből származó új ismeretek tulajdonjogának, e tulajdonjog átadásának, a hozzáférési jogoknak, valamint az új ismeretek terjesztésnek és felhasználásának kiegészítő szabályai, ideértve a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó szabályokat is.

| 52. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki külön konzorciumimegállapodás-mintákat, közös szabványt biztosítva ezáltal. A konzorciumoknak azonban lehetővé kell tenni, hogy ezt a modellt a szükségleteikhez igazítsák. A konzorciumimegállapodás-minta Bizottság általi hivatalos jóváhagyása ezért a támogatásimegállapodás-mintával ellentétben nem tekinthető szükségesnek (lásd 24. cikk (3) bekezdés). A Bizottságnak ugyanakkor tájékoztatást, támogatást és képzést kell nyújtania – lehetőleg a tárgyalási szakaszban – arra vonatkozóan, hogyan lehet ilyen konzorciumi megállapodásokat kötni. |
| --- | --- |

52.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság dolgozzon ki külön konzorciumimegállapodás-mintákat, közös szabványt biztosítva ezáltal. A konzorciumoknak azonban lehetővé kell tenni, hogy ezt a modellt a szükségleteikhez igazítsák. A konzorciumimegállapodás-minta Bizottság általi hivatalos jóváhagyása ezért a támogatásimegállapodás-mintával ellentétben nem tekinthető szükségesnek (lásd 24. cikk (3) bekezdés). A Bizottságnak ugyanakkor tájékoztatást, támogatást és képzést kell nyújtania – lehetőleg a tárgyalási szakaszban – arra vonatkozóan, hogyan lehet ilyen konzorciumi megállapodásokat kötni.

A koordinátoroknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy alvállalkozásba adják az igazgatással és vezetéssel kapcsolatos tevékenységeket

| 53. | Tekintve, hogy a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok igazgatási szabályai összetettek, a jogalanyok egy része (beleértve azokat, akik tudományos szempontból a fő résztvevőknek számítanak) nem kívánja átvenni a koordinátor szerepét. Ez különösen igaz az állami egyetemek és a kis- és középvállalkozások esetében, amelyeknél gyakran hiányoznak a megfelelő struktúrák az adminisztráció támogatásához. A koordinátornak ezért a Számvevőszék véleménye szerint lehetőséget kell kapnia arra, hogy az adminisztratív és vezetési feladatokat külső szolgáltatóknak alvállalkozásba adja, azzal a feltétellel, hogy ezek kihelyezésébe a többi résztvevő a konzorciumi megállapodásban beleegyezik (lásd 25. cikk (3) bekezdés) (45). |
| --- | --- |

53.

Tekintve, hogy a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok igazgatási szabályai összetettek, a jogalanyok egy része (beleértve azokat, akik tudományos szempontból a fő résztvevőknek számítanak) nem kívánja átvenni a koordinátor szerepét. Ez különösen igaz az állami egyetemek és a kis- és középvállalkozások esetében, amelyeknél gyakran hiányoznak a megfelelő struktúrák az adminisztráció támogatásához. A koordinátornak ezért a Számvevőszék véleménye szerint lehetőséget kell kapnia arra, hogy az adminisztratív és vezetési feladatokat külső szolgáltatóknak alvállalkozásba adja, azzal a feltétellel, hogy ezek kihelyezésébe a többi résztvevő a konzorciumi megállapodásban beleegyezik (lásd 25. cikk (3) bekezdés) (45).

A konzorcium összetételének megváltoztatását igazságos, átlátható és versenyképes módon kell megvalósítani

| 54. | Bár elismeri, hogy a folyamatban lévő intézkedésekhez csatlakozó jogalanyokat tisztességes, átlátható és versenyképes módon kell kiválasztani, a Számvevőszék véleménye szerint a „versenyfelhívások” (46) közzétételére vonatkozó követelmény egyrészt túlságosan költséges, másrészt szervezését tekintve időigényes. A gyakorlatban a legtöbb konzorcium nem lenne képes kivitelezni, hogy összetételének megváltoztatásához ezt az eljárást alkalmazza. A Számvevőszék ezért a 26. cikk (3) bekezdésének törlését ajánlja. A Számvevőszék véleménye szerint ugyanakkor a támogatásimegállapodás-mintába bele kell foglalni azt a követelményt, miszerint ha egy folyamatban lévő intézkedéshez újabb jogalanyok csatlakoznak, azokat tisztességesen, átláthatóan és versenyképesen kell kiválasztani (lásd 19. cikk (1) bekezdés a) pont). |
| --- | --- |

54.

Bár elismeri, hogy a folyamatban lévő intézkedésekhez csatlakozó jogalanyokat tisztességes, átlátható és versenyképes módon kell kiválasztani, a Számvevőszék véleménye szerint a „versenyfelhívások” (46) közzétételére vonatkozó követelmény egyrészt túlságosan költséges, másrészt szervezését tekintve időigényes. A gyakorlatban a legtöbb konzorcium nem lenne képes kivitelezni, hogy összetételének megváltoztatásához ezt az eljárást alkalmazza. A Számvevőszék ezért a 26. cikk (3) bekezdésének törlését ajánlja. A Számvevőszék véleménye szerint ugyanakkor a támogatásimegállapodás-mintába bele kell foglalni azt a követelményt, miszerint ha egy folyamatban lévő intézkedéshez újabb jogalanyok csatlakoznak, azokat tisztességesen, átláthatóan és versenyképesen kell kiválasztani (lásd 19. cikk (1) bekezdés a) pont).

| 55. | A Bizottságnak csak abban az esetben szabad jogosultnak lennie arra, hogy egy konzorcium összetételének megváltoztatása ellen kifogást emeljen, ha ez a változtatás az intézkedés tudományos alkalmazási körét és jogilag kötelező európai jellegét veszélyezteti. Ez minden más esetben a közvetett intézkedésben részt vevő jogalanyok feladata (lásd 26. cikk (4) bekezdés). |
| --- | --- |

55.

A Bizottságnak csak abban az esetben szabad jogosultnak lennie arra, hogy egy konzorcium összetételének megváltoztatása ellen kifogást emeljen, ha ez a változtatás az intézkedés tudományos alkalmazási körét és jogilag kötelező európai jellegét veszélyezteti. Ez minden más esetben a közvetett intézkedésben részt vevő jogalanyok feladata (lásd 26. cikk (4) bekezdés).

A részvételi szabályoknak egyértelműen kell rendelkezniük a felülvizsgálatról, mint a közvetett intézkedések ellenőrzésének eszközéről

| 56. | A Számvevőszék javasolja a Bizottság azon jogi kötelezettségének pontos meghatározását, amely szerint a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokra is kiterjedően ellenőriznie kell a közvetett intézkedések és a program végrehajtását (lásd még a határozat 7. cikke) (47). A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság ellenőrzési tevékenységéről szóló rendelkezéseknek kimondottan meg kell említeniük a felülvizsgálatot (vagy meghallgatást) mint alternatív ellenőrzési megközelítést (lásd 19. cikk (4) bekezdés és a 27. cikk (2) bekezdés). Emellett ilyen felülvizsgálatokat lehetne alkalmazni abban az esetben, ha egy intézkedés vagy egy adott jogalany részvételének lehetséges befejezését kell értékelni (lásd 18. cikk (5) bekezdés). Ami a pályázatok értékelését végző szakértők kijelölését illeti (lásd 40. bekezdés), a Számvevőszék úgy véli, hogy az ERC keretében finanszírozott, kutatók által javasolt „felderítő” kutatások ellenőrzése a „Tudományos Tanács” vagy szakmai albizottságainak felelőssége kell, hogy legyen (lásd 27. cikk (6) bekezdés). |
| --- | --- |

56.

A Számvevőszék javasolja a Bizottság azon jogi kötelezettségének pontos meghatározását, amely szerint a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokra is kiterjedően ellenőriznie kell a közvetett intézkedések és a program végrehajtását (lásd még a határozat 7. cikke) (47). A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság ellenőrzési tevékenységéről szóló rendelkezéseknek kimondottan meg kell említeniük a felülvizsgálatot (vagy meghallgatást) mint alternatív ellenőrzési megközelítést (lásd 19. cikk (4) bekezdés és a 27. cikk (2) bekezdés). Emellett ilyen felülvizsgálatokat lehetne alkalmazni abban az esetben, ha egy intézkedés vagy egy adott jogalany részvételének lehetséges befejezését kell értékelni (lásd 18. cikk (5) bekezdés). Ami a pályázatok értékelését végző szakértők kijelölését illeti (lásd 40. bekezdés), a Számvevőszék úgy véli, hogy az ERC keretében finanszírozott, kutatók által javasolt „felderítő” kutatások ellenőrzése a „Tudományos Tanács” vagy szakmai albizottságainak felelőssége kell, hogy legyen (lásd 27. cikk (6) bekezdés).

A programfelügyeleti tevékenységek eredményeit be kell mutatni a tagállamok képviselőiből álló programbizottságnak

| 57. | Amint azt a Számvevőszék ellenőrzései is kimutatták, a programbizottságok meghatározó szerepet játszanak a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek ellenőrzésében. Ennélfogva a Számvevőszék úgy véli, a részvételi szabályoknak ki kell mondaniuk, hogy a Bizottság programellenőrző tevékenységeinek eredményeit, beleértve a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokat érintőket is, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 202. cikkének megfelelően be kell mutatni egy, a tagállamok képviselőiből álló programbizottságnak (lásd (17) preambulumbekezdés és a 27. cikk). |
| --- | --- |

57.

Amint azt a Számvevőszék ellenőrzései is kimutatták, a programbizottságok meghatározó szerepet játszanak a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek ellenőrzésében. Ennélfogva a Számvevőszék úgy véli, a részvételi szabályoknak ki kell mondaniuk, hogy a Bizottság programellenőrző tevékenységeinek eredményeit, beleértve a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokat érintőket is, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 202. cikkének megfelelően be kell mutatni egy, a tagállamok képviselőiből álló programbizottságnak (lásd (17) preambulumbekezdés és a 27. cikk).

3. szakasz: Közösségi pénzügyi hozzájárulás (29–38. cikk)

A Számvevőszék üdvözli a finanszírozási rendszerek egyszerűsítésére tett javaslatokat

| 58. | A Számvevőszék üdvözli a finanszírozási rendszerek egyszerűsítésére tett javaslatokat (48). A Bizottságnak mindazonáltal a részvételi szabályokban pontosan meg kell határoznia, hogy milyen intézkedéstípusokra, támogatási formákra, külön tevékenységekre és költségtípusokra (azaz közvetlen vagy közvetett) alkalmaznak átalányfinanszírozást (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszeg szerinti finanszírozást. A Számvevőszék megítélése szerint a jogalapnak világosnak kell lennie ebben a tekintetben, hogy már a hetedik keretprogram kezdetétől jogbiztonságot nyújtson a résztvevőknek a költségvetési szabályok tekintetében (lásd 30. cikk). |
| --- | --- |

58.

A Számvevőszék üdvözli a finanszírozási rendszerek egyszerűsítésére tett javaslatokat (48). A Bizottságnak mindazonáltal a részvételi szabályokban pontosan meg kell határoznia, hogy milyen intézkedéstípusokra, támogatási formákra, külön tevékenységekre és költségtípusokra (azaz közvetlen vagy közvetett) alkalmaznak átalányfinanszírozást (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszeg szerinti finanszírozást. A Számvevőszék megítélése szerint a jogalapnak világosnak kell lennie ebben a tekintetben, hogy már a hetedik keretprogram kezdetétől jogbiztonságot nyújtson a résztvevőknek a költségvetési szabályok tekintetében (lásd 30. cikk).

Csak megfelelő esetben szabad teljes intézkedésekre átalányösszegeket alkalmazni

| 59. | A közvetett intézkedések többségének értéke alapján a Számvevőszék úgy véli, hogy az egyes projektek egyértelműen meghatározott munkafolyamatai esetében alkalmazhatók átalányösszegek, esetleg az egyes mérföldkövek teljesítéséhez kötve. Ilyen átalányösszegeket alapos tárgyalási eljárás alapján is meg lehet határozni. Az átalányösszegek alkalmazása azonban gyakorlati nehézséget jelent a kifizetés időpontjában, amikor a Bizottságnak értékelnie kell, hogy e munkafolyamatokat mennyiben teljesítették a megállapodásban előírtak szerint. Az átalányrendszer végrehajtásában különösen akkor jelentkeznének nehézségek, ha a munkafolyamatokat elhalasztanák, csak részben fejeznék be, vagy más tevékenységekkel helyettesítenék. A teljes intézkedésekre vonatkozó átalányösszegek tekintetében, amelyekbe beletartoznak a 35. cikkben szereplő kiválósági hálózatok esetében javasoltak is, a Számvevőszék óvatosabb megközelítést ajánl (lásd még 78. és 79. bekezdést). |
| --- | --- |

59.

A közvetett intézkedések többségének értéke alapján a Számvevőszék úgy véli, hogy az egyes projektek egyértelműen meghatározott munkafolyamatai esetében alkalmazhatók átalányösszegek, esetleg az egyes mérföldkövek teljesítéséhez kötve. Ilyen átalányösszegeket alapos tárgyalási eljárás alapján is meg lehet határozni. Az átalányösszegek alkalmazása azonban gyakorlati nehézséget jelent a kifizetés időpontjában, amikor a Bizottságnak értékelnie kell, hogy e munkafolyamatokat mennyiben teljesítették a megállapodásban előírtak szerint. Az átalányrendszer végrehajtásában különösen akkor jelentkeznének nehézségek, ha a munkafolyamatokat elhalasztanák, csak részben fejeznék be, vagy más tevékenységekkel helyettesítenék. A teljes intézkedésekre vonatkozó átalányösszegek tekintetében, amelyekbe beletartoznak a 35. cikkben szereplő kiválósági hálózatok esetében javasoltak is, a Számvevőszék óvatosabb megközelítést ajánl (lásd még 78. és 79. bekezdést).

| 60. | Amennyiben a Bizottság részéről nem érkezik részletesebb javaslat, a Számvevőszék indítványozza, hogy az átalányösszegek teljes intézkedésekre történő alkalmazását korlátozzák a határozat III. mellékletének a) részében meghatározott „koordinációs és támogatási tevékenységekre” és „a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységekre” (lásd részvételi szabályok 30. cikkének (1) bekezdése). A Számvevőszék arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is mérlegelje az átalányösszegek teljes intézkedésekre történő alkalmazásának kiterjesztését. Ezt a részvételi szabályok időközi értékelését követően a jogalapba is be lehetne illeszteni (lásd 54. cikk). |
| --- | --- |

60.

Amennyiben a Bizottság részéről nem érkezik részletesebb javaslat, a Számvevőszék indítványozza, hogy az átalányösszegek teljes intézkedésekre történő alkalmazását korlátozzák a határozat III. mellékletének a) részében meghatározott „koordinációs és támogatási tevékenységekre” és „a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységekre” (lásd részvételi szabályok 30. cikkének (1) bekezdése). A Számvevőszék arra ösztönzi a Bizottságot, hogy továbbra is mérlegelje az átalányösszegek teljes intézkedésekre történő alkalmazásának kiterjesztését. Ezt a részvételi szabályok időközi értékelését követően a jogalapba is be lehetne illeszteni (lásd 54. cikk).

| 61. | Emellett a 30. cikk (2) bekezdésében a közösségi pénzügyi hozzájárulás kiszámítási módjára vonatkozó bizottsági javaslat következetlen, így azt pontosabb terminológia alkalmazásával (úgymint a „maximális közösségi pénzügyi hozzájárulás”, amelyet a „becsült költségvetés” alapján kell megállapítani) egyértelművé kell tenni (49). |
| --- | --- |

61.

Emellett a 30. cikk (2) bekezdésében a közösségi pénzügyi hozzájárulás kiszámítási módjára vonatkozó bizottsági javaslat következetlen, így azt pontosabb terminológia alkalmazásával (úgymint a „maximális közösségi pénzügyi hozzájárulás”, amelyet a „becsült költségvetés” alapján kell megállapítani) egyértelművé kell tenni (49).

Biztosítani kell a „nonprofit” elv betartását

| 62. | A felülvizsgált költségvetési rendeletre irányuló bizottsági javaslat alapján a „közvetett intézkedés” egészét a támogatás kedvezményezettjének lehet tekinteni, ami elviekben lehetővé teszi, hogy a többpartneres intézkedések egyéni résztvevői nyereségre tegyenek szert (50). Ezért a részvételi szabályok 31. cikkében egyértelművé kell tenni, hogy a „nonprofit” elv a közvetett intézkedések valamennyi résztvevőjére vonatkozik. |
| --- | --- |

62.

A felülvizsgált költségvetési rendeletre irányuló bizottsági javaslat alapján a „közvetett intézkedés” egészét a támogatás kedvezményezettjének lehet tekinteni, ami elviekben lehetővé teszi, hogy a többpartneres intézkedések egyéni résztvevői nyereségre tegyenek szert (50). Ezért a részvételi szabályok 31. cikkében egyértelművé kell tenni, hogy a „nonprofit” elv a közvetett intézkedések valamennyi résztvevőjére vonatkozik.

A költségtérítés szabályait a résztvevő számviteli elveire és költségelszámolási gyakorlatára kell alapozni

| 63. | A Számvevőszék javasolja, hogy a 31. cikk (3) bekezdésének c) pontja hivatkozzon annak az országnak a számviteli elveire, amelyben a jogalany székhellyel rendelkezik, valamint a résztvevő rendes „költségelszámolási gyakorlatára”. Ezen túlmenően a Számvevőszék véleménye szerint a „kizárólag a közvetett intézkedés célkitűzéseinek és tervezett eredményeinek megvalósítása céljából” kitétel elegendő annak biztosításához, hogy csak a intézkedés elvégzéséhez szükséges költségeket térítsék meg. |
| --- | --- |

63.

A Számvevőszék javasolja, hogy a 31. cikk (3) bekezdésének c) pontja hivatkozzon annak az országnak a számviteli elveire, amelyben a jogalany székhellyel rendelkezik, valamint a résztvevő rendes „költségelszámolási gyakorlatára”. Ezen túlmenően a Számvevőszék véleménye szerint a „kizárólag a közvetett intézkedés célkitűzéseinek és tervezett eredményeinek megvalósítása céljából” kitétel elegendő annak biztosításához, hogy csak a intézkedés elvégzéséhez szükséges költségeket térítsék meg.

| 64. | A Számvevőszék véleménye szerint csak a visszaigényelhető közvetett adókat kell nem támogatható költségnek tekinteni. A gyakorlatban a részt vevő jogalanyok bizonyos típusainak (úgymint nem kormányzati szervezetek, alapítványok, egyesültek) és a természetes személyeknek nincs lehetőségük a közvetett adók, így a hozzáadottérték-adó (HÉA) visszaigénylésére (51). Ezek tehát a résztvevő számára költséget jelentenek, ezért ezen esetekben a vissza nem igényelhető közvetett adóknak visszatéríthetőnek kell minősülniük (lásd 31. cikk (3) bekezdés e) pont). |
| --- | --- |

64.

A Számvevőszék véleménye szerint csak a visszaigényelhető közvetett adókat kell nem támogatható költségnek tekinteni. A gyakorlatban a részt vevő jogalanyok bizonyos típusainak (úgymint nem kormányzati szervezetek, alapítványok, egyesültek) és a természetes személyeknek nincs lehetőségük a közvetett adók, így a hozzáadottérték-adó (HÉA) visszaigénylésére (51). Ezek tehát a résztvevő számára költséget jelentenek, ezért ezen esetekben a vissza nem igényelhető közvetett adóknak visszatéríthetőnek kell minősülniük (lásd 31. cikk (3) bekezdés e) pont).

| 65. | A „hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak” a költségvetési rendeletben szereplő elvei ugyanakkor nem feltétlenül képezik részét a résztvevő számviteli elveinek és költségelszámolási gyakorlatának. A Számvevőszék ezért javasolja, hogy a 31. cikk (3) bekezdése c) pontjának utolsó mondatát töröljék. |
| --- | --- |

65.

A „hatékony és eredményes pénzgazdálkodásnak” a költségvetési rendeletben szereplő elvei ugyanakkor nem feltétlenül képezik részét a résztvevő számviteli elveinek és költségelszámolási gyakorlatának. A Számvevőszék ezért javasolja, hogy a 31. cikk (3) bekezdése c) pontjának utolsó mondatát töröljék.

Alternatív javaslatok arra vonatkozóan, hogyan lehet a közösségi pénzügyi hozzájárulást átlátható, megbízható és egyszerűen kezelhető módon meghatározni

| 66. | A Számvevőszék több alkalommal is javaslatot tett egy olyan rendszerre, amely egyszerűbbé tenné a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok támogatható költségeinek megtérítését (52). A Számvevőszék véleménye szerint egységes költségrendszerre kell alapozni a költségek kiszámításának és bejelentésének rendszerét, valamint a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározását (lásd 94. bekezdés). Ezt a költségrendszert valamennyi finanszírozási rendszer esetében alkalmazni kell, és ennek kellő rugalmasságot kell biztosítania ahhoz, hogy a közvetett intézkedésekben részt vevő valamennyi jogalany alkalmazhassa. Ezenfelül ahhoz, hogy egy rendszer átlátható, megbízható és egyszerűen kezelhető legyen, a felmerülő költségek bejelentésére lehetőség szerint a résztvevő rendes (költség)elszámolási gyakorlatát kell alkalmazni. |
| --- | --- |

66.

A Számvevőszék több alkalommal is javaslatot tett egy olyan rendszerre, amely egyszerűbbé tenné a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok támogatható költségeinek megtérítését (52). A Számvevőszék véleménye szerint egységes költségrendszerre kell alapozni a költségek kiszámításának és bejelentésének rendszerét, valamint a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározását (lásd 94. bekezdés). Ezt a költségrendszert valamennyi finanszírozási rendszer esetében alkalmazni kell, és ennek kellő rugalmasságot kell biztosítania ahhoz, hogy a közvetett intézkedésekben részt vevő valamennyi jogalany alkalmazhassa. Ezenfelül ahhoz, hogy egy rendszer átlátható, megbízható és egyszerűen kezelhető legyen, a felmerülő költségek bejelentésére lehetőség szerint a résztvevő rendes (költség)elszámolási gyakorlatát kell alkalmazni.

A közvetlen költségek három kategóriája

| 67. | Ennek az egyszerűsített rendszernek a közvetlen költségek három kategóriáját kell megkülönböztetnie („személyzeti költségek”, „úti- és tartózkodási költségek” és „egyéb különleges költségek”), amelyek bármely résztvevő (költség)elszámolási rendszerében könnyen elkülöníthetők és visszakereshetők.






  — | A „személyzeti költségek” a közvetett intézkedések elvégzésénél felmerülő közvetlen költségek fő kategóriáját alkotják. Ez a költségkategória magában foglalja a részt vevő jogalany által alkalmazott személyzetnek a munkaszerződésekben meghatározott korlátok és feltételek melletti díjazását és a kapcsolódó költségeket. Egy olyan rendszer esetében, amely a ténylegesen felmerülő költségek megtérítésén alapul, alapvető fontosságú, hogy a közvetett intézkedésben részt vevő személyzet munkaidejét igazolni tudják, hogy a vonatkozó személyzeti költségeket pontosan feloszthassák. A munkaidő-nyilvántartás tekintetében a Bizottságnak meg kell határoznia azokat a minimális követelményeket, amelyeket valamennyi résztvevőre alkalmazni kell. A Bizottság javaslatával összhangban a Számvevőszék is ajánlja, hogy legyen lehetőség egy egyszerűsített számítási mód alkalmazására (például a költségvetésben előirányzott költségek, átlagos költségek vagy egységre vetített költségskála, kategória szerinti ráták használatával), feltéve, hogy azt a résztvevő rendes költségelszámolási gyakorlatának megfelelően határozzák meg, és a tényleges költségektől nem tér el jelentős mértékben. |
| --- | --- | --- |

67.

Ennek az egyszerűsített rendszernek a közvetlen költségek három kategóriáját kell megkülönböztetnie („személyzeti költségek”, „úti- és tartózkodási költségek” és „egyéb különleges költségek”), amelyek bármely résztvevő (költség)elszámolási rendszerében könnyen elkülöníthetők és visszakereshetők.

—

A „személyzeti költségek” a közvetett intézkedések elvégzésénél felmerülő közvetlen költségek fő kategóriáját alkotják. Ez a költségkategória magában foglalja a részt vevő jogalany által alkalmazott személyzetnek a munkaszerződésekben meghatározott korlátok és feltételek melletti díjazását és a kapcsolódó költségeket. Egy olyan rendszer esetében, amely a ténylegesen felmerülő költségek megtérítésén alapul, alapvető fontosságú, hogy a közvetett intézkedésben részt vevő személyzet munkaidejét igazolni tudják, hogy a vonatkozó személyzeti költségeket pontosan feloszthassák. A munkaidő-nyilvántartás tekintetében a Bizottságnak meg kell határoznia azokat a minimális követelményeket, amelyeket valamennyi résztvevőre alkalmazni kell. A Bizottság javaslatával összhangban a Számvevőszék is ajánlja, hogy legyen lehetőség egy egyszerűsített számítási mód alkalmazására (például a költségvetésben előirányzott költségek, átlagos költségek vagy egységre vetített költségskála, kategória szerinti ráták használatával), feltéve, hogy azt a résztvevő rendes költségelszámolási gyakorlatának megfelelően határozzák meg, és a tényleges költségektől nem tér el jelentős mértékben.

| — | Az „úti- és tartózkodási költségeket” a második kategóriának javasolják, különösen mivel ezek a költségek bizonyos intézkedéseknél az összes költség jelentős részét adhatják. A Számvevőszék itt is egy egyszerűsített, egységre vetített költségskálát alkalmazó számítási módot ajánl, feltéve hogy azt a résztvevő rendes költségelszámolási gyakorlatának megfelelően határozzák meg, és nem tér el számottevő mértékben a tényleges költségektől, illetve ha ezt a költségskálát a Bizottság állította fel. |
| --- | --- |

—

Az „úti- és tartózkodási költségeket” a második kategóriának javasolják, különösen mivel ezek a költségek bizonyos intézkedéseknél az összes költség jelentős részét adhatják. A Számvevőszék itt is egy egyszerűsített, egységre vetített költségskálát alkalmazó számítási módot ajánl, feltéve hogy azt a résztvevő rendes költségelszámolási gyakorlatának megfelelően határozzák meg, és nem tér el számottevő mértékben a tényleges költségektől, illetve ha ezt a költségskálát a Bizottság állította fel.

| — | A Számvevőszék egy harmadik kategória bevezetését ajánlja az összes egyéb közvetlen költség elszámolásához, az „egyéb különleges költségekét”. Ezt a kategóriát különleges tételekre lehetne alkalmazni (úgymint tartós felszerelések, drága fogyasztási cikkek, alvállalkozásba adás, de idetartoznak a fizetendő felhasználói díjak is) olyan esetekben, amikor a támogatási megállapodás tartalmazza az e célból elkülönített költségek becsült költségvetését. Ebben az értelemben az ebbe a kategóriába tartozó becsült költségek támogathatóságát, szükségességét és ésszerűségét a pályázatok értékelése és megtárgyalása során ítélik meg, és arról a Bizottsággal a támogatási megállapodásban jutnak megegyezésre. Ennek eredményeként a résztvevőknek jogi biztosítékuk van arra nézve, hogy e költségek felmerülésekor azokat számukra megtérítik, mindaddig, amíg a becsült költségvetést meg nem haladják. Másik lehetőségként az ebbe a kategóriába tartozó tételek finanszírozására átalányösszegek is alkalmazhatók lennének. |
| --- | --- |

—

A Számvevőszék egy harmadik kategória bevezetését ajánlja az összes egyéb közvetlen költség elszámolásához, az „egyéb különleges költségekét”. Ezt a kategóriát különleges tételekre lehetne alkalmazni (úgymint tartós felszerelések, drága fogyasztási cikkek, alvállalkozásba adás, de idetartoznak a fizetendő felhasználói díjak is) olyan esetekben, amikor a támogatási megállapodás tartalmazza az e célból elkülönített költségek becsült költségvetését. Ebben az értelemben az ebbe a kategóriába tartozó becsült költségek támogathatóságát, szükségességét és ésszerűségét a pályázatok értékelése és megtárgyalása során ítélik meg, és arról a Bizottsággal a támogatási megállapodásban jutnak megegyezésre. Ennek eredményeként a résztvevőknek jogi biztosítékuk van arra nézve, hogy e költségek felmerülésekor azokat számukra megtérítik, mindaddig, amíg a becsült költségvetést meg nem haladják. Másik lehetőségként az ebbe a kategóriába tartozó tételek finanszírozására átalányösszegek is alkalmazhatók lennének.

A tárgyalások során kialakított átalányfinanszírozáson alapuló közvetett költségek

| 68. | A Bizottság javaslatából nem derül ki egyértelműen, milyen átalányfinanszírozást kell alkalmazni a támogatható közvetett költségek elszámolására (azaz az, hogy a hatodik keretprogram FCF modellje [teljes költségmodell meghatározott arányú közvetett költséggel] szerinti 20 %-os rátát vagy a költségvetési rendeletben alaprendszerként megállapított 7 %-os rátát kell-e alkalmazni). Az sem világos, hogy a résztvevők milyen feltételek mellett választhatják ezt az átalányfinanszírozási rendszert. |
| --- | --- |

68.

A Bizottság javaslatából nem derül ki egyértelműen, milyen átalányfinanszírozást kell alkalmazni a támogatható közvetett költségek elszámolására (azaz az, hogy a hatodik keretprogram FCF modellje [teljes költségmodell meghatározott arányú közvetett költséggel] szerinti 20 %-os rátát vagy a költségvetési rendeletben alaprendszerként megállapított 7 %-os rátát kell-e alkalmazni). Az sem világos, hogy a résztvevők milyen feltételek mellett választhatják ezt az átalányfinanszírozási rendszert.

| 69. | A Bizottság javaslatával ellentétben a Számvevőszék úgy véli, hogy a résztvevőknek el kell tudniuk számolni a rendes költségelszámolási gyakorlatuknak megfelelően megállapított átalánydíjakat (lásd 38. bekezdés). E díjak „ésszerűségét” az egyes pályázatok megtárgyalásakor kellene alátámasztani, a résztvevők számviteli információi alapján és a könyvvizsgálói igazolás kiállításakor a külső könyvvizsgáló igazolásával (lásd 34. cikk a) pont). |
| --- | --- |

69.

A Bizottság javaslatával ellentétben a Számvevőszék úgy véli, hogy a résztvevőknek el kell tudniuk számolni a rendes költségelszámolási gyakorlatuknak megfelelően megállapított átalánydíjakat (lásd 38. bekezdés). E díjak „ésszerűségét” az egyes pályázatok megtárgyalásakor kellene alátámasztani, a résztvevők számviteli információi alapján és a könyvvizsgálói igazolás kiállításakor a külső könyvvizsgáló igazolásával (lásd 34. cikk a) pont).

| 70. | A Számvevőszék véleménye szerint az ilyen, tárgyalásos úton kialakított átalánydíjak használata drasztikusan leegyszerűsítené a költségek Bizottság felé történő bejelentését. A résztvevők csak akkor tudnak mind a saját belső szabályaikkal, mind részvételi szabályokkal teljes összhangban eljárni, ha lehetőséget kapnak arra, hogy saját költségelszámolási rendszerüket használják a ténylegesen felmerülő költségek kiszámítására és bejelentésére. A gyakorlatban ez azt vonná maga után, hogy a résztvevők a közvetett költségek után olyan átalánydíjakat is elszámolhatnának, amelyek a közvetlen költségek 20 százalékát (azaz azt az arányt, amelyet a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok megállapítottak) számottevően meghaladják (53). |
| --- | --- |

70.

A Számvevőszék véleménye szerint az ilyen, tárgyalásos úton kialakított átalánydíjak használata drasztikusan leegyszerűsítené a költségek Bizottság felé történő bejelentését. A résztvevők csak akkor tudnak mind a saját belső szabályaikkal, mind részvételi szabályokkal teljes összhangban eljárni, ha lehetőséget kapnak arra, hogy saját költségelszámolási rendszerüket használják a ténylegesen felmerülő költségek kiszámítására és bejelentésére. A gyakorlatban ez azt vonná maga után, hogy a résztvevők a közvetett költségek után olyan átalánydíjakat is elszámolhatnának, amelyek a közvetlen költségek 20 százalékát (azaz azt az arányt, amelyet a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramok megállapítottak) számottevően meghaladják (53).

A támogatás felső korlátjának emelését csak az egységes költségrendszer bevezetése indokolja

| 71. | A korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokkal ellentétben a Bizottság a 33. cikkben a támogatás felső szintjeinek (azaz a visszatérítési rátáknak) 50 %-ról 75 %-ra történő emelését javasolja az államháztartási szervek, a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, a kutatóintézetek és a KKV-k esetében, valamint ezzel egy időben javasolja a hetedik keretprogramra egy egységes költségtérítési rendszer bevezetését. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy az addicionális költségek (AC) rendszere, amelyet főként az államháztartási szervek és a felsőoktatási intézmények vesznek igénybe, valamint a teljes költségelszámolás (FC) rendszere megszűnik. A Számvevőszék korábban kritikával illette az AC rendszert, mivel nem teszi lehetővé a résztvevők társfinanszírozásban való részesedésének ellenőrzését, és gyakorlati megvalósulásában gyakran hátrányosan megkülönböztette az FC rendszert alkalmazó jogalanyokat (54). |
| --- | --- |

71.

A korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokkal ellentétben a Bizottság a 33. cikkben a támogatás felső szintjeinek (azaz a visszatérítési rátáknak) 50 %-ról 75 %-ra történő emelését javasolja az államháztartási szervek, a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, a kutatóintézetek és a KKV-k esetében, valamint ezzel egy időben javasolja a hetedik keretprogramra egy egységes költségtérítési rendszer bevezetését. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy az addicionális költségek (AC) rendszere, amelyet főként az államháztartási szervek és a felsőoktatási intézmények vesznek igénybe, valamint a teljes költségelszámolás (FC) rendszere megszűnik. A Számvevőszék korábban kritikával illette az AC rendszert, mivel nem teszi lehetővé a résztvevők társfinanszírozásban való részesedésének ellenőrzését, és gyakorlati megvalósulásában gyakran hátrányosan megkülönböztette az FC rendszert alkalmazó jogalanyokat (54).

| 72. | A Számvevőszék ezért teljes mértékben támogatja a Bizottság javaslatát, amennyiben:






  — | a támogatás felső szintje alatta marad az állami támogatásra vonatkozó szabályok által előírt felső határnak (lásd 15. bekezdés), |
| --- | --- | --- |

72.

A Számvevőszék ezért teljes mértékben támogatja a Bizottság javaslatát, amennyiben:

—

a támogatás felső szintje alatta marad az állami támogatásra vonatkozó szabályok által előírt felső határnak (lásd 15. bekezdés),

| — | ennek a résztvevők támogatására gyakorolt hatása általában semleges marad, vagy esetleg előnyös azon jogalanyokra nézve, akik a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban megfeleltek az AC rendszer szabályainak. |
| --- | --- |

—

ennek a résztvevők támogatására gyakorolt hatása általában semleges marad, vagy esetleg előnyös azon jogalanyokra nézve, akik a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban megfeleltek az AC rendszer szabályainak.

A hagyományos AC rendszer megszüntetésének a résztvevők támogatására gyakorolt hatását a felső támogatási határok megemelkedése ellensúlyozza. A Bizottság javaslata így elkerülhetővé teszi azt a helyzetet, hogy a hetedik keretprogram a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokhoz képest egyszerűen magasabb támogatást nyújtson alapvetően ugyanahhoz a kutatási erőfeszítéshez.

| 73. | Ami a Bizottság azon javaslatát illeti, hogy a közvetett intézkedések bizonyos tevékenységeinek támogatható költségeit 100 %-ig finanszírozzák, a Számvevőszék úgy véli, hogy ez az arány csak a vezetéssel és képzéssel kapcsolatos tevékenységek esetében indokolt, és a részvételi szabályoknak világosan ki kell mondaniuk, hogy ez az arány semmilyen körülmények között sem általánosítható (lásd 33. cikk (4) bekezdés). |
| --- | --- |

73.

Ami a Bizottság azon javaslatát illeti, hogy a közvetett intézkedések bizonyos tevékenységeinek támogatható költségeit 100 %-ig finanszírozzák, a Számvevőszék úgy véli, hogy ez az arány csak a vezetéssel és képzéssel kapcsolatos tevékenységek esetében indokolt, és a részvételi szabályoknak világosan ki kell mondaniuk, hogy ez az arány semmilyen körülmények között sem általánosítható (lásd 33. cikk (4) bekezdés).

Nincsenek kellően kifejtve a költségek jelentésére és a könyvvizsgálói hitelesítésre vonatkozó rendelkezések

| 74. | A Számvevőszék véleménye szerint az összes szakasz valamennyi költségét jelenteni kell, ezáltal biztosítva, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja a közvetett intézkedés eredményes társfinanszírozását (lásd 34. cikk). |
| --- | --- |

74.

A Számvevőszék véleménye szerint az összes szakasz valamennyi költségét jelenteni kell, ezáltal biztosítva, hogy a Bizottság ellenőrizni tudja a közvetett intézkedés eredményes társfinanszírozását (lásd 34. cikk).

| 75. | A Számvevőszék úgy véli, hogy a részvételi szabályoknak pontosan meg kell határozniuk a könyvvizsgálói igazolások alkalmazási körét és tartalmát (lásd 34. cikk a) pont) (55). A költségvetési rendelettel (56) és a részvételi szabályokkal összhangban a könyvvizsgálói igazolásoknak az alábbiakról kell bizonyítékkal szolgálniuk:






  — | a résztvevő által benyújtott költségek támogathatók, |
| --- | --- | --- |

75.

A Számvevőszék úgy véli, hogy a részvételi szabályoknak pontosan meg kell határozniuk a könyvvizsgálói igazolások alkalmazási körét és tartalmát (lásd 34. cikk a) pont) (55). A költségvetési rendelettel (56) és a részvételi szabályokkal összhangban a könyvvizsgálói igazolásoknak az alábbiakról kell bizonyítékkal szolgálniuk:

—

a résztvevő által benyújtott költségek támogathatók,

| — | a költségeket, az előfinanszírozás kamatjövedelmét és a bevételeket helyesen állapították meg, és azokat megfelelő igazoló dokumentumok támasztják alá. |
| --- | --- |

—

a költségeket, az előfinanszírozás kamatjövedelmét és a bevételeket helyesen állapították meg, és azokat megfelelő igazoló dokumentumok támasztják alá.

| 76. | A könyvvizsgálói igazolásokat egy külső könyvvizsgálónak kell elkészítenie, vagy államigazgatási szervek esetén egy arra illetékes hivatalos személynek. A külső könyvvizsgálónak meg kell felelnie az 1984. április 10-i 84/253/EGK nyolcadik tanácsi irányelvvel (57) összhangban megállapított követelményeknek. A köztisztviselő hatáskörét a nemzeti jogszabályoknak és az illetékes hatóságoknak kell meghatározniuk. A könyvvizsgálói igazolást kiállító külső könyvvizsgálónak – vagy államháztartási szervek esetében az illetékes köztisztviselőnek – a könyvvizsgáló kiválasztásáért felelős résztvevőtől függetlennek kell lennie. |
| --- | --- |

76.

A könyvvizsgálói igazolásokat egy külső könyvvizsgálónak kell elkészítenie, vagy államigazgatási szervek esetén egy arra illetékes hivatalos személynek. A külső könyvvizsgálónak meg kell felelnie az 1984. április 10-i 84/253/EGK nyolcadik tanácsi irányelvvel (57) összhangban megállapított követelményeknek. A köztisztviselő hatáskörét a nemzeti jogszabályoknak és az illetékes hatóságoknak kell meghatározniuk. A könyvvizsgálói igazolást kiállító külső könyvvizsgálónak – vagy államháztartási szervek esetében az illetékes köztisztviselőnek – a könyvvizsgáló kiválasztásáért felelős résztvevőtől függetlennek kell lennie.

| 77. | A könyvvizsgálói igazolások a Bizottság belső ellenőrzéseinek alapvető elemei. A Számvevőszék véleménye szerint ez szükségessé teszi, hogy a Bizottság hozzáférjen a külső könyvvizsgálók dokumentációjához és munkaanyagaihoz. A hozzáférés biztosításának kötelezettségét be kell illeszteni a támogatásimegállapodás-mintába és a külső könyvvizsgáló megbízási szerződésébe. |
| --- | --- |

77.

A könyvvizsgálói igazolások a Bizottság belső ellenőrzéseinek alapvető elemei. A Számvevőszék véleménye szerint ez szükségessé teszi, hogy a Bizottság hozzáférjen a külső könyvvizsgálók dokumentációjához és munkaanyagaihoz. A hozzáférés biztosításának kötelezettségét be kell illeszteni a támogatásimegállapodás-mintába és a külső könyvvizsgáló megbízási szerződésébe.

A kiválósági hálózatokra nem kell külön finanszírozási szabályokat alkalmazni

| 78. | A Számvevőszék véleménye szerint a kiválósági hálózatokra nem kell külön szabályokat alkalmazni, és ezért a 35. cikket törölni kell (lásd még 59. bekezdés). Az sem teljesen világos, hogy a Bizottság hogyan állapította meg az évente és kutatónként alkalmazandó 23 500 EUR-s átalányösszeget. Semmi nem mutat arra, hogy e rátát a hatodik keretprogram alatt működő kiválósági hálózatok költségstruktúrájának tényekre alapozott vizsgálatával állapították volna meg. Emellett a mesterségesen rögzített összegek hátrányosan megkülönböztetik azokat a jogalanyokat, amelyek magasabb nominális bérszint jellemezte tagállamokban vagy társult országokban rendelkeznek székhellyel. |
| --- | --- |

78.

A Számvevőszék véleménye szerint a kiválósági hálózatokra nem kell külön szabályokat alkalmazni, és ezért a 35. cikket törölni kell (lásd még 59. bekezdés). Az sem teljesen világos, hogy a Bizottság hogyan állapította meg az évente és kutatónként alkalmazandó 23 500 EUR-s átalányösszeget. Semmi nem mutat arra, hogy e rátát a hatodik keretprogram alatt működő kiválósági hálózatok költségstruktúrájának tényekre alapozott vizsgálatával állapították volna meg. Emellett a mesterségesen rögzített összegek hátrányosan megkülönböztetik azokat a jogalanyokat, amelyek magasabb nominális bérszint jellemezte tagállamokban vagy társult országokban rendelkeznek székhellyel.

| 79. | Ezenkívül a javasolt finanszírozási mechanizmus nincs összhangban a hálózatban részt vevő szervezetek integrációjának támogatására irányuló, a határozat III. melléklete a) részének 2. pontjában („Kiválósági hálózatok”) megfogalmazott célkitűzéssel. A részvételi szabályok jelenlegi formája szerinti mechanizmus implicit módon a kutatási tevékenységek társfinanszírozásáról gondoskodik, és nem azon tevékenységekéről, amelyek egy hosszabb távú együttműködés keretében folytatott tevékenységek integrálásához járulnak hozzá. |
| --- | --- |

79.

Ezenkívül a javasolt finanszírozási mechanizmus nincs összhangban a hálózatban részt vevő szervezetek integrációjának támogatására irányuló, a határozat III. melléklete a) részének 2. pontjában („Kiválósági hálózatok”) megfogalmazott célkitűzéssel. A részvételi szabályok jelenlegi formája szerinti mechanizmus implicit módon a kutatási tevékenységek társfinanszírozásáról gondoskodik, és nem azon tevékenységekéről, amelyek egy hosszabb távú együttműködés keretében folytatott tevékenységek integrálásához járulnak hozzá.

A „garanciaalap” nem oldja meg a kedvezményezettek által tapasztalt nehézségeket

| 80. | A Számvevőszék tapasztalatai szerint a résztvevők Bizottsággal való kapcsolataiban a résztvevők jogi és pénzügyi életképességének ellenőrzésekor a fő adminisztratív nehézséget a Bizottság szolgálatai által támasztott nem szabványos követelmények, valamint a túlzott, gyakran ismétlődő tájékoztatás iránti megkeresések jelentik (lásd 34–36. bekezdés). |
| --- | --- |

80.

A Számvevőszék tapasztalatai szerint a résztvevők Bizottsággal való kapcsolataiban a résztvevők jogi és pénzügyi életképességének ellenőrzésekor a fő adminisztratív nehézséget a Bizottság szolgálatai által támasztott nem szabványos követelmények, valamint a túlzott, gyakran ismétlődő tájékoztatás iránti megkeresések jelentik (lásd 34–36. bekezdés).

| 81. | Az ún. garanciaalap létrehozása ugyanakkor nem oldja meg a résztvevők nehézségeit, és ráadásul nem valószínű, hogy költséghatékonynak bizonyul majd (lásd (20) preambulumbekezdés és 38. cikk) (58).






  — | A költségvetési rendelet 118. cikkének (a végrehajtási szabályok 182. cikke) bankgaranciákkal kapcsolatban megállapított kötelezettségei alól nem lehet egy ilyen mechanizmus létrehozásával felmentést adni (59). Ezek a kötelezettségek elsősorban a Közösség által nyújtott előfinanszírozásból (általában az éves részletek 80 %-a) következnek. |
| --- | --- | --- |

81.

Az ún. garanciaalap létrehozása ugyanakkor nem oldja meg a résztvevők nehézségeit, és ráadásul nem valószínű, hogy költséghatékonynak bizonyul majd (lásd (20) preambulumbekezdés és 38. cikk) (58).

—

A költségvetési rendelet 118. cikkének (a végrehajtási szabályok 182. cikke) bankgaranciákkal kapcsolatban megállapított kötelezettségei alól nem lehet egy ilyen mechanizmus létrehozásával felmentést adni (59). Ezek a kötelezettségek elsősorban a Közösség által nyújtott előfinanszírozásból (általában az éves részletek 80 %-a) következnek.

| — | Másrészt, mivel a garanciaalap egy „biztosítás” típusú mechanizmus, a stabil pénzügyi helyzetben lévő résztvevők viselnék az esetlegesen mulasztó résztvevők, főként KKV-k jelentette kockázatot. Ezek a kockázatok a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban finanszírozott valamennyi intézkedés esetében felmerülnének, azon intézkedéseken kívül is, amelyekben az alapba befizetők részt vennének. |
| --- | --- |

—

Másrészt, mivel a garanciaalap egy „biztosítás” típusú mechanizmus, a stabil pénzügyi helyzetben lévő résztvevők viselnék az esetlegesen mulasztó résztvevők, főként KKV-k jelentette kockázatot. Ezek a kockázatok a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban finanszírozott valamennyi intézkedés esetében felmerülnének, azon intézkedéseken kívül is, amelyekben az alapba befizetők részt vennének.

| — | Harmadrészt a Bizottság javaslata határozottan különbséget tesz a jogalanyok különböző típusai között, ezáltal hátráltatja a nem állami szervezeteknek a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban való részvételét (60). Egyben a kutatáshoz rendelkezésre álló finanszírozás összegét is csökkenti. |
| --- | --- |

—

Harmadrészt a Bizottság javaslata határozottan különbséget tesz a jogalanyok különböző típusai között, ezáltal hátráltatja a nem állami szervezeteknek a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban való részvételét (60). Egyben a kutatáshoz rendelkezésre álló finanszírozás összegét is csökkenti.

| — | Negyedrészt azon esetek tényleges száma, amelyekben a jogalanyok a korábbi keretprogramokban nem teljesítették a Közösségekkel szembeni kötelezettségeiket, rendkívül kicsi. |
| --- | --- |

—

Negyedrészt azon esetek tényleges száma, amelyekben a jogalanyok a korábbi keretprogramokban nem teljesítették a Közösségekkel szembeni kötelezettségeiket, rendkívül kicsi.

| — | Ötödrészt a garanciaalap a harmadik személyeknek a közösségi költségvetésre gyakorolt pénzügyi kockázatát a pénzeszközök kutatástól való elvonásával fedezné. |
| --- | --- |

—

Ötödrészt a garanciaalap a harmadik személyeknek a közösségi költségvetésre gyakorolt pénzügyi kockázatát a pénzeszközök kutatástól való elvonásával fedezné.

| — | Végül a Bizottság javaslata nem tesz említést arról, hogy mi történik a mulasztó résztvevők által okozott veszteségek fedezéséhez nem szükséges pénzeszközökkel. A Számvevőszék véleménye és a költségvetési rendelet alapjául szolgáló évenkéntiség és globális fedezet költségvetési elvei szerint azon többleteszközöknek, amelyeket nem lehet bevételként a keretprogramhoz kötni, lényegében a kutatás számára sem lennének elérhetők (61). |
| --- | --- |

—

Végül a Bizottság javaslata nem tesz említést arról, hogy mi történik a mulasztó résztvevők által okozott veszteségek fedezéséhez nem szükséges pénzeszközökkel. A Számvevőszék véleménye és a költségvetési rendelet alapjául szolgáló évenkéntiség és globális fedezet költségvetési elvei szerint azon többleteszközöknek, amelyeket nem lehet bevételként a keretprogramhoz kötni, lényegében a kutatás számára sem lennének elérhetők (61).

Következésképpen a Számvevőszék ajánlja a (20) preambulumbekezdés és a 38. cikk törlését.

III. fejezet: Terjesztés, felhasználás és hozzáférési jogok (39–52. cikk)

A kapcsolt szervezetek új ismeretekhez való hozzáférési jogainak létrehozása

| 82. | Ipari résztvevők esetén gyakran nem a rész tvevő jogalanyok rendelkeznek a közvetett intézkedéshez szükséges háttérismeretekkel, hanem egy ipari csoporton belüli másik szervezet. A Számvevőszék véleménye szerint és a 46. cikk (1) bekezdésében az új ismeretek felhasználásával kapcsolatban megállapított kötelezettséggel összhangban az új ismeretekhez, bizonyos feltételekkel, a közvetett intézkedésben részt vevőkhöz kapcsolt szervezetek is hozzáférési jogokat kaphatnak (lásd 42. cikk és a 49–50. cikk). A kapcsolt vállalkozásnak különösen a következőknek kell eleget tennie:






  — | egy tagállamban vagy társult országban kell székhellyel rendelkeznie, |
| --- | --- | --- |

82.

Ipari résztvevők esetén gyakran nem a rész tvevő jogalanyok rendelkeznek a közvetett intézkedéshez szükséges háttérismeretekkel, hanem egy ipari csoporton belüli másik szervezet. A Számvevőszék véleménye szerint és a 46. cikk (1) bekezdésében az új ismeretek felhasználásával kapcsolatban megállapított kötelezettséggel összhangban az új ismeretekhez, bizonyos feltételekkel, a közvetett intézkedésben részt vevőkhöz kapcsolt szervezetek is hozzáférési jogokat kaphatnak (lásd 42. cikk és a 49–50. cikk). A kapcsolt vállalkozásnak különösen a következőknek kell eleget tennie:

—

egy tagállamban vagy társult országban kell székhellyel rendelkeznie,

| — | kölcsönös hozzáférési jogokat kell biztosítania minden olyan háttérismerethez, amellyel rendelkezik, és amely az új ismeretek felhasználásához szükséges, |
| --- | --- |

—

kölcsönös hozzáférési jogokat kell biztosítania minden olyan háttérismerethez, amellyel rendelkezik, és amely az új ismeretek felhasználásához szükséges,

| — | eleget kell tennie a 3. cikk szerinti titoktartási kötelezettségnek. |
| --- | --- |

—

eleget kell tennie a 3. cikk szerinti titoktartási kötelezettségnek.

A kapcsolt szervezetek esetében nyújtandó kölcsönös hozzáférési jogokra vonatkozó számvevőszéki javaslat megszüntetné ezt a sajátos visszatartó tényezőt, és ezáltal segítené az ipari szereplők részvételét a kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban.

A közös tulajdonban lévő új ismeretek felhasználásának előmozdítása

| 83. | A Számvevőszék véleménye szerint az a rendelkezés, miszerint a társtulajdonosok felhasználhatják a közös tulajdonú új ismereteket, előremutató, mivel akadályozza olyan helyzetek kialakulását, amelyekben a közösen birtokolt ismereteket egyáltalán nem lehet kiaknázni, ha egyes konzorciumtagok az ismeretek védelmében azt nem engedélyeznék. A Bizottság javaslata ugyanakkor növelheti annak kockázatát, hogy ha erről előzetesen nem rendelkeztek, a résztvevők a közös tulajdonjog elkerülése érdekében a lehető legnagyobb mértékben strukturálják munkájukat, ami viszont azt jelentheti, hogy a résztvevők vonakodhatnak az együttműködéstől. A Számvevőszék megítélése szerint a konzorciumra kell hagyni annak eldöntését, hogy e rendelettel, a támogatási megállapodással és a konzorciumi megállapodással összhangban hogyan kívánja kezelni e közös tulajdonjogot. Ennélfogva a Számvevőszék ajánlja a közös tulajdoni megállapodás megkötésére vonatkozó kötelezettség felvételét a 40. cikk (1) bekezdésébe, valamint a 40. cikk (2) bekezdése b) pontjának törlését, ezáltal ösztönözve a résztvevőket egy közös tulajdoni megállapodás megkötésére. |
| --- | --- |

83.

A Számvevőszék véleménye szerint az a rendelkezés, miszerint a társtulajdonosok felhasználhatják a közös tulajdonú új ismereteket, előremutató, mivel akadályozza olyan helyzetek kialakulását, amelyekben a közösen birtokolt ismereteket egyáltalán nem lehet kiaknázni, ha egyes konzorciumtagok az ismeretek védelmében azt nem engedélyeznék. A Bizottság javaslata ugyanakkor növelheti annak kockázatát, hogy ha erről előzetesen nem rendelkeztek, a résztvevők a közös tulajdonjog elkerülése érdekében a lehető legnagyobb mértékben strukturálják munkájukat, ami viszont azt jelentheti, hogy a résztvevők vonakodhatnak az együttműködéstől. A Számvevőszék megítélése szerint a konzorciumra kell hagyni annak eldöntését, hogy e rendelettel, a támogatási megállapodással és a konzorciumi megállapodással összhangban hogyan kívánja kezelni e közös tulajdonjogot. Ennélfogva a Számvevőszék ajánlja a közös tulajdoni megállapodás megkötésére vonatkozó kötelezettség felvételét a 40. cikk (1) bekezdésébe, valamint a 40. cikk (2) bekezdése b) pontjának törlését, ezáltal ösztönözve a résztvevőket egy közös tulajdoni megállapodás megkötésére.

Csak különleges körülmények között kell előírni azt, hogy a Bizottságot értesítsék a tulajdonjog átruházásáról

| 84. | A Számvevőszék megítélése szerint általában nem szükséges, hogy a Bizottságot tájékoztassák a tulajdonjog átruházásáról. Mindazonáltal, amennyiben az átruházás ellentétes az európai gazdaság versenyképességének fejlesztésével vagy az etikai elvekkel, a Bizottságot előzetesen értesíteni kell. A Számvevőszék ajánlja a Bizottságnak, hogy állapítson meg ezen esetekre iránymutatással szolgáló szabályokat. Minden más esetben a tulajdonjog átruházásával kapcsolatban a résztvevőknek kell megállapodásra jutniuk (lásd 42. és 43. cikk). |
| --- | --- |

84.

A Számvevőszék megítélése szerint általában nem szükséges, hogy a Bizottságot tájékoztassák a tulajdonjog átruházásáról. Mindazonáltal, amennyiben az átruházás ellentétes az európai gazdaság versenyképességének fejlesztésével vagy az etikai elvekkel, a Bizottságot előzetesen értesíteni kell. A Számvevőszék ajánlja a Bizottságnak, hogy állapítson meg ezen esetekre iránymutatással szolgáló szabályokat. Minden más esetben a tulajdonjog átruházásával kapcsolatban a résztvevőknek kell megállapodásra jutniuk (lásd 42. és 43. cikk).

A támogatás odaítélését követően nem korlátozhatók vagy vonhatók meg a hozzáférési jogok

| 85. | A Számvevőszék véleménye szerint összeegyeztethetetlen és szükségtelen lenne a hozzáférési jogok alá eső háttérismeretek (azaz minden, a közvetett intézkedés végrehajtásához vagy az eredmények felhasználásához szükséges szellemi tulajdonjog) további korlátozásának vagy kizárásának engedélyezése (lásd 48. cikk). Bizonyos háttérismereteknek e korlátozása vagy kizárása azt vonhatná maga után, hogy a közvetett intézkedéseket nem lehetne a javasolt módon megvalósítani, vagy az abból származó új ismereteket nem lehetne terjeszteni. |
| --- | --- |

85.

A Számvevőszék véleménye szerint összeegyeztethetetlen és szükségtelen lenne a hozzáférési jogok alá eső háttérismeretek (azaz minden, a közvetett intézkedés végrehajtásához vagy az eredmények felhasználásához szükséges szellemi tulajdonjog) további korlátozásának vagy kizárásának engedélyezése (lásd 48. cikk). Bizonyos háttérismereteknek e korlátozása vagy kizárása azt vonhatná maga után, hogy a közvetett intézkedéseket nem lehetne a javasolt módon megvalósítani, vagy az abból származó új ismereteket nem lehetne terjeszteni.

| 86. | Ezenkívül a hozzáférési jogokat lényegükből adódóan egy közvetett intézkedés valamennyi résztvevőjének biztosítani kell (lásd 49. cikk). E jogokat csak akkor kell külön kérvényezni, és az érintett feleknek ezekről csak akkor kell további megállapodást kötniük, ha e hozzáférési jogok további feltételekhez kötöttek. A Számvevőszék véleménye szerint a hozzáférési jogokat a fent ismertetett kölcsönösségi alapon a kapcsolt szervezeteknek is biztosítani kell (lásd 82. bekezdés). |
| --- | --- |

86.

Ezenkívül a hozzáférési jogokat lényegükből adódóan egy közvetett intézkedés valamennyi résztvevőjének biztosítani kell (lásd 49. cikk). E jogokat csak akkor kell külön kérvényezni, és az érintett feleknek ezekről csak akkor kell további megállapodást kötniük, ha e hozzáférési jogok további feltételekhez kötöttek. A Számvevőszék véleménye szerint a hozzáférési jogokat a fent ismertetett kölcsönösségi alapon a kapcsolt szervezeteknek is biztosítani kell (lásd 82. bekezdés).

IV. fejezet: Európai Beruházási Bank (53. cikk)

A „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” tekintetében szükséges pontosítás

| 87. | Amint arra a Bizottság a határozat III. mellékletének b) részében javaslatot tesz, a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” finanszírozási rendszere az Európai Beruházási Banknak (EBB) nyújtott támogatás formájában valósul meg. A Számvevőszék véleménye szerint azonban további pontosításra van szükség az EBB kölcsönfinanszírozási és garanciafedezeti tevékenységeinek alkalmazási körét tekintve (62) (lásd (23) preambulumbekezdés és 53. cikk). |
| --- | --- |

87.

Amint arra a Bizottság a határozat III. mellékletének b) részében javaslatot tesz, a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” finanszírozási rendszere az Európai Beruházási Banknak (EBB) nyújtott támogatás formájában valósul meg. A Számvevőszék véleménye szerint azonban további pontosításra van szükség az EBB kölcsönfinanszírozási és garanciafedezeti tevékenységeinek alkalmazási körét tekintve (62) (lásd (23) preambulumbekezdés és 53. cikk).

| 88. | Ami a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” finanszírozási rendszerét illeti, a Számvevőszék annak tisztázását is ajánlja, hogy a részvételi szabályok minden része vonatkozik-e az EBB-nek nyújtott támogatásokra (beleértve a III. fejezet – „Terjesztés, felhasználás és hozzáférési jogok” – rendelkezéseit is). |
| --- | --- |

88.

Ami a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” finanszírozási rendszerét illeti, a Számvevőszék annak tisztázását is ajánlja, hogy a részvételi szabályok minden része vonatkozik-e az EBB-nek nyújtott támogatásokra (beleértve a III. fejezet – „Terjesztés, felhasználás és hozzáférési jogok” – rendelkezéseit is).

| 89. | Továbbá a bizottsági javaslatnak megfelelően az EBB-nek a közösségi pénzügyi támogatást csak a költségvetési rendelet rendelkezéseinek alapján nyújtják. További pontosításra van azonban szükség a tekintetben, hogy az EBB hogyan és milyen szabályok szerint nyújtja kölcsöneit és garanciáit. A Számvevőszék véleménye szerint ezeket az EBB-nek saját szabályainak megfelelően, a Bizottság által a támogatási megállapodásban meghatározott általános iránymutatást és elveket figyelembe véve kell nyújtania és kezelnie (lásd 53. cikk (2) és (3) bekezdése). |
| --- | --- |

89.

Továbbá a bizottsági javaslatnak megfelelően az EBB-nek a közösségi pénzügyi támogatást csak a költségvetési rendelet rendelkezéseinek alapján nyújtják. További pontosításra van azonban szükség a tekintetben, hogy az EBB hogyan és milyen szabályok szerint nyújtja kölcsöneit és garanciáit. A Számvevőszék véleménye szerint ezeket az EBB-nek saját szabályainak megfelelően, a Bizottság által a támogatási megállapodásban meghatározott általános iránymutatást és elveket figyelembe véve kell nyújtania és kezelnie (lásd 53. cikk (2) és (3) bekezdése).

V. fejezet: Záró rendelkezések (54. cikk)

| 90. | Mivel a hetedik keretprogram hétéves programozási időszakot ölel fel, a részvételi szabályoknak elő kell írniuk, hogy bizonyos idő elteltével felülvizsgálatra és esetleges módosításokra van szükség. A javasolt időközi értékelésnek különösen azt kell felmérnie, hogy megvalósult-e az igazgatási és pénzügyi előírások tervezett egyszerűsítése, és szükség esetén javaslatot kell tennie a foganatosítandó intézkedésekre (lásd 54. cikk). |
| --- | --- |

90.

Mivel a hetedik keretprogram hétéves programozási időszakot ölel fel, a részvételi szabályoknak elő kell írniuk, hogy bizonyos idő elteltével felülvizsgálatra és esetleges módosításokra van szükség. A javasolt időközi értékelésnek különösen azt kell felmérnie, hogy megvalósult-e az igazgatási és pénzügyi előírások tervezett egyszerűsítése, és szükség esetén javaslatot kell tennie a foganatosítandó intézkedésekre (lásd 54. cikk).

KÖVETKEZTETÉS

| 91. | A Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság javaslata sok területen jelentős lépést tesz a hetedik keretprogram gazdaságos, eredményes és hatékony végrehajtásához szükséges egyszerűsítés és rugalmasság irányában. |
| --- | --- |

91.

A Számvevőszék úgy véli, hogy a Bizottság javaslata sok területen jelentős lépést tesz a hetedik keretprogram gazdaságos, eredményes és hatékony végrehajtásához szükséges egyszerűsítés és rugalmasság irányában.

| 92. | A fent kifejtett okok miatt azonban nem sikerült mindig követni azokat az elveket és kritériumokat, amelyeknek e változtatásokat vezérelniük kellene, és ennek következtében a Bizottság elszalasztotta a szükséges egyszerűsítés megvalósításának lehetőségét. A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság néhány javaslata nem indokolt, és azzal a kockázattal jár, hogy szükségtelenül tovább bonyolítja a hetedik keretprogram irányítását. |
| --- | --- |

92.

A fent kifejtett okok miatt azonban nem sikerült mindig követni azokat az elveket és kritériumokat, amelyeknek e változtatásokat vezérelniük kellene, és ennek következtében a Bizottság elszalasztotta a szükséges egyszerűsítés megvalósításának lehetőségét. A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság néhány javaslata nem indokolt, és azzal a kockázattal jár, hogy szükségtelenül tovább bonyolítja a hetedik keretprogram irányítását.

| 93. | Más területeken további egyszerűsítésre és nagyobb rugalmasságra van szükség, ezek kapcsán a Számvevőszék további változtatásokat ajánl, úgymint:






  — | a részt vevő jogalanyok központosított, előzetes ellenőrzésének és hitelesítésének megszervezése (lásd 34–36. bekezdés), |
| --- | --- | --- |

93.

Más területeken további egyszerűsítésre és nagyobb rugalmasságra van szükség, ezek kapcsán a Számvevőszék további változtatásokat ajánl, úgymint:

—

a részt vevő jogalanyok központosított, előzetes ellenőrzésének és hitelesítésének megszervezése (lásd 34–36. bekezdés),

| — | a bizottsági szolgálatoknak a közös adatbázisok használatára és az elektronikus adatcserére való kötelezése (lásd 41. és 42. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a bizottsági szolgálatoknak a közös adatbázisok használatára és az elektronikus adatcserére való kötelezése (lásd 41. és 42. bekezdés),

| — | rugalmasabb irányítási struktúra alkalmazása a közvetett intézkedéseknél (lásd 45–55. bekezdés), |
| --- | --- |

—

rugalmasabb irányítási struktúra alkalmazása a közvetett intézkedéseknél (lásd 45–55. bekezdés),

| — | a közvetett intézkedések nyomon követésének eszközeként felülvizsgálatok (vagy meghallgatások) alkalmazása, lehetőség szerint szakértők által (lásd 56. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a közvetett intézkedések nyomon követésének eszközeként felülvizsgálatok (vagy meghallgatások) alkalmazása, lehetőség szerint szakértők által (lásd 56. bekezdés),

| — | egységes költségtérítési rendszer bevezetése, amely lehetővé teszi a résztvevők számára, hogy a közösség pénzügyi hozzájárulását átlátható, megbízható és könnyen kezelhető módon határozzák meg (lásd 63–70. bekezdés), |
| --- | --- |

—

egységes költségtérítési rendszer bevezetése, amely lehetővé teszi a résztvevők számára, hogy a közösség pénzügyi hozzájárulását átlátható, megbízható és könnyen kezelhető módon határozzák meg (lásd 63–70. bekezdés),

| — | a közvetett intézkedésekből származó eredmények felhasználásának és terjesztésének, valamint a tulajdonjog átruházásának az elősegítése (lásd 82–84. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a közvetett intézkedésekből származó eredmények felhasználásának és terjesztésének, valamint a tulajdonjog átruházásának az elősegítése (lásd 82–84. bekezdés).

| 94. | A Bizottság részvételi szabályokra irányuló javaslata tartalmazza ennek az egyszerűsített rendszernek néhány elemét, különösen az egységes költségrendszer bevezetését, de nem sikerül átlátható, megbízható és könnyen kezelhető rendszert kidolgoznia a költségek kiszámítására és bejelentésére, valamint a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározására. A javasolt költségtérítési rendszer túlságosan bonyolult és jellegéből fakadóan a Bizottság által nehezen ellenőrizhető. Ezenkívül nincs kellő megfeleltetés a költségek megtérítésére javasolt struktúra és a résztvevők (költség)elszámolási információi között. Ennek eredményeként, és a jogalkotó által elfogadandó jelentős változtatások hiányában, a résztvevők elégedetlensége a jövőben is megmarad, és a hetedik keretprogram alatt is jelentős lesz a költségek résztvevők általi többletbejelentésének mértéke és gyakorisága. |
| --- | --- |

94.

A Bizottság részvételi szabályokra irányuló javaslata tartalmazza ennek az egyszerűsített rendszernek néhány elemét, különösen az egységes költségrendszer bevezetését, de nem sikerül átlátható, megbízható és könnyen kezelhető rendszert kidolgoznia a költségek kiszámítására és bejelentésére, valamint a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározására. A javasolt költségtérítési rendszer túlságosan bonyolult és jellegéből fakadóan a Bizottság által nehezen ellenőrizhető. Ezenkívül nincs kellő megfeleltetés a költségek megtérítésére javasolt struktúra és a résztvevők (költség)elszámolási információi között. Ennek eredményeként, és a jogalkotó által elfogadandó jelentős változtatások hiányában, a résztvevők elégedetlensége a jövőben is megmarad, és a hetedik keretprogram alatt is jelentős lesz a költségek résztvevők általi többletbejelentésének mértéke és gyakorisága.

Ezt a véleményt a Számvevőszék 2006. április 5-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16. (a HL L 25., 2003.1.30. által módosított).

1

(2)  HL L 357., 2002.12.31.

2

(3)  HL L 201., 2005.8.2.

3

(4)  HL C 45., 1996.2.17.

4

(5)  HL L 336., 1994.12.23.

5

(6)  COM(2005) 705 végleges.

6

(7)  HL C 107., 2004.4.30., 1. o. Lásd még a Bizottság integrált belső ellenőrzési keretrendszer létrehozására vonatkozó intézkedési tervét, COM(2006) 9 végleges, 2006. január 17. (különösen az I. melléklet 1. sz. intézkedését).

7

(8)  HL C 99., 2004.4.23., 1. o.

8

(9)  Lásd a Bizottság javaslatát COM(2005) 119 végleges.

9

(10)  Lásd a Bizottság javaslatait: COM(2005) 439 végleges, COM(2005) 440 végleges, COM(2005) 441 végleges, COM(2005) 442 végleges, COM(2005) 443 végleges, COM(2005) 444 végleges, COM(2005) 445 végleges, 2005. szeptember 21.

10

(11)  A Bizottság javaslata az együttműködésen alapuló kutatást kilenc alprogramra osztja: „Egészségügy”, „Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia”, „Információs és kommunikációs technológiák”, „Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „Energia”, „Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)”, „Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”, „Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”, valamint „Biztonság és űrkutatás”.

11

(12)  Lásd a 2003-as mentesítő határozatok nyomon követéséről a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek készített bizottsági jelentéseket (COM(2005) 448 végleges, 2005. szeptember 19., COM(2005) 449 végleges, 2005. szeptember 19.).

12

(13)  740. módosításában az Európai Parlament az előirányzatok 10 %-át tartalékban lévő „egyéb kezelési költségekként” a költségvetés 02 01 02 11 hivatkozású sorába helyezte. Ezen előirányzatokat fel kell szabadítani, amint a Bizottság kellő erőfeszítésről tett tanúságot eljárásainak a Számvevőszék 2004/1. sz. különjelentésében szereplő ajánlásokkal összhangban történő egyszerűsítésére és hatékonyabbá tételére.

13

(14)  HL C 13., 2006.1.18. Lásd 12. bekezdés.

14

(15)  COM(2006) 42 végleges, 2006. január 7.

15

(16)  Lásd 2004/1. sz. külön jelentés, 74., 78. és 79. bekezdés.

16

(17)  A Bizottság javaslatában több meghatározás is szerepel a részvételi szabályok egyéb cikkeiben (pl. a „terjesztés”, „hozzáférési jogok” vagy „felhasználás” meghatározásai az 1. cikkben vagy a „jogalany” meghatározása a 4. cikkben), ám ezek némelyike nincs teljesen összhangban a jogalap más részeiben történő alkalmazásával (pl. a „közvetett intézkedés” javasolt meghatározása az 1. cikkben). Más esetekben a jogalap olyan kifejezéseket használ, amelyek meghatározása hiányzik (ilyen például a „kutatók által javasolt »felderítő« kutatási projektek” a 9. cikkben, a „koordinátor” a 23. és 25. cikkben, a „bevételek”a 31. cikkben.

17

(18)  A tagjelölt országokban működő szervezetek részvételének esetében a III. melléklet megállapítja, hogy hasonló feltételek mellett további hozzájárulás nyújtható az előcsatlakozási pénzügyi eszközökből.

18

(19)  Lásd a Számvevőszék 2005/2. sz. véleménye, 10. és 11. bekezdés.

19

(20)  Lásd a Számvevőszék 2005/10. sz. véleménye 46. és 47. bekezdés.

20

(21)  HL L 11., 2003.1.16., 1. o.

21

(22)  Lásd a határozat III. melléklete a) részének 4. pontja. Egyedi projektek.

22

(23)  Az ERC végrehajtó hivatalának a Bizottság által a szerződések értelmében élvezett végrehajtó hatáskörrel történő felruházásakor alkalmazni kell a költségvetési rendelet 54. cikkének rendelkezéseit. Különösen az átruházott végrehajtási feladatokat kell világosan meghatározni és maradéktalanul felügyelni (lásd még 40. bekezdés).

23

(24)  A külső és a belső ellenőrzés eltérő szerepéről lásd még a Számvevőszék 2004/2. sz. véleményében ismertetett, az integrált belső ellenőrzési keretrendszerre vonatkozó számvevőszéki javaslatot.

24

(25)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

25

(26)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

26

(27)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

27

(28)  HL L 136., 1999.5.31., 8. o.

28

(29)  Lásd 2004/1. sz. külön jelentés, 18. és 78. bekezdés.

29

(30)  Lásd költségvetési rendelet 160. cikke (a végrehajtási szabályok 229. cikkének (3) bekezdése).

30

(31)  Az a) szakasz 3. pontjának („Koordinációs és támogatási intézkedések”) utolsó mondatában a következő szerepel: „Ezek a tevékenységek az ajánlattételi felhíváson kívül egyéb eszközökkel is végrehajthatók”. Ennek helyébe a következőnek kell lépnie: „A költségvetési rendelet és az azt végrehajtó szabályok vonatkozó rendelkezéseivel összhangban ezen intézkedések a támogatásokon kívül a következő formákat is ölthetik: termékek vagy szolgáltatások szerződéssel létrehozott és ajánlati felhívás alapján kiválasztott közbeszerzése; versenyeket követő tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjak és díjak; szervezeteknek fizetett tagdíj; vagy független szakértőknek adott tiszteletdíjak”
  .

31

Ezek a tevékenységek az ajánlattételi felhíváson kívül egyéb eszközökkel is végrehajthatók

A költségvetési rendelet és az azt végrehajtó szabályok vonatkozó rendelkezéseivel összhangban ezen intézkedések a támogatásokon kívül a következő formákat is ölthetik: termékek vagy szolgáltatások szerződéssel létrehozott és ajánlati felhívás alapján kiválasztott közbeszerzése; versenyeket követő tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíjak és díjak; szervezeteknek fizetett tagdíj; vagy független szakértőknek adott tiszteletdíjak

.

(32)  Lásd még a Számvevőszéknek a többpartneres közvetett intézkedéseket folytató konzorciumok egyszerűsített irányítási struktúrájára vonatkozó javaslatát (lásd 45–52. bekezdés).

32

(33)  A 14. cikkre vonatkozó bizottsági javaslatból ugyanakkor hiányzik egy külön az ösztöndíjakra és díjakra vonatkozó rendelkezés (lásd még 30. cikk (1) bekezdés).

33

(34)  Lásd az „Együttműködés” egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot (COM(2005) 440 végleges, 2005. szeptember 21., 6. cikk (3) bekezdés: „
  A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett intézkedésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek kiválasztási kritériumait. A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további követelményeket, súlyozásokat és küszöbértékeket állapíthat meg.”

34

A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett intézkedésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek kiválasztási kritériumait. A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további követelményeket, súlyozásokat és küszöbértékeket állapíthat meg.

(35)  Lásd még 2004/1. sz. külön jelentés, 88., 92. és 128. bekezdés.

35

(36)  Megjegyzendő, hogy a „kiválasztás” kifejezés arra utal, hogy a Bizottság az értékelés eredményei alapján elkészíti azon pályázatok listáját, amelyek az értékelés valamennyi alapfeltételét kielégítik (lehetőleg tartaléklistával arra az esetre, ha netán további támogatások elosztására nyílna lehetőség a tárgyalási időszak alatt), illetve egy listát az elutasítandó pályázatokról (nem támogathatók; nem teljesítik az értékelés alapfeltételeit; költségvetési korlátok miatt nem támogathatók).

36

(37)  2004/1. sz. különjelentés, 92. és 122. bekezdés.

37

(38)  Meg kell jegyezni, hogy kiindulópontként a Bizottság létrehozhatná az igazoló dokumentumok első csoportját, azon dokumentumok archívumának felhasználásával, amelyeket a korábbi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramokban részt vevő valamennyi jogalanytól kértek.

38

(39)  2004/1. sz. külön jelentés, 66. bekezdés.

39

(40)  Lásd költségvetési rendelet 117. cikke (a végrehajtási szabályok 181. cikke).

40

(41)  Ezek a szakaszok elsősorban a következők: a pályázatok elektronikus úton történő benyújtása, szakértők azonosítása és kiválasztása, a pályázatok értékelése és kiválasztása, a pályázatok megtárgyalása, a támogatások odaítélése és kezelése, a projekteredmények (úgymint jelentések és pénzügyi kimutatások) bemutatása, valamint a résztvevőkkel folytatott kommunikáció.

41

(42)  Az 2004/1. sz. külön jelentés, 86. és 138. cikk; a Számvevőszék éves jelentése a 2004-es pénzügyi évről, 6.10. bekezdés.

42

(43)  2004/1. sz. különjelentés, 111. bekezdés.

43

(44)  2004/1. sz. különjelentés, 115. bekezdés.

44

(45)  Ezen alvállalkozásba adott szolgáltatások költségeit később a Bizottság a 33. cikk (4) bekezdésének megfelelően a „vezetéssel és képzéssel” kapcsolatos tevékenységekre meghatározott ráták szerint megtérítheti.

45

(46)  A „versenyfelhívás” kifejezést a hatodik keretprogram már használta, jogilag azonban nem határozta meg. A Bizottság azóta informális iránymutatásokkal szolgált arra vonatkozóan, hogyan kivitelezhető egy „versenyfelhívás” (általában véve a „pályázati felhíváshoz” hasonló eljárás). A Bizottság nem közölt információt azon esetek számáról, amelyekben eddig ténylegesen lefolytattak ilyen eljárást.

46

(47)  Az 2004/1. sz. külön jelentés, 62. bekezdés.

47

(48)  A Számvevőszék éves jelentése a 2004-es pénzügyi évről, 6.47. bekezdés; 2004/1. sz. külön jelentés, 36–39. és 139. bekezdés.

48

(49)  A számítás során figyelembe kell venni, hogy az egyes résztvevők milyen különböző tevékenységeket végeznek (pl. igazgatási és képzési tevékenységeket, amelyek társfinanszírozási rátája eltérő), hogy az egyes tevékenységek függvényében átalányösszegek vagy átalányfinanszírozás alkalmazására kerül-e sor, hogy milyen a résztvevő jogi személyek költségszerkezete, és hogy a 33. cikk milyen felső finanszírozási korlátokat állapít meg. Természetesen ez az alapelv a támogatható költségek 31. cikkben meghatározott megtérítésére is vonatkozik.

49

(50)  A Számvevőszék 2005/10. sz. véleménye, 44. bekezdés.

50

(51)  A Bizottság azon javaslata, hogy csak az „azonosítható” közvetett adók ne legyenek támogathatók, arra ösztönözheti a résztvevőket, hogy költségjelentésükben ne tüntessék fel a HÉA-t.

51

(52)  A Számvevőszék éves jelentése a 2001-es pénzügyi évről, 4.47. bekezdés; 2004/1. sz. külön jelentés, 36-40. bekezdés és 115. bekezdés, valamint a 2005/3. sz. vélemény, 13. bekezdés.

52

(53)  2004/1. sz. különjelentés, 30–33. bekezdés.

53

(54)  2004/1. sz. különjelentés, 23–26. bekezdés.

54

(55)  A 2004/2. sz. vélemény V. bekezdése: A belső ellenőrzési rendszer alapját az ellenőrzési eljárások egy láncának kell képeznie, amelynek minden szintjéhez külön meghatározott, a többi szinten végzett munkát is figyelembe vevő célkitűzéseket rendelnek. Az egy bizonyos küszöbértéket meghaladó kiadásokra vagy költségekre vonatkozó kérelmeket egy közös megközelítési és tartalmi szabályon alapuló, független könyvvizsgáló által készített igazolással és jelentéssel együtt kell benyújtani.

55

A belső ellenőrzési rendszer alapját az ellenőrzési eljárások egy láncának kell képeznie, amelynek minden szintjéhez külön meghatározott, a többi szinten végzett munkát is figyelembe vevő célkitűzéseket rendelnek. Az egy bizonyos küszöbértéket meghaladó kiadásokra vagy költségekre vonatkozó kérelmeket egy közös megközelítési és tartalmi szabályon alapuló, független könyvvizsgáló által készített igazolással és jelentéssel együtt kell benyújtani.

(56)  Lásd költségvetési rendelet 117. cikke (a végrehajtási szabályok 180. cikkének (2) bekezdése).

56

(57)  HL L 126., 1984.5.12., 20. o.

57

(58)  2004/2. sz. vélemény VIII. bekezdése: A belső ellenőrzési rendszerek megkövetelik a megfelelő egyensúlyt egy adott költségvetési terület ellenőrzésének költsége és azon haszon között, amely a veszteségek és a szabálytalanságok kockázatának az ellenőrzések által elfogadható szintre történő csökkentésével jelentkezik.

58

A belső ellenőrzési rendszerek megkövetelik a megfelelő egyensúlyt egy adott költségvetési terület ellenőrzésének költsége és azon haszon között, amely a veszteségek és a szabálytalanságok kockázatának az ellenőrzések által elfogadható szintre történő csökkentésével jelentkezik.

(59)  A Számvevőszék által a konzorciumok önállóságának növelésével kapcsolatban javasolt módosításoknak (lásd 18., 19. és 23–26. cikk), valamint a résztvevők létezése, jogállása és működési és pénzügyi kapacitása Bizottság általi ellenőrzésének (lásd 16. cikk a) pont) olyan mértékben kell csökkentenie a közösségi költségvetéssel szemben jelentkező potenciális kockázatot, hogy az esetek többségében az engedélyezésre jogosult tisztviselőnek ne kelljen egy harmadik személy egyetemleges felelősségen alapuló kezességét vagy visszavonhatatlan és feltétel nélküli egyetemleges kezességet kérnie (amely a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak 182. cikke (3) bekezdésének értelmében kötelező, ha az előfinanszírozás meghaladja a támogatás teljes összegének 80 %-át).

59

(60)  Megjegyzendő, hogy a Bizottság a 38. cikk (2) bekezdésében javasolja, hogy a következőknek ne kelljen hozzájárulniuk a garanciaalaphoz: államháztartási szervek; a közvetett intézkedés azon résztvevői, amelyek részvételérért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt; közép- és felsőfokú oktatási intézmények; a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató intézkedések résztvevői; a felderítő kutatások résztvevői; valamint a KKV-k javára végzett intézkedések kivételével a konkrét csoportok javára végzett intézkedések résztvevői.

60

(61)  Lásd még 2005/10. sz. vélemény 20. és 22. bekezdése.

61

(62)  Azt is tisztázni kell, hogy a határozat III. mellékletének szövegezése alapján ez a hetedik keretprogram hatályán kívüli intézkedésekre is kiterjed-e, így például az EUREKA-projektekre, illetve hogy a III. mellékletben említett intézkedéseken (úgymint közös technológiai kezdeményezések, nagyléptékű projektek, beleértve az Eureka-projekteket is, valamint új kutatási infrastruktúrák) kívül egyéb intézkedések is részesülhetnek-e az EBB kölcsönfinanszírozási és garanciafedezeti tevékenységeiből.

62

---

MELLÉKLET

„RÉSZVÉTELI SZABÁLYOK”

COM(2005) 705 végleges – Rendelet

| Javaslat


  AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE


  a hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról


  (EGT-vonatkozású szöveg) | A SZÁMVEVŐSZÉK


  2006/1. SZ. VÉLEMÉNYE ÁLTAL


  javasolt módosítások | (lásd a 2006/1. sz. vélemény alábbi bekezdését) |
| --- | --- | --- |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, | | |
| tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére és 172. cikkének második bekezdésére, | | |
| tekintettel a Bizottság javaslatára (1), | | |
| tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), | | |
| tekintettel a Számvevőszék véleményére (3), | | |
| a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (4), | | |
| MIVEL: | | |
| (1) | Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrejött a hetedik keretprogram. |

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

A SZÁMVEVŐSZÉK

2006/1. SZ. VÉLEMÉNYE ÁLTAL

javasolt módosítások

(lásd a 2006/1. sz. vélemény alábbi bekezdését)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére és 172. cikkének második bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Számvevőszék véleményére (3),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (4),

MIVEL:

(1)

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (5) létrejött a hetedik keretprogram.

5.

| | A Bizottság köteles gondoskodni a keretprogram és egyedi programjai végrehajtásáról, különös tekintettel ezek pénzügyi vonatkozásaira. |
| --- | --- |

A Bizottság köteles gondoskodni a keretprogram és egyedi programjai végrehajtásáról, különös tekintettel ezek pénzügyi vonatkozásaira.

6.

| (2) | A hetedik keretprogram végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (6) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelettel (7) (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) összhangban történik. |
| --- | --- |

(2)

A hetedik keretprogram végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (6) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelettel (7) (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) összhangban történik.

| (2) | A hetedik keretprogramot
  végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (6) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelettel (7) (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) összhangban történik
  kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(2)

A hetedik keretprogramot
  végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom rendelettel (6) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2342/2002/EK, Euratom rendelettel (7) (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) összhangban történik
  kell végrehajtani.

| (3) | A hetedik keretprogramot ezen túlmenően az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatás-fejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal (8) összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(3)

A hetedik keretprogramot ezen túlmenően az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatás-fejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal (8) összhangban kell végrehajtani.

| (3) | A hetedik keretprogramot ezen túlmenően az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatás-fejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal (8) összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(3)

A hetedik keretprogramot ezen túlmenően az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatás-fejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal (8) összhangban kell végrehajtani.

15., 16.

| (4) | A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a hatékony végrehajtást és a hetedik keretprogram minden résztvevője számára a könnyű hozzáférést. |
| --- | --- |

(4)

A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a hatékony végrehajtást és a hetedik keretprogram minden résztvevője számára a könnyű hozzáférést.

[új (4a) preambulumbekezdés] Ezt a rendeletet kell alkalmazni az Európai Kutatási Tanács (ERC) keretében támogatott tevékenységekre is.

2., 17.

| (5) | A hetedik keretprogramnak elő kell segítenie a Közösség legkülső régiói, valamint minél szélesebb körben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét. |
| --- | --- |

(5)

A hetedik keretprogramnak elő kell segítenie a Közösség legkülső régiói, valamint minél szélesebb körben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét.

| (6) | A következetesség és az átláthatóság érdekében a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) fogalommeghatározása tekintetében a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

A következetesség és az átláthatóság érdekében a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) fogalommeghatározása tekintetében a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) alkalmazandó.

| (7) | Ennek megfelelően, az általuk megszerezhető jogokkal és kötelezettségekkel összhangban a jogi személyek mellett a természetes személyek részvételét is lehetővé kell tenni. A természetes személyek részvétele biztosítja, hogy a tudományos kiválóság és képességek kialakítása és fejlesztése ne korlátozódjék a csak jogi személyeket felölelő projektek közösségi finanszírozására, és egyúttal lehetővé teszi, hogy a keretprogramban olyan KKV-k is részt vehessenek, amelyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel. |
| --- | --- |

(7)

Ennek megfelelően, az általuk megszerezhető jogokkal és kötelezettségekkel összhangban a jogi személyek mellett a természetes személyek részvételét is lehetővé kell tenni. A természetes személyek részvétele biztosítja, hogy a tudományos kiválóság és képességek kialakítása és fejlesztése ne korlátozódjék a csak jogi személyeket felölelő projektek közösségi finanszírozására, és egyúttal lehetővé teszi, hogy a keretprogramban olyan KKV-k is részt vehessenek, amelyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel.

| (7) | Ennek megfelelően, az általuk megszerezhető jogokkal és kötelezettségekkel összhangban nem csak a jogalanyok
  jogi személyek mellett, de a természetes személyek részvételét is lehetővé kell tenni. A természetes személyek részvétele biztosítja, hogy a tudományos kiválóság és képességek kialakítása és fejlesztése ne korlátozódjék a csak jogi személyeket felölelő projektek közösségi finanszírozására, és egyúttal lehetővé teszi, hogy a keretprogramban olyan KKV-k is részt vehessenek, amelyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel. |
| --- | --- |

(7)

Ennek megfelelően, az általuk megszerezhető jogokkal és kötelezettségekkel összhangban nem csak a jogalanyok
  jogi személyek mellett, de a természetes személyek részvételét is lehetővé kell tenni. A természetes személyek részvétele biztosítja, hogy a tudományos kiválóság és képességek kialakítása és fejlesztése ne korlátozódjék a csak jogi személyeket felölelő projektek közösségi finanszírozására, és egyúttal lehetővé teszi, hogy a keretprogramban olyan KKV-k is részt vehessenek, amelyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel.

| (8) | Mind általában, mind a hetedik keretprogram keretében megvalósuló közvetett cselekvésekre különösen meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és székhelyére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(8)

Mind általában, mind a hetedik keretprogram keretében megvalósuló közvetett cselekvésekre különösen meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és székhelyére vonatkozó szabályokat.

| (9) | Kívánatos, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen azokban a projektekben, amelyek a minimumfeltételeket kielégítik. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett cselekvés hatékony működéséhez. |
| --- | --- |

(9)

Kívánatos, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen azokban a projektekben, amelyek a minimumfeltételeket kielégítik. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett cselekvés hatékony működéséhez.

| (9) | Kívánatos, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen azokban a projektekben, amelyek a minimumfeltételeket kielégítik. A minimális jogi követelményeket
  minimumot meghaladó részvételnek
  nem akadályozhatja
  hozzá kell járulnia az érintett közvetett cselekvés hatékony végrehajtását
  működéséhez. |
| --- | --- |

(9)

Kívánatos, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen azokban a projektekben, amelyek a minimumfeltételeket kielégítik. A minimális jogi követelményeket
  minimumot meghaladó részvételnek
  nem akadályozhatja
  hozzá kell járulnia az érintett közvetett cselekvés hatékony végrehajtását
  működéséhez.

22., 23., 24.

| (10) | A nagyrészt tagállamokból vagy társult országokból álló, az európai kutatás területén az együttműködés fejlesztése iránt elkötelezett nemzetközi szervezeteket ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a hetedik keretprogramban. |
| --- | --- |

(10)

A nagyrészt tagállamokból vagy társult országokból álló, az európai kutatás területén az együttműködés fejlesztése iránt elkötelezett nemzetközi szervezeteket ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a hetedik keretprogramban.

| (11) | A nemzetközi együttműködésre a Szerződés 164. és 170. cikkében meghatározott célokkal összhangban lehetővé kell tenni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok, valamint a nemzetközi szervezetek részvételét. Kívánatos azonban megkövetelni, hogy e partnerek részvételét indokolja az a hozzájárulás, amelyet a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megvalósítása érdekében tesznek. |
| --- | --- |

(11)

A nemzetközi együttműködésre a Szerződés 164. és 170. cikkében meghatározott célokkal összhangban lehetővé kell tenni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok, valamint a nemzetközi szervezetek részvételét. Kívánatos azonban megkövetelni, hogy e partnerek részvételét indokolja az a hozzájárulás, amelyet a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megvalósítása érdekében tesznek.

[új (11a) preambulumbekezdés] A Bizottságnak a hetedik keretprogramot az integrált belső ellenőrzési keretrendszernek megfelelően kell végrehajtania.

| (12) | A fentiekben említett célkitűzésekkel összhangban meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtandó közösségi finanszírozás feltételeit. |
| --- | --- |

(12)

A fentiekben említett célkitűzésekkel összhangban meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtandó közösségi finanszírozás feltételeit.

| (12) | A fentiekben említett célkitűzésekkel összhangban meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtandó közösségi finanszírozás feltételeit, amint azt a hetedik keretprogramot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének a) része megállapítja. |
| --- | --- |

(12)

A fentiekben említett célkitűzésekkel összhangban meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtandó közösségi finanszírozás feltételeit, amint azt a hetedik keretprogramot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének a) része megállapítja.

| (13) | A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére, kiválasztására és a szerződés odaítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére, kiválasztására és a szerződés odaítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat.

| (13) | A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok és e rendelet előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére, kiválasztására, és a szerződés megtárgyalására és a támogatások odaítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat határoz meg és fogad elis
  . Meg kell határoznia
  Ezeknek a szabályoknak különösen tartalmazniuk kell a független szakértők igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket
  szabályokat. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok és e rendelet előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére, kiválasztására, és a szerződés megtárgyalására és a támogatások odaítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat határoz meg és fogad elis
  . Meg kell határoznia
  Ezeknek a szabályoknak különösen tartalmazniuk kell a független szakértők igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket
  szabályokat.

32., 33..

| (14) | Kívánatos, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. |
| --- | --- |

(14)

Kívánatos, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is.

| (14) | Kívánatos, hogy a
  A Bizottság a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok létezésének, jogállásának és működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzésére
  jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat határoz meg és fogad el
  is. |
| --- | --- |

(14)

Kívánatos, hogy a
  A Bizottság a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok létezésének, jogállásának és működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzésére
  jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat határoz meg és fogad el
  is.

34., 35., 36.

| (15) | Ebben az összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket. |
| --- | --- |

(15)

Ebben az összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.

| (15) | Ebben az összefüggésben a költségvetési rendelet, annak
  és a végrehajtási szabályok
  ai és a 2988/1995/EK, Euratom tanácsi rendelet (10)
  szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket. |
| --- | --- |

(15)

Ebben az összefüggésben a költségvetési rendelet, annak
  és a végrehajtási szabályok
  ai és a 2988/1995/EK, Euratom tanácsi rendelet (10)
  szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.

19.

| (16) | Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről. |
| --- | --- |

(16)

Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.

| (16) | Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak a 2185/96, 1073/99 és 1074/99/Euratom, EK tanácsi rendeletben megállapított eljárásokkal összhangban rendelkeznek
  iük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.
  Hasonlóképpen, a megállapodásoknak rendelkezniük kell a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, amely a Szerződés 248. cikke (2) bekezdésének értelmében saját szabályai szerint végezheti ellenőrzéseit. |
| --- | --- |

(16)

Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak a 2185/96, 1073/99 és 1074/99/Euratom, EK tanácsi rendeletben megállapított eljárásokkal összhangban rendelkeznek
  iük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.

18., 19.

| (17) | A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait.

| (17) | A Bizottságnak figyelemmel kíséri
  kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak, egyedi programjait végrehajtását és a korábbi keretprogramok befejezését.
  A Bizottság ellenőrző tevékenységeinek eredményeit ismerteti a tagállamok képviselőiből álló, Bizottság által elnökölt bizottsággal. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottságnak figyelemmel kíséri
  kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak, egyedi programjait végrehajtását és a korábbi keretprogramok befejezését.

57.

| (18) | A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők az alkalmasnak ítélt körben oltalmat biztosítsanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, és felhasználják és terjesszék az eredményeket. |
| --- | --- |

(18)

A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők az alkalmasnak ítélt körben oltalmat biztosítsanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, és felhasználják és terjesszék az eredményeket.

| (18) | A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők és kapcsolt szervezeteik az alkalmasnak ítélt körben oltalmat biztosítsanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, és felhasználják és terjesszék az eredményeket. |
| --- | --- |

(18)

A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők és kapcsolt szervezeteik az alkalmasnak ítélt körben oltalmat biztosítsanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, és felhasználják és terjesszék az eredményeket.

| (19) | A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartásával ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez. |
| --- | --- |

(19)

A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartásával ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.

| (19) | A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartásával ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők és kapcsolt szervezeteik a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez. |
| --- | --- |

(19)

A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartásával ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők és kapcsolt szervezeteik a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.

| (20) | Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk. Az esedékes összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a közösségi pénzügyi hozzájárulás egy része visszatartható a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére. A kockázat elkerülését célzó mechanizmushoz a korábban a többi résztvevőért pénzügyi felelősség vállalására kötelezett résztvevők adnak hozzájárulást; ezt a hozzájárulást a Bizottság a kifizetések teljesítésekor visszatartja. |
| --- | --- |

(20)

Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk. Az esedékes összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a közösségi pénzügyi hozzájárulás egy része visszatartható a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére. A kockázat elkerülését célzó mechanizmushoz a korábban a többi résztvevőért pénzügyi felelősség vállalására kötelezett résztvevők adnak hozzájárulást; ezt a hozzájárulást a Bizottság a kifizetések teljesítésekor visszatartja.

| (20) | Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk. Az esedékes összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a közösségi pénzügyi hozzájárulás egy része visszatartható a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére. A kockázat elkerülését célzó mechanizmushoz a korábban a többi résztvevőért pénzügyi felelősség vállalására kötelezett résztvevők adnak hozzájárulást; ezt a hozzájárulást a Bizottság a kifizetések teljesítésekor visszatartja. |
| --- | --- |

(20)

Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk. Az esedékes összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a közösségi pénzügyi hozzájárulás egy része visszatartható a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére. A kockázat elkerülését célzó mechanizmushoz a korábban a többi résztvevőért pénzügyi felelősség vállalására kötelezett résztvevők adnak hozzájárulást; ezt a hozzájárulást a Bizottság a kifizetések teljesítésekor visszatartja.

34., 35., 36.,, 80., 81.

| (21) | A rendelet hatálya nem terjed ki a Szerződés 171. cikke alapján létrehozott közös vállalkozásoknak és egyéb struktúráknak nyújtott, valamint a Szerződés 169. cikke alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulásra. |
| --- | --- |

(21)

A rendelet hatálya nem terjed ki a Szerződés 171. cikke alapján létrehozott közös vállalkozásoknak és egyéb struktúráknak nyújtott, valamint a Szerződés 169. cikke alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulásra.

| (21) | A rendelet hatálya nem terjed ki a Szerződés 171. cikke alapján létrehozott közös vállalkozásoknak és egyéb struktúráknak nyújtott, valamint a Szerződés 169. cikke alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulásra. |
| --- | --- |

(21)

A rendelet hatálya nem terjed ki a Szerződés 171. cikke alapján létrehozott közös vállalkozásoknak és egyéb struktúráknak nyújtott, valamint a Szerződés 169. cikke alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulásra.

| (22) | A rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában tükröződő elveket. |
| --- | --- |

(22)

A rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában tükröződő elveket.

| (22) | Az e rendelet hatálya alá tartozó minden cselekvésnek tiszteletben kell tartania
  tartja az alapvető jogokat, és be kell tartania
  betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában tükröződő elveket. |
| --- | --- |

(22)

Az e rendelet hatálya alá tartozó minden cselekvésnek tiszteletben kell tartania
  tartja az alapvető jogokat, és be kell tartania
  betartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában tükröződő elveket.

| (23) | Annak érdekében, hogy a támogatható nagyméretű európai KTF-cselekvésekben előmozdítsa a magánszektorból származó befektetéseket, a Közösség pénzügyi támogatást nyújthat az Európai Befektetési Bank (EBB) számára kockázatkezelési kapacitása növelésére, miáltal (i) adott kockázati szint mellett nagyobb volumenű EBB-kölcsön folyósítására nyílik lehetőség, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozására is nyílik lehetőség, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a támogatható nagyméretű európai KTF-cselekvésekben előmozdítsa a magánszektorból származó befektetéseket, a Közösség pénzügyi támogatást nyújthat az Európai Befektetési Bank (EBB) számára kockázatkezelési kapacitása növelésére, miáltal (i) adott kockázati szint mellett nagyobb volumenű EBB-kölcsön folyósítására nyílik lehetőség, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozására is nyílik lehetőség, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók.

| (23) | Annak érdekében, hogy a hetedik keretprogramot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének b) részében meghatározott, támogatható nagyméretű európai KTF-cselekvésekben előmozdítsa a magánszektorból származó befektetéseket, a Közösség pénzügyi támogatást nyújthat az Európai Befektetési Bank (EBB) számára kockázatkezelési kapacitása növelésére, miáltal (i) adott kockázati szint mellett nagyobb volumenű EBB-kölcsön folyósítására nyílik lehetőség, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozására is nyílik lehetőség, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a hetedik keretprogramot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének b) részében meghatározott, támogatható nagyméretű európai KTF-cselekvésekben előmozdítsa a magánszektorból származó befektetéseket, a Közösség pénzügyi támogatást nyújthat az Európai Befektetési Bank (EBB) számára kockázatkezelési kapacitása növelésére, miáltal (i) adott kockázati szint mellett nagyobb volumenű EBB-kölcsön folyósítására nyílik lehetőség, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozására is nyílik lehetőség, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók.

2.

| (24) | A Közösség a költségvetési rendeletnek megfelelően többek között a következő módokon nyújthat pénzügyi támogatást: |
| --- | --- |

(24)

A Közösség a költségvetési rendeletnek megfelelően többek között a következő módokon nyújthat pénzügyi támogatást:

| (24) | A Közösség a költségvetési rendeletnek megfelelően többek között a következő módokon nyújthat pénzügyi támogatást: |
| --- | --- |

(24)

A Közösség a költségvetési rendeletnek megfelelően többek között a következő módokon nyújthat pénzügyi támogatást:

| a) | ajánlattételi felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül; |
| --- | --- |

a)

ajánlattételi felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül;

| a) | ajánlattételi felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül; |
| --- | --- |

a)

ajánlattételi felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül;

| b) | támogatásokkal; |
| --- | --- |

b)

támogatásokkal;

| b) | támogatásokkal; |
| --- | --- |

b)

támogatásokkal;

| c) | szervezeteknek fizetett tagdíj révén; |
| --- | --- |

c)

szervezeteknek fizetett tagdíj révén;

| c) | szervezeteknek fizetett tagdíj révén; |
| --- | --- |

c)

szervezeteknek fizetett tagdíj révén;

| d) | a 17. cikkben meghatározott független szakértők honoráriumán keresztül, |
| --- | --- |

d)

a 17. cikkben meghatározott független szakértők honoráriumán keresztül,

| d) | a 17. cikkben meghatározott független szakértők honoráriumán keresztül, |
| --- | --- |

d)

a 17. cikkben meghatározott független szakértők honoráriumán keresztül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Bevezető rendelkezések

1. cikk

1. cikk

Tárgy

Tárgy és alkalmazási terület

Ez a rendelet meghatározza, hogy a vállalkozások, a kutatóközpontok, az egyetemek és egyéb jogalanyok milyen szabályok szerint vehetnek részt a hetedik keretprogram létrehozásáról szóló [.../.../...] határozat III. mellékletének a) részében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével egy vagy több résztvevő által végrehajtott cselekvésekben (a továbbiakban: közvetett cselekvések).

[(
  1
  )] Ez a rendelet meghatározza, hogy a vállalkozások, a kutatóközpontok, az egyetemek és egyéb jogalanyok milyen szabályok szerint vehetnek részt a hetedik keretprogram létrehozásáról szóló [.../.../...] határozat III. mellékletének a) részében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével egy vagy több résztvevő által végrehajtott cselekvésekben (a továbbiakban: közvetett cselekvések), az e cikk (8) bekezdésében említett kivétellel.

20., 21..

A rendelet az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) rendelkezéseivel összhangban meghatározza a hetedik keretprogram keretében végrehajtott közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás szabályait is.

[(
  2
  )] A rendelet az 1605/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és a 2342/2002/EK, Euratom rendelet (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) rendelkezéseivel összhangban meghatározza a hetedik keretprogram keretében végrehajtott közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás szabályait is.

A hetedik keretprogram keretében végrehajtott kutatás eredményeire vonatkozóan a rendelet meghatározza az új ismeretek bármely arra alkalmas eszközzel történő közreadására vonatkozó szabályokat az új ismeretek védelmére irányuló eljárás érdekében történő közreadás kivételével, de beleértve a tetszőleges eszközzel történő közzétételt is (a továbbiakban: terjesztés).

[(
  3
  )]A hetedik keretprogram keretében végrehajtott kutatás eredményeire vonatkozóan a rendelet meghatározza az új ismeretek bármely arra alkalmas eszközzel történő közreadására vonatkozó szabályokat az új ismeretek védelmére irányuló eljárás érdekében történő közreadás kivételével, de beleértve a tetszőleges eszközzel történő közzétételt is (a továbbiakban: terjesztés).]

A rendelet meghatározza az új ismereteknek a szóban forgó közvetett cselekvéstől eltérő kutatási tevékenységekben, termék vagy eljárás kifejlesztésében, létrehozásában és forgalomba hozatalában, illetőleg szolgáltatás létrehozásában és nyújtásában történő közvetlen vagy közvetett hasznosítására (a továbbiakban: felhasználás) vonatkozó szabályokat is.

[(
  4
  )] A rendelet meghatározza az új ismereteknek a szóban forgó közvetett cselekvéstől eltérő kutatási tevékenységekben, termék vagy eljárás kifejlesztésében, létrehozásában és forgalomba hozatalában, illetőleg szolgáltatás létrehozásában és nyújtásában történő közvetlen vagy közvetett hasznosítására (a továbbiakban: felhasználás) vonatkozó szabályokat is.]

A rendelet meghatározza az új ismeretekre és a háttérismeretekre vonatkozó használati engedélyek és felhasználói jogok (a továbbiakban: hozzáférési jogok) szabályait is.

[(
  5
  )] A rendelet meghatározza az új ismeretekre és a háttérismeretekre vonatkozó használati engedélyek és felhasználói jogok (a továbbiakban: hozzáférési jogok) szabályait is. ]

[(6)] Ezt a rendeletet az Európai Kutatási Tanács (ERC) keretében támogatott cselekvésekre kell alkalmazni.

2., 17.,

[(7)] Ezt a rendeletet kell alkalmazni az Európai Beruházási Banknak (EBB) nyújtott támogatásokra, amelyek hozzájárulnak a hetedik keretprogram létrehozásáról szóló [.../...] határozat III. mellékletében meghatározott cselekvések finanszírozását szolgáló hitelek és garanciák biztosításához és tőkeellátásához.

[8. a (21) preambulumbekezdésből áthelyezve] A rendelet hatálya nem terjed
  het
  ki a Szerződés 171. cikke alapján létrehozott közös vállalkozásoknak és egyéb struktúráknak nyújtott, valamint a Szerződés 169. cikke alapján nyújtott,
  a hetedik keretprogramot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének b) részében meghatározott
  pénzügyi hozzájárulásra.

2. cikk

14.

Fogalommeghatározások

A költségvetési rendeletben és a végrehajtási szabályokban előírt fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:

| 1. | „új ismeretek”: a cselekvésekből származó eredmények, ideértve az információkat is, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredményekhez tartoznak a szerzői joggal; a formatervezési minták oltalmával; a szabadalmi jogokkal; a növényfajtákra vonatkozó jogokkal; vagy hasonló oltalmi formákkal kapcsolatos jogok; |
| --- | --- |

1.

„új ismeretek”: a cselekvésekből származó eredmények, ideértve az információkat is, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredményekhez tartoznak a szerzői joggal; a formatervezési minták oltalmával; a szabadalmi jogokkal; a növényfajtákra vonatkozó jogokkal; vagy hasonló oltalmi formákkal kapcsolatos jogok;

| 2. | „háttérismeretek”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk és az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek felhasználásához; |
| --- | --- |

2.

„háttérismeretek”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk és az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek felhasználásához;

| 2. | „háttérismeretek”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást
  megkötését megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk és az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok vagy azok alkalmazása, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek új ismereteinek felhasználásához; |
| --- | --- |

2.

„háttérismeretek”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást
  megkötését megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk és az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok vagy azok alkalmazása, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek új ismereteinek felhasználásához;

| 3. | „kutatóintézet”: olyan, gazdasági haszonszerzésre nem törekvő szervezet, amely elsődleges tevékenységként tudományos vagy műszaki kutatást végez; |
| --- | --- |

3.

„kutatóintézet”: olyan, gazdasági haszonszerzésre nem törekvő szervezet, amely elsődleges tevékenységként tudományos vagy műszaki kutatást végez;

| 3. | „kutatóintézet”: olyan, gazdasági haszonszerzésre nem törekvő nonprofit szervezetként bejegyzett jogalany, amely elsődleges tevékenységként tudományos vagy műszaki kutatást végez; |
| --- | --- |

3.

„kutatóintézet”: olyan, gazdasági haszonszerzésre nem törekvő nonprofit szervezetként bejegyzett jogalany, amely elsődleges tevékenységként tudományos vagy műszaki kutatást végez;

| 4. | „harmadik ország”: olyan állam, amely nem tagállama az Európai Közösségnek; |
| --- | --- |

4.

„harmadik ország”: olyan állam, amely nem tagállama az Európai Közösségnek;

| 5. | „társult ország”: olyan harmadik ország, amely szerződő fele olyan, a Közösséggel kötött nemzetközi megállapodásnak, amelynek értelmében vagy amely alapján a kérdéses ország pénzügyi hozzájárulást ad a hetedik keretprogram egészéhez vagy egy részéhez; |
| --- | --- |

5.

„társult ország”: olyan harmadik ország, amely szerződő fele olyan, a Közösséggel kötött nemzetközi megállapodásnak, amelynek értelmében vagy amely alapján a kérdéses ország pénzügyi hozzájárulást ad a hetedik keretprogram egészéhez vagy egy részéhez;

| 6. | „nemzetközi szervezet”: az Európai Közösség kivételével bármely olyan kormányközi szervezet, amely a nemzetközi közjog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, valamint az ilyen nemzetközi szervezet által létrehozott szakosodott ügynökség; |
| --- | --- |

6.

„nemzetközi szervezet”: az Európai Közösség kivételével bármely olyan kormányközi szervezet, amely a nemzetközi közjog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, valamint az ilyen nemzetközi szervezet által létrehozott szakosodott ügynökség;

| 7. | „nemzetközi európai érdekszervezet”: nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Közösség tagállama vagy társult ország, és amelynek elsődleges célkitűzése a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában; |
| --- | --- |

7.

„nemzetközi európai érdekszervezet”: nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Közösség tagállama vagy társult ország, és amelynek elsődleges célkitűzése a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;

| 7. | „nemzetközi európai érdekszervezet”: nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Közösség tagállama vagy társult ország, vagy ezeknek az államoknak és országoknak állami kutatóintézete vagy nemzeti finanszírozási ügynökség, és amelynek elsődleges célkitűzése a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában; |
| --- | --- |

7.

„nemzetközi európai érdekszervezet”: nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Közösség tagállama vagy társult ország, vagy ezeknek az államoknak és országoknak állami kutatóintézete vagy nemzeti finanszírozási ügynökség, és amelynek elsődleges célkitűzése a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;

| 8. | „nemzetközi együttműködésben partner ország”: olyan harmadik ország, amelyet a Bizottság alacsony jövedelmű, alsó középszintű jövedelmű vagy felső középszintű jövedelmű országként határoz meg, és amelyet a munkaprogram ekként megjelöl; |
| --- | --- |

8.

„nemzetközi együttműködésben partner ország”: olyan harmadik ország, amelyet a Bizottság alacsony jövedelmű, alsó középszintű jövedelmű vagy felső középszintű jövedelmű országként határoz meg, és amelyet a munkaprogram ekként megjelöl;

| 9. | „államháztartási szerv”: bármely jogalany, amelyet a nemzeti közjog ekként határoz meg, valamint a nemzetközi szervezet; |
| --- | --- |

9.

„államháztartási szerv”: bármely jogalany, amelyet a nemzeti közjog ekként határoz meg, valamint a nemzetközi szervezet;

| 10. | „KKV-k”: a 2003/361/EK ajánlás 2003. május 6-án kelt szövegének értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozások; |
| --- | --- |

10.

„KKV-k”: a 2003/361/EK ajánlás 2003. május 6-án kelt szövegének értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozások;

| 11. | „munkaprogram”: a Bizottság által valamely, a [.../.../...] határozat 3. cikke értelmében vett egyedi program végrehajtására elfogadott terv; |
| --- | --- |

11.

„munkaprogram”: a Bizottság által valamely, a [.../.../...] határozat 3. cikke értelmében vett egyedi program végrehajtására elfogadott terv;

| 12. | „finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések közösségi finanszírozásának mechanizmusai a [.../.../...] határozat III. mellékletének a) része szerint; |
| --- | --- |

12.

„finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések közösségi finanszírozásának mechanizmusai a [.../.../...] határozat III. mellékletének a) része szerint;

| 12. | „finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések közösségi finanszírozásának mechanizmusai a [.../.../...] határozat III. melléklete
  ének a) része szerint; |
| --- | --- |

12.

„finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések közösségi finanszírozásának mechanizmusai a [.../.../...] határozat III. melléklete
  ének a) része szerint;

20., 21.

| 13. | „KTF-szereplő”: olyan jogalany, amely konkrét csoportok javára ezen csoportok javára létrehozott kutatási projektekben kutatási és technológiafejlesztési tevékenységet végez. |
| --- | --- |

13.

„KTF-szereplő”: olyan jogalany, amely konkrét csoportok javára ezen csoportok javára létrehozott kutatási projektekben kutatási és technológiafejlesztési tevékenységet végez.

| 13. | „KTF-szereplő”: olyan jogalany, amely konkrét csoportok javára ezen csoportok javára létrehozott kutatási projektekben kutatási és technológiafejlesztési tevékenységet végez, amint azt a [.../...] határozat III. melléklete 6. szakaszának a) része meghatározza. |
| --- | --- |

13.

„KTF-szereplő”: olyan jogalany, amely konkrét csoportok javára ezen csoportok javára létrehozott kutatási projektekben kutatási és technológiafejlesztési tevékenységet végez, amint azt a [.../...] határozat III. melléklete 6. szakaszának a) része meghatározza.

3. cikk

Titoktartás

A támogatási megállapodásban, a kijelölési okmányban vagy a szerződésben megállapított feltételeknek megfelelően a Bizottság és a résztvevők a számukra bizalmasként megjelölt adatokat, ismereteket és dokumentumokat kötelesek bizalmasan kezelni.

II. FEJEZET

Részvétel

1. SZAKASZ

MINIMUMFELTÉTELEK

4. cikk

Általános elvek

| (1) | A valamely tagállamban, társult országban vagy harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok és egyéb jogalanyok jogosultak részt venni közvetett cselekvésben, amennyiben az ebben a fejezetben megállapított minimumfeltételek teljesülnek, ideértve a 12. cikk alapján esetleg meghatározott feltételeket is. |
| --- | --- |

(1)

A valamely tagállamban, társult országban vagy harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok és egyéb jogalanyok jogosultak részt venni közvetett cselekvésben, amennyiben az ebben a fejezetben megállapított minimumfeltételek teljesülnek, ideértve a 12. cikk alapján esetleg meghatározott feltételeket is.

Az 5. cikk (1) bekezdésében, valamint a 7., 8. és 9. cikkben említett olyan közvetett cselekvések esetén azonban, amelyekben a minimumfeltételek tagállamban székhellyel rendelkező jogalany részvétele nélkül is kielégíthetők, a közvetett cselekvésnek támogatnia kell a Szerződés 163. és 164. cikkében kitűzött célok megvalósítását.

Az 5. cikk (1) bekezdésében, valamint a 7., 8. és 9. cikkben említett olyan közvetett cselekvések esetén azonban, amelyekben a minimumfeltételek tagállamban székhellyel rendelkező jogalany részvétele nélkül is kielégíthetők, a közvetett cselekvésnek támogatnia kell a Szerződés 163. és 164. cikkében kitűzött célok megvalósítását.

Jogalanynak minősül minden olyan természetes személy vagy a székhelye szerinti nemzeti jog, a közösségi jog vagy a nemzetközi jog alapján alapított jogi személy, amely jogképes és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket szerezhet.

[Jogalanynak minősül minden olyan természetes személy vagy a székhelye szerinti nemzeti jog, a közösségi jog vagy a nemzetközi jog alapján alapított jogi személy, amely jogképes és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket szerezhet.]

Az 5. cikk (1) bekezdésében, valamint a 7., 8. és 9. cikkben említett olyan közvetett cselekvések esetén azonban, amelyekben a minimumfeltételek tagállamban székhellyel rendelkező jogalany részvétele nélkül is kielégíthetők, a közvetett cselekvésnek támogatnia kell a Szerződés 163. és 164. cikkében kitűzött célok megvalósítását.

| (2) | Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos lakóhelyre történő hivatkozásként értendő. |
| --- | --- |

(2)

Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos lakóhelyre történő hivatkozásként értendő.

| [(2) | Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos lakóhelyre történő hivatkozásként értendő.] |
| --- | --- |

[(2)

Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos lakóhelyre történő hivatkozásként értendő.]

| (3) | Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (a továbbiakban: KKK) a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokkal megegyező módon, velük azonos jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a közvetett cselekvésekben. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (a továbbiakban: KKK) a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokkal megegyező módon, velük azonos jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a közvetett cselekvésekben.

5. cikk

22., 23., 24.

Minimumfeltételek

| (1) | A közvetett cselekvésekre vonatkozó minimumfeltételek a következők: |
| --- | --- |

(1)

A közvetett cselekvésekre vonatkozó minimumfeltételek a következők:

| (1) | A közvetett cselekvésekre
  ben való részvételre vonatkozó minimumfeltételek a következők: |
| --- | --- |

(1)

A közvetett cselekvésekre
  ben való részvételre vonatkozó minimumfeltételek a következők:

| a) | a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult államban, mint bármely másiké; |
| --- | --- |

a)

a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult államban, mint bármely másiké;

| a) | a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult államban, mint bármely másiké; |
| --- | --- |

a)

a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult államban, mint bármely másiké;

| b) | azon országok között, amelyekben ezek a jogalanyok székhellyel rendelkeznek, legalább három különböző tagállamnak vagy társult országnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

azon országok között, amelyekben ezek a jogalanyok székhellyel rendelkeznek, legalább három különböző tagállamnak vagy társult országnak kell lennie;

| b) | a 6. cikk értelmében mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól. |
| --- | --- |

b)

a 6. cikk értelmében mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól.

| b
  c) | a 6. cikk értelmében mindhárom e jogalanyok
  nak
  közül legalább háromnak függetlennek kell lennie egymástól. |
| --- | --- |

b
  c)

a 6. cikk értelmében mindhárom e jogalanyok
  nak
  közül legalább háromnak függetlennek kell lennie egymástól.

| (2) | Az (1) bekezdés a) pontja szempontjából a KKK-t, a nemzetközi európai érdekszervezetet és a közösségi jog alapján létrehozott jogalanyt mint résztvevőt úgy kell tekinteni, hogy székhelye az ugyanazon cselekvés többi résztvevőjének székhelye szerinti tagállamoktól vagy társult országoktól eltérő tagállamban vagy társult országban van. |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdés a) pontja szempontjából a KKK-t, a nemzetközi európai érdekszervezetet és a közösségi jog alapján létrehozott jogalanyt mint résztvevőt úgy kell tekinteni, hogy székhelye az ugyanazon cselekvés többi résztvevőjének székhelye szerinti tagállamoktól vagy társult országoktól eltérő tagállamban vagy társult országban van.

6. cikk

Függetlenség

| (1) | Két jogalany függetlennek tekintendő, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, és a két jogalany nem áll ugyanazon közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt. |
| --- | --- |

(1)

Két jogalany függetlennek tekintendő, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, és a két jogalany nem áll ugyanazon közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt.

| (2) | Az (1) bekezdés szempontjából az ellenőrzés különösen a következő formák valamelyikét öltheti: |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdés szempontjából az ellenőrzés különösen a következő formák valamelyikét öltheti:

| a) | a kérdéses jogalany esetében a kibocsátott részvények névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása; |
| --- | --- |

a)

a kérdéses jogalany esetében a kibocsátott részvények névértéke több mint 50 %-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;

| b) | a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetett vagy közvetlen birtoklása. |
| --- | --- |

b)

a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetett vagy közvetlen birtoklása.

| (3) | A jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők ellenőrzésnek: |
| --- | --- |

(3)

A jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők ellenőrzésnek:

| a) | a kibocsátott részvénytőke névértékének több mint 50 %-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott részvénytőke névértékének több mint 50 %-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;

| b) | a kérdéses jogalanyok felett ugyanazon államháztartási szerv gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat. |
| --- | --- |

b)

a kérdéses jogalanyok felett ugyanazon államháztartási szerv gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.

7. cikk

22., 23., 24.

A nemzetközi együttműködésben partner országokat érintő közvetett cselekvések

Olyan együttműködésen alapuló projektek esetében, amelyekben a munkaprogram értelmében a nemzetközi együttműködésben partner országok a tagállamokkal és a társult országokkal paritásos alapon vesznek részt, a következő minimumfeltételeket kell teljesíteni:

Olyan együttműködésen alapuló projektek esetében, amelyekben a [.../...] határozat III. melléklete 1. szakaszának a) része szerint a munkaprogram értelmében a nemzetközi együttműködésben partner országok a tagállamokkal és a társult országokkal paritásos alapon vesznek részt, a következő minimumfeltételeket kell teljesíteni:

| a) | a projektben legalább négy jogalanynak kell részt vennie; |
| --- | --- |

a)

a projektben legalább négy jogalanynak kell részt vennie;

| a) | a projektben legalább négy jogalanynak kell részt vennie; |
| --- | --- |

a)

a projektben legalább négy jogalanynak kell részt vennie;

| b) | az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének tagállamban vagy társult államban kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a tagállamban vagy társult országban székhelye; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének tagállamban vagy társult államban kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a tagállamban vagy társult országban székhelye;

| b) | azok között az országok között, amelyekben az a) pontban említett részt vevő jogalanyok közül legalább kettő székhelyének
  székhellyel rendelkeznek, legalább két tagállamban
  nak vagy társult államban
  nak kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a tagállamban vagy társult országban székhelye; |
| --- | --- |

b)

azok között az országok között, amelyekben az a) pontban említett részt vevő jogalanyok közül legalább kettő székhelyének
  székhellyel rendelkeznek, legalább két tagállamban
  nak vagy társult államban
  nak kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a tagállamban vagy társult országban székhelye;

| c) | az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének nemzetközi együttműködésben partner országban kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a nemzetközi együttműködésben partner országban székhelye; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének nemzetközi együttműködésben partner országban kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a nemzetközi együttműködésben partner országban székhelye;

| c) | azok között az országok között, amelyekben az a) pontban említett részt vevő jogalanyok közül legalább kettő székhelyének
  székhellyel rendelkeznek, legalább két nemzetközi együttműködésben partner országban
  nak kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a nemzetközi együttműködésben partner országban székhelye; |
| --- | --- |

c)

azok között az országok között, amelyekben az a) pontban említett részt vevő jogalanyok közül legalább kettő székhelyének
  székhellyel rendelkeznek, legalább két nemzetközi együttműködésben partner országban
  nak kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a nemzetközi együttműködésben partner országban székhelye;

| d) | a 6. cikk értelmében az a) pontban említett mind a négy jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól. |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk értelmében az a) pontban említett mind a négy jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól.

| d) | a 6. cikk értelmében az a) pontban említett mind a négy jogalanynak, részt vevő jogalanyok közül legalább négynek függetlennek kell lennie egymástól. |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk értelmében az a) pontban említett mind a négy jogalanynak, részt vevő jogalanyok közül legalább négynek függetlennek kell lennie egymástól.

8. cikk

Koordinációs és támogatási cselekvések. A kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések

A koordinációs és támogatási cselekvésekben, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvésekben minimumfeltételként legalább egy jogalanynak kell részt vennie.

Az első bekezdés nem alkalmazandó a kutatási projektek koordinálását végző cselekvésekre.

9. cikk

2.

Kutatók által javasolt „felderítő” kutatási projektek

Az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott, a kutatók által javasolt „felderítő” kutatási projekteket támogató cselekvésekben minimumfeltételként legalább egy, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező jogalanynak kell részt vennie.

[(
  1)] A [.../...] határozat III. melléklete 4. szakaszának a) része értelmében a
  Az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott, a kutatók által javasolt „felderítő” kutatási projekteket támogató cselekvésekben minimumfeltételként legalább egy, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező jogalanynak kell részt vennie.

[(
  2)] A Bizottságnak megfelelő intézkedéseket kell foganatosítania annak érdekében, hogy biztosítsa az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott, kutatók által javasolt „felderítő” kutatási projektekhez nyújtott támogatásoknak a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező jogalanyok közötti hordozhatóságát.

25., 26.

10. cikk

24.

Egyetlen résztvevő

Ha a közvetett cselekvés minimumfeltételeit teljesítik olyan jogalanyok, amelyek együttesen egyetlen jogalanyt alkotnak, akkor ez utóbbi egyedüli résztvevője lehet közvetett cselekvésnek mindenkor, ha székhelye tagállamban vagy társult országban van.

Ha a közvetett cselekvés minimumfeltételeit teljesítik olyan jogalanyok, amelyek együttesen egyetlen jogalanyt alkotnak, úgymint az Európai Gazdasági Egyesülések (EGE) vagy a nemzetközi európai érdekszervezetek, akkor ez utóbbi egyedüli résztvevője lehet közvetett cselekvésnek mindenkor, ha székhelye tagállamban vagy társult országban van.

11. cikk

Nemzetközi szervezetek és harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok

A jelen fejezetben előírt minimumfeltételek és az egyedi programokban vagy a vonatkozó munkaprogramokban lefektetett esetleges további feltételek teljesülése esetén a közvetett cselekvések nyitva állnak a nemzetközi szervezetek és a harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok részvétele előtt.

12. cikk

További feltételek

A jelen fejezetben előírt minimumfeltételeken túlmenően az egyedi programok és a munkaprogramok további feltételeket írhatnak elő a résztvevők minimális számára vonatkozóan.

Az egyedi programok és a munkaprogramok a közvetett cselekvés jellegének és céljainak függvényében előírhatnak további feltételeket a résztvevők típusára és indokolt esetben székhelyére vonatkozóan is.

2. SZAKASZ

ELJÁRÁSOK

1. ALSZAKASZ

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS

13. cikk

Pályázati felhívás

| (1) | A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett cselekvésekre. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett cselekvésekre.

| (1) | A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett cselekvésekre. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett cselekvésekre.

20., 21.

A végrehajtási szabályokban előírt közzétételen túlmenően a Bizottság a pályázati felhívásokat a hetedik keretprogram internetes oldalain, egyedi információs csatornákon, valamint a tagállamok és a társult országok által létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül teszi közzé.

| (2) | A pályázati felhívásban a Bizottság szükség esetén megjelöli, ha a pályázók nem kötelesek konzorciumi megállapodást kötni. |
| --- | --- |

(2)

A pályázati felhívásban a Bizottság szükség esetén megjelöli, ha a pályázók nem kötelesek konzorciumi megállapodást kötni.

14. cikk

20., 21., 27., 28.,

Kivételek

A Bizottság nem ír ki pályázati felhívást:

A költségvetési rendeletnek és végrehajtási szabályainak megfelelően a
  A Bizottság nem ír ki pályázati felhívást:

| a) | a végrehajtási szabályokkal összhangban az egyedi programokban, vagy ha az egyedi program lehetővé teszi a munkaprogramokban kedvezményezettek megnevezését, a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtási szabályokkal összhangban az egyedi programokban, vagy ha az egyedi program lehetővé teszi a munkaprogramokban kedvezményezettek megnevezését, a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| a) | a végrehajtási szabályokkal összhangban az egyedi programokban, vagy amennyiben
  ha az egyedi program lehetővé teszi a munkaprogramokban kedvezményezettek megnevezését, a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtási szabályokkal összhangban az egyedi programokban, vagy amennyiben
  ha az egyedi program lehetővé teszi a munkaprogramokban kedvezményezettek megnevezését, a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| b) | a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó beszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó beszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| b) | a költségvetési rendeletben előírt azon koordinációs és támogatási intézkedésekre, amelyek célja termékeknek vagy szolgáltatásoknak a közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó, szerződés alapján történő beszerzése; |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendeletben előírt azon koordinációs és támogatási intézkedésekre, amelyek célja termékeknek vagy szolgáltatásoknak a közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó, szerződés alapján történő beszerzése;

| c) | tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíj pályáztatást követő odaítélésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

c)

tanulmányi, kutatási vagy képzési ösztöndíj pályáztatást követő odaítélésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| c) | a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

c)

a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| c
  d) | a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

c
  d)

a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| d) | egyéb olyan cselekvésekre, amelyek esetében ezt a költségvetési rendelet vagy a végrehajtási szabályok előírják. |
| --- | --- |

d)

egyéb olyan cselekvésekre, amelyek esetében ezt a költségvetési rendelet vagy a végrehajtási szabályok előírják.

| e
  d) | egyéb olyan cselekvésekre, amelyeket a hetedik keretprogramot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének b) részében meghatározott tanácsi és európai parlamenti határozatok (vagy az Európai Parlamenttel konzultálva tanácsi határozatok) alapján hajtanak végre
  amelyek esetében ezt a költségvetési rendelet vagy a végrehajtási szabályok előírják. |
| --- | --- |

e
  d)

egyéb olyan cselekvésekre, amelyeket a hetedik keretprogramot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének b) részében meghatározott tanácsi és európai parlamenti határozatok (vagy az Európai Parlamenttel konzultálva tanácsi határozatok) alapján hajtanak végre
  amelyek esetében ezt a költségvetési rendelet vagy a végrehajtási szabályok előírják.

2. ALSZAKASZ

A PÁLYÁZATOK ÉRTÉKELÉSE

2. ALSZAKASZ

A PÁLYÁZATOK ÉRTÉKELÉSE, KIVÁLASZTÁSA, MEGTÁRGYALÁSA ÉS A TÁMOGATÁSOK ODAÍTÉLÉSE

15. cikk

15. cikk

30., 31.

Értékelés, kiválasztás és a szerződés odaítélése

Értékelési elvek és, kiválasztási és a szerződés-odaítélése
  i kritériumok

| (1) | A Bizottság a pályázati felhívásra beérkező pályázatokat az egyedi programban és a munkaprogramban előírt értékelési elvek, kiválasztási kritériumok és szerződés-odaítélési kritériumok alapján értékeli. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a pályázati felhívásra beérkező pályázatokat az egyedi programban és a munkaprogramban előírt értékelési elvek, kiválasztási kritériumok és szerződés-odaítélési kritériumok alapján értékeli.

| (1) | A Bizottság a pályázati felhívásra beérkező közvetett cselekvésekre vonatkozó pályázatokat a rendeletben, az egyedi programban és a munkaprogramban előírt értékelési elvek, kiválasztási kritériumok és szerződés-odaítélési kritériumok alapján értékeli. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a pályázati felhívásra beérkező közvetett cselekvésekre vonatkozó pályázatokat a rendeletben, az egyedi programban és a munkaprogramban előírt értékelési elvek, kiválasztási kritériumok és szerződés-odaítélési kritériumok alapján értékeli.

A munkaprogram előírhat különös kritériumokat, és meghatározhatja a kritériumok alkalmazásának részletes szabályait.

[(1a)] Különösen az Európai Kutatási Tanács keretében támogatott, kutatók által javasolt „felderítő” kutatásra külön kiválasztási és szerződés-odaítélési kritériumokat lehet meghatározni.

30, 31.

[(1b)] Amennyiben arról a munkaprogramok vagy pályázati felhívások rendelkeznek, távértékeléseket lehet végezni.

4., 31.

| (2) | Nem választható ki az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és a szerződés-odaítélési eljárásokból bármikor kizárhatók. |
| --- | --- |

(2)

Nem választható ki az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és a szerződés-odaítélési eljárásokból bármikor kizárhatók.

| (2) | Nem választható ki
  jogosult részvételre az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek, és. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és a szerződés-odaítélési eljárásokból bármikor kizárható. |
| --- | --- |

(2)

Nem választható ki
  jogosult részvételre az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek, és. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és a szerződés-odaítélési eljárásokból bármikor kizárható.

31.

| (3) | A pályázatokat az értékelés eredményei alapján kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(3)

A pályázatokat az értékelés eredményei alapján kell kiválasztani.

| (3) | A pályázatokat az értékelés eredményei alapján kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(3)

16. cikk

16. cikk

32., 33.

A benyújtás, az értékelés, a kiválasztás és a szerződés-odaítélés eljárásai

A benyújtás, az értékelés, a kiválasztás, a tárgyalás és a szerződés-odaítélés eljárásai

| (1) | A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és szerződés-odaítélési eljárások szabályait. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait, valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és szerződés-odaítélési eljárások szabályait. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait, valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.

| (1) | A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási, tárgyalási és szerződés-odaítélési eljárások szabályait. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait, valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási, tárgyalási és szerződés-odaítélési eljárások szabályait. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait, valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.

| (2) | Ha a pályázati felhívás kétlépcsős benyújtási eljárásról rendelkezik, akkor a második szakaszban csak azok a pályázók kapnak felhívást részletes pályázat benyújtására, amelyek pályázata kielégítette az első szakasz értékelési kritériumait. |
| --- | --- |

(2)

Ha a pályázati felhívás kétlépcsős benyújtási eljárásról rendelkezik, akkor a második szakaszban csak azok a pályázók kapnak felhívást részletes pályázat benyújtására, amelyek pályázata kielégítette az első szakasz értékelési kritériumait.

| (3) | Ha a pályázati felhívás kétlépcsős értékelési eljárásról rendelkezik, akkor az értékelés második szakaszában csak azok a pályázatok vesznek részt, amelyek néhány kritérium értékelése alapján az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak. |
| --- | --- |

(3)

Ha a pályázati felhívás kétlépcsős értékelési eljárásról rendelkezik, akkor az értékelés második szakaszában csak azok a pályázatok vesznek részt, amelyek néhány kritérium értékelése alapján az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak.

[(3a)] A munkaprogramban szereplő eltérő rendelkezés hiányában a közvetett cselekvésekre vonatkozó pályázatokat elektronikus úton kell benyújtani.

4.

| (4) | A Bizottság szabályokat fogad el és tesz közzé annak biztosítására, hogy a közvetett cselekvések résztvevői létezésének, jogállásának és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése következetes módon történjék. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság szabályokat fogad el és tesz közzé annak biztosítására, hogy a közvetett cselekvések résztvevői létezésének, jogállásának és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése következetes módon történjék.

| (4) | A Bizottság szabályokat fogad el és tesz közzé annak biztosítására, hogy a közvetett cselekvések résztvevői létezésének, jogállásának és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése következetes módon történjék. |
| --- | --- |

(4)

[(4a); a 15. cikk (3) bekezdéséből áthelyezve] A
  közvetett cselekvésekre vonatkozó
  pályázatokat az értékelés eredményei
  nek összehasonlító elemzése
  alapján kell kiválasztani.

[(5)] A résztvevőket írásban kell tájékoztatni az értékelés eredményéről.

Egy konzorcium által javasolt közvetett cselekvések esetén az értékelés eredményét és a pályázat kiválasztásával kapcsolatos információkat csak a koordinátorral kell közölni.

[(6)] A kiválasztott pályázatoknál a Bizottság szükség esetén megállapodhat a résztvevőkkel a közvetett cselekvés tudományos, működési és pénzügyi vonatkozásainak módosításáról, a munkaprogram és a pályázati felhívás keretein belül és a pályázatértékelés eredményeinek figyelembevételével.

[(7)] A 16a. cikkben meghatározott ellenőrzési eljárás alkalmazásakor a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a résztvevők szükség szerint rendelkeznek a közvetett cselekvés elvégzéséhez szükséges működési és pénzügyi kapacitással.

[(8)] A Bizottság azon pályázatoknak ítél meg támogatást, amelyek tárgyalása sikerrel zárult.

Minden más pályázatot el kell utasítani.

37., 38.

16a. cikk

34., 35., 36., 42.

A közvetett cselekvésben részt vevők létezésének, jogállásának és működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése

A Bizottság felelős a közvetett cselekvésekben részt vevők létezésének, jogállásának és működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzéséért.

Az ellenőrzésnek a résztvevő által benyújtott megfelelő támogató dokumentumokon kell alapulnia, amelyek lehetővé teszik létezésének és jogállásának, valamint pénzügyi és működési kapacitásának megállapítását.

Ezeket a dokumentumokat rendszeres időközönként, vagy a Bizottság kérésére bármikor naprakésszé kell tenni.

A kettős ellenőrzés elkerülése érdekében a Bizottság igazolja a sikeres ellenőrzést, amelyet további értesítésig az egyazon résztvevő által benyújtott valamennyi pályázatra elégségesnek kell tekinteni.

E célból a Bizottság létrehoz egy egységes ellenőrzési és igazolási rendszert, és külön szabályokat fogad el és tesz közzé.

17. cikk

39.

Független szakértők kijelölése

| (1) | A Bizottság a hetedik keretprogramban és egyedi programjaiban előírt értékelés segítésére független szakértőket jelöl ki. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a hetedik keretprogramban és egyedi programjaiban előírt értékelés segítésére független szakértőket jelöl ki.

| (1) | A Bizottság a közvetett cselekvéseknek és ellenőrző tevékenységeknek a hetedik keretprogramban és egyedi programjaiban előírt értékelése segítésére független szakértőket jelöl ki. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a közvetett cselekvéseknek és ellenőrző tevékenységeknek a hetedik keretprogramban és egyedi programjaiban előírt értékelése segítésére független szakértőket jelöl ki.

A 14. cikkben említett koordinációs és támogatási cselekvések esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.

A 14. cikkben említett koordinációs és támogatási cselekvések esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.

| (2) | A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(2)

A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani.

A független szakértőket az alkalmas jelöltek jegyzékének összeállítása érdekében magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, illetve nemzeti kutatóintézetek, kutatási intézmények vagy vállalkozások részére kibocsátott felhívások alapján kell kiválasztani.

Ha szükségesnek ítéli meg, a Bizottság a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is felkérhet.

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy független szakértői csoportok kijelölésekor a nemek között ésszerű egyensúly álljon fenn.

[(2a)] A kutatók által javasolt „felderítő” kutatások értékelésére és figyelemmel kísérésére a Bizottság szakértőket jelöl ki az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsának javaslata alapján.

40.

| (3) | A független szakértő kijelölésekor a Bizottság megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

(3)

A független szakértő kijelölésekor a Bizottság megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.

| (3) | A független szakértő kijelölésekor a
  A Bizottság megtesz minden megfelelő intézkedést
  szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

(3)

A független szakértő kijelölésekor a
  A Bizottság megtesz minden megfelelő intézkedést
  szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.

| (4) | A Bizottság kijelölésiokmány-mintát (a továbbiakban: kijelölési okmány) fogad el, amely nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a szakértő részéről a kinevezéskor nem áll fenn összeférhetetlenség, valamint arról, hogy a szakértő vállalja, hogy tájékoztatja a Bizottságot, ha a véleményezés vagy feladatai elvégzése során összeférhetetlenség merül fel. A Bizottság a Közösség nevében minden független szakértővel külön-külön hoz létre kijelölési okmányt. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság kijelölésiokmány-mintát (a továbbiakban: kijelölési okmány) fogad el, amely nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a szakértő részéről a kinevezéskor nem áll fenn összeférhetetlenség, valamint arról, hogy a szakértő vállalja, hogy tájékoztatja a Bizottságot, ha a véleményezés vagy feladatai elvégzése során összeférhetetlenség merül fel. A Bizottság a Közösség nevében minden független szakértővel külön-külön hoz létre kijelölési okmányt.

44.

[(4a)] A Bizottság elfogadja és közzéteszi a független szakértők kijelölésére és alkalmazására vonatkozó szabályokat.

32., 33.

| (5) | A Bizottság a megfelelő médiumok révén rendszeresen közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik egy-egy egyedi programban közreműködtek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a megfelelő médiumok révén rendszeresen közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik egy-egy egyedi programban közreműködtek.

| (5) | A Bizottság a megfelelő médiumok révén rendszeresen közzéteszi azon független szakértők jegyzékét és feladatkörét, akik egy-egy keretprogramban és egyedi programjaiban közreműködtek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a megfelelő médiumok révén rendszeresen közzéteszi azon független szakértők jegyzékét és feladatkörét, akik egy-egy keretprogramban és egyedi programjaiban közreműködtek.

17a. cikk

4., 41., 42.

Adatbázisok és az adatok elektronikus úton történő kicserélése

[(1)] A Bizottság megfelelő intézkedéseket tesz annak biztosítására, hogy a hetedik keretprogramban finanszírozott valamennyi közvetett cselekvésre vonatkozó adatot integrált adatbázisokban és közös számítógépes rendszerben rögzítsenek és dolgozzanak fel.

[(2)] A Bizottság elősegíti a pályázatok és támogatások kezelésének minden vonatkozásával kapcsolatos adatok elektronikus úton történő kicserélését.

3. ALSZAKASZ

VÉGREHAJTÁS ÉS TÁMOGATÁSI MEGÁLLAPODÁS

3. ALSZAKASZ

KÖZVETETT CSELEKVÉSEK VÉGREHAJTÁSA ÉS TÁMOGATÁSI MEGÁLLAPODÁS

18. cikk

18. cikk

Általános rendelkezések

Általános
  A támogatási megállapodások végrehajtásával kapcsolatos rendelkezések

| (1) | A résztvevők végrehajtják a közvetett cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtesznek. A közvetett cselekvés résztvevői a Közösség vonatkozásában együttesen és egyetemlegesen végzik a munkát. |
| --- | --- |

(1)

A résztvevők végrehajtják a közvetett cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtesznek. A közvetett cselekvés résztvevői a Közösség vonatkozásában együttesen és egyetemlegesen végzik a munkát.

| (2) | A Bizottság a 19. cikk (7) bekezdésében előírt minta alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők közötti támogatási megállapodást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a 19. cikk (7) bekezdésében előírt minta alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők közötti támogatási megállapodást.

| (2) | A Bizottság a 19. cikk (7) bekezdésében előírt minta alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők közötti támogatási megállapodást. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | A résztvevők nem vállalhatnak a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlen kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(3)

A résztvevők nem vállalhatnak a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlen kötelezettségeket.

| (4) | Ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit, a többi résztvevő ilyenkor is kiegészítő közösségi hozzájárulás nélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, kivéve akkor, ha a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést ad. |
| --- | --- |

(4)

Ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit, a többi résztvevő ilyenkor is kiegészítő közösségi hozzájárulás nélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, kivéve akkor, ha a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést ad.

| (5) | Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők a cselekvést nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről. |
| --- | --- |

(5)

Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők a cselekvést nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről.

| (5) | Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők a cselekvést nem hajtják végre, a Bizottság a 21. cikknek megfelelően gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről. |
| --- | --- |

(5)

Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők a cselekvést nem hajtják végre, a Bizottság a 21. cikknek megfelelően gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről.

56.

| (6) | A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett cselekvés végrehajtására vagy a Közösség érdekeire. |
| --- | --- |

(6)

A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett cselekvés végrehajtására vagy a Közösség érdekeire.

19. cikk

19. cikk

43., 44., 45., 46., 47., 48., 49., 50..

A támogatási megállapodás általános rendelkezései

A támogatási megállapodás általános rendelkezései

| (1) | A támogatási megállapodás a [.../.../...] határozattal, e rendelettel, a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal, valamint a közösségi jog általános elveivel összhangban meghatározza a résztvevők Közösséggel szemben fennálló jogait és kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(1)

A támogatási megállapodás a [.../.../...] határozattal, e rendelettel, a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal, valamint a közösségi jog általános elveivel összhangban meghatározza a résztvevők Közösséggel szemben fennálló jogait és kötelezettségeit.

A támogatási megállapodás ugyanezen feltételekkel összhangban meghatározza azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a közvetett cselekvés végrehajtása során válnak résztvevővé.

A támogatási megállapodás ugyanezen feltételekkel összhangban meghatározza azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a közvetett cselekvés végrehajtása során válnak résztvevővé.

[(1a) a 18. cikk (2) bekezdéséből áthelyezve] Minden egyes közvetett cselekvésnél, a 14. cikkben említettek kivételével, a
  A
  Bizottság a 19. cikk (7) bekezdésében előírt

  említett
  minta
  felhasználásával

  alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők
  nevében eljáró koordinátor
  közötti támogatási megállapodást.

| (2) | A támogatási megállapodás szükség szerint előírja, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulás mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken. |
| --- | --- |

(2)

A támogatási megállapodás szükség szerint előírja, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulás mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken.

| (2) | A támogatási megállapodás
  szükség szerint

  pontosan meghatározza a cselekvés időtartamát, az elvégzendő tudományos és műszaki munkát, az összes becsült költséget és
  előírja, hogy a közvetett cselekvéshez való maximális közösségi pénzügyi hozzájárulást
  mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken. |
| --- | --- |

(2)

A támogatási megállapodás
  szükség szerint

  pontosan meghatározza a cselekvés időtartamát, az elvégzendő tudományos és műszaki munkát, az összes becsült költséget és
  előírja, hogy a közvetett cselekvéshez való maximális közösségi pénzügyi hozzájárulást
  mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken.

| (3) | A támogatási megállapodás meghatározza, hogy a konzorcium összetételében bekövetkező mely változások teszik szükségessé pályázati felhívás előzetes közzétételét. |
| --- | --- |

(3)

A támogatási megállapodás meghatározza, hogy a konzorcium összetételében bekövetkező mely változások teszik szükségessé pályázati felhívás előzetes közzétételét.

| (3) | A támogatási megállapodás meghatározza, hogy a konzorcium összetételében bekövetkező mely változások teszik szükségessé pályázati felhívás előzetes közzétételét. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | A támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők a kérdéses közvetett cselekvés végrehajtásáról rendszeres időközi jelentéseket bocsátanak a Bizottság rendelkezésére. |
| --- | --- |

(4)

A támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők a kérdéses közvetett cselekvés végrehajtásáról rendszeres időközi jelentéseket bocsátanak a Bizottság rendelkezésére.

| (4) | A támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők a kérdéses közvetett cselekvés végrehajtásáról rendszeres időközi jelentéseket bocsátanak a Bizottság rendelkezésére, és a Bizottság adott esetben felülvizsgálatot rendelhet el az érintett közvetett cselekvés végrehajtásának értékelésére. |
| --- | --- |

(4)

A támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők a kérdéses közvetett cselekvés végrehajtásáról rendszeres időközi jelentéseket bocsátanak a Bizottság rendelkezésére, és a Bizottság adott esetben felülvizsgálatot rendelhet el az érintett közvetett cselekvés végrehajtásának értékelésére.

56.

| (5) | A támogatási megállapodás szükség szerint előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell az új ismeretek tulajdonjogának harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról. |
| --- | --- |

(5)

A támogatási megállapodás szükség szerint előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell az új ismeretek tulajdonjogának harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról.

| (5) | A támogatási megállapodás szükség szerint előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell az új ismeretek tulajdonjogának harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Ha a támogatási megállapodás a résztvevők számára olyan tevékenységek elvégzését írja elő, amelyek harmadik felek javát szolgálják, a résztvevők kötelesek ezt széles körben nyilvánosságra hozni, és a harmadik feleket átlátható, méltányos és részrehajlástól mentes módon beazonosítani, értékelni és kiválasztani. Ha a munkaprogram lehetővé teszi, a támogatási megállapodás előírhat kritériumokat e harmadik felek kiválasztására. A Bizottság a harmadik felek kiválasztásával szemben kifogási jogot tart fenn. |
| --- | --- |

(6)

Ha a támogatási megállapodás a résztvevők számára olyan tevékenységek elvégzését írja elő, amelyek harmadik felek javát szolgálják, a résztvevők kötelesek ezt széles körben nyilvánosságra hozni, és a harmadik feleket átlátható, méltányos és részrehajlástól mentes módon beazonosítani, értékelni és kiválasztani. Ha a munkaprogram lehetővé teszi, a támogatási megállapodás előírhat kritériumokat e harmadik felek kiválasztására. A Bizottság a harmadik felek kiválasztásával szemben kifogási jogot tart fenn.

| (7) | A Bizottság e rendelettel összhangban támogatásimegállapodás-mintát dolgoz ki. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság e rendelettel összhangban támogatásimegállapodás-mintát dolgoz ki.

| (7) | A Bizottság e rendelettel összhangban a hetedik keretrendszert létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének a) részében meghatározott támogatási rendszerek mindegyikére külön támogatásimegállapodás-mintát dolgoz ki és fogad el. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság e rendelettel összhangban a hetedik keretrendszert létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének a) részében meghatározott támogatási rendszerek mindegyikére külön támogatásimegállapodás-mintát dolgoz ki és fogad el.

| (8) | A támogatásimegállapodás-mintának tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében (11) lefektetett elveket. A támogatásmegállapodás-mintának a szükségesnek ítélt mértékben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles közvélemény részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nők kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre. |
| --- | --- |

(8)

A támogatásimegállapodás-mintának tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében (11) lefektetett elveket. A támogatásmegállapodás-mintának a szükségesnek ítélt mértékben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles közvélemény részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nők kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre.

| (8) | A támogatásimegállapodás-mintának tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében (11) lefektetett elveket. A támogatásmegállapodás-mintának a szükségesnek ítélt mértékben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles közvélemény részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nők kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre. |
| --- | --- |

(8)

A támogatásimegállapodás-mintának tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében (11) lefektetett elveket. A támogatásmegállapodás-mintának a szükségesnek ítélt mértékben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles közvélemény részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nők kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre.

[(8a) a (16) preambulumbekezdésből áthelyezve] Az egyes cselekvésekre létrehozandó

  támogatásimegállapodás-minták
  oknak
  a 2185/96/Euratom, EK,
  1073/99 és 1074/99
  tanácsi rendeletben megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell

  ek a
  Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.

19.

20. cikk

A hozzáférési jogokra, a felhasználásra és a terjesztésre vonatkozó rendelkezések

| (1) | Abban a terjedelemben, amelyben ez a rendelet ezeket a kötelezettségeket nem szabályozza, a támogatási megállapodásban elő kell írni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(1)

Abban a terjedelemben, amelyben ez a rendelet ezeket a kötelezettségeket nem szabályozza, a támogatási megállapodásban elő kell írni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő kötelezettségeit.

| (1) | Abban a terjedelemben, amelyben ez a rendelet ezeket a jogokat és kötelezettségeket nem szabályozza, a támogatási megállapodásban elő kell írni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő jogait és kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(1)

Abban a terjedelemben, amelyben ez a rendelet ezeket a jogokat és kötelezettségeket nem szabályozza, a támogatási megállapodásban elő kell írni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő jogait és kötelezettségeit.

Ebből a célból a támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők kötelesek a Bizottságnak tervet benyújtani az új ismeretek felhasználásáról és terjesztéséről.

| (2) | A támogatási megállapodás meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek alapján a résztvevők kifogással élhetnek az új ismeretek felhasználásának és terjesztésének a Bizottság egyes, felhatalmazással rendelkező képviselői által történő technológiai ellenőrzésével szemben. |
| --- | --- |

(2)

A támogatási megállapodás meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek alapján a résztvevők kifogással élhetnek az új ismeretek felhasználásának és terjesztésének a Bizottság egyes, felhatalmazással rendelkező képviselői által történő technológiai ellenőrzésével szemben.

21. cikk

A megszűnésre vonatkozó rendelkezések

A támogatási megállapodásban elő kell írni a megállapodás teljes vagy részleges megszűnésének eseteit különösen e rendelet megsértésével, a teljesítés elmaradásával és a szerződésszegéssel összefüggésben, és meg kell határozni, milyen következményekkel jár a résztvevőkre nézve, ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit.

22. cikk

Különös rendelkezések

| (1) | A meglévő kutatási infrastruktúra és adott esetben az új kutatási infrastruktúra támogatását szolgáló közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás tartalmazhat olyan, a titoktartásra, a nyilvánosságra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyek érinthetik az infrastruktúra felhasználóit. |
| --- | --- |

(1)

A meglévő kutatási infrastruktúra és adott esetben az új kutatási infrastruktúra támogatását szolgáló közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás tartalmazhat olyan, a titoktartásra, a nyilvánosságra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyek érinthetik az infrastruktúra felhasználóit.

| (2) | A kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás tartalmazhat olyan, a titoktartásra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyek a cselekvés által kedvezményezett kutatókat érintik. |
| --- | --- |

(2)

A kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás tartalmazhat olyan, a titoktartásra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyek a cselekvés által kedvezményezett kutatókat érintik.

| (3) | A biztonság és az űrkutatás területén folytatott közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket tartalmazhat a titoktartásra, az információk bizalmasságára, a hozzáférési jogokra, az új ismeretek tulajdonjogának átruházására és az új ismeretek felhasználására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A biztonság és az űrkutatás területén folytatott közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket tartalmazhat a titoktartásra, az információk bizalmasságára, a hozzáférési jogokra, az új ismeretek tulajdonjogának átruházására és az új ismeretek felhasználására vonatkozóan.

| (4) | A biztonsági kérdésekkel foglalkozó, a (3) bekezdés alkalmazási körén kívül eső közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás szükség szerint ugyancsak tartalmazhat ilyen különös rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(4)

A biztonsági kérdésekkel foglalkozó, a (3) bekezdés alkalmazási körén kívül eső közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás szükség szerint ugyancsak tartalmazhat ilyen különös rendelkezéseket.

[(5); a 47. cikkből áthelyezve] Felderítő kutatásra irányuló
  cselekvések esetén
  a résztvevők kötelesek tevékenyen biztosítani, hogy
  a támogatási megállapodás a terjesztésre vonatkozóan külön rendelkezéseket állapíthat meg
  az új ismeretek terjesztését, és ennek során kötelesek a szellemi tulajdonjogok oltalmának szükségességére, a gyors terjesztés előnyeire, a titoktartásra és a résztvevők jogos érdekeire tekintettel eljárni .

23. cikk

23. cikk

45., 46., 47., 48., 49., 50.

Aláírás és csatlakozás

Aláírás és csatlakozás többpartneres közvetett cselekvések esetén

A támogatási megállapodás a koordinátor és a Bizottság aláírásával lép hatályba.

[(1)] A támogatási megállapodás a többi résztvevő nevében eljáró koordinátor és a Bizottság aláírásával lép hatályba.

A támogatási megállapodás minden olyan résztvevőre alkalmazandó, amely formálisan csatlakozott hozzá.

A támogatási megállapodás minden olyan résztvevőre alkalmazandó, amely formálisan csatlakozott hozzá
  a konzorciumi megállapodáshoz.

[(2)] [ A konzorcium összetételének megváltoztatásához a 26. cikk (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges. ]

4. ALSZAKASZ

KONZORCIUM

24. cikk

51., 52.,

Konzorciumi megállapodás

Ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok megállapodást (a továbbiakban: konzorciumi megállapodást) kötelesek kötni a következő kérdések szabályozására:

[(
  1
  )] Ha a
  A pályázati felhívás eltérő rendelkezésének hiányában
  másként nem rendelkezik, a közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok megállapodást (a továbbiakban: konzorciumi megállapodást) kötelesek kötni a következő kérdések szabályozására.

A közvetett cselekvésben részt vevők számára további jogokat és kötelezettségeket hozhat létre, a támogatási megállapodásban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően, a következő kérdések szabályozására:

| a) | a konzorcium belső szervezete; |
| --- | --- |

a)

a konzorcium belső szervezete;

| a) | a konzorcium jogi képviselete és belső szervezete, titoktartási szabályok és a belső viták rendezése, beleértve a résztvevők bármelyikének visszavonását, elmozdítását vagy cseréjét; |
| --- | --- |

a)

a konzorcium jogi képviselete és belső szervezete, titoktartási szabályok és a belső viták rendezése, beleértve a résztvevők bármelyikének visszavonását, elmozdítását vagy cseréjét;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása;

| b) | a becsült költségvetés elosztása, a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása, a támogatások 30. cikk (1) bekezdése szerinti formáival és a költségeknek a 30. cikk (2) bekezdése szerinti bejelentésével és kiszámításával kapcsolatos rendelkezések; |
| --- | --- |

b)

a becsült költségvetés elosztása, a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása, a támogatások 30. cikk (1) bekezdése szerinti formáival és a költségeknek a 30. cikk (2) bekezdése szerinti bejelentésével és kiszámításával kapcsolatos rendelkezések;

| c) | a terjesztés és a felhasználás kiegészítő szabályai, beleértve szükség szerint a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó megállapodásokat is; |
| --- | --- |

c)

a terjesztés és a felhasználás kiegészítő szabályai, beleértve szükség szerint a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó megállapodásokat is;

| c) | a közvetett cselekvésből származó új ismeretek tulajdonjogára, e tulajdonjog átruházására, a hozzáférési jogokra, a terjesztésre és a felhasználásra vonatkozó kiegészítő szabályai
  ok, beleértve szükség szerint a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó megállapodásokat is; |
| --- | --- |

c)

a közvetett cselekvésből származó új ismeretek tulajdonjogára, e tulajdonjog átruházására, a hozzáférési jogokra, a terjesztésre és a felhasználásra vonatkozó kiegészítő szabályai
  ok, beleértve szükség szerint a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó megállapodásokat is;

| d) | a belső viták rendezésének módja. |
| --- | --- |

d)

a belső viták rendezésének módja.

| d) | a belső viták rendezésének módja. |
| --- | --- |

d)

a belső viták rendezésének módja.

[(2)] A konzorciumi megállapodás valamennyi, a közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalany között jön létre a támogatási megállapodásnak a koordinátor általi aláírását megelőzően.

[(3)] E rendeletnek megfelelően a Bizottság külön konzorciumimegállapodás-mintát dolgoz ki a hetedik keretprogram létrehozásáról szóló [.../...] határozat III. mellékletének a) részében meghatározott finanszírozási rendszerek mindegyikére.

25. cikk

45., 46., 47., 48., 49., 50.

Koordinátor

| (1) | A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására koordinátort választanak maguk közül: |
| --- | --- |

(1)

A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására koordinátort választanak maguk közül:

| (1) | A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására koordinátort választanak maguk közül: |
| --- | --- |

(1)

A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására koordinátort választanak maguk közül:

| a) | annak biztosítása, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok az abban foglaltaknak megfelelően eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok az abban foglaltaknak megfelelően eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek;

| a) | annak biztosítása, hogy a közvetett cselekvésben részt vevő
  a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek a támogatási megállapodás és a konzorciumi megállapodás szerinti kötelezettségeiknek
  az abban foglaltaknak megfelelően eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy a közvetett cselekvésben részt vevő
  a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek a támogatási megállapodás és a konzorciumi megállapodás szerinti kötelezettségeiknek
  az abban foglaltaknak megfelelően eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása a konzorciumi megállapodásban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása a konzorciumi megállapodásban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően;

| c) | a pénzügyi elszámolások rendben tartása, nyilvántartások vezetése, valamint a 36. cikkel összhangban a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulás szétosztásáról; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi elszámolások rendben tartása, nyilvántartások vezetése, valamint a 36. cikkel összhangban a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulás szétosztásáról;

| c) | a pénzügyi elszámolások rendben tartása, nyilvántartások vezetése, valamint a 24. cikk b) pontjával és a 36. cikkel összhangban a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulás szétosztásáról; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi elszámolások rendben tartása, nyilvántartások vezetése, valamint a 24. cikk b) pontjával és a 36. cikkel összhangban a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulás szétosztásáról;

| d) | a résztvevők és a Bizottság között hatékony és korrekt párbeszéd biztosítása. |
| --- | --- |

d)

a résztvevők és a Bizottság között hatékony és korrekt párbeszéd biztosítása.

| d) | a tudományos és műszaki átadandó eredményekről a résztvevők közötti és a 19. cikk (4) bekezdésének értelmében a Bizottság felé történő között
  hatékony és korrekt jelentéstétel párbeszéd biztosítása. |
| --- | --- |

d)

a tudományos és műszaki átadandó eredményekről a résztvevők közötti és a 19. cikk (4) bekezdésének értelmében a Bizottság felé történő között
  hatékony és korrekt jelentéstétel párbeszéd biztosítása.

| e) | a jogalanyok részvételének befejezése, amennyiben egy résztvevő nem tesz eleget a támogatási megállapodás vagy a konzorciumi megállapodás szerinti kötelezettségeinek. |
| --- | --- |

e)

a jogalanyok részvételének befejezése, amennyiben egy résztvevő nem tesz eleget a támogatási megállapodás vagy a konzorciumi megállapodás szerinti kötelezettségeinek.

| (2) | A koordinátor személyét a támogatási megállapodásban meg kell jelölni. |
| --- | --- |

(2)

A koordinátor személyét a támogatási megállapodásban meg kell jelölni.

| (2) | A koordinátor személyét a konzorciumi
  támogatási megállapodásban meg kell jelölni. |
| --- | --- |

(2)

A koordinátor személyét a konzorciumi
  támogatási megállapodásban meg kell jelölni.

Új koordinátor kijelöléséhez a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

Új koordinátor kijelöléséhez a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

[(3)] Amennyiben arról a konzorciumi megállapodás rendelkezik, a koordinátor a 33. cikk (4) bekezdésének megfelelően alvállalkozásba adhatja az igazgatási és vezetési tevékenységeket.

53.

26. cikk

54., 55.,

A konzorcium változásai

| (1) | A közvetett cselekvés résztvevői javasolhatják új résztvevő felvételét vagy meglévő résztvevő eltávolítását. |
| --- | --- |

(1)

A közvetett cselekvés résztvevői javasolhatják új résztvevő felvételét vagy meglévő résztvevő eltávolítását.

| (1) | A közvetett cselekvés résztvevői megállapodhatnak egy
  javasolhatják új résztvevő felvételében
  felvételét vagy egy meglévő résztvevő eltávolítását
  eltávolításában a konzorciumi megállapodásban szereplő vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

A közvetett cselekvés résztvevői megállapodhatnak egy
  javasolhatják új résztvevő felvételében
  felvételét vagy egy meglévő résztvevő eltávolítását
  eltávolításában a konzorciumi megállapodásban szereplő vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.

| (2) | A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz. |
| --- | --- |

(2)

A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz.

| (2) | A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz és a konzorciumi megállapodáshoz. |
| --- | --- |

(2)

A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz és a konzorciumi megállapodáshoz.

| (3) | Ha a támogatási megállapodás előírja, a konzorcium pályázati felhívást tesz közzé és ezt egyedi tájékoztató eszközökkel, különösen a hetedik keretprogram internetes oldalain, szakmai sajtótermékekben és kiadványokban, valamint a tagállamok és a társult országok által a tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül széles körben terjeszti. |
| --- | --- |

(3)

Ha a támogatási megállapodás előírja, a konzorcium pályázati felhívást tesz közzé és ezt egyedi tájékoztató eszközökkel, különösen a hetedik keretprogram internetes oldalain, szakmai sajtótermékekben és kiadványokban, valamint a tagállamok és a társult országok által a tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül széles körben terjeszti.

| (3) | Ha a támogatási megállapodás előírja, a konzorcium pályázati felhívást tesz közzé és ezt egyedi tájékoztató eszközökkel, különösen a hetedik keretprogram internetes oldalain, szakmai sajtótermékekben és kiadványokban, valamint a tagállamok és a társult országok által a tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül széles körben terjeszti. |
| --- | --- |

(3)

55.

A konzorcium a pályázatokat a 15., illetve a 17. cikkben előírt elvek alapján az eredeti cselekvésre irányadó kritériumok szerint, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.

A konzorcium a pályázatokat a 15., illetve a 17. cikkben előírt elvek alapján az eredeti cselekvésre irányadó kritériumok szerint, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.

| (4) | A konzorcium az összetétel megváltozásáról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet. |
| --- | --- |

(4)

A konzorcium az összetétel megváltozásáról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.

| (4) | A konzorcium az összetétel megváltozásáról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet. |
| --- | --- |

(4)

A konzorcium az összetétel megváltozásáról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.

Ha az összetétel megváltoztatásával együtt a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaira is javaslatot tesz, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

[ Ha a
  Az összetétel megváltoztatásával
  hoz
  együtt a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaira is javaslatot tesz, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges. ]

5. ALSZAKASZ

A PROGRAMOK ÉS A KÖZVETETT CSELEKVÉSEK ELLENŐRZÉSE. INFORMÁCIÓSZOLGÁLTATÁS

27. cikk

27. cikk

39., 56.

Ellenőrzés

Ellenőrzés és felülvizsgálat

A Bizottság a 19. cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott rendszeres időközi jelentések alapján ellenőrzi a közvetett cselekvések végrehajtását.

[(
  1
  )] A Bizottság a 19. cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott rendszeres időközi jelentések alapján ellenőrzi a közvetett cselekvések végrehajtását.

A Bizottság ellenőrzi különösen a 20. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében az új ismeretek felhasználásáról és terjesztéséről benyújtott tervek végrehajtását.

...

[(2)] A Bizottság rendszeres időközönként a közvetett cselekvések vagy azok teljesítésének felülvizsgálatát is elvégezheti.

Ilyen felülvizsgálatok annak megállapítására is végezhetők, hogy a közvetett cselekvést a 18. cikk (5) bekezdésének megfelelően meg kell-e szüntetni.

Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködését.

Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködését.

A Bizottság a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködésével ellenőrzi a hetedik keretprogramot, egyedi programjait és szükség szerint a korábbi keretprogramokat. A Bizottság a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből csoportokat állíthat fel a közösségi kutatáspolitika végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásra.

[(
  3
  )] A Bizottság a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködésével ellenőrzi a hetedik keretprogramot, egyedi programjait és szükség szerint a korábbi keretprogramokat. A Bizottság a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből csoportokat állíthat fel
  tanácsot kérhet a közösségi kutatáspolitika végrehajtásával kapcsolatban
  kapcsolatos tanácsadásra.

[(
  4
  ) áthelyezve fentről] Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködését.

[(5)] A Bizottság a tagállamok képviselőiből álló és a Bizottság által elnökölt bizottságot tájékoztatja az e cikk (1)-(3) bekezdésének megfelelően végzett ellenőrzési tevékenységeinek eredményeiről.

57.

[(6)] Az ERC keretében finanszírozott, kutatók által javasolt „felderítő” kutatások ellenőrzéséért az ERC „Kutatási Tanácsa” vagy illetékes albizottságai a felelősek.

56.

28. cikk

Tájékoztatás

| (1) | A Bizottság kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, az egyes közvetett cselekvések keretében elvégzett tevékenységből eredő új ismerettel kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek: |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, az egyes közvetett cselekvések keretében elvégzett tevékenységből eredő új ismerettel kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a kérdéses információ közpolitikai szempontból érdeklődésre tarthat számot; |
| --- | --- |

a)

a kérdéses információ közpolitikai szempontból érdeklődésre tarthat számot;

| b) | a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információ kiadásának megtagadására. |
| --- | --- |

b)

a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információ kiadásának megtagadására.

| (2) | Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás semmilyen körülmények között nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását. |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás semmilyen körülmények között nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását.

A tájékoztatás címzettje ugyanakkor köteles a megkapott információt bizalmasan kezelni, kivéve akkor, ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül vagy azt a résztvevők nyilvánosságra hozzák, vagy ennek hiányában ha a kérdéses információt a részvevők a bizalmasságra vonatkozó korlátozás nélkül bocsátották a Bizottság rendelkezésére.

3. SZAKASZ

KÖZÖSSÉGI PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁS

1. ALSZAKASZ

FINANSZÍROZÁSI JOGOSULTSÁG ÉS A TÁMOGATÁS FORMÁI

29. cikk

Finanszírozási jogosultság

| (1) | Közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a közvetett cselekvésben részt vevő: |
| --- | --- |

(1)

Közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesülhet a közvetett cselekvésben részt vevő:

| a) | bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján alapított jogalany; |
| --- | --- |

a)

bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján alapított jogalany;

| b) | bármely nemzetközi európai érdekszervezet; |
| --- | --- |

b)

bármely nemzetközi európai érdekszervezet;

| c) | bármely, nemzetközi együttműködésben partner országban székhellyel rendelkező jogalany. |
| --- | --- |

c)

bármely, nemzetközi együttműködésben partner országban székhellyel rendelkező jogalany.

| (2) | A nemzetközi európai érdekszervezettől eltérő nemzetközi szervezet, illetőleg nemzetközi együttműködésben nem partner harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén akkor adható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül: |
| --- | --- |

(2)

A nemzetközi európai érdekszervezettől eltérő nemzetközi szervezet, illetőleg nemzetközi együttműködésben nem partner harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén akkor adható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül:

| a) | a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik;

| b) | a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett cselekvés végrehajtásához; |
| --- | --- |

b)

a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett cselekvés végrehajtásához;

| c) | a hozzájárulás lehetőségéről kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló bármely más egyezség rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a hozzájárulás lehetőségéről kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló bármely más egyezség rendelkezik.

30. cikk

A támogatás formái

3., 58., 59., 60., 61.

| (1) | A hetedik keretprogram III. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokat megvalósító közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek megtérítésén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(1)

A hetedik keretprogram III. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokat megvalósító közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek megtérítésén kell alapulnia.

| (1) | A hetedik keretprogram III. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokat megvalósító közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek, részben vagy egészben történő, megtérítését
  n kell alapulnia
  jelenti. |
| --- | --- |

(1)

A hetedik keretprogram III. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokat megvalósító közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek, részben vagy egészben történő, megtérítését
  n kell alapulnia
  jelenti.

A közösségi pénzügyi hozzájárulás öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással vagy átalányösszegekkel együttesen is alkalmazható

A közösségi pénzügyi hozzájárulás öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással vagy átalányösszegekkel együttesen is alkalmazható.

Teljes közvetett cselekvésekre átalányösszeg csak a koordinációs és támogatási cselekvéseknél, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogatható cselekvéseknél alkalmazható.

60.

A közösségi pénzügyi hozzájárulás ösztöndíj vagy díj formájában is adható.

A közösségi pénzügyi hozzájárulás ösztöndíj vagy díj formájában is adható.

| (2) | A közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett cselekvés költségeire vetítve kell kiszámítani, azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségek alapján kell elszámolni. |
| --- | --- |

(2)

A közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett cselekvés költségeire vetítve kell kiszámítani, azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségek alapján kell elszámolni.

| (2) | A közvetett cselekvésekhez nyújtott maximális közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett cselekvés költségeire vetítve kell kiszámítani, azonban az egyes résztvevők által végzett tevékenységeknek megfelelően kell megállapítani és azok becsült költségvetésére kell alapozni
  bejelentett költségek alapján kell elszámolni. |
| --- | --- |

(2)

A közvetett cselekvésekhez nyújtott maximális közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett cselekvés költségeire vetítve kell kiszámítani, azonban az egyes résztvevők által végzett tevékenységeknek megfelelően kell megállapítani és azok becsült költségvetésére kell alapozni
  bejelentett költségek alapján kell elszámolni.

61.

31. cikk

A támogatható költségek megtérítése

| (1) | A támogatáshoz a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani. |
| --- | --- |

(1)

A támogatáshoz a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani.

| (1) | A közvetett cselekvések közösségi költségvetésből történő támogatásához a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani. |
| --- | --- |

(1)

A közvetett cselekvések közösségi költségvetésből történő támogatásához a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani.

A támogatható költségek megtérítésén alapuló közösségi pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget.

A támogatható költségek megtérítésén alapuló közösségi pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget. A nyereség meglétét az egyes résztvevők szintjén kell megállapítani.

62.

| (2) | A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor figyelembe kell venni a bevételeket. |
| --- | --- |

(2)

A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor figyelembe kell venni a bevételeket.

| (2) | A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor a 33. cikk (5) bekezdésének megfelelően figyelembe kell venni a bevételeket. |
| --- | --- |

(2)

A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor a 33. cikk (5) bekezdésének megfelelően figyelembe kell venni a bevételeket.

| (3) | A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek: |
| --- | --- |

(3)

A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:

| (3) | A közvetett cselekvés végrehajtása során az egyes résztvevőknél felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek: |
| --- | --- |

(3)

A közvetett cselekvés végrehajtása során az egyes résztvevőknél felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:

| a) | ténylegesek; |
| --- | --- |

a)

ténylegesek;

| b) | a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik;

| c) | megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés célkitűzéseinek és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra; |
| --- | --- |

c)

megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés célkitűzéseinek és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;

| c) | megállapításuk a résztvevő költségelszámolási gyakorlata és azon ország rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, amelyben a jogalany székhellyel rendelkezik, és kizárólag a közvetett cselekvés célkitűzéseinek és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra; |
| --- | --- |

c)

megállapításuk a résztvevő költségelszámolási gyakorlata és azon ország rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, amelyben a jogalany székhellyel rendelkezik, és kizárólag a közvetett cselekvés célkitűzéseinek és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;

63., 65.

| d) | szerepelnek a résztvevő könyvelésében és kifizetésre kerültek; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében; |
| --- | --- |

d)

szerepelnek a résztvevő könyvelésében és kifizetésre kerültek; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében;

| d) | szerepelnek a résztvevő könyvelésében és kifizetésre kerültek; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében; |
| --- | --- |

d)

szerepelnek a résztvevő könyvelésében és kifizetésre kerültek; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében;

| e) | nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pont feltételeinek. |
| --- | --- |

e)

nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pont feltételeinek.

| e) | nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen visszaigényelhető
  azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pont feltételeinek. |
| --- | --- |

e)

nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen visszaigényelhető
  azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)–d) pont feltételeinek.

64.

Az a) pont szempontjából átlagos személyi költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.

Az a) pont szempontjából átlagos személyi költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.

32. cikk

32. cikk

66., 67., 68., 69., 70.

Közvetlen támogatható költségek és közvetett támogatható költségek

Közvetlen támogatható költségek és közvetett támogatható költségek

| (1) | A támogatható költségeket a cselekvéshez közvetlenül társítható költségek (a továbbiakban: közvetlen támogatható költségek) és esetleg a cselekvéshez közvetlenül nem társítható, de a cselekvéshez társítható közvetlen támogatható költségekkel közvetlen összefüggésben felmerülő költségek (a továbbiakban: közvetett támogatható költségek) alkotják. |
| --- | --- |

(1)

A támogatható költségeket a cselekvéshez közvetlenül társítható költségek (a továbbiakban: közvetlen támogatható költségek) és esetleg a cselekvéshez közvetlenül nem társítható, de a cselekvéshez társítható közvetlen támogatható költségekkel közvetlen összefüggésben felmerülő költségek (a továbbiakban: közvetett támogatható költségek) alkotják.

[(1a)] A közvetlen költségek jelenthetik a személyzeti, úti- és tartózkodási költségeket és egyéb különleges költségeket.

67.

[(1b)] A személyzeti költségek magukban foglalják a résztvevő által közvetlenül alkalmazott személyzet díjazását és a kapcsolódó költségeket.

Azokat a résztvevő a személyzet által a közvetett cselekvéssel tényleges eltöltött idő nyilvántartása alapján számolja fel.

Egy résztvevő átlagos költségeket vagy a személyzet egyes kategóriáira vetített költségskálát számolhat fel, feltéve hogy azokat a rendes költségelszámolási gyakorlatnak megfelelően állapítja meg.

[(1c)] A közvetett cselekvésben részt vevő személyzet úti- és tartózkodási költségeit ténylegesen felmerülő költségként vagy költségskála alapján kell elszámolni, feltéve, hogy azt a résztvevő rendes költségelszámolási gyakorlatának megfelelően vagy a Bizottság által meghatározott költségskála alapján állapítják meg.

[(1d)] Egyéb különleges költségek (beleértve a tartós felszereléseket, felhasználói díjakat, fogyasztási cikkeket és az alvállalkozásba adást is) csak akkor támogathatók, ha arról a támogatási megállapodás rendelkezik.

| (2) | A közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhat átalányfinanszírozást, amelynek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított összes közvetlen támogatható költségből kell meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

A közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhat átalányfinanszírozást, amelynek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított összes közvetlen támogatható költségből kell meghatározni.

| (2) | A közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő felszámíthatja a tényleges költségeket vagy választhatja összes közvetlen támogatható személyzeti költségének átalányfinanszírozását, amelynek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított összes közvetlen támogatható költségből kell meghatározni, feltéve hogy azt rendes költségelszámolási gyakorlatának megfelelően állapítja meg. |
| --- | --- |

(2)

A közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő felszámíthatja a tényleges költségeket vagy választhatja összes közvetlen támogatható személyzeti költségének átalányfinanszírozását, amelynek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított összes közvetlen támogatható költségből kell meghatározni, feltéve hogy azt rendes költségelszámolási gyakorlatának megfelelően állapítja meg.

68., 69., 70.

| (3) | A támogatási megállapodás – különösen koordinációs és támogatási cselekvések, valamint esetleg kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések esetében – a közvetett támogatható költségek megtérítését az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek meghatározott százalékára korlátozhatja. |
| --- | --- |

(3)

A támogatási megállapodás – különösen koordinációs és támogatási cselekvések, valamint esetleg kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések esetében – a közvetett támogatható költségek megtérítését az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek meghatározott százalékára korlátozhatja.

| (3) | A támogatási megállapodás – különösen koordinációs és támogatási cselekvések, valamint esetleg kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések esetében – a közvetett támogatható költségek megtérítését az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított
  a közvetlen támogatható személyzeti költségek meghatározott százalékára korlátozhatja. |
| --- | --- |

(3)

A támogatási megállapodás – különösen koordinációs és támogatási cselekvések, valamint esetleg kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések esetében – a közvetett támogatható költségek megtérítését az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított
  a közvetlen támogatható személyzeti költségek meghatározott százalékára korlátozhatja.

68.

33. cikk

3., 71., 72., 73.,

A támogatás felső korlátja

| (1) | Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti. |
| --- | --- |

(1)

Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.

Az államháztartási szervek, a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, a kutatóintézetek és a KKV-k esetén azonban a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 75 %-át fedezheti.

71., 72.

| (2) | Demonstrációs tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti. |
| --- | --- |

(2)

Demonstrációs tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50 %-át fedezheti.

| (3) | Felderítő kutatási cselekvéssel, koordinációs és támogatási cselekvéssel, valamint kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvéssel támogatott tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti. |
| --- | --- |

(3)

Felderítő kutatási cselekvéssel, koordinációs és támogatási cselekvéssel, valamint kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvéssel támogatott tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.

| (4) | A vezetéssel és a könyvvizsgálói igazolással összefüggésben, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti. |
| --- | --- |

(4)

A vezetéssel és a könyvvizsgálói igazolással összefüggésben, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.

| (4) | Azon cselekvésekben, amelyek nem tartoznak a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató rendszerek alá, a vezetéssel és a
  kapcsolatos tevékenységek (beleértve a könyvvizsgálói igazolásokat
  sal
  is) összefüggésben, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti. |
| --- | --- |

(4)

Azon cselekvésekben, amelyek nem tartoznak a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató rendszerek alá, a vezetéssel és a
  kapcsolatos tevékenységek (beleértve a könyvvizsgálói igazolásokat
  sal
  is) összefüggésben, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100 %-át fedezheti.

73.

Az első albekezdés alkalmazásában egyéb tevékenységnek minősül többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvésektől eltérő cselekvésben végzett képzés, a koordináció, a hálózatok fenntartása és a terjesztés.

Az első albekezdés alkalmazásában egyéb tevékenységnek minősül többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvésektől eltérő cselekvésben végzett képzés, a koordináció, a hálózatok fenntartása és a terjesztés.

| (5) | Az (1)–(4) bekezdés alkalmazása során a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségek bevételekkel csökkentett összegét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

Az (1)–(4) bekezdés alkalmazása során a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségek bevételekkel csökkentett összegét kell figyelembe venni.

| (5) | Az (1)–(4) bekezdés alkalmazása során a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségeket és a bevételeket bevételekkel csökkentett összegét kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

Az (1)–(4) bekezdés alkalmazása során a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségeket és a bevételeket bevételekkel csökkentett összegét kell figyelembe venni.

| (6) | Az (1)–(5) bekezdés olyan közvetett cselekvésekre is értelemszerűen alkalmazandó, amelyek teljes egészében átalányösszeg vagy átalányfinanszírozás formájában részesülnek közösségi támogatásban. |
| --- | --- |

(6)

Az (1)–(5) bekezdés olyan közvetett cselekvésekre is értelemszerűen alkalmazandó, amelyek teljes egészében átalányösszeg vagy átalányfinanszírozás formájában részesülnek közösségi támogatásban.

| (6) | Az (1)–(5) bekezdés olyan közvetett cselekvésekre is értelemszerűen alkalmazandó, amelyek teljes egészében átalányösszeg vagy átalányfinanszírozás formájában részesülnek közösségi támogatásban. |
| --- | --- |

(6)

34. cikk

34. cikk

74.

A támogatható költségek jelentése és könyvvizsgálói hitelesítése

A támogatható költségek jelentése és könyvvizsgálói hitelesítése

| (1) | A költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban, szükség szerint könyvvizsgálói igazolás kíséretében a Bizottságnak szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a közvetett cselekvésekkel összefüggésben felmerülő támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és a bevételekről. |
| --- | --- |

(1)

A költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban, szükség szerint könyvvizsgálói igazolás kíséretében a Bizottságnak szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a közvetett cselekvésekkel összefüggésben felmerülő támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és a bevételekről.

| (1) | A költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban, szükség szerint könyvvizsgálói igazolás kíséretében a Bizottságnak szabályos időközönként jelentést kell benyújtani
  A
  a közvetett cselekvésekkel összefüggésben felmerülő minden
  támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és a bevételekről a Bizottságnak szabályos időközönként jelentést kell benyújtani. |
| --- | --- |

(1)

A költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban, szükség szerint könyvvizsgálói igazolás kíséretében a Bizottságnak szabályos időközönként jelentést kell benyújtani
  A
  a közvetett cselekvésekkel összefüggésben felmerülő minden
  támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és a bevételekről a Bizottságnak szabályos időközönként jelentést kell benyújtani.

A jelentésben meg kell jelölni és a cselekvés végeztével igazolással meg kell erősíteni, ha a kérdéses cselekvéshez kapcsolódik társfinanszírozás.

A jelentésben meg kell jelölni és a cselekvés végeztével igazolással meg kell erősíteni, ha a kérdéses cselekvéshez kapcsolódik társfinanszírozás.

| (2) | Az államháztartási szervek, a kutatóintézetek és a közép- és felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben említett könyvvizsgálói igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik. |
| --- | --- |

(2)

Az államháztartási szervek, a kutatóintézetek és a közép- és felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben említett könyvvizsgálói igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik.

| (2) | Az államháztartási szervek, a kutatóintézetek és a közép- és felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben említett könyvvizsgálói igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik. |
| --- | --- |

(2)

34a. cikk

69., 75., 76., 77.

Könyvvizsgálói igazolás

[(1)] A bejelentett költségeket a költségvetési rendeletnek és végrehajtási szabályainak megfelelően kell igazolni.

[(2)] E rendeletnek és a támogatási megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a könyvvizsgálói igazolásnak biztosítania kell, hogy:

75.

| a) | a résztvevő által visszaigényelt költségek támogathatók; |
| --- | --- |

a)

a résztvevő által visszaigényelt költségek támogathatók;

| b) | a költségeket, az előfinanszírozási kamatjövedelmet és a bevételeket helyesen állapították meg, és azokat megfelelő igazoló dokumentumokkal támasztották alá. |
| --- | --- |

b)

a költségeket, az előfinanszírozási kamatjövedelmet és a bevételeket helyesen állapították meg, és azokat megfelelő igazoló dokumentumokkal támasztották alá.

[(3)] A könyvvizsgálói igazolást egy külső könyvvizsgálónak kell kiállítania, vagy államigazgatási szervek esetén egy arra jogosult hivatalos személynek.

A külső könyvvizsgálónak meg kell felelnie az 1984. április 10-i 84/253/EGK nyolcadik tanácsi irányelvvel összhangban megállapított követelményeknek. A köztisztviselő hatáskörét a nemzeti jogszabályok és az illetékes hatóságok határozzák meg.

A könyvvizsgálói igazolást kiállító külső könyvvizsgálónak vagy – államigazgatási szervek esetén – az illetékes hivatalos személynek a könyvvizsgáló kiválasztásáért felelős résztvevőtől függetlennek kell lennie.

76.

[(4)] A Bizottságnak hozzáférést kell biztosítani a könyvvizsgálói igazolást alátámasztó dokumentumokhoz.

77.

35. cikk

35. cikk

59., 78., 79.

Kiválósági hálózatok

Kiválósági hálózatok

| (1) | Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik, a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulást átalányösszeg formájában kell biztosítani, amelynek nagyságát a kiválósági hálózatban közreműködő kutatók száma és a cselekvés időtartama alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik, a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulást átalányösszeg formájában kell biztosítani, amelynek nagyságát a kiválósági hálózatban közreműködő kutatók száma és a cselekvés időtartama alapján kell meghatározni.

| (1) | Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik, a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulást átalányösszeg formájában kell biztosítani, amelynek nagyságát a kiválósági hálózatban közreműködő kutatók száma és a cselekvés időtartama alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Az (1) bekezdés alapján kifizetendő átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdés alapján kifizetendő átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni.

| (2) | Az (1) bekezdés alapján kifizetendő átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(2)

Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban kiigazíthatja.

Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban kiigazíthatja.

| (3) | A munkaprogramban elő kell írni az (1) bekezdés alapján nyújtandó átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához legfeljebb figyelembe vehető résztvevő- és – szükség esetén – kutatószámot. A kiválósági hálózatban ugyanakkor szükség szerint a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásakor figyelembe vettnél több résztvevő is részt vehet. |
| --- | --- |

(3)

A munkaprogramban elő kell írni az (1) bekezdés alapján nyújtandó átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához legfeljebb figyelembe vehető résztvevő- és – szükség esetén – kutatószámot. A kiválósági hálózatban ugyanakkor szükség szerint a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásakor figyelembe vettnél több résztvevő is részt vehet.

| (3) | A munkaprogramban elő kell írni az (1) bekezdés alapján nyújtandó átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához legfeljebb figyelembe vehető résztvevő- és – szükség esetén – kutatószámot. A kiválósági hálózatban ugyanakkor szükség szerint a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásakor figyelembe vettnél több résztvevő is részt vehet. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Az (1) bekezdésben meghatározott átalányösszeget részletekben kell kifizetni. |
| --- | --- |

(4)

Az (1) bekezdésben meghatározott átalányösszeget részletekben kell kifizetni.

| (4) | Az (1) bekezdésben meghatározott átalányösszeget részletekben kell kifizetni. |
| --- | --- |

(4)

A részleteket a közös tevékenységi program végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.

A részleteket a közös tevékenységi program végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.

2. ALSZAKASZ

KIFIZETÉS, SZÉTOSZTÁS, VISSZAKÖVETELÉS ÉS GARANCIÁK

36. cikk

Kifizetés és szétosztás

| (1) | A közösségi pénzügyi hozzájárulást a résztvevőknek a koordinátoron keresztül kell kifizetni. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi pénzügyi hozzájárulást a résztvevőknek a koordinátoron keresztül kell kifizetni.

| (2) | A koordinátor olyan nyilvántartást vezet, amelyből bármikor megállapítható, hogy a közösségi finanszírozásból mely résztvevő mekkora részt kapott. |
| --- | --- |

(2)

A koordinátor olyan nyilvántartást vezet, amelyből bármikor megállapítható, hogy a közösségi finanszírozásból mely résztvevő mekkora részt kapott.

A koordinátor ezt az információt kérésre közli a Bizottsággal.

37. cikk

Visszakövetelés

A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban határozatot hozhat pénzeszközök visszaköveteléséről.

38. cikk

38. cikk

3., 80., 81.

Kockázatok fedezésére visszatartott összegek

Kockázatok fedezésére visszatartott összegek

| (1) | A visszakövetelt összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a Bizottság a közvetett cselekvés egyes résztvevőinek előirányzott közösségi pénzügyi hozzájárulás egy kis százalékának megfelelő összeget visszatarthat a közvetett cselekvésben részt vevő, kötelezettségeiket nem teljesítő jogalanyok részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

A visszakövetelt összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a Bizottság a közvetett cselekvés egyes résztvevőinek előirányzott közösségi pénzügyi hozzájárulás egy kis százalékának megfelelő összeget visszatarthat a közvetett cselekvésben részt vevő, kötelezettségeiket nem teljesítő jogalanyok részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére.

| (1) | A visszakövetelt összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a Bizottság a közvetett cselekvés egyes résztvevőinek előirányzott közösségi pénzügyi hozzájárulás egy kis százalékának megfelelő összeget visszatarthat a közvetett cselekvésben részt vevő, kötelezettségeiket nem teljesítő jogalanyok részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Az (1) bekezdés nem alkalmazandó: |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdés nem alkalmazandó:

| (2) | Az (1) bekezdés nem alkalmazandó: |
| --- | --- |

(2)

| a) | az államháztartási szervekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre; |
| --- | --- |

a)

az államháztartási szervekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre;

| a) | az államháztartási szervekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre; |
| --- | --- |

a)

az államháztartási szervekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre;

| b) | a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések résztvevőire, a felderítő kutatásra irányuló cselekvések résztvevőire, valamint a KKV-k javára végzett cselekvések kivételével a konkrét csoportok javára végzett cselekvések résztvevőire. |
| --- | --- |

b)

a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések résztvevőire, a felderítő kutatásra irányuló cselekvések résztvevőire, valamint a KKV-k javára végzett cselekvések kivételével a konkrét csoportok javára végzett cselekvések résztvevőire.

| b) | a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések résztvevőire, a felderítő kutatásra irányuló cselekvések résztvevőire, valamint a KKV-k javára végzett cselekvések kivételével a konkrét csoportok javára végzett cselekvések résztvevőire. |
| --- | --- |

b)

a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések résztvevőire, a felderítő kutatásra irányuló cselekvések résztvevőire, valamint a KKV-k javára végzett cselekvések kivételével a konkrét csoportok javára végzett cselekvések résztvevőire.

Az a) és b) pontban felsorolt valamennyi résztvevő csak saját tartozásaiért felel.

Az a) és b) pontban felsorolt valamennyi résztvevő csak saját tartozásaiért felel.

| (3) | A visszatartott összegek a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a hetedik keretprogramhoz rendelt bevételnek minősülnek. |
| --- | --- |

(3)

A visszatartott összegek a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a hetedik keretprogramhoz rendelt bevételnek minősülnek.

| |
| --- |

(3)

| (3) | A visszatartott összegek a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a hetedik keretprogramhoz rendelt bevételnek minősülnek. |
| --- | --- |

| (4) | A keretprogram végén fel kell mérni a fennálló kockázatok fedezéséhez szükséges összeget. Az ezen összeget meghaladó összegeket előirányzott bevételként vissza kell téríteni a keretprogramnak. |
| --- | --- |

(4)

A keretprogram végén fel kell mérni a fennálló kockázatok fedezéséhez szükséges összeget. Az ezen összeget meghaladó összegeket előirányzott bevételként vissza kell téríteni a keretprogramnak.

| (4) | A keretprogram végén fel kell mérni a fennálló kockázatok fedezéséhez szükséges összeget. Az ezen összeget meghaladó összegeket előirányzott bevételként vissza kell téríteni a keretprogramnak. |
| --- | --- |

(4)

III. FEJEZET

Terjesztés, felhasználás és hozzáférési jogok

1. SZAKASZ

ÚJ ISMERETEK

1. ALSZAKASZ

TULAJDONJOG

39. cikk

Az új ismeretek tulajdonjoga

| (1) | Az új ismeretek a Bizottság tulajdonát képezik: |
| --- | --- |

(1)

Az új ismeretek a Bizottság tulajdonát képezik:

| a) | a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó beszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvések esetén; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó beszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvések esetén;

| a) | a költségvetési rendeletben és végrehajtási szabályaiban előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó termékbeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvések esetén; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendeletben és végrehajtási szabályaiban előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó termékbeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási cselekvések esetén;

| b) | a független szakértőkkel kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvések esetén. |
| --- | --- |

b)

a független szakértőkkel kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvések esetén.

| (2) | Az (1) bekezdésben meghatározott közvetett cselekvésektől eltérő közvetett cselekvések keretén belül végzett munka végrehajtásából származó új ismeretek azon résztvevők tulajdonát képezik, amelyek elvégezték az ezen ismereteket eredményező munkát. |
| --- | --- |

(2)

Az (1) bekezdésben meghatározott közvetett cselekvésektől eltérő közvetett cselekvések keretén belül végzett munka végrehajtásából származó új ismeretek azon résztvevők tulajdonát képezik, amelyek elvégezték az ezen ismereteket eredményező munkát.

| (3) | Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb, számára munkát végző személy jogosult igényt tartani az új ismeretekkel kapcsolatos jogokra, a résztvevőnek biztosítania kell, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségekkel összeegyeztethető módon gyakorolhatók legyenek. |
| --- | --- |

(3)

Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb, számára munkát végző személy jogosult igényt tartani az új ismeretekkel kapcsolatos jogokra, a résztvevőnek biztosítania kell, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségekkel összeegyeztethető módon gyakorolhatók legyenek.

40. cikk

83.

Az új ismeretek közös tulajdona

| (1) | Ha az új ismeretek több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új ismeretek tekintetében közös tulajdonnal rendelkeznek. |
| --- | --- |

(1)

Ha az új ismeretek több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új ismeretek tekintetében közös tulajdonnal rendelkeznek.

| (1) | Ha az új ismeretek több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új ismeretek tekintetében közös tulajdonnal rendelkeznek.

  Ezekben az esetekben az érintett résztvevők a közös tulajdonjog megosztását és gyakorlásának feltételeit szabályozó közös tulajdoni megállapodást kötnek. |
| --- | --- |

(1)

Ha az új ismeretek több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új ismeretek tekintetében közös tulajdonnal rendelkeznek.

Ezekben az esetekben az érintett résztvevők a közös tulajdonjog megosztását és gyakorlásának feltételeit szabályozó közös tulajdoni megállapodást kötnek.

| (2) | Ha az ilyen közös tulajdonjog gyakorlásának megosztására és feltételeire vonatkozóan nem kötöttek közös tulajdoni megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni a következő feltételekkel: |
| --- | --- |

(2)

Ha az ilyen közös tulajdonjog gyakorlásának megosztására és feltételeire vonatkozóan nem kötöttek közös tulajdoni megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni a következő feltételekkel:

| (2) | Ha az ilyen közös tulajdonjog gyakorlásának megosztására és feltételeire vonatkozóan nem kötöttek ilyen
  közös tulajdoni megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni, amennyiben
  a következő feltételekkel: |
| --- | --- |

(2)

Ha az ilyen közös tulajdonjog gyakorlásának megosztására és feltételeire vonatkozóan nem kötöttek ilyen
  közös tulajdoni megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni, amennyiben
  a következő feltételekkel:

| a) | a közös tulajdonban érintett többi jogalanyt előzetesen értesíteni kell; |
| --- | --- |

a)

a közös tulajdonban érintett többi jogalanyt előzetesen értesíteni kell;

| a) | a közös tulajdonban érintett többi jogalanyt előzetesen értesítette. értesíteni kell |
| --- | --- |

a)

a közös tulajdonban érintett többi jogalanyt előzetesen értesítette. értesíteni kell

| b) | a közös tulajdonban érintett többi jogalanynak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni. |
| --- | --- |

b)

a közös tulajdonban érintett többi jogalanynak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni.

| b) | a közös tulajdonban érintett többi jogalanynak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni. |
| --- | --- |

b)

a közös tulajdonban érintett többi jogalanynak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni.

[(3)] A Bizottság e rendelettel összhangban kidolgozza a közös tulajdoni megállapodás mintáját.

41. cikk

Konkrét csoportok tulajdonjoga új ismeretek felett

| | Konkrét csoportok javára végzett cselekvések esetén a 39. cikk (2) bekezdése és a 40. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó. Az érintett résztvevők eltérő megállapodása hiányában ilyenkor az új ismeretek azon résztvevők közös tulajdonát képezik, amelyek a közvetett cselekvéssel kedvezményezett konkrét csoporthoz tartoznak. |
| --- | --- |

Konkrét csoportok javára végzett cselekvések esetén a 39. cikk (2) bekezdése és a 40. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó. Az érintett résztvevők eltérő megállapodása hiányában ilyenkor az új ismeretek azon résztvevők közös tulajdonát képezik, amelyek a közvetett cselekvéssel kedvezményezett konkrét csoporthoz tartoznak.

A hetedik keretprogram létrehozásáról szóló [.../...] határozat III. melléklete 6. szakaszának a) részében meghatározott k
  Konkrét csoportok javára végzett cselekvések esetén a 39. cikk (2) bekezdése és a 40. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó. Az érintett résztvevők eltérő megállapodása hiányában ilyenkor az új ismeretek azon résztvevők közös tulajdonát képezik, amelyek a közvetett cselekvéssel kedvezményezett konkrét csoporthoz tartoznak.

Ha az új ismeretek tulajdonosai nem tagjai az említett csoportnak, a tulajdonosoknak biztosítaniuk kell, hogy az említett csoport az új ismeretek tekintetében rendelkezzen mindazokkal a jogokkal, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a támogatási megállapodás technikai mellékletében foglaltak szerint használni és terjeszteni tudja az új ismereteket.

Ha az új ismeretek tulajdonosai nem tagjai az említett csoportnak, a tulajdonosoknak biztosítaniuk kell, hogy az említett csoport az új ismeretek tekintetében rendelkezzen mindazokkal a
  azokkal a kizárólagos jogokkal, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a támogatási megállapodás technikai mellékletében foglaltak szerint használni és terjeszteni tudja az új ismereteket.

42. cikk

82., 84.

Új ismeretek átruházása

Az új ismeretekkel kapcsolatos tulajdonjog és hozzáférési jogok átruházása

| (1) | Ha egy résztvevő az új ismeretek tulajdonjogát másra átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosnak kötelezettségeit – különösen a hozzáférési jogok biztosítására, a terjesztésre és a felhasználásra vonatkozókat – is át kell adnia. |
| --- | --- |

(1)

Ha egy résztvevő az új ismeretek tulajdonjogát másra átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosnak kötelezettségeit – különösen a hozzáférési jogok biztosítására, a terjesztésre és a felhasználásra vonatkozókat – is át kell adnia.

| (1) | Ha egy résztvevő az új ismeretek tulajdonjogát másra átruházza, ezzel a rendelettel, a támogatási megállapodással és a konzorciumi megállapodással összhangban az új tulajdonosnak kötelezettségeit – különösen a hozzáférési jogok biztosítására, a terjesztésre és a felhasználásra vonatkozókat – is át kell adnia. |
| --- | --- |

(1)

Ha egy résztvevő az új ismeretek tulajdonjogát másra átruházza, ezzel a rendelettel, a támogatási megállapodással és a konzorciumi megállapodással összhangban az új tulajdonosnak kötelezettségeit – különösen a hozzáférési jogok biztosítására, a terjesztésre és a felhasználásra vonatkozókat – is át kell adnia.

[(1a] Az új ismeretekhez az azokat létrehozó munkát elvégző résztvevőkhöz kapcsolt szervezeteknek is hozzá kell férniük, ha a kapcsolt vállalkozás:

| a) | egy tagállamban vagy társult országban rendelkezik székhellyel; |
| --- | --- |

a)

egy tagállamban vagy társult országban rendelkezik székhellyel;

| b) | kölcsönös hozzáférési jogokat biztosít minden olyan háttérismerethez, amelynek birtokában van, és amely az új ismeretek felhasználásához szükséges; |
| --- | --- |

b)

kölcsönös hozzáférési jogokat biztosít minden olyan háttérismerethez, amelynek birtokában van, és amely az új ismeretek felhasználásához szükséges;

| c) | eleget tesz a 3. cikk szerinti titoktartási kötelezettségnek. |
| --- | --- |

c)

eleget tesz a 3. cikk szerinti titoktartási kötelezettségnek.

| (2) | Titoktartási kötelezettsége függvényében ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell adnia, akkor erről előzetesen köteles értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új ismeretek új tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján őket megillető jogok gyakorolásához szükséges információt is. |
| --- | --- |

(2)

Titoktartási kötelezettsége függvényében ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell adnia, akkor erről előzetesen köteles értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új ismeretek új tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján őket megillető jogok gyakorolásához szükséges információt is.

| (2) | Titoktartási kötelezettsége függvényében ha
  Ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell
  kíván átadnia, akkor erről előzetesen köteles értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új ismeretek új jogosultra
  tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján  az őket megillető jogok gyakorolásához szükséges információt is. |
| --- | --- |

(2)

Titoktartási kötelezettsége függvényében ha
  Ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell
  kíván átadnia, akkor erről előzetesen köteles értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új ismeretek új jogosultra
  tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján  az őket megillető jogok gyakorolásához szükséges információt is.

A többi résztvevő ugyanakkor írásos megállapodásban lemondhat arról a jogáról, hogy előzetesen külön értesítést kapjon minden olyan esetben, ha egy adott résztvevő tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre átruházza.

A többi résztvevő ugyanakkor írásos megállapodásban lemondhat arról a jogáról, hogy előzetesen külön értesítést kapjon minden olyan esetben, ha egy adott résztvevő tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre átruházza.

[(2a)] Ugyanazon cselekvés többi résztvevőjét nem kell előzetesen értesíteni [egy] évvel

| a) | a közvetett cselekvés befejezését vagy |
| --- | --- |

a)

a közvetett cselekvés befejezését vagy

| b) | az érintett új ismeretek tulajdonosának kilépését követően. |
| --- | --- |

b)

az érintett új ismeretek tulajdonosának kilépését követően.

| (3) | A (2) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően a többi résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azon az alapon, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogaikat. |
| --- | --- |

(3)

A (2) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően a többi résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azon az alapon, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogaikat.

| (3) | Az e cikk (2) bekezdése első albekezdésében előírt értesítést követően bármelyik másik
  a többi résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azon az alapon, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogaikat. |
| --- | --- |

(3)

Az e cikk (2) bekezdése első albekezdésében előírt értesítést követően bármelyik másik
  a többi résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azon az alapon, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogaikat.

Ha a többi résztvevő igazolja, hogy a tulajdonjog-átruházás hátrányosan befolyásolná jogaikat, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak.

Ha bármelyik másik
  a többi résztvevő igazolja, hogy a tulajdonjog-átruházás hátrányosan befolyásolná jogaikat, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak.

| (4) | A támogatási megállapodás szükség szerint többletkövetelményként előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell a harmadik félre történő tulajdonjog-átruházásra irányuló esetleges szándékról. |
| --- | --- |

(4)

A támogatási megállapodás szükség szerint többletkövetelményként előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell a harmadik félre történő tulajdonjog-átruházásra irányuló esetleges szándékról.

| (4) | A támogatási megállapodás szükség szerint többletkövetelményként előírhatja, hogy a
  A Bizottságot előzetesen értesíteni kell a
  egy tagállamban vagy társult országban székhellyel nem rendelkező harmadik félre történő új ismeretekkel kapcsolatos tulajdonjog- és hozzáférésijog-átruházásra irányuló esetleges szándékról. |
| --- | --- |

(4)

A támogatási megállapodás szükség szerint többletkövetelményként előírhatja, hogy a
  A Bizottságot előzetesen értesíteni kell a
  egy tagállamban vagy társult országban székhellyel nem rendelkező harmadik félre történő új ismeretekkel kapcsolatos tulajdonjog- és hozzáférésijog-átruházásra irányuló esetleges szándékról.

43. cikk

84.

Az európai versenyképesség megőrzése és etikai elvek

A Bizottság kifogással élhet a hetedik keretprogramhoz nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részére történően az új ismeretek tulajdonjogának átruházásával vagy az új ismeretekre vonatkozó kizárólagos használati engedély megadásával szemben, ha úgy véli, hogy ez nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdeknek, vagy etikai elvekkel összeegyeztethetetlen.

A
  E rendelet 42. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság kifogással élhet a tagállamban vagy társult országban
  hetedik keretprogramhoz nem társult harmadik országban székhellyel nem rendelkező harmadik személyek
  jogalany részére történően az új ismeretek tulajdonjogának átruházásával vagy az új ismeretekre vonatkozó kizárólagos használati engedély megadásával szemben, ha úgy véli, hogy ez nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdeknek, vagy etikai elvekkel összeegyeztethetetlen.

Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházása vagy a kizárólagos használati engedély megadása mindaddig nem történhet meg, ameddig a Bizottság elegendőnek nem tartja a meghozandó védintézkedéseket.

2. ALSZAKASZ

OLTALOM, KÖZZÉTÉTEL, TERJESZTÉS ÉS FELHASZNÁLÁS

44. cikk

Az új ismeretek oltalma

| (1) | Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új ismeretek tulajdonosa a vonatkozó jogszabályokkal összhangban köteles gondoskodni az új ismeretek megfelelő és hatékony oltalmáról, és ennek során köteles megfelelően figyelembe venni az érintett közvetett cselekvés résztvevőinek jogos érdekeit, ezen belül különösen üzleti érdekeit. |
| --- | --- |

(1)

Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új ismeretek tulajdonosa a vonatkozó jogszabályokkal összhangban köteles gondoskodni az új ismeretek megfelelő és hatékony oltalmáról, és ennek során köteles megfelelően figyelembe venni az érintett közvetett cselekvés résztvevőinek jogos érdekeit, ezen belül különösen üzleti érdekeit.

Ha egy résztvevő jogos érdekére hivatkozik, akkor bármely időpontban ki kell tudnia mutatni, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.

Ha egy résztvevő jogos érdekére hivatkozik, akkor bármely időpontban ki kell tudnia mutatni, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.

| (2) | Ha az új ismeretek tulajdonosa nem gondoskodik a tulajdonában lévő új ismeretek védelméről, és a 42. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően nem ruházza át másra az új ismereteket, akkor a Bizottság értesítéséig nem kerülhet sor terjesztésre. |
| --- | --- |

(2)

Ha az új ismeretek tulajdonosa nem gondoskodik a tulajdonában lévő új ismeretek védelméről, és a 42. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően nem ruházza át másra az új ismereteket, akkor a Bizottság értesítéséig nem kerülhet sor terjesztésre.

A Bizottság az érintett résztvevő egyetértésével ilyen esetekben átveheti a szóban forgó új ismeretek tulajdonjogát, és intézkedéseket hozhat megfelelő és hatékony oltalmukra. Az érintett résztvevő csak akkor utasíthatja vissza egyetértése megadását, ha igazolni tudja, hogy jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvednének.

A Bizottság az érintett résztvevő egyetértésével ilyen esetekben átveheti a szóban forgó új ismeretek tulajdonjogát, és intézkedéseket hozhat megfelelő és hatékony oltalmukra. Az érintett résztvevő csak akkor utasíthatja vissza egyetértése megadását, ha igazolni tudja, hogy jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvednének.

45. cikk

A közösségi pénzügyi támogatás megjelölése

Az új ismeretekkel kapcsolatban megjelenő minden kiadványban, minden, a résztvevők által vagy nevében benyújtott szabadalmi bejelentésben és minden egyéb terjesztés során hivatkozni kell arra, hogy a szóban forgó új ismeretek közösségi pénzügyi támogatás segítségével jöttek létre.

E hivatkozás feltételeit a támogatási megállapodásban kell megállapítani.

46. cikk

Felhasználás és terjesztés

| (1) | A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új ismereteket felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról. |
| --- | --- |

(1)

A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új ismereteket felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról.

82.

| (2) | Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új ismeretek terjesztése a lehetőségekhez képest minél gyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság jogosult terjeszteni az új ismereteket. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új ismeretek terjesztése a lehetőségekhez képest minél gyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság jogosult terjeszteni az új ismereteket.

| (2) | Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új ismeretek terjesztéséről
  terjesztése a lehetőségekhez képest minél gyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság jogosult terjeszteni az új ismereteket. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új ismeretek terjesztéséről
  terjesztése a lehetőségekhez képest minél gyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság jogosult terjeszteni az új ismereteket.

| (3) | A terjesztést a szellemi tulajdonjogokra, a titoktartásra és az új ismeretek tulajdonosának jogos érdekeire tekintettel kell végezni. |
| --- | --- |

(3)

A terjesztést a szellemi tulajdonjogokra, a titoktartásra és az új ismeretek tulajdonosának jogos érdekeire tekintettel kell végezni.

| (3) | A terjesztést a szellemi tulajdonjogokra, a titoktartásra
  i kötelezettségre és az új ismeretek tulajdonosának jogos érdekeire, valamint az új ismeretek oltalmára vagy lehetséges oltalmára tekintettel kell végezni. |
| --- | --- |

(3)

A terjesztést a szellemi tulajdonjogokra, a titoktartásra
  i kötelezettségre és az új ismeretek tulajdonosának jogos érdekeire, valamint az új ismeretek oltalmára vagy lehetséges oltalmára tekintettel kell végezni.

| (4) | A terjesztésre irányuló egyes tevékenységekről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt. |
| --- | --- |

(4)

A terjesztésre irányuló egyes tevékenységekről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt.

Az értesítést követően bármely érintett résztvevő kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új ismeretekhez fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztésre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.

Az értesítést követően bármely érintett résztvevő a résztvevők által konzorciumi megállapodásukban vagy bármely más írásos megállapodásban meghatározott határidőn belül kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új ismeretekhez vagy a háttérismeretekhez fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztésre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.

47. cikk

47. cikk

Terjesztés a felderítő kutatásra irányuló cselekvésekben

Terjesztés a felderítő kutatásra irányuló cselekvésekben

Felderítő kutatásra irányuló cselekvések esetén a résztvevők kötelesek tevékenyen biztosítani az új ismeretek terjesztését, és ennek során kötelesek a szellemi tulajdonjogok oltalmának szükségességére, a gyors terjesztés előnyeire, a titoktartásra és a résztvevők jogos érdekeire tekintettel eljárni.

[áthelyezve a 22. cikk (5) bekezdésébe] Felderítő kutatásra irányuló cselekvések esetén a résztvevők kötelesek tevékenyen biztosítani az új ismeretek terjesztését, és ennek során kötelesek a szellemi tulajdonjogok oltalmának szükségességére, a gyors terjesztés előnyeire, a titoktartásra és a résztvevők jogos érdekeire tekintettel eljárni.

2. SZAKASZ

HOZZÁFÉRÉSI JOGOK A HÁTTÉRISMERETEKHEZ ÉS AZ ÚJ ISMERETEKHEZ

48. cikk

85.

Háttérismeretek

A résztvevők írásos megállapodásban meghatározhatják, mely háttérismeretekre van szükség a közvetett cselekvéshez, és adott esetben kizárhatnak bizonyos háttérismereteket.

A résztvevők írásos
  a konzorciumi megállapodásban meghatározhatják, mely háttérismeretekre van szükség a közvetett cselekvéshez, és adott esetben kizárhatnak bizonyos háttérismereteket.

49. cikk

82., 86.

Alapelvek

| (1) | A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell beadni. |
| --- | --- |

(1)

A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell beadni.

| (1) | A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell beadni. |
| --- | --- |

(1)

A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell beadni.

[(1a)] A hozzáférési jogokat az 50., 51. és 52. cikknek megfelelően valamennyi résztvevő és kapcsolt szervezetei számára biztosítottnak kell tekinteni, feltéve hogy:

| a) | ezek a szervezetek kölcsönös hozzáférési jogokat biztosítanak valamennyi résztvevőnek és kapcsolt szervezeteinek; |
| --- | --- |

a)

ezek a szervezetek kölcsönös hozzáférési jogokat biztosítanak valamennyi résztvevőnek és kapcsolt szervezeteinek;

| b) | ezek a kapcsolt szervezetek a Bizottság és a többi résztevő felé teljesítik valamennyi, e rendelet, a támogatási megállapodás, a konzorciumi megállapodás és a résztvevők között létrejött, bármely más írásos megállapodás szerinti kötelezettségüket. |
| --- | --- |

b)

ezek a kapcsolt szervezetek a Bizottság és a többi résztevő felé teljesítik valamennyi, e rendelet, a támogatási megállapodás, a konzorciumi megállapodás és a résztvevők között létrejött, bármely más írásos megállapodás szerinti kötelezettségüket.

| (2) | Az új ismeretek vagy a háttérismeretek tulajdonosának beleegyezése nélkül a hozzáférési jogok nem jogosítanak használati engedély kiadására. |
| --- | --- |

(2)

Az új ismeretek vagy a háttérismeretek tulajdonosának beleegyezése nélkül a hozzáférési jogok nem jogosítanak használati engedély kiadására.

| (3) | Az új ismeretekre és a háttérismeretekre vonatkozóan kizárólagos felhasználási jog úgy adható, ha az összes többi résztvevő írásban lemond a kérdéses ismeretekre vonatkozó hozzáférési jogairól. |
| --- | --- |

(3)

Az új ismeretekre és a háttérismeretekre vonatkozóan kizárólagos felhasználási jog úgy adható, ha az összes többi résztvevő írásban lemond a kérdéses ismeretekre vonatkozó hozzáférési jogairól.

| (4) | A (3) bekezdésben foglalt rendelkezés sérelme nélkül a résztvevőknek vagy harmadik feleknek új ismeretek vagy háttérismeretek tekintetében hozzáférési jogokat biztosító megállapodásnak gondoskodnia kell arról, hogy fennmaradjon a többi résztvevő hozzáférési jogának lehetősége. |
| --- | --- |

(4)

A (3) bekezdésben foglalt rendelkezés sérelme nélkül a résztvevőknek vagy harmadik feleknek új ismeretek vagy háttérismeretek tekintetében hozzáférési jogokat biztosító megállapodásnak gondoskodnia kell arról, hogy fennmaradjon a többi résztvevő hozzáférési jogának lehetősége.

| (5) | Egy adott cselekvés résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a háttérismeretekre vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását. |
| --- | --- |

(5)

Egy adott cselekvés résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a háttérismeretekre vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását.

| (6) | Ha egy közvetett cselekvésben valamely résztvevő részvétele megszűnik, az semmilyen módon nem érinti a kérdéses résztvevő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban meghatározott előírások és feltételek szerint hozzáférési jogokat biztosítson az adott cselekvés többi résztvevője számára. |
| --- | --- |

(6)

Ha egy közvetett cselekvésben valamely résztvevő részvétele megszűnik, az semmilyen módon nem érinti a kérdéses résztvevő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban meghatározott előírások és feltételek szerint hozzáférési jogokat biztosítson az adott cselekvés többi résztvevője számára.

50. cikk

82.

Közvetett cselekvés végrehajtását szolgáló hozzáférési jogok

| (1) | Az új ismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van. |
| --- | --- |

(1)

Az új ismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van.

| (1) | Az új ismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének és kapcsolt szervezetének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van. |
| --- | --- |

(1)

Az új ismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének és kapcsolt szervezetének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van.

Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

| (2) | A háttérismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására. |
| --- | --- |

(2)

A háttérismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására.

| (2) | A háttérismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének és kapcsolt szervezetének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására. |
| --- | --- |

(2)

A háttérismeretekre vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének és kapcsolt szervezetének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására.

Ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás előtt az összes résztvevő eltérő értelmű megállapodást nem kötött, ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

Ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás előtt az összes a résztvevők a konzorciumi megállapodástól eltérő értelmű megállapodást nem kötöttek, ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

A KTF-szereplők a háttérismeretekre vonatkozó hozzáférési jogokat jogdíjmentesen kötelesek biztosítani.

51. cikk

A felhasználást szolgáló hozzáférési jogok

| (1) | Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit megilletik az új ismeretekhez való hozzáférési jogok. |
| --- | --- |

(1)

Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit megilletik az új ismeretekhez való hozzáférési jogok.

| (1) | Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a
  A közvetett cselekvés résztvevőit és kapcsolt szervezeteiket megilletik az új ismeretekhez való hozzáférési jogok. |
| --- | --- |

(1)

Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a
  A közvetett cselekvés résztvevőit és kapcsolt szervezeteiket megilletik az új ismeretekhez való hozzáférési jogok.

Ezeket a hozzáférési jogokat vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

Ha a konzorciumi megállapodás másként nem rendelkezik, e
  Ezeket a hozzáférési jogokat vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

| (2) | Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit megilletik a háttérismeretekhez való hozzáférési jogok, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok biztosítására. |
| --- | --- |

(2)

Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit megilletik a háttérismeretekhez való hozzáférési jogok, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok biztosítására.

| (2) | Ha az a közvetett cselekvésből származó
  saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit és kapcsolt szervezeteiket megilletik a háttérismeretekhez való hozzáférési jogok, feltéve hogy az érintett résztvevő és kapcsolt szervezetei jogosultak e hozzáférési jogok biztosítására. |
| --- | --- |

(2)

Ha az a közvetett cselekvésből származó
  saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit és kapcsolt szervezeteiket megilletik a háttérismeretekhez való hozzáférési jogok, feltéve hogy az érintett résztvevő és kapcsolt szervezetei jogosultak e hozzáférési jogok biztosítására.

Ezeket a hozzáférési jogokat vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

Ezeket a hozzáférési jogokat vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen
  a konzorciumi megállapodásban elfogadott feltételek mellett kell biztosítani.

| (3) | Az (1) és (2) bekezdés alapján biztosítandó hozzáférési jogokra legkésőbb egy évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény: |
| --- | --- |

(3)

Az (1) és (2) bekezdés alapján biztosítandó hozzáférési jogokra legkésőbb egy évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény:

| (3) | E cikk
  Az (1) és (2) bekezdése alapján biztosítandó hozzáférési jogokra legkésőbb [egy] évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény: |
| --- | --- |

(3)

E cikk
  Az (1) és (2) bekezdése alapján biztosítandó hozzáférési jogokra legkésőbb [egy] évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény:

| a) | a közvetett cselekvés vége; |
| --- | --- |

a)

a közvetett cselekvés vége;

| b) | a kérdéses háttérismeretek vagy új ismeretek tulajdonosa részvételének megszűnése. |
| --- | --- |

b)

a kérdéses háttérismeretek vagy új ismeretek tulajdonosa részvételének megszűnése.

Az érintett résztvevők megállapodhatnak eltérő időkorlát alkalmazásában.

| (4) | Valamennyi érintett tulajdonos egyetértése esetén a KTF-szereplő részére további kutatási tevékenység folytatása céljából az új ismeretekre vonatkozóan a hozzáférési jogokat megállapodás szerint, ésszerű és méltányos feltételekkel kell biztosítani. |
| --- | --- |

(4)

Valamennyi érintett tulajdonos egyetértése esetén a KTF-szereplő részére további kutatási tevékenység folytatása céljából az új ismeretekre vonatkozóan a hozzáférési jogokat megállapodás szerint, ésszerű és méltányos feltételekkel kell biztosítani.

| (5) | A KTF-szereplő jogdíjmentesen köteles hozzáférési jogot biztosítani a közvetett cselekvésből származó új ismeretek felhasználásához szükséges háttérismeretekhez. |
| --- | --- |

(5)

A KTF-szereplő jogdíjmentesen köteles hozzáférési jogot biztosítani a közvetett cselekvésből származó új ismeretek felhasználásához szükséges háttérismeretekhez.

52. cikk

A felhasználói jogokra vonatkozó kiegészítő rendelkezések a „felderítő” kutatásra irányuló cselekvésekhez és a konkrét csoportok javára végzett cselekvésekhez

| (1) | Felderítő kutatásra irányuló cselekvések esetén az 50. és 51. cikk rendelkezéseitől eltérően a végrehajtáshoz és a felhasználáshoz szükséges, új ismeretekre vagy háttérismeretekre vonatkozó hozzáférési jogokat jogdíjmentesen kell biztosítani. |
| --- | --- |

(1)

Felderítő kutatásra irányuló cselekvések esetén az 50. és 51. cikk rendelkezéseitől eltérően a végrehajtáshoz és a felhasználáshoz szükséges, új ismeretekre vagy háttérismeretekre vonatkozó hozzáférési jogokat jogdíjmentesen kell biztosítani.

| (2) | Ha a cselekvéssel kedvezményezett konkrét csoportot olyan jogalany képviseli, amely a csoport helyett vesz részt a cselekvésben, ez a jogalany jogosult a számára biztosított hozzáférési jogok használati jogát mindazon tagjai részére továbbadni, amelyek székhelye valamely tagállamban vagy társult országban van. |
| --- | --- |

(2)

Ha a cselekvéssel kedvezményezett konkrét csoportot olyan jogalany képviseli, amely a csoport helyett vesz részt a cselekvésben, ez a jogalany jogosult a számára biztosított hozzáférési jogok használati jogát mindazon tagjai részére továbbadni, amelyek székhelye valamely tagállamban vagy társult országban van.

IV. FEJEZET

Európai Beruházási Bank

2., 20., 21., 87., 88., 89.

53. cikk

| (1) | A Közösség finanszírozást nyújthat az Európai Beruházási Banknak (EBB) a bank által a hetedik keretprogramban kitűzött célok megvalósítása érdekében nyújtott kölcsönökhöz kapcsolódóan felmerülő kockázatok fedezéséhez (a továbbiakban: kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus). |
| --- | --- |

(1)

A Közösség finanszírozást nyújthat az Európai Beruházási Banknak (EBB) a bank által a hetedik keretprogramban kitűzött célok megvalósítása érdekében nyújtott kölcsönökhöz kapcsolódóan felmerülő kockázatok fedezéséhez (a továbbiakban: kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus).

| (1) | A Közösség finanszírozást nyújthat az Európai Beruházási Banknak (EBB) a bank által a hetedik keretprogramban
  ot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének b) részében meghatározott, a Tanács és az Európai Parlament (vagy az Európai Parlamenttel konzultálva a Tanács) határozatai alapján végrehajtott cselekvések támogatása
  kitűzött célok megvalósítása érdekében nyújtott kölcsönökhöz
  és garanciák biztosításához és tőkeellátásához
  kapcsolódóan felmerülő kockázatok fedezéséhez (a továbbiakban: kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus). |
| --- | --- |

(1)

A Közösség finanszírozást nyújthat az Európai Beruházási Banknak (EBB) a bank által a hetedik keretprogramban
  ot létrehozó [.../...] határozat III. mellékletének b) részében meghatározott, a Tanács és az Európai Parlament (vagy az Európai Parlamenttel konzultálva a Tanács) határozatai alapján végrehajtott cselekvések támogatása
  kitűzött célok megvalósítása érdekében nyújtott kölcsönökhöz
  és garanciák biztosításához és tőkeellátásához
  kapcsolódóan felmerülő kockázatok fedezéséhez (a továbbiakban: kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus).

| (2) | Az EBB ezeket a kölcsönöket a méltányosság, az átláthatóság, a részrehajlás-mentesség és az egyenlő bánásmód elve szerint nyújtja. |
| --- | --- |

(2)

Az EBB ezeket a kölcsönöket a méltányosság, az átláthatóság, a részrehajlás-mentesség és az egyenlő bánásmód elve szerint nyújtja.

| (2) | Figyelemmel a Bizottság által a támogatási megállapodásban meghatározott általános iránymutatásra és elvekre a
  Az EBB ezeket a kölcsönöket és garanciákat
  a méltányosság, az átláthatóság, a részrehajlás-mentesség és az egyenlő bánásmód elve szerint
  saját szabályainak megfelelően nyújtja és kezeli. |
| --- | --- |

(2)

Figyelemmel a Bizottság által a támogatási megállapodásban meghatározott általános iránymutatásra és elvekre a
  Az EBB ezeket a kölcsönöket és garanciákat
  a méltányosság, az átláthatóság, a részrehajlás-mentesség és az egyenlő bánásmód elve szerint
  saját szabályainak megfelelően nyújtja és kezeli.

89.

| (3) | A Bizottság a munkaprogrammal összhangban a támogatási megállapodásban meghatározott feltételekkel jogosult kifogással élni a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus egyes kölcsönökre való felhasználásával szemben. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a munkaprogrammal összhangban a támogatási megállapodásban meghatározott feltételekkel jogosult kifogással élni a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus egyes kölcsönökre való felhasználásával szemben.

| (3) | A Bizottság a munkaprogrammal összhangban a támogatási megállapodásban meghatározott feltételekkel jogosult kifogással élni a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus egyes cselekvésekre
  kölcsönökre való felhasználásával szemben. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a munkaprogrammal összhangban a támogatási megállapodásban meghatározott feltételekkel jogosult kifogással élni a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus egyes cselekvésekre
  kölcsönökre való felhasználásával szemben.

89.

V. FEJEZET

Záró rendelkezések

54. cikk

60., 90.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Ez a rendelet a Bizottság által legkésőbb 2010-ben elvégzendő időközi értékelés alapján felülvizsgálható.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

a Tanács részéről

az elnök

az elnök

---

(1)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

(2)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

(3)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

(4)  Az Európai Parlament 2005. áprilisi véleménye és a...-i tanácsi határozat.

(5)  HL C [...]., [...]., [...]. o.

(6)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(7)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. Az 1261/2005/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 201., 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

(8)  Jelenleg: A kutatáshoz és fejlesztéshez nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszere (HL C 45., 1996.2.17., 5. o.). Lásd még a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) Megállapodás a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről, 8. cikk (lásd HL L 336., 1994.12.23.
  ).

(9)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(10)  HL C [...], [...], p. [...].

(11)  HL L 75., 2005.3.22., 67. o.

---

| 25.8.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 203/50 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 203/50

---

2006/2. sz. VÉLEMÉNY

az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról

(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján)

(2006/C 203/02)

AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 248. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 160c. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2000. szeptember 29-i tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a Számvevőszék korábbi véleményeire az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről és különösen a 2005/4. sz. véleményére (3),

tekintettel a Tanácsnak a Számvevőszékhez 2006. április 26-án benyújtott, az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatjavaslatra vonatkozó véleménykérésére (4),

mivel az Európai Tanács 1984. június 25-i és 26–i fontainebleau-i ülésének egyik következtetése (5) szerint hosszú távon a kiadási politika az az alapvető eszköz, amellyel a költségvetési egyensúlyhiány kérdése megoldható, noha bármely tagállam, ha viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési terhet visel, megfelelő időpontban korrekcióban részesülhet;

mivel az Európai Tanács az 1999. március 24-i és 25–i berlini ülésén többek között arra a következtetésre jutott (6), hogy a Közösségek saját forrásainak rendszere legyen méltányos, átlátható, költséghatékony, egyszerű, és alapuljon olyan követelményeken, amelyek a legjobban figyelembe veszik az egyes tagállamok hozzájárulási képességét;

mivel az Európai Tanács a 2004. december 16–17-i brüsszeli ülésén tudomásul vette a saját források rendszerének működéséről szóló bizottsági jelentésnek, valamint az általános korrekciós mechanizmus bevezetéséről szóló bizottsági javaslatnak (7) az előterjesztését, és felhívta a Bizottságot és a Tanácsot, hogy folytassák az összes ezzel kapcsolatos kérdésnek, így a rendszer esetleges egyszerűsítésének a vizsgálatát is;

mivel az Európai Tanács 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén többek között úgy döntött (8), hogy a saját forrásokkal kapcsolatos intézkedéseknél tekintettel kell lenni a méltányosságra mint általános célra, hogy ezért ezeket az intézkedéseket úgy kell meghozni, hogy egy tagállamra se nehezedjék a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher, és hogy ennek megfelelően az intézkedéseknek az egyes tagállamokra vonatkozó külön rendelkezéseket kell tartalmazniuk,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság az Európai Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozóan új tanácsi határozatra tesz javaslatot, amely a tagállamok általi elfogadását (9) követően a jelenleg hatályos 2000. szeptember 29-i tanácsi határozat helyébe lépne. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság az Európai Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozóan új tanácsi határozatra tesz javaslatot, amely a tagállamok általi elfogadását (9) követően a jelenleg hatályos 2000. szeptember 29-i tanácsi határozat helyébe lépne.

| 2. | A Bizottság javaslatának célja az Európai Tanács 2005. december 15–16–i brüsszeli ülésén a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervvel kapcsolatban elfogadott megállapodás végrehajtása (10). |
| --- | --- |

2.

A Bizottság javaslatának célja az Európai Tanács 2005. december 15–16–i brüsszeli ülésén a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervvel kapcsolatban elfogadott megállapodás végrehajtása (10).

| 3. | Ez a megállapodás nem hoz alapvető változást a jelenlegi rendszerben, így megmarad az Egyesült Királyságnak a költségvetési egyensúlyhiányra való tekintettel juttatott korrekció („brit korrekció”), valamint Ausztria; Németország, Hollandia és Svédország csökkentett részvétele a korrekció finanszírozásában. |
| --- | --- |

3.

Ez a megállapodás nem hoz alapvető változást a jelenlegi rendszerben, így megmarad az Egyesült Királyságnak a költségvetési egyensúlyhiányra való tekintettel juttatott korrekció („brit korrekció”), valamint Ausztria; Németország, Hollandia és Svédország csökkentett részvétele a korrekció finanszírozásában.

| 4. | A brit korrekció kiszámításánál ezentúl számításba fogják venni a bővítés hatását. Az Egyesült Királyság fokozatosan bekapcsolódik a bővítés költségeinek finanszírozásába, kivéve a közös mezőgazdasági politika piaci kiadásait. A 2007 és 2013 közötti időszakban azonban az Egyesült Királyság kiegészítő hozzájárulása nem haladhatja meg a 2004-es árakon számított 10,5 milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

4.

A brit korrekció kiszámításánál ezentúl számításba fogják venni a bővítés hatását. Az Egyesült Királyság fokozatosan bekapcsolódik a bővítés költségeinek finanszírozásába, kivéve a közös mezőgazdasági politika piaci kiadásait. A 2007 és 2013 közötti időszakban azonban az Egyesült Királyság kiegészítő hozzájárulása nem haladhatja meg a 2004-es árakon számított 10,5 milliárd EUR-t.

| 5. | Több külön intézkedés bevezetésére is sor kerül. Ausztria, Németország, Hollandia és Svédország csökkentett HÉA-lehívási mértéket alkalmazhat. Hollandia és Svédország esetében ezenfelül az éves GNI-alapú hozzájárulás is csökken. Ezek a csökkentések csak a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.

Több külön intézkedés bevezetésére is sor kerül. Ausztria, Németország, Hollandia és Svédország csökkentett HÉA-lehívási mértéket alkalmazhat. Hollandia és Svédország esetében ezenfelül az éves GNI-alapú hozzájárulás is csökken. Ezek a csökkentések csak a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkoznak.

| 6. | Az Európai Tanács kérésének megfelelően a Bizottság a javaslatához mellékelte az Egyesült Királyságot érintő költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről szóló bizottsági munkadokumentumot. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Tanács kérésének megfelelően a Bizottság a javaslatához mellékelte az Egyesült Királyságot érintő költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről szóló bizottsági munkadokumentumot.

| 7. | Az Európai Tanács megállapodása szerint a saját források jelenlegi rendszerében eszközölt változtatások 2007. január 1-jétől, de legkésőbb 2009 elejétől lépnek hatályba, szükség esetén visszamenőleges hatállyal. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Tanács megállapodása szerint a saját források jelenlegi rendszerében eszközölt változtatások 2007. január 1-jétől, de legkésőbb 2009 elejétől lépnek hatályba, szükség esetén visszamenőleges hatállyal.

| 8. | A Számvevőszék a Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozóan az Európai Tanácsok által 1984 óta lefektetett alapelvek szerint vizsgálta meg a javaslatot. A Számvevőszék a korábbi véleményeit (11), illetve a saját források jelenlegi rendszerét illető ellenőrzéseinek eredményeit is figyelembe vette. |
| --- | --- |

8.

A Számvevőszék a Közösségek saját forrásainak rendszerére vonatkozóan az Európai Tanácsok által 1984 óta lefektetett alapelvek szerint vizsgálta meg a javaslatot. A Számvevőszék a korábbi véleményeit (11), illetve a saját források jelenlegi rendszerét illető ellenőrzéseinek eredményeit is figyelembe vette.

II.   ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

| 9. | Az Európai Tanács általános célja a 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén az volt, hogy a méltányosság érdekében kizárja annak lehetőségét, hogy egy tagállamra a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher nehezedjék. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy:






  a) | nem rögzítettek olyan kritériumokat, amelyek révén tárgyilagosan meg lehetne határozni, hogy egy adott költségvetési teher túlzott-e, és hogy egy tagállam milyen esetben részesülhet korrekcióban; |
| --- | --- | --- |

9.

Az Európai Tanács általános célja a 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén az volt, hogy a méltányosság érdekében kizárja annak lehetőségét, hogy egy tagállamra a viszonylagos gazdagságához képest túlzott költségvetési teher nehezedjék. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy:

a)

nem rögzítettek olyan kritériumokat, amelyek révén tárgyilagosan meg lehetne határozni, hogy egy adott költségvetési teher túlzott-e, és hogy egy tagállam milyen esetben részesülhet korrekcióban;

| b) | nem létezik olyan időbeli ellenőrzési mechanizmus, amely figyelemmel kísérné, hogy valamely költségvetési teher továbbra is túlzott-e, illetve hogy a tagállam továbbra is indokoltan részesül-e korrekcióban (12); |
| --- | --- |

b)

nem létezik olyan időbeli ellenőrzési mechanizmus, amely figyelemmel kísérné, hogy valamely költségvetési teher továbbra is túlzott-e, illetve hogy a tagállam továbbra is indokoltan részesül-e korrekcióban (12);

| c) | nem létezik olyan mechanizmus, amelynek réven a javaslatban név szerint nem említett tagállamok is részesülhetnének korrekcióban (13). |
| --- | --- |

c)

nem létezik olyan mechanizmus, amelynek réven a javaslatban név szerint nem említett tagállamok is részesülhetnének korrekcióban (13).

| 10. | A Számvevőszék elismeri azt a törekvést, hogy a saját forrásokról szóló határozat a HÉA „befagyasztott mértékének” eltörlése által egyszerűsödjék. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék elismeri azt a törekvést, hogy a saját forrásokról szóló határozat a HÉA „befagyasztott mértékének” eltörlése által egyszerűsödjék.

| 11. | A Számvevőszék korábbi véleményében (14) elemzett egyéb komoly rendszerhiányosságok orvoslására azonban továbbra sem került sor. Ezek a hiányosságok számos gondot okoznak, különösen a rendszer kezelését, egységességét és összetettségét, valamint az átláthatóságot illetően. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék korábbi véleményében (14) elemzett egyéb komoly rendszerhiányosságok orvoslására azonban továbbra sem került sor. Ezek a hiányosságok számos gondot okoznak, különösen a rendszer kezelését, egységességét és összetettségét, valamint az átláthatóságot illetően.

| 12. | Az, hogy a javaslatban a korábbinál több az egyes tagállamokra vonatkozó külön rendelkezés, fokozza a helyzet bonyolultságát. Összességében így az új rendelkezések még a jelenlegi rendszernél is bonyolultabbnak és homályosabbnak ítélhetők. |
| --- | --- |

12.

Az, hogy a javaslatban a korábbinál több az egyes tagállamokra vonatkozó külön rendelkezés, fokozza a helyzet bonyolultságát. Összességében így az új rendelkezések még a jelenlegi rendszernél is bonyolultabbnak és homályosabbnak ítélhetők.

III.   KÜLÖN ÉSZREVÉTELEK

| 13. | A Számvevőszék üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy a bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) vonatkozó adatok összeállításában bevezetett jelentős statisztikai változtatásokat a saját források területén is alkalmazzák. Amint arra a Számvevőszék már korábban rámutatott (15), ily módon az átláthatóság megőrzése érdekében el lehetne kerülni, hogy a saját források kiszámításához használt GNI-számadatok eltérjenek a nyilvánosságra hozott nemzeti adatoktól. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy a bruttó nemzeti jövedelemre (GNI) vonatkozó adatok összeállításában bevezetett jelentős statisztikai változtatásokat a saját források területén is alkalmazzák. Amint arra a Számvevőszék már korábban rámutatott (15), ily módon az átláthatóság megőrzése érdekében el lehetne kerülni, hogy a saját források kiszámításához használt GNI-számadatok eltérjenek a nyilvánosságra hozott nemzeti adatoktól.

| 14. | Tisztázni kell továbbá a felosztott kiadás fogalmát. A javaslat 4. cikke pusztán említi a felosztott kiadásokat, ám magát a fogalmat csupán a brit korrekcióról szóló bizottsági munkadokumentum fejti ki (16). A Számvevőszék emlékeztet a 2005/4. sz. véleményének 29–31. bekezdésében megfogalmazott észrevételeire, amelyek továbbra is érvényesek a felosztott költségek meghatározásának tekintetében. |
| --- | --- |

14.

Tisztázni kell továbbá a felosztott kiadás fogalmát. A javaslat 4. cikke pusztán említi a felosztott kiadásokat, ám magát a fogalmat csupán a brit korrekcióról szóló bizottsági munkadokumentum fejti ki (16). A Számvevőszék emlékeztet a 2005/4. sz. véleményének 29–31. bekezdésében megfogalmazott észrevételeire, amelyek továbbra is érvényesek a felosztott költségek meghatározásának tekintetében.

| 15. | A Számvevőszék szerint ellentmond az EK-Szerződés 279. cikkének (17) és sérti az átláthatóság elvét az, hogy az Egyesült Királyságot érintő költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről szóló rendelkezéseket egy bizottsági munkadokumentum tartalmazza. |
| --- | --- |

15.

A Számvevőszék szerint ellentmond az EK-Szerződés 279. cikkének (17) és sérti az átláthatóság elvét az, hogy az Egyesült Királyságot érintő költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről szóló rendelkezéseket egy bizottsági munkadokumentum tartalmazza.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 16. | Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra tett javaslatban szereplő szabályok és intézkedések többnyire még a jelenlegi rendszernél is bonyolultabbnak és átláthatatlanabbnak ítélhetők. A javaslat további elmozdulást jelent a saját források egyértelmű és általánosan alkalmazott mechanizmusokra építő rendszerétől az országonkénti megállapodásokon alapuló nemzeti hozzájárulások irányába. |
| --- | --- |

16.

Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra tett javaslatban szereplő szabályok és intézkedések többnyire még a jelenlegi rendszernél is bonyolultabbnak és átláthatatlanabbnak ítélhetők. A javaslat további elmozdulást jelent a saját források egyértelmű és általánosan alkalmazott mechanizmusokra építő rendszerétől az országonkénti megállapodásokon alapuló nemzeti hozzájárulások irányába.

| 17. | A Számvevőszék tudatában van annak, hogy a Bizottság javaslata az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, illetve az Európai Tanácson belüli összetett tárgyalások eredménye, és csupán ideiglenes megoldásnak tekintendő. |
| --- | --- |

17.

A Számvevőszék tudatában van annak, hogy a Bizottság javaslata az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, illetve az Európai Tanácson belüli összetett tárgyalások eredménye, és csupán ideiglenes megoldásnak tekintendő.

| 18. | A Számvevőszék pozitívan értékeli, hogy a Bizottság megbízást kapott a saját források rendszerének teljes és széles körű felülvizsgálatára, s hogy erről 2008/2009-ben jelentést kell tennie. A Számvevőszék felhívja a figyelmet: már többször is bebizonyosodott, hogy rendkívül nehéz akkor előrehaladást elérni a közösségi saját források rendszerének átfogó reformja terén, amikor a reformról szóló vita összefonódik a pénzügyi küszöbértékekről és a többéves pénzügyi terv keretében megvalósítandó közösségi politikák összegeiről folytatott tárgyalásokkal. A Számvevőszék ezért üdvözli azt, hogy az Európai Tanács 2005. december 15–16–i brüsszeli ülésén elfogadott felülvizsgálati záradék jóval az új pénzügyi terv lejárata előtt lehetővé teszi a sajátforrás-rendszer átfogó reformjának előkészítését és elfogadását. |
| --- | --- |

18.

A Számvevőszék pozitívan értékeli, hogy a Bizottság megbízást kapott a saját források rendszerének teljes és széles körű felülvizsgálatára, s hogy erről 2008/2009-ben jelentést kell tennie. A Számvevőszék felhívja a figyelmet: már többször is bebizonyosodott, hogy rendkívül nehéz akkor előrehaladást elérni a közösségi saját források rendszerének átfogó reformja terén, amikor a reformról szóló vita összefonódik a pénzügyi küszöbértékekről és a többéves pénzügyi terv keretében megvalósítandó közösségi politikák összegeiről folytatott tárgyalásokkal. A Számvevőszék ezért üdvözli azt, hogy az Európai Tanács 2005. december 15–16–i brüsszeli ülésén elfogadott felülvizsgálati záradék jóval az új pénzügyi terv lejárata előtt lehetővé teszi a sajátforrás-rendszer átfogó reformjának előkészítését és elfogadását.

| 19. | A Számvevőszék felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül, milyen típusú dokumentum révén szándékozik meghatározni az Egyesült Királyságot érintő költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről szóló rendelkezéseket. |
| --- | --- |

19.

A Számvevőszék felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül, milyen típusú dokumentum révén szándékozik meghatározni az Egyesült Királyságot érintő költségvetési egyensúlyhiány korrekciójának kiszámításáról, finanszírozásáról, kifizetéséről és a költségvetésbe történő bevezetéséről szóló rendelkezéseket.

Ezt a véleményt a Számvevőszék 2006. június 28-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék részéről

az elnök, Hubert Weber

távollétében

François COLLING

a Számvevőszék tagja

---

(1)  HL L 253., 2000.10.7., 42. o.

1

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

2

(3)  2005/4. sz. vélemény az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról és az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló (...) -i tanácsi határozat 4. és 5. cikkeivel összhangban a költségvetési egyensúlyhiányok korrekciójára vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (HL C 167., 2005.7.7, 1. o.).

3

(4)  COM(2006) 99 végleges 2006. március 8.

4

(5)  Lásd az EK 1984–6. Értesítőt.

5

(6)  Lásd az EU 1999–3. Értesítőt.

6

(7)  COM(2004) 501 végleges 2004. július 14.

7

(8)  Lásd az elnökségi következtetéseknek a 2005. december 19-i 15915/05 CADREFIN 268 tanácsi dokumentumra, és különösen annak 77. bekezdésére utaló 6. bekezdését (2006. január 30-i 15914/1/05, REV 1 tanácsi dokumentum, CONCL 3).

8

(9)  Az elfogadás a Szerződés 269. cikkének megfelelően az egyes tagállamok alkotmányos követelményeivel összhangban történik.

9

(10)  Lásd 2005. december 19-i 15915/05 CADREFIN 268 tanácsi dokumentum.

10

(11)  Lásd 2005/4. sz. vélemény (HL C 167., 2005.7.7., 1. o.), 2003/7. sz. vélemény (HL C 318., 2003.12.30., 1. o.) és 99/8. sz. vélemény (HL C 310., 1999.10.28., 1. o.).

11

(12)  Lásd 2005/4. sz. vélemény, 14. bekezdés.

12

(13)  Lásd 2005/4. sz. vélemény, 14. bekezdés.

13

(14)  Lásd 2005/4. sz. vélemény, elsősorban a 6–15. bekezdés.

14

(15)  Lásd 2005/4. sz. vélemény, 23. bekezdés.

15

(16)  Lásd 3.2. bekezdés.

16

(17)  A 279. cikk (2) bekezdése kimondja, hogy: „A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt, továbbá a Számvevőszék véleményének kézhezvételét követően egyhangúlag meghatározza azokat a módszereket és azt az eljárást, amelyek szerint a Közösség saját forrásaira vonatkozó szabályozásban előírt költségvetési bevételt a Bizottság rendelkezésére bocsátják (...).”

17

---