# Den Europæiske Unions C 273/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 273 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang9. november 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 273

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang9. november 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Revisionsretten |
| 2006/C 273/1 | Udtalelse nr. 3/2006 fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse | 1 |
| 2006/C 273/2 | Udtalelse Nr. 4/2006 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget | 2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Revisionsretten

2006/C 273/1

Udtalelse nr. 3/2006 fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse

1

2006/C 273/2

Udtalelse Nr. 4/2006 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

2

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Revisionsretten

| 9.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/1

---

UDTALELSE Nr. 3/2006

fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse

(2006/C 273/01)

Den 7. juni 2006 forelagde Kommissionen et forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse (1).

Rådet har med skrivelse, som Retten modtog den 6. juli 2006, anmodet Retten om at afgive udtalelse om dette forslag.

Forslaget går ud på, at der indføres bestemmelser for ansættelse af statsborgere fra de nye medlemsstater, som midlertidigt fraviger de gældende bestemmelser i personalevedtægten.

Efter at have gennemgået forslaget afgiver Retten nedenstående udtalelse.

REVISIONSRETTEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 283,

under henvisning til Kommissionens forslag af 7. juni 2006,

under henvisning til Rådets anmodning om en udtalelse, som Retten modtog den 6. juli 2006 —

VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

Retten har ingen bemærkninger til Kommissionens forslag.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 14. september 2006.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  KOM(2006) 271 endelig af 6.6.2006.

1

---

| 9.11.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/2

---

UDTALELSE Nr. 4/2006

om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2006/C 273/02)

INDHOLD

| 1-2 | Indledning |
| --- | --- |

1-2

| 3-4 | Undtagelser fra budgetprincipperne |
| --- | --- |

3-4

| 5-6 | Princippet om effektiv og produktiv intern kontrol |
| --- | --- |

5-6

| 7-9 | Budgetgennemførelsesmåder: overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser |
| --- | --- |

7-9

| 10-12 | De finansielle aktørers ansvar |
| --- | --- |

10-12

| 10-11 | Den anvisningsberettigede |
| --- | --- |

10-11

| 12 | Regnskabsføreren |
| --- | --- |

12

| 13 | Betingelserne for undertegnelse af aftaler, som fællesskabsinstitutionerne har indgået for egen regning |
| --- | --- |

13

| 14-16 | Tilskud og støtte |
| --- | --- |

14-16

| 17-19 | Eksterne aktioner |
| --- | --- |

17-19

| 20 | Beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning |
| --- | --- |

20

| 21-24 | Tidsplanen for forelæggelsen og revisionen af årsregnskabet |
| --- | --- |

21-24

REVISIONSRETTEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 248, stk. 4, og artikel 279,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 160 C, stk. 4, og artikel 183,

under henvisning til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 184, i henhold til hvilken forordningen hvert tredje år skal tages op til fornyet gennemgang,

under henvisning til Rettens udtalelse nr. 10/2005 (2) om forslag til Rådets forordning om ændring af finansforordningen (3),

under henvisning til Rettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) (4),

under henvisning til Rettens udtalelse nr. 2/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5),

under henvisning til det ændrede forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (6),

under henvisning til Rådets anmodning om at afgive udtalelse om dette forslag, som blev sendt til Revisionsretten den 26. juni 2006 —

VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE:

INDLEDNING

| 1. | Kommissionen forelagde sit første forslag til ændring af den gældende finansforordning i maj 2005. Resultaterne af de interinstitutionelle høringer har foranlediget den til nu at forelægge et ændret forslag, som bl.a. tager sigte på følgende:






  — | at skabe bedre balance mellem beskyttelsen af de finansielle interesser og ønsket om at begrænse de administrative omkostninger og gøre procedurerne brugervenlige |
| --- | --- | --- |

1.

Kommissionen forelagde sit første forslag til ændring af den gældende finansforordning i maj 2005. Resultaterne af de interinstitutionelle høringer har foranlediget den til nu at forelægge et ændret forslag, som bl.a. tager sigte på følgende:

—

at skabe bedre balance mellem beskyttelsen af de finansielle interesser og ønsket om at begrænse de administrative omkostninger og gøre procedurerne brugervenlige

| — | at styrke budgetprincipperne ved at begrænse undtagelserne fra dem, at indføre princippet om effektiv og produktiv intern kontrol og proportionalitetsprincippet, og at styrke princippet om klarhed og åbenhed ved indførelse af bestemmelser om, at der skal gives oplysninger om modtagerne af fællesskabsmidler |
| --- | --- |

—

at styrke budgetprincipperne ved at begrænse undtagelserne fra dem, at indføre princippet om effektiv og produktiv intern kontrol og proportionalitetsprincippet, og at styrke princippet om klarhed og åbenhed ved indførelse af bestemmelser om, at der skal gives oplysninger om modtagerne af fællesskabsmidler

| — | at præcisere Kommissionens regnskabsførers funktion og ansvar |
| --- | --- |

—

at præcisere Kommissionens regnskabsførers funktion og ansvar

| — | at bringe procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler mere i overensstemmelse med EF-direktivet om offentlige indkøb (7) |
| --- | --- |

—

at bringe procedurerne for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler mere i overensstemmelse med EF-direktivet om offentlige indkøb (7)

| — | at udbygge det interinstitutionelle samarbejde yderligere, navnlig på området offentlige indkøbsaftaler |
| --- | --- |

—

at udbygge det interinstitutionelle samarbejde yderligere, navnlig på området offentlige indkøbsaftaler

| — | at indføre nye bestemmelser om ekstern bistand. |
| --- | --- |

—

at indføre nye bestemmelser om ekstern bistand.

| 2. | Retten mener, at de foreslåede ændringer i det store og hele vil give et bedre finanskontrolmiljø. Men en række punkter bør dog afklares yderligere, og på nogle områder er der ikke logisk sammenhæng eller overensstemmelse mellem bestemmelserne i forslaget, nemlig på følgende områder:






  — | undtagelserne fra budgetprincipperne |
| --- | --- | --- |

2.

Retten mener, at de foreslåede ændringer i det store og hele vil give et bedre finanskontrolmiljø. Men en række punkter bør dog afklares yderligere, og på nogle områder er der ikke logisk sammenhæng eller overensstemmelse mellem bestemmelserne i forslaget, nemlig på følgende områder:

—

undtagelserne fra budgetprincipperne

| — | det nye princip om effektiv og produktiv intern kontrol |
| --- | --- |

—

det nye princip om effektiv og produktiv intern kontrol

| — | de forskellige budgetgennemførelsesmåder og deres overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser |
| --- | --- |

—

de forskellige budgetgennemførelsesmåder og deres overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser

| — | de finansielle aktørers, dvs. den anvisningsberettigedes og regnskabsførerens, ansvar og Kommissionens ansvar |
| --- | --- |

—

de finansielle aktørers, dvs. den anvisningsberettigedes og regnskabsførerens, ansvar og Kommissionens ansvar

| — | undtagelserne fra reglerne om og betingelserne for undertegnelse af aftaler, som fællesskabsinstitutionerne indgår for egen regning |
| --- | --- |

—

undtagelserne fra reglerne om og betingelserne for undertegnelse af aftaler, som fællesskabsinstitutionerne indgår for egen regning

| — | en række bestemmelser om tilskud til kommunikationsaktiviteter, om de tilfælde, hvor der er modtaget flere tilskud i forbindelse med den samme foranstaltning, og bestemmelserne om fornyelse af driftstilskud |
| --- | --- |

—

en række bestemmelser om tilskud til kommunikationsaktiviteter, om de tilfælde, hvor der er modtaget flere tilskud i forbindelse med den samme foranstaltning, og bestemmelserne om fornyelse af driftstilskud

| — | de bestemmelser, der foreslås inden for eksterne foranstaltninger, og som vedrører betalinger over forskudskonti til bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger og frister for kontrakter og betalinger |
| --- | --- |

—

de bestemmelser, der foreslås inden for eksterne foranstaltninger, og som vedrører betalinger over forskudskonti til bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger og frister for kontrakter og betalinger

| — | indholdet af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning |
| --- | --- |

—

indholdet af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning

| — | tidsplanen for forelæggelsen og revisionen af Fællesskabets årsregnskab. |
| --- | --- |

—

tidsplanen for forelæggelsen og revisionen af Fællesskabets årsregnskab.

Disse punkter uddybes i det følgende.

UNDTAGELSER FRA BUDGETPRINCIPPERNE

| 3. | Retten tilslutter sig forslaget om, at der indføres det nye budgetprincip om effektiv og produktiv intern kontrol (8) og proportionalitetsprincippet (9), og at princippet om klarhed og åbenhed styrkes (10), men nogle af de foreslåede ændringer har den effekt, at budgetmyndighedens kontrol over budgetforvaltningen indskrænkes. Navnlig er der en række undtagelser fra de almindelige regler, hvilket Retten allerede påpegede i sin tidligere udtalelse (11). Endvidere indføres der nye undtagelser, såsom muligheden i medfør af den foreslåede artikel 158 for bevillingsoverførsler, som der ikke sættes en beløbsgrænse for, fra et afsnit til et andet, når der er tale om udgifter til teknisk bistand på strukturfondsområdet. |
| --- | --- |

3.

Retten tilslutter sig forslaget om, at der indføres det nye budgetprincip om effektiv og produktiv intern kontrol (8) og proportionalitetsprincippet (9), og at princippet om klarhed og åbenhed styrkes (10), men nogle af de foreslåede ændringer har den effekt, at budgetmyndighedens kontrol over budgetforvaltningen indskrænkes. Navnlig er der en række undtagelser fra de almindelige regler, hvilket Retten allerede påpegede i sin tidligere udtalelse (11). Endvidere indføres der nye undtagelser, såsom muligheden i medfør af den foreslåede artikel 158 for bevillingsoverførsler, som der ikke sættes en beløbsgrænse for, fra et afsnit til et andet, når der er tale om udgifter til teknisk bistand på strukturfondsområdet.

| 4. | Til gengæld har alle andre institutioner end Kommissionen i henhold til disse forslag kun få muligheder for at forenkle budgetprocedurerne for budgetændringer, og derved får disse institutioner ikke den fleksibilitet, de har behov for i forvaltningen af personalet. |
| --- | --- |

4.

Til gengæld har alle andre institutioner end Kommissionen i henhold til disse forslag kun få muligheder for at forenkle budgetprocedurerne for budgetændringer, og derved får disse institutioner ikke den fleksibilitet, de har behov for i forvaltningen af personalet.

PRINCIPPET OM EFFEKTIV OG PRODUKTIV INTERN KONTROL

| 5. | Retten støtter forslaget om, at der som artikel 30a indføres det nye budgetprincip om effektiv og produktiv intern kontrol, men bestemmelserne om dette princip skal udbygges yderligere, hvis det skal sikres, at det gennemføres effektivt efter de principper, som Retten har foreslået i udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »en enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet). Retten skal navnlig påpege følgende:






  — | Det bør defineres, hvilke elementer i de interne kontrolsystemer der er fælles for de forskellige budgetområder, og der bør træffes passende foranstaltninger til, at kontrolomkostningerne overvåges og udbyttet af kontrollen vurderes. |
| --- | --- | --- |

5.

Retten støtter forslaget om, at der som artikel 30a indføres det nye budgetprincip om effektiv og produktiv intern kontrol, men bestemmelserne om dette princip skal udbygges yderligere, hvis det skal sikres, at det gennemføres effektivt efter de principper, som Retten har foreslået i udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »en enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet). Retten skal navnlig påpege følgende:

—

Det bør defineres, hvilke elementer i de interne kontrolsystemer der er fælles for de forskellige budgetområder, og der bør træffes passende foranstaltninger til, at kontrolomkostningerne overvåges og udbyttet af kontrollen vurderes.

| — | Det er vigtigt, at Kommissionen udvikler en logisk planlægningsmatrix med fælles principper og standarder og med den nødvendige overvågning, og at denne matrix anvendes på alle administrationsniveauer både i institutionerne og i medlemsstaterne, så det sikres, at kontrollerne integreres og koordineres. |
| --- | --- |

—

Det er vigtigt, at Kommissionen udvikler en logisk planlægningsmatrix med fælles principper og standarder og med den nødvendige overvågning, og at denne matrix anvendes på alle administrationsniveauer både i institutionerne og i medlemsstaterne, så det sikres, at kontrollerne integreres og koordineres.

| — | Forslaget siger ikke noget om, hvordan, af hvem eller hvornår »det tolerable risikoniveau« skal defineres, selv om det er et af de grundlæggende elementer i en integreret intern kontrolramme. Forholdet mellem det tolerable risikoniveau og cost-benefit-forholdet for kontrollerne er heller ikke defineret. |
| --- | --- |

—

Forslaget siger ikke noget om, hvordan, af hvem eller hvornår »det tolerable risikoniveau« skal defineres, selv om det er et af de grundlæggende elementer i en integreret intern kontrolramme. Forholdet mellem det tolerable risikoniveau og cost-benefit-forholdet for kontrollerne er heller ikke defineret.

| 6. | Ser man på forslaget i dets helhed, giver det ikke et klarere billede af, hvilken rolle Kommissionen skal spille inden for en integreret intern kontrolramme. Men skal dette koncept fungere efter hensigten, er det absolut nødvendigt, at Kommissionen spiller en central rolle ved udviklingen af en sådan ramme, ved tilsynet med den og ved overvågningen af den. Det er i denne forbindelse værd at bemærke, at Kommissionen ifølge forslaget kun skal foretage overvågning i tilfælde af, at den delegerer forvaltningsbeføjelser, når budgettet gennemføres ved central forvaltning, ved indirekte central forvaltning og ved decentral forvaltning (jf. artikel 54 og 56 i forslaget). |
| --- | --- |

6.

Ser man på forslaget i dets helhed, giver det ikke et klarere billede af, hvilken rolle Kommissionen skal spille inden for en integreret intern kontrolramme. Men skal dette koncept fungere efter hensigten, er det absolut nødvendigt, at Kommissionen spiller en central rolle ved udviklingen af en sådan ramme, ved tilsynet med den og ved overvågningen af den. Det er i denne forbindelse værd at bemærke, at Kommissionen ifølge forslaget kun skal foretage overvågning i tilfælde af, at den delegerer forvaltningsbeføjelser, når budgettet gennemføres ved central forvaltning, ved indirekte central forvaltning og ved decentral forvaltning (jf. artikel 54 og 56 i forslaget).

BUDGETGENNEMFØRELSESMÅDER: OVERENSSTEMMELSE MED FINANSFORORDNINGENS BESTEMMELSER

| 7. | Sigtet med de foreslåede ændringer er en bedre kodificering og systematisering af de forpligtelser, der er resultatet af de forskellige budgetgennemførelsesmåder. Disse ændringer kan Retten tilslutte sig. |
| --- | --- |

7.

Sigtet med de foreslåede ændringer er en bedre kodificering og systematisering af de forpligtelser, der er resultatet af de forskellige budgetgennemførelsesmåder. Disse ændringer kan Retten tilslutte sig.

| 8. | Men når Kommissionen gennemfører budgettet ved indirekte central forvaltning (artikel 56 i forslaget), skal den ikke længere indhente bevis for, at de enheder, som den overdrager budgetgennemførelsen, varetager denne opgave i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Det er i strid med bestemmelserne i finansforordningens artikel 27, som fastsætter, at budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

8.

Men når Kommissionen gennemfører budgettet ved indirekte central forvaltning (artikel 56 i forslaget), skal den ikke længere indhente bevis for, at de enheder, som den overdrager budgetgennemførelsen, varetager denne opgave i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning. Det er i strid med bestemmelserne i finansforordningens artikel 27, som fastsætter, at budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.

| 9. | I det ændrede forslag fastsættes det også, at Kommissionen ved indirekte central forvaltning kan acceptere, at de kontrol- og regnskabssystemer og de procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler, der anvendes i de enheder, som Kommissionen har overdraget forvaltningen, »sidestilles med dens egne regler, under hensyntagen til de internationale anerkendte standarder«. Det vil sige, at de enheder, som Kommissionen i sådanne tilfælde overdrager gennemførelsen af budgettet, ikke er bundet af finansforordningens bestemmelser. Endvidere giver bestemmelsen om, at der skal tages hensyn til de internationalt anerkendte standarder, ingen mening, fordi der ikke findes internationalt anerkendte standarder for indgåelse af indkøbsaftaler og heller ikke for overensstemmelsesrevision. Det samme gælder en tilsvarende henvisning til internationalt anerkendte standarder i punkt 2 i samme artikel, der omhandler aftaleprocedurerne i modtagerpartnerlandene, når midlerne samles i en pulje. På de områder, hvor budgettet kan gennemføres ved central forvaltning og ved indirekte central forvaltning (f.eks. FTU-rammeprogrammerne eller uddannelsesaktiviteter), kan der gælde forskellige principper, standarder og regler, selv om fællesskabsstøtten i det væsentlige er af samme art (jf. punkt 17 i Rettens udtalelse nr. 1/2006 (12)). |
| --- | --- |

9.

I det ændrede forslag fastsættes det også, at Kommissionen ved indirekte central forvaltning kan acceptere, at de kontrol- og regnskabssystemer og de procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler, der anvendes i de enheder, som Kommissionen har overdraget forvaltningen, »sidestilles med dens egne regler, under hensyntagen til de internationale anerkendte standarder«. Det vil sige, at de enheder, som Kommissionen i sådanne tilfælde overdrager gennemførelsen af budgettet, ikke er bundet af finansforordningens bestemmelser. Endvidere giver bestemmelsen om, at der skal tages hensyn til de internationalt anerkendte standarder, ingen mening, fordi der ikke findes internationalt anerkendte standarder for indgåelse af indkøbsaftaler og heller ikke for overensstemmelsesrevision. Det samme gælder en tilsvarende henvisning til internationalt anerkendte standarder i punkt 2 i samme artikel, der omhandler aftaleprocedurerne i modtagerpartnerlandene, når midlerne samles i en pulje. På de områder, hvor budgettet kan gennemføres ved central forvaltning og ved indirekte central forvaltning (f.eks. FTU-rammeprogrammerne eller uddannelsesaktiviteter), kan der gælde forskellige principper, standarder og regler, selv om fællesskabsstøtten i det væsentlige er af samme art (jf. punkt 17 i Rettens udtalelse nr. 1/2006 (12)).

DE FINANSIELLE AKTØRERS ANSVAR

Den anvisningsberettigede

| 10. | I det nye forslag til finansforordningens artikel 60 fastsættes det, at den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede »redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen og eventuelle forbehold i den forbindelse
  «. Et forbehold af denne art vil ikke være foreneligt med den erklæring, som skal afgives i henhold til samme artikel, og hvorved den anvisningsberettigede erklærer, at »oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede«. Retten er enig i, at generaldirektørernes årsberetninger og de erklæringer, som de afgiver i deres egenskab af anvisningsberettigede, giver mere klarhed og åbenhed og øger ledelsens ansvar, men den mener, at forbehold skal have relation til erklæringen, og at de kun skal vedrøre nærmere definerede indtægts- eller udgiftsområder, således som det i dag er praksis (jf. Rettens forslag i bilag). |
| --- | --- |

10.

I det nye forslag til finansforordningens artikel 60 fastsættes det, at den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede »redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen og eventuelle forbehold i den forbindelse
  «. Et forbehold af denne art vil ikke være foreneligt med den erklæring, som skal afgives i henhold til samme artikel, og hvorved den anvisningsberettigede erklærer, at »oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede«. Retten er enig i, at generaldirektørernes årsberetninger og de erklæringer, som de afgiver i deres egenskab af anvisningsberettigede, giver mere klarhed og åbenhed og øger ledelsens ansvar, men den mener, at forbehold skal have relation til erklæringen, og at de kun skal vedrøre nærmere definerede indtægts- eller udgiftsområder, således som det i dag er praksis (jf. Rettens forslag i bilag).

| 11. | Med hensyn til den sammenfattende beretning påpeger Retten, at eftersom ovennævnte forslag kun fastsætter, at de anvisningsberettigede skal sende budgetmyndigheden en sammenfatning af årsberetningerne, påtager Kommissionen sig som kollegium ikke det ansvar, der påhviler den i henhold til artikel 274 i traktaten. Endvidere hedder det i forslaget, at denne sammenfatning skal sendes til budgetmyndigheden senest den 15. juni hvert år, hvilket er for sent til, at Retten kan tage hensyn til sammenfatningen i sin egen årsberetning (jf. også bemærkningerne i punkt 23). |
| --- | --- |

11.

Med hensyn til den sammenfattende beretning påpeger Retten, at eftersom ovennævnte forslag kun fastsætter, at de anvisningsberettigede skal sende budgetmyndigheden en sammenfatning af årsberetningerne, påtager Kommissionen sig som kollegium ikke det ansvar, der påhviler den i henhold til artikel 274 i traktaten. Endvidere hedder det i forslaget, at denne sammenfatning skal sendes til budgetmyndigheden senest den 15. juni hvert år, hvilket er for sent til, at Retten kan tage hensyn til sammenfatningen i sin egen årsberetning (jf. også bemærkningerne i punkt 23).

Regnskabsføreren

| 12. | I det ændrede forslag til artikel 61 gives en mere detaljeret beskrivelse af regnskabsførerens rolle og ansvar. Det fastsættes også i denne artikel, at før regnskaberne vedtages af institutionen, underskrives de af regnskabsføreren, som bekræfter, at de »giver et rimeligt retvisende billede« (Rettens understregning) af institutionens økonomiske situation. Et »retvisende billede« er et specifikt revisionsbegreb, og brugen af ordet »rimelig« i den forbindelse udvander det unødigt, så det ikke har nogen mening. Det ville give mere mening, hvis regnskabsføreren skulle attestere, at han/hun har fået
  rimelig sikkerhed for
  , at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionens økonomiske situation. |
| --- | --- |

12.

I det ændrede forslag til artikel 61 gives en mere detaljeret beskrivelse af regnskabsførerens rolle og ansvar. Det fastsættes også i denne artikel, at før regnskaberne vedtages af institutionen, underskrives de af regnskabsføreren, som bekræfter, at de »giver et rimeligt retvisende billede« (Rettens understregning) af institutionens økonomiske situation. Et »retvisende billede« er et specifikt revisionsbegreb, og brugen af ordet »rimelig« i den forbindelse udvander det unødigt, så det ikke har nogen mening. Det ville give mere mening, hvis regnskabsføreren skulle attestere, at han/hun har fået
  rimelig sikkerhed for
  , at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionens økonomiske situation.

BETINGELSERNE FOR UNDERTEGNELSE AF AFTALER, SOM FÆLLESSKABSINSTITUTIONERNE HAR INDGÅET FOR EGEN REGNING

| 13. | Med den foreslåede ændring af artikel 105, stk. 2, åbnes der mulighed for undtagelser og særlige betingelser, som skal fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne. Med denne bestemmelse tages det ikke i betragtning, at finansforordningen har forrang, og at den er det eneste instrument, der kan fastsætte undtagelser fra de almindeligt gældende regler og bestemmelser i finansforordningen. |
| --- | --- |

13.

Med den foreslåede ændring af artikel 105, stk. 2, åbnes der mulighed for undtagelser og særlige betingelser, som skal fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne. Med denne bestemmelse tages det ikke i betragtning, at finansforordningen har forrang, og at den er det eneste instrument, der kan fastsætte undtagelser fra de almindeligt gældende regler og bestemmelser i finansforordningen.

TILSKUD OG STØTTE

| 14. | I artikel 108, stk. 4, er der indføjet en ny bestemmelse, der lyder som følger: »enhver institution kan yde tilskud til kommunikationsaktiviteter, når det af behørigt begrundede årsager ikke er hensigtsmæssigt at anvende procedurer for indgåelse af offentlige aftaler«. Retten mener ikke, at denne undtagelse er berettiget, for finansforordningens afsnit V og VI indeholder allerede klare bestemmelser om, hvornår procedurerne for offentlige indkøbsaftaler og hvornår procedurerne for tilskud skal anvendes. |
| --- | --- |

14.

I artikel 108, stk. 4, er der indføjet en ny bestemmelse, der lyder som følger: »enhver institution kan yde tilskud til kommunikationsaktiviteter, når det af behørigt begrundede årsager ikke er hensigtsmæssigt at anvende procedurer for indgåelse af offentlige aftaler«. Retten mener ikke, at denne undtagelse er berettiget, for finansforordningens afsnit V og VI indeholder allerede klare bestemmelser om, hvornår procedurerne for offentlige indkøbsaftaler og hvornår procedurerne for tilskud skal anvendes.

| 15. | Retten kan tilslutte sig det princip, der foreslås i artikel 111, og som går ud på, at en ansøger straks skal underrette den anvisningsberettigede, hvis der er indgivet flere ansøgninger eller modtaget flere tilskud i forbindelse med den samme foranstaltning eller det samme arbejdsprogram. Retten understreger imidlertid, at det vil blive vanskeligt at overvåge dette princip i praksis, navnlig når der er tale om aktioner med flere partnere (f.eks. EU's FTU-rammeprogrammer), hvor det er normal praksis, at konsortier af støttemodtagere ansøger om finansiel støtte fra Fællesskabet. |
| --- | --- |

15.

Retten kan tilslutte sig det princip, der foreslås i artikel 111, og som går ud på, at en ansøger straks skal underrette den anvisningsberettigede, hvis der er indgivet flere ansøgninger eller modtaget flere tilskud i forbindelse med den samme foranstaltning eller det samme arbejdsprogram. Retten understreger imidlertid, at det vil blive vanskeligt at overvåge dette princip i praksis, navnlig når der er tale om aktioner med flere partnere (f.eks. EU's FTU-rammeprogrammer), hvor det er normal praksis, at konsortier af støttemodtagere ansøger om finansiel støtte fra Fællesskabet.

| 16. | I henhold til forslagets artikel 108a kan der ydes tilskud i form af: godtgørelse af tilskudsberettigede omkostninger, der faktisk er afholdt, faste beløb, finansiering efter takst eller en kombination af disse tre former. Det foreslås i artikel 113, stk. 2, at driftstilskud, der fornys, skal nedtrappes gradvist. I den samme artikel foreslås det imidlertid, at dette princip ikke skal finde anvendelse på tilskud, som udbetales i form af faste beløb eller finansiering efter takst. Eftersom disse former for tilskud skal fastsættes på grundlag af de bedste skøn over de omkostninger, der skal finansieres, og eftersom de regelmæssigt skal tages op til fornyet vurdering, så det sikres, at de gældende principper for tilskud er overholdt (artikel 181 i de gældende gennemførelsesbestemmelser), er denne undtagelse ikke berettiget. |
| --- | --- |

16.

I henhold til forslagets artikel 108a kan der ydes tilskud i form af: godtgørelse af tilskudsberettigede omkostninger, der faktisk er afholdt, faste beløb, finansiering efter takst eller en kombination af disse tre former. Det foreslås i artikel 113, stk. 2, at driftstilskud, der fornys, skal nedtrappes gradvist. I den samme artikel foreslås det imidlertid, at dette princip ikke skal finde anvendelse på tilskud, som udbetales i form af faste beløb eller finansiering efter takst. Eftersom disse former for tilskud skal fastsættes på grundlag af de bedste skøn over de omkostninger, der skal finansieres, og eftersom de regelmæssigt skal tages op til fornyet vurdering, så det sikres, at de gældende principper for tilskud er overholdt (artikel 181 i de gældende gennemførelsesbestemmelser), er denne undtagelse ikke berettiget.

EKSTERNE AKTIONER

| 17. | Det fastsættes i artikel 63 i det nye forslag, at forskudskonti kan anvendes til betalinger »uden beløbsbegrænsninger«, når der er tale om bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger. Det er i strid med princippet om forskudskonti og beskyttelse af Unionens finansielle interesser, at der ikke er fastsat beløbsgrænser. Retten mener, at det naturligvis skal tages i betragtning, at fleksibilitet er nødvendig i forbindelse med disse særlige foranstaltninger, men at de beløbsgrænser, der er truffet beslutning om til sådanne foranstaltninger, i det mindste skal overholdes. |
| --- | --- |

17.

Det fastsættes i artikel 63 i det nye forslag, at forskudskonti kan anvendes til betalinger »uden beløbsbegrænsninger«, når der er tale om bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger. Det er i strid med princippet om forskudskonti og beskyttelse af Unionens finansielle interesser, at der ikke er fastsat beløbsgrænser. Retten mener, at det naturligvis skal tages i betragtning, at fleksibilitet er nødvendig i forbindelse med disse særlige foranstaltninger, men at de beløbsgrænser, der er truffet beslutning om til sådanne foranstaltninger, i det mindste skal overholdes.

| 18. | Ændringen af artikel 166 går ud på at forlænge den periode, hvor der kan indgås finansieringsaftaler med modtagertredjelande, med et år. Det fastsættes endvidere, at individuelle kontrakter, beslutninger om ydelse af tilskud og aftaler til gennemførelse af finansieringsaftalerne skal indgås eller vedtages senest tre år efter datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen. Men når der er tale om langsigtede projekter vedrørende infrastrukturer og udvikling af landdistrikter, der omfatter flere faser, kan Kommissionen undtagelsesvis forlænge denne frist til højst fem år i finansieringsbeslutningen om det pågældende projekt. Disse frister er fastsat under hensyntagen til de problemer, der kan være med at afslutte sådanne projekter, og Retten hilser disse ændringsforslag velkommen. |
| --- | --- |

18.

Ændringen af artikel 166 går ud på at forlænge den periode, hvor der kan indgås finansieringsaftaler med modtagertredjelande, med et år. Det fastsættes endvidere, at individuelle kontrakter, beslutninger om ydelse af tilskud og aftaler til gennemførelse af finansieringsaftalerne skal indgås eller vedtages senest tre år efter datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen. Men når der er tale om langsigtede projekter vedrørende infrastrukturer og udvikling af landdistrikter, der omfatter flere faser, kan Kommissionen undtagelsesvis forlænge denne frist til højst fem år i finansieringsbeslutningen om det pågældende projekt. Disse frister er fastsat under hensyntagen til de problemer, der kan være med at afslutte sådanne projekter, og Retten hilser disse ændringsforslag velkommen.

| 19. | Det fastsættes også i denne artikel, at forpligtelsesbevillinger, som ikke er udnyttet ved udgangen af det fjerde år efter det år, hvor den budgetmæssige forpligtelse blev indgået (år n + 4), frigøres automatisk. Der er tale om en længere periode end perioden efter n + 3-reglen, som gælder generelt for budgettet. Efter Rettens opfattelse er den længere frist, der her gives mulighed for, ikke berettiget, når der er tale om fællesskabsinstrumenter, hvis sigte er at forberede tiltrædende lande og kandidatlande til tiltrædelsen af Unionen, især ikke instrumenter inden for rammerne af strukturforanstaltninger, hvor der gælder en strengere regel (n + 2). |
| --- | --- |

19.

Det fastsættes også i denne artikel, at forpligtelsesbevillinger, som ikke er udnyttet ved udgangen af det fjerde år efter det år, hvor den budgetmæssige forpligtelse blev indgået (år n + 4), frigøres automatisk. Der er tale om en længere periode end perioden efter n + 3-reglen, som gælder generelt for budgettet. Efter Rettens opfattelse er den længere frist, der her gives mulighed for, ikke berettiget, når der er tale om fællesskabsinstrumenter, hvis sigte er at forberede tiltrædende lande og kandidatlande til tiltrædelsen af Unionen, især ikke instrumenter inden for rammerne af strukturforanstaltninger, hvor der gælder en strengere regel (n + 2).

BERETNINGEN OM DEN BUDGETMÆSSIGE OG FINANSIELLE FORVALTNING

| 20. | Det fastsættes i artikel 122, stk. 1, at årsregnskaberne for institutionerne og de organer, der er omhandlet i artikel 121, ledsages af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret. I Kommissionens ændrede forslag fastsættes det, at beretningen bl.a. skal »redegøre for udnyttelsesgraden for bevillingerne og indeholde kortfattede oplysninger om bevillingsoverførsler mellem de forskellige budgetposter«. Budgettet forelægges for og godkendes af budgetmyndigheden på grundlag af principperne om aktivitetsbaseret budgetlægning/aktivitetsbaseret forvaltning (ABB/ABM). På dette grundlag skal Kommissionen sammen med det foreløbige budgetforslag forelægge aktivitetserklæringer med oplysninger om bl.a. de opstillede målsætninger og om de fastsatte resultatindikatorer (forslagets artikel 33, stk. 2). Efter Rettens opfattelse vil det være hensigtsmæssigt, hvis det i beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning ved hjælp af resultatindikatorerne blev beskrevet, hvor langt man var nået med opfyldelsen af de fastsatte mål. |
| --- | --- |

20.

Det fastsættes i artikel 122, stk. 1, at årsregnskaberne for institutionerne og de organer, der er omhandlet i artikel 121, ledsages af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret. I Kommissionens ændrede forslag fastsættes det, at beretningen bl.a. skal »redegøre for udnyttelsesgraden for bevillingerne og indeholde kortfattede oplysninger om bevillingsoverførsler mellem de forskellige budgetposter«. Budgettet forelægges for og godkendes af budgetmyndigheden på grundlag af principperne om aktivitetsbaseret budgetlægning/aktivitetsbaseret forvaltning (ABB/ABM). På dette grundlag skal Kommissionen sammen med det foreløbige budgetforslag forelægge aktivitetserklæringer med oplysninger om bl.a. de opstillede målsætninger og om de fastsatte resultatindikatorer (forslagets artikel 33, stk. 2). Efter Rettens opfattelse vil det være hensigtsmæssigt, hvis det i beretningen om den budgetmæssige og finansielle forvaltning ved hjælp af resultatindikatorerne blev beskrevet, hvor langt man var nået med opfyldelsen af de fastsatte mål.

TIDSPLANEN FOR FORELÆGGELSEN OG REVISIONEN AF ÅRSREGNSKABET

| 21. | Ved ændringen af finansforordningen i 2003 blev der fastsat en ny tidsplan, som rykkede datoerne for forelæggelsen og revisionen af Fællesskabernes årsregnskaber en måned frem. Retten påpegede i udtalelse nr. 2/2002 (punkt 9-14) bl.a., at den støttede forslaget om at fremskynde tidsplanen for årsberetningen, men skulle man gøre det, skulle proceduren hænge sammen hele vejen igennem finansforordningen, og eftersom det ikke var tilfældet, var den foreslåede procedure og tidsplan især for Rettens årsberetning umulig at følge. |
| --- | --- |

21.

Ved ændringen af finansforordningen i 2003 blev der fastsat en ny tidsplan, som rykkede datoerne for forelæggelsen og revisionen af Fællesskabernes årsregnskaber en måned frem. Retten påpegede i udtalelse nr. 2/2002 (punkt 9-14) bl.a., at den støttede forslaget om at fremskynde tidsplanen for årsberetningen, men skulle man gøre det, skulle proceduren hænge sammen hele vejen igennem finansforordningen, og eftersom det ikke var tilfældet, var den foreslåede procedure og tidsplan især for Rettens årsberetning umulig at følge.

| 22. | Den ændrede tidsplan trådte i kraft i 2005. Samtidig indførtes også periodiseringsregnskabssystemet. |
| --- | --- |

22.

Den ændrede tidsplan trådte i kraft i 2005. Samtidig indførtes også periodiseringsregnskabssystemet.

| 23. | De hidtidige erfaringer har vist, at den ændrede tidsplan giver væsentlige problemer, som i høj grad vanskeliggør Rettens revisionsarbejde:






  — | De foreløbige regnskaber, som blev sendt til Retten den 31. marts, blev ændret væsentligt i perioden indtil forelæggelsen af de endelige regnskaber den 31. juli. Det skaber yderligere problemer, at regnskabsregistreringen foregår decentralt, fordi det indebærer, at Kommissionens regnskabsfører først kan foretage de nødvendige ændringer i regnskaberne på et meget sent tidspunkt i processen, og det betyder, at Retten ikke har tid nok til at afslutte sit revisionsarbejde. |
| --- | --- | --- |

23.

De hidtidige erfaringer har vist, at den ændrede tidsplan giver væsentlige problemer, som i høj grad vanskeliggør Rettens revisionsarbejde:

—

De foreløbige regnskaber, som blev sendt til Retten den 31. marts, blev ændret væsentligt i perioden indtil forelæggelsen af de endelige regnskaber den 31. juli. Det skaber yderligere problemer, at regnskabsregistreringen foregår decentralt, fordi det indebærer, at Kommissionens regnskabsfører først kan foretage de nødvendige ændringer i regnskaberne på et meget sent tidspunkt i processen, og det betyder, at Retten ikke har tid nok til at afslutte sit revisionsarbejde.

| — | Den endelige sammenfatning af de anvisningsberettigedes årsberetninger foreligger først den 15. juni — det er den dato, som er fristen for Rettens foreløbige bemærkninger. Budgetmyndigheden betragter dette dokument som et centralt element i Kommissionens forbedrede interne kontrolramme, men Retten har ikke mulighed for at tage det i betragtning, inden den afslutter arbejdet med sine foreløbige bemærkninger. |
| --- | --- |

—

Den endelige sammenfatning af de anvisningsberettigedes årsberetninger foreligger først den 15. juni — det er den dato, som er fristen for Rettens foreløbige bemærkninger. Budgetmyndigheden betragter dette dokument som et centralt element i Kommissionens forbedrede interne kontrolramme, men Retten har ikke mulighed for at tage det i betragtning, inden den afslutter arbejdet med sine foreløbige bemærkninger.

| — | Som Retten påpegede det i udtalelse nr. 2/2002, giver denne situation ikke blot Retten men også medlemsstaterne problemer, fordi der ikke er tid nok til, at medlemsstaternes svar kan tages i betragtning, inden Retten afslutter arbejdet med sin årsberetning. |
| --- | --- |

—

Som Retten påpegede det i udtalelse nr. 2/2002, giver denne situation ikke blot Retten men også medlemsstaterne problemer, fordi der ikke er tid nok til, at medlemsstaternes svar kan tages i betragtning, inden Retten afslutter arbejdet med sin årsberetning.

| 24. | Rettens erfaring er, at den har brug for minimum 12 arbejdsuger efter offentliggørelsen af de foreløbige årsregnskaber til at gennemføre sin revision, og at den har brug for yderligere tre arbejdsuger efter offentliggørelsen af de endelige årsregnskaber til afslutningen af revisionen. Så for at Retten får tilstrækkelig tid til at afslutte sit årlige arbejde, specielt revisionen af årsregnskaberne og andre aspekter af revisionserklæringen (DAS), er det nødvendigt enten at rykke fristen for oversendelsen af de endelige regnskaber til Retten frem til den 30. juni eller at ændre fristen for Rettens forelæggelse af de foreløbige bemærkninger til den 15. juli og fristen for forelæggelsen af årsberetningen til den 30. november, sådan som det var før i tiden. |
| --- | --- |

24.

Rettens erfaring er, at den har brug for minimum 12 arbejdsuger efter offentliggørelsen af de foreløbige årsregnskaber til at gennemføre sin revision, og at den har brug for yderligere tre arbejdsuger efter offentliggørelsen af de endelige årsregnskaber til afslutningen af revisionen. Så for at Retten får tilstrækkelig tid til at afslutte sit årlige arbejde, specielt revisionen af årsregnskaberne og andre aspekter af revisionserklæringen (DAS), er det nødvendigt enten at rykke fristen for oversendelsen af de endelige regnskaber til Retten frem til den 30. juni eller at ændre fristen for Rettens forelæggelse af de foreløbige bemærkninger til den 15. juli og fristen for forelæggelsen af årsberetningen til den 30. november, sådan som det var før i tiden.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 14. september 2006.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002. Berigtiget ved EFT L 25 af 30.1.2003.

1

(2)  EUT C 13 af 18.1.2006.

2

(3)  KOM(2005) 181 endelig af 3.5.2005.

3

(4)  EUT C 107 af 30.4.2004.

4

(5)  EFT C 92 af 17.4.2002.

5

(6)  KOM(2006) 213 endelig af 18.5.2006.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 (EUT L 134 af 30.4.2004).

7

(8)  Jf. den foreslåede artikel 3, 30a, 53b, 54, 56 og 60.

8

(9)  Jf. den foreslåede artikel 3 og 28a.

9

(10)  Jf. den foreslåede artikel 53b, stk. 2, litra d), artikel 53c, stk. 3, artikel 53d, stk. 3, og artikel 56, stk. 1, litra f).

10

(11)  Udtalelse nr. 10/2005, punkt 19, 20, 22 og 24.

11

(12)  EUT C 203 af 25.8.2006.

12

---

BILAG

Artikel 60, stk. 7

| Kommissionens oprindelige forslag | Kommissionens ændrede forslag | Rettens forslag |
| --- | --- | --- |
| Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen, og i en revisionserklæring om, at oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede. | Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen og eventuelle forbehold i den forbindelse samt af en revisionserklæring om, at oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede. | Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen, og afgiver en erklæring om, at oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede, medmindre andet fremgår af forbehold vedrørende bestemte indtægts- eller udgiftsområder. |

Kommissionens oprindelige forslag

Kommissionens ændrede forslag

Rettens forslag

Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen, og i en revisionserklæring om, at oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede.

Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen og eventuelle forbehold i den forbindelse samt af en revisionserklæring om, at oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede.

Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen, og afgiver en erklæring om, at oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede, medmindre andet fremgår af forbehold vedrørende bestemte indtægts- eller udgiftsområder.

---