----

----

----

1.

Audito Rūmai, nepriklausomas Europos Sąjungos išorės auditorius, kiekvienais metais skelbia metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir metinę EPF ataskaitą. Šios ataskaitos yra biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros, kuri pabaigia metinį biudžeto vykdymo procesą, sudėtinė dalis.

2.

EB sutarties 274 straipsnis priskiria Komisijai biudžeto vykdymo kompetenciją ir atskaitomybę, atitinkančias teisės aktų (1) nuostatas, susijusias su patikimo finansų valdymo principais. Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija, užtikrindamos, kad asignavimai būtų naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų. Bendrijos išlaidas įvairiais lygmenimis kontroliuoja Komisija, taip pat valstybės narės ir valstybės paramos gavėjos administracijos. Audito Rūmų vaidmuo – įvertinti finansų valdymą visoje sistemoje, siekiant gerinti Europos Sąjungos biudžeto valdymą.

3.

Pagal EB sutartį nuo 1994 finansinių metų Audito Rūmai turi kasmet pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai Europos Bendrijų tų metų finansinių ataskaitų, kurias rengia ir už kurias atsako Komisija, patikimumo bei operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Šis pareiškimas, kuris yra grindžiamas konkrečiais kiekvienos svarbios Bendrijos veiklos srities vertinimais, sudaro svarbiausią Audito Rūmų metinės biudžeto vykdymo ataskaitos dalį.

4.

Be metinės ataskaitos Audito Rūmai skelbia specialiąsias ataskaitas konkrečiomis temomis ir pateikia nuomones dėl su finansais susijusių Europos Sąjungos teisės aktų pasiūlymų. Šios ataskaitos ir nuomonės yra skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje bei Audito Rūmų interneto svetainėje www.eca.europa.eu. Šios ataskaitos II priede pateikiamas Audito Rūmų per pastaruosius penkerius metus priimtų ataskaitų ir nuomonių sąrašas.

5.

Audito Rūmų 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansinė atskaitomybė kartu su išorės auditoriaus ataskaita yra paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Ši ataskaita patvirtina, kad finansinė atskaitomybė atspindi teisingą ir nešališką požiūrį į finansinę padėtį ir rezultatus. Joje pateikta išvada dėl administracinių ir apskaitos procedūrų, patikimo finansų valdymo ir vidaus kontrolės sistemos.

6.

Audito Rūmų nariai: Hubert WEBER (pirmininkas), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN.

----

(1)  Be su pajamomis („nuosavais ištekliais“) susijusių sprendimų, Tarybos reglamentų, direktyvų ir Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento, dar yra konkretūs įvairių Europos Sąjungos politikos sričių ir instrumentų įgyvendinimo reglamentai. Europos plėtros fondams taikomas atskiras reglamentų rinkinys.

----

I Informacija

Audito Rūmai – 2005 finansinių metų metinės ataskaitos

----

AUDITO RŪMAI

Vadovaudamiesi EB sutarties 248 straipsnio 1 ir 4 dalimis, Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 143 straipsniu ir 181 straipsnio 2 dalimi bei 2003 m. kovo 27 d. devintajam Europos plėtros fondui taikomo Finansinio reglamento 116 straipsniu ir 135 straipsnio 2 dalimi, Europos Bendrijų Audito Rūmai 2006 m. rugsėjo 7 d. ir rugsėjo 14 d. posėdžiuose priėmė

2005 finansinių metų

METINES ATASKAITAS

Ataskaitos kartu su institucijų atsakymais į Audito Rūmų pastabas buvo perduotos institucijoms, atsakingoms už sprendimo dėl biudžeto įvykdymo priėmimą, bei kitoms institucijoms.

----

BENDRASIS ĮVADAS

----

(1)  Šiame skyriuje apjungta patikinimo pareiškimui bei atskiruose pajamoms ir išlaidoms skirtuose skyriuose pateikta informacija.

(2)OL C 107, 2004 4 30.

(3)  COM(2006) 9 galutinis, 2006 1 17.

----

METINĖ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITA

(2006/C 263/01)

TURINYS

----

(1)  Metinės biudžeto vykdymo ataskaitos priedai yra pateikti šio leidinio gale.

----

1 SKYRIUS

Patikinimo pareiškimas ir patvirtinanti informacija

TURINYS

Patikinimo pareiškimas

Finansinių ataskaitų patikimumas

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Patikinimo pareiškimą patvirtinanti informacija

Įvadas

Finansinių ataskaitų patikimumas

Bendro pobūdžio informacija

Audito apimtis ir metodas

Komisijos vykdytas pokyčių valdymas

2005 m. sausio 1 d. konsoliduotas ataskaitinio laikotarpio pradžios balansas

2005 m. gruodžio 31 d. konsoliduotos finansinės ataskaitos

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Audito Rūmų metodas

2005 m. audito rezultatai

PATIKINIMO PAREIŠKIMAS

I.

Laikydamiesi Sutarties 248 straipsnio nuostatų, Audito Rūmai išnagrinėjo 2005 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų galutines Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduotos finansinės ataskaitos ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos (1).

II.

Vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Finansiniu reglamentu, 2005 finansinių metų konsoliduotos finansinės ataskaitos pirmą kartą rengiamos laikantis Komisijos apskaitos pareigūno priimtų apskaitos taisyklių, kuriose kaupimu grindžiamos apskaitos principai yra pritaikyti specifinei Bendrijų aplinkai (2), o konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir toliau iš esmės yra rengiamos remiantis grynųjų pinigų judėjimu. Dėl perėjimo prie kaupimo principu grindžiamos apskaitos buvo būtina pertvarkyti 2005 m. sausio 1 d. ataskaitinio laikotarpio pradžios balansą, o taip pat reikėjo atlikti svarbius konsoliduotų finansinių ataskaitų pateikimo (3) ir turinio (4) pakeitimus.

III.

Galutines Europos Bendrijų metines finansines ataskaitas konsoliduoja Komisijos apskaitos pareigūnas ir tvirtina Komisija. Audito Rūmų pareiga – remiantis savo atliktu auditu Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti finansinių ataskaitų patikimumo ir operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą.

IV.

Audito Rūmai auditą atliko pagal savo strategiją ir standartus, kurie yra parengti pagal tarptautinius audito standartus ir pritaikyti Bendrijos kontekstui. Tokiu būdu, Audito Rūmai gavo pakankamą pagrindą toliau išdėstytai išvadai pateikti. Pajamų srityje Audito Rūmų audito apimtis buvo ribota. Pirma, PVM ir BNPj nuosavi ištekliai yra pagrįsti makroekonominiais statistiniais duomenimis, kurių Audito Rūmai negali tiesiogiai tikrinti, antra, tradicinių nuosavų išteklių auditas negali aprėpti importo, kuriam nebuvo taikytos muitinės priežiūros procedūros.

Finansinių ataskaitų patikimumas

V.

Audito Rūmų nuomone, galutinės Europos Bendrijų metinės finansinės ataskaitos buvo parengtos laikantis 2002 m. birželio 25 d. Finansinio reglamento nuostatų bei Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintų apskaitos taisyklių. Išskyrus VI–VIII dalyse pateiktas pastabas, jose visais reikšmingais aspektais yra teisingai pateikti Bendrijų finansinė būklė 2005 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

VI.

Audito Rūmai pažymi, kad kiek tai susiję su šiuo sudėtingu procesu (žr. II dalį), esama finansinės atskaitomybės sistema nebuvo nuosekliai taikoma, visų pirma atskyrimo atveju, o apskaitos sistemos tam tikruose Komisijos generaliniuose direktoratuose neužtikrino finansinės informacijos kokybės, o dėl to buvo daug kartų atliekami taisymai pateikus negalutines finansines ataskaitas (žr. VII ir VIII dalis).

VII.

Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta su apskaitos sistemoje kaip sąskaitos-faktūros (išlaidų ataskaitos) ir išankstinis finansavimas registruotomis sumomis susijusių klaidų, kurių grynasis finansinis poveikis toliau išvardintų konsoliduotų finansinių ataskaitų elementams, atlikus negalutinių finansinių ataskaitų pakeitimus, vis dar yra toks (taip pat žr. VIII dalį):

a)

2005 m. sausio 1 d. konsoliduotame ataskaitinio laikotarpio pradžios balanse, kuriuo buvo patikslintas 2004 m. gruodžio 31 d. ataskaitinio laikotarpio pabaigos balansas remiantis naujais kaupimu grindžiamos apskaitos principais, mokėtinos sąskaitos buvo padidintos maždaug 47 milijonais eurų, o bendra ilgalaikio ir trumpalaikio išankstinio finansavimo suma – apie 179 milijonais eurų. Todėl grynasis turtas yra padidintas maždaug 132 milijonais eurų.

b)

a punkte nustatytos klaidos turėjo įtakos 2005 m. gruodžio 31 d. konsoliduotam ataskaitinio laikotarpio pabaigos balansui, kuriame mokėtinos sąskaitos yra padidintos maždaug 508 milijonais eurų, o bendra ilgalaikio ir trumpalaikio išankstinio finansavimo suma – apie 822 milijonais eurų. Todėl grynasis turtas yra padidintas maždaug 314 milijonų eurų.

VIII.

Audito Rūmų atlikto audito metu taip pat buvo patvirtinta bendra Švietimo ir kultūros generalinio direktoriaus abejonė, susijusi su nepakankamu patikinimu dėl bendrą sumą sudarančios jo dalies, įtrauktos į 2005 m. sausio 1 d. konsoliduotą ataskaitinio laikotarpio pradžios balansą (turtas siekia 572,5 milijono eurų, o įsipareigojimai – 198,5 milijono eurų) ir 2005 m. gruodžio 31 d. ataskaitinio laikotarpio pabaigos balansą (turtas siekia 382,7 milijono eurų, o įsipareigojimai – 187,3 milijono eurų), teisingumo. Turint omeny šiame generaliniame direktorate pasitaikančių praleidimų ir dvigubų ar neteisingų įrašų dažnumą, nėra įmanoma įvertinti skaičiais, ar turtą ir įsipareigojimus sudaranti jo dalis buvo padidinta ar sumažinta.

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

IX.

Tose srityse, kuriose priežiūros ir kontrolės sistemos yra taikomos taip, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos valdymas, galutinėse Europos Bendrijų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos operacijos iš esmės yra teisėtos ir tvarkingos. Ši pastaba galioja su administracinėmis išlaidomis susijusioms pajamoms, įsipareigojimams ir mokėjimams bei pasirengimo stojimui strategijai, išskyrus SAPARD programą. Be to, kiek tai susiję su Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) išlaidomis, Audito Rūmų auditas rodo, kad Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), ją tinkamai taikant, yra veiksminga sistema ribojant neteisėtų išlaidų riziką.

X.

Neprieštaraudami IX dalyje pateiktai išvadai, Audito Rūmai pabrėžia, jog pasirengimo stojimui strategijos srityje vis dar yra didelė su visomis programomis ir instrumentais susijusi rizika stojančių šalių ir šalių kandidačių įgyvendinančiųjų organizacijų lygmenyje.

XI.

Audito Rūmai pažymi, kad kitose srityse klaidų poveikis mokėjimams vis dar yra reikšmingas ir Komisija, valstybės narės bei kitos paramą gaunančios šalys turi dėti didesnes pastangas įdiegiant tinkamas priežiūros ir kontrolės sistemas, kad būtų pagerintas susijusios rizikos valdymas. Šios sritys yra: bendroji žemės ūkio politika, struktūrinės priemonės, vidaus politika ir išorės veiksmai.

a)

BŽŪP išlaidų srityje Audito Rūmai aptiko įrodymų, kad dėl išlaidų, kurioms netaikoma IAKS arba kai IAKS nėra tinkamai taikoma arba ji tik neseniai buvo įdiegta, iškyla didesnė rizika, nes kontrolės sistemos nėra tokios veiksmingos. Be to, nepriklausoma institucija nepakankamai tikrina ir tvirtina IAKS patikrinimų rezultatus, o paraiškoms ES paramai gauti dažnai netaiko patikrų vietoje. Su BŽŪP subsidijomis, kurioms nebuvo taikoma IAKS, susijusios sąskaitų patvirtinimo sistemos ir patikros po mokėjimo nesuteikia tinkamo pagrindo tvirtinti, kad yra laikomasi Bendrijos teisės aktų. Audito Rūmai padarė išvadą, kad klaidų poveikis BŽŪP išlaidoms, kaip visumai, vis dar yra reikšmingas.

b)

Struktūrinių priemonių srityje Audito Rūmai dar kartą nustatė, kad Komisija nevykdo veiksmingos priežiūros siekiant sumažinti riziką, kad valstybėms narėms pavesta vykdyti kontrolė neužkerta kelio padidintų ar netinkamų apmokėti išlaidų padengimui. Audito Rūmai nustatė, kad su abiem programavimo laikotarpiais (1994–1999 m. ir 2000–2006 m.) susijusiose išlaidose buvo reikšmingų pažeidimų. Kai kurios 1994–1999 m. laikotarpio programos buvo užbaigtos to nepagrindus.

c)

Kai dėl vidaus politikos, nepaisant tam tikrose srityse pasiektos pažangos, Audito Rūmų audito metu buvo atskleisti priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumai, dėl kurių susidarė didelis su mokėjimais naudos gavėjams susijusių klaidų skaičius. Klaidos įsivelia daugiausia dėl sudėtingų išlaidų apmokėjimo sistemų ir neaiškių skirtingoms programoms taikomų procedūrų bei nurodymų.

d)

Išorės veiksmų srityje tai, kad buvo patobulintos Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos, dar neturėjo poveikio įgyvendinančiosioms organizacijoms, kurių veikloje vis dar aptinkamas reikšmingas klaidų skaičius, o tai gali būti paaiškinta tuo, kad nėra parengtas visapusiškas šių organizacijų priežiūros, kontrolės ir audito metodas.

2006 m. rugsėjo 14 d.

Pirmininkas

Hubert WEBER

----

(1)  Galutinės Europos Bendrijų metinės finansinės ataskaitos sudaro 2005 finansinių metų Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų I tomą.

(2)  Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintos apskaitos taisyklės yra pagrįstos Tarptautinės apskaitininkų federacijos paskelbtais Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba, kai jų negalima pritaikyti, – Tarptautinės apskaitos standartų valdybos parengtais Tarptautiniais apskaitos standartais (TAS) arba Tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS).

(3)  Konsoliduotas finansines ataskaitas sudaro balansas, ekonominių rezultatų ataskaita (įskaitant segmento atskaitomybę), pinigų srautų lentelė ir grynojo turto pokyčių ataskaita.

(4)  Pagrindiniai nauji elementai yra išankstinis finansavimas, mokėtinos sąskaitos ir atskyrimas (cut-off).

(5)  Žr. Audito Rūmų 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.51 ir 1.52 dalis bei šios metinės ataskaitos 2 skyrių.

(6)  2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).

(7)  Komisijos komunikatas dėl Europos Bendrijų apskaitos sistemos modernizavimo (COM(2002) 755 galutinis, 2002 12 17).

(8)  Žr. 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 1.8 dalį, 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 1.25 dalį ir 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.44 dalį.

(9)  Pavyzdžiui, Jungtinių Tautų būstinėje ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijoje arba Australijoje, Danijoje, Prancūzijoje, Ispanijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose.

(10)  Naujos 15 apskaitos taisyklių, kurias patvirtino Komisijos apskaitos pareigūnas, yra grindžiamos Tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS), o apskaitos operacijoms, kurioms dar kol kas netaikomi TVSAS, taikomi atitinkami Tarptautiniai apskaitos standartai (TAS) arba Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS).

(11)  Pagal Finansinio reglamento 59 straipsnį kiekviena institucija savo administracinėse taisyklėse nustato atitinkamo lygio darbuotojus, kuriems paveda įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, susijusias su pajamų ir išlaidų vykdymu, nustato tokio pavedimo apimtis ir galimybę perįgalioti kitus asmenis. Komisijoje įgaliojimai paprastai perduodami generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams.

(12)  Kiekviename generaliniame direktorate išteklių direktorius yra atsakingas už esamų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių valdymą. Jis turi konkrečių su auditu, vidaus kontrole, finansų valdymu ir atitinkamomis informacinėmis sistemomis susijusių pareigų.

(13)  ABAC darbo tvarkomoji priemonė – tai IT modulis, kuris yra daugumos biudžeto ir apskaitos duomenų įvesties taškas.

(14)  EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba, Europos Bendrijų personalo atrankos tarnyba, Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras, Informatikos, Švietimo ir kultūros, Humanitarinės pagalbos bei Išorės ryšių generaliniai direktoratai (taip pat žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.38–1.42 dalis).

(15)  Žemės ūkio ir kaimo plėtros, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių, Komunikacijos, Regioninės politikos ir Mokslinių tyrimų generaliniai direktoratai.

(16)  Apskaitos informaciją patvirtinančių patikrų sustiprinimas, išankstinis finansavimas, laiku atliekamas operacijų registravimas, atskyrimo procedūros, už apskaitą atsakingo asmens ryšiams palaikyti vaidmens apibrėžimas ir formalizavimas, juridiniai asmenys, vietinės IT sistemos, mokymai, žymiklių pasirinkimas, principų pasikeitimas kaupimo principu grindžiamoje aplinkoje ir ataskaitinio laikotarpio pradžios balansų tvirtinimas.

(17)  Ryšys tarp susigrąžinimo ir susijusio įsipareigojimo, kurio neprivaloma fiksuoti ABAC sistemoje, sąskaitos-faktūros ir tiekėjų ataskaitos, su apskaita susijusių ataskaitų teikimas naudojantis SAP sistema ir garantijos priskyrimas atitinkamai bendrajai sutarčiai, kai ji yra įrašoma į ABAC garantijų dalį.

(18)  Jungtinio tyrimų centro generalinio direktoriaus abejonė dėl tam tikrų balanso ir ekonominių rezultatų ataskaitos dalių statuso aiškumo trūkumo ir tam tikrų įrašų duomenų kokybės yra daugiausia techninio pobūdžio.

(19)  Šis sprendimas buvo pagrįstas TVSAS „kontrolės koncepcija“.

(20)  Nors pirmoje apskaitos taisyklėje paaiškinti skirtingi konsolidavimo kriterijai, kuriais reikia vadovautis, nėra atskleidžiamos priežastys, kodėl Europos plėtros fondas nebuvo įtrauktas į konsolidavimo apimtį.

(21)OL C 162, 2001 6 5, p. 1.

(22)  Kiek tai susiję su ilgalaikėmis ir trumpalaikėmis gautinomis sumomis, Komisija turėtų gauti duomenis iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) gruodžio 31 d. skolininkų sąskaitų knygos, o ne nurodyti duomenis baigiantis EŽŪOGF metams (t. y. spalio 15 d.).

(23)  Žr. 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 1.23 dalį, 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 1.10 dalies e punktą, 1.14 ir 1.15 dalis bei 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.17 dalį.

(24)  Žr. 2002 metų patikinimo pareiškimo II dalies d punktą bei 2003 ir 2004 m. patikinimo pareiškimų III dalį.

(25)  Bendra pirminė Komisijos gauto išankstinio finansavimo suma prieš atskaičiuojant tinkamas apmokėti išlaidas sudarė 64 600 milijonus eurų.

(26)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.30–1.32 dalis.

(27)  Švietimo ir kultūros generalinio direktorato auditą atliko Komisijos vidaus audito tarnyba prižiūrint Audito Rūmams.

(28)  Pradinė bendra einamoji mokėtina suma prieš atskaičiuojant jau apmokėtas sąskaitų-faktūrų (išlaidų ataskaitų) sumas (jų dalį) sudarė maždaug 35 000 milijonų eurų. Ši suma buvo perversta į naująją apskaitos sistemą 2005 m. pradžioje.

(29)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.34 ir 1.35 dalis.

(30)  Prie šios sumos turi būti pridėtos iš trumpalaikio išankstinio finansavimo sumos atskaičiuotos, apie 6 400 milijonus eurų sudarančios sukauptos sąnaudos.

(31)  Komisija nebesivadovauja Audito Rūmų pastaraisiais metais kritikuota praktika dėl Bendrijų pensijų įsipareigojimų, pagal kurią lygiagretus gaunamų ir mokėtinų sumų pripažinimas neutralizuoja poveikį ekonominiams rezultatams, nes negalima nustatyti pokyčio pasibaigus vieniems metams ir prasidėjus kitiems (žr. 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 1.31 ir 1.32 dalis, 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 1.10 dalies h punktą ir 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.20 dalį).

(32)  Žr. 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 1.10 ir 1.11 dalis, 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 1.11 dalį ir 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.12 ir 1.13 dalis.

(33)  Žr. 2 skyriaus „Vidaus kontrolės sistemų valdymas“ 2.2.2.1 dalį „Išlaidos pagal Garantijų skyrių“.

(34)  2006 m. vasario mėn. Audito Rūmai patvirtino patikslintą DAS metodą, kuris pirmą kartą bus taikomas 2006 finansiniams metams.

(35)  Žemės ūkis, struktūrinės priemonės, vidaus politikos sritys, išorės veiksmai, administracija ir pasirengimo stojimui strategija.

(36)  Kiek tai susiję su išlaidomis, Finansiniame reglamente skiriami šie atvejai (53 straipsnis): Komisija biudžetą vykdo centralizuotai (administracinės išlaidos ir vidaus politikos sritys); taikomas pasidalijamasis operacijų valdymas su valstybių narių nacionalinėmis institucijomis (EŽŪOGF Garantijų skyrius ir struktūriniai fondai); Komisija decentralizuoja kai kurių operacijų aspektų vykdymą, jį perduodama šalims paramos gavėjoms, prieš tai atlikusi ex ante kontrolę (pasirengimo stojimui strategija); Komisija kai kurias operacijas gali valdyti bendrai su tarptautinėmis organizacijomis.

(37)  Kiti auditoriai – tai kiekvienas viešasis ar privatus asmuo, pakviestas atlikti operacijų, kurios visiškai ar iš dalies yra finansuojamos iš Bendrijos biudžeto, auditoriaus įvertinimą, tačiau kurio profesiniai įsipareigojimai nėra reglamentuojami Bendrijos teisės aktais.

(38)  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002 12 31, p. 1).

----

2 SKYRIUS

Komisijos vidaus kontrolė

TURINYS

Įvadas ir audito apimtis

Audito metu nustatyti faktai, susiję su Komisijos vadovybės pareiškimais

Komisijos suvestinė ataskaita

Generalinių direktorių metinės veiklos ataskaitos ir deklaracijos

Parengiamasis procesas

Generalinių direktorių deklaracijos

Rodikliai

Audito metu nustatyti faktai, susiję su vidaus kontrolės standartais

Bendra išvada ir rekomendacijos

----

(1)  Šis veiksmas numatytas 2004 metų suvestinėje ataskaitoje (3 daugiametis tikslas). Žr. 2004 m. suvestinės ataskaitos 1 priedą (COM(2005) 256, galutinis, 2005 6 15) ir Komisijai skirtą memorandumą: „Siekti veiksmingo ir darnaus rizikos valdymo Komisijos tarnybose“ (SEC(2005) 1327, 2005 10 20) ir 2005 m. lapkričio 15 d. dokumentą „Rizikos valdymo įgyvendinimo vadovas“.

(2)  Žr. Komisijos komunikatą Tarybai, Parlamentui ir Audito Rūmams COM(2006) 9, galutinis ir Komunikatą Komisijai SEC(2006) 49, 2006 1 17.

(3)  Žr. Finansinio reglamento 53 straipsnį (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).

(4)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: 2005 m. politiniai pasiekimai (COM(2006) 124, galutinis, 2006 3 14).

(5)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams (COM(2006) 277, galutinis, 2006 6 7).

(6)  2005 metų suvestinės 1 priedas apima 15 priemonių, susijusių su šiomis kategorijomis: veiklos efektyvumo ir vidaus kontrolės valdymo, institucijų valdymo, finansų ir atskaitomybės valdymo bei žmogiškųjų išteklių. Dauguma šių priemonių yra skirtos tolesniam daugiamečių tikslų, įtrauktų į 2004 m. suvestinę, vykdymui.

(7)  Taip pat žr. Audito Rūmų 2003 ir 2004 finansinių metų metinių ataskaitų 1.67 dalį.

(8)  Generalinis sekretoriatas, Biudžeto generalinis direktoratas bei Personalo ir administracijos generalinis direktoratas.

(9)  Pastaba generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams – Aplinkraštis dėl 2005 metų metinių veiklos ataskaitų SEC(2005) 1533, 2005 11 15.

(10)  Tai procedūra, kurią taiko generalinių direktoratų grupės, siekdamos užtikrinti formuluojamų išlygų nuoseklumą ir suderinimą.

(11)  Žr. Aplinkraščio dėl 2005 metų metinių veiklos ataskaitų 3.1 dalį ir 3 priedą. Pagal šias gaires, sistemos trūkumas laikomas reikšmingu, jei jam galima pritaikyti tiek kiekybinius, tiek kokybinius kriterijus. Generaliniai direktoratai, apsijungę į pasidalijamojo valdymo ir tyrimo grupes, toliau rengė specialias įgyvendinimo taisykles, siekdami sukurti bendrus reikšmingumo kriterijus ir kiekybinio įvertinimo metodologiją, kaip numatyta 6 daugiamečiame tiksle, kuris nustatytas 2004 m. suvestinės ataskaitos (COM(2005) 256, galutinis, 2005 6 15) 1 priede.

(12)  Kaip nustatyta šiuo metu galiojančiose gairėse, minimali riba proporcinga yra atitinkamos veiklos biudžeto dydžiui, t. y. 2 % šios veiklos vertės (COM(2003) 28, galutinis, 2003 1 21).

(13)  Atitinkamo aplinkraščio 1 dalies 1.2 skirsnyje yra numatyta, kad tarnybos 2005 m. kontrolės metodika turėtų užtikrinti pusiausvyrą tarp poveikio, rezultatų, darbo krūvio, valdymo bei teisėtumo ir tvarkingumo rodiklių.

(14)  Aplinkraščio dėl 2005 metų metinių veiklos ataskaitų 6 priede buvo numatyta paskelbti papildomą dokumentą, skirtą veiklos rodikliams. Ši procedūra buvo sustabdyta laukiant darbo grupės, tyrusios tikslus ir horizontaliosios veiklos rodiklius, rezultatų.

(15)  Metinėms veiklos ataskaitoms skirtose gairėse yra pažymėta, kad išlygos neturėtų padaryti deklaracijos beprasmės ir kad kraštutiniais atvejais generalinis direktorius gali būti nepajėgus pateikti reikalaujamą patikinimą. Kad būtų pašalinti trūkumai, turėtų būti parengti veiksmų planai su nustatytais įvykdymo terminais.

(16)  Ryšių, Švietimo ir kultūros direktoratai, Infrastruktūros ir logistikos tarnyba Briuselyje.

(17)  Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, Teisingumo, laisvės ir saugumo, Išorės santykių generaliniai direktoratai.

(18)  Taip pat žr. Audito Rūmų 2003 ir 2004 finansinių metų metinių ataskaitų 1.67 dalį.

(19)  2005 m. analizė buvo išplėsta ir apėmė ir metinėse veiklos ataskaitose (o ne vien tik deklaracijose) pateiktą informaciją. 2003 m. ir 2004 m. parengti įvertinimai buvo pritaikyti taip, kad juose būtų atspindėta palyginama padėtis 2003, 2004 ir 2005 metais.

(20)  Nepaisant to, kad kai kuriais atvejais (2000–2006 metais valstybėse narėse įdiegtos valdymo ir kontrolės sistemos, skirtos kai kurioms struktūrinių priemonių programoms, ir klaidų dažnis 6 bendrojoje mokslinių tyrimų programoje) šie trūkumai buvo nagrinėjami metinėse veiklos ataskaitose.

(21)Šių ypač svarbių išlygų poveikis generalinio direktoriaus patikinimui Audito Rūmų požiūriu:

A: pakankamas besąlygiškas arba su nereikšmingomis išlygomis patikinimas, kad vidaus kontrolės sistemos užtikrina operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

B: pakankamas patikinimas, kad vidaus kontrolės sistemos užtikrina operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, su išlyga (klaidos < 2 % ar sistemos trūkumai, kurių finansinis poveikis < 10 % atitinkamo biudžeto).

C: nėra jokio patikinimo (klaidos > 2 % ar sistemos trūkumai, kurių finansinis poveikis >10 % atitinkamo biudžeto).

(22)Metinės veiklos ataskaitose pateikti duomenys, skirti Audito Rūmų audito išvadoms:

2005 m. analizė buvo išplėsta ir aprėpė ir metinėse veiklos ataskaitose (o ne vien deklaracijose) pateiktą informaciją. 2003 ir 2004 m. parengti įvertinimai buvo pritaikyti taip, kad juose būtų atspindėta palyginama padėtis 2003, 2004 ir 2005 metais.

A: pakankami (aiškūs ir nedviprasmiški) įrodymai, patvirtinantys Audito Rūmų DAS išvadas.

B: pakankami įrodymai, patvirtinantys Audito Rūmų DAS išvadas po pataisymų (nereikšmingi netikslumai ar trūkstama nereikšminga informacija).

C: Audito Rūmų DAS išvadoms nepakankami įrodymai (reikšmingi netikslumai ar reikšminga trūkstama informacija, pavyzdžiui: nepakankamai atsižvelgta į pasidalijamojo valdymo problemas, praėjusių finansinių metų nagrinėjimas, kiekybinio įvertinimo stoka, netinkama naudoti informacija).

(23)Raida:

+ pažanga

= status quo

– regresija

(24)  Tačiau įtraukti į metines veiklos ataskaitas.

(25)  BŽŪP išlaidoms ten, kur tinkamai taikoma IAKS.

(26)  BŽŪP išlaidoms, kurioms IAKS netaikoma arba ten, kur IAKS taikoma netinkamai.

Šaltinis: Audito Rūmai.

(27)  Žemės ūkio ir kaimo plėtros, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių, Regioninės politikos generaliniai direktoratai.

(28)  Pvz., Žemės ūkio ir kaimo plėtros, Spaudos ir ryšių, Švietimo ir kultūros, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių, Įmonių ir pramonės, Aplinkos, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, Teisingumo, laisvės ir saugumo, Regioninės politikos, Mokslinių tyrimų, Sveikatos ir vartotojų apsaugos, Energetikos ir transporto generaliniai direktoratai, EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba, Infrastruktūros ir logistikos tarnyba Briuselyje.

(29)  Standartus: Nr. 11 „Rizikos analizė ir valdymas“, Nr. 12 „Tinkama valdymo informacija“, Nr. 14 „Pranešimai apie pažeidimus“, Nr. 17 „Priežiūra“, Nr. 18 „Išimčių registravimas“, Nr. 20 „Vidaus kontrolės trūkumų registravimas ir šalinimas“, Nr. 21 „Audito ataskaitos“ ir Nr. 22 „Vidaus audito struktūra“.

(30)  Žemės ūkio ir kaimo plėtros, Biudžeto, Konkurencijos, Švietimo ir kultūros, Ekonomikos ir finansų reikalų, Plėtros, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių, Įmonių ir pramonės, Žuvininkystės ir jūrinių reikalų, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, Regioninės politikos, Mokslinių tyrimų generaliniai direktoratai, EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba, Eurostatas.

(31)  SEC(2006) 567, 2006 4 28.

(32)  Bazinių reikalavimų skaičius išaugo nuo 71 iki 75. Du baziniai reikalavimai, atrinkti 2005 metams, buvo sugriežtinti lyginant su 2004 metais.

(33)  Žemės ūkio ir kaimo plėtros, Biudžeto, Konkurencijos, Švietimo ir kultūros, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių, Mokslinių tyrimų, Regioninės politikos, EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba.

(34)  Visų pirma vidaus kontrolės standartai Nr. 11 „Rizikos analizė ir valdymas“ ir (arba) Nr. 17 „Priežiūra“.

(35)  Vadovaujantis Finansinio reglamento 86 straipsniu.

(36)  Žr. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos Audito Rūmams dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos bendrojo plano (COM(2005) 252, galutinis, 2005 6 15) ir Audito Rūmų 2004 m. metinės ataskaitos 1.85 dalį.

(37)  Bendra žemės ūkio politika, struktūrinės priemonės ir vidaus politikos, įskaitant mokslinius tyrimus.

----

3 SKYRIUS

Biudžeto valdymas

TURINYS

Įvadas

Pastabos

Pirmųjų pilnų finansinių metų po plėtros biudžetas padidėjo

Panaudotas beveik visas biudžetas

Neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų toliau daugėja

Per artimiausius trejus metus struktūrinių veiksmų srityje turi būti pasiektas aukštesnis lėšų panaudojimo lygis

Mažai įsipareigojimų panaikinta pagal taisyklę „n +2 metai“

Išvados ir rekomendacijos

----

(1)  Išsamesnę informaciją apie biudžeto vykdymą 2005 metais galima rasti Komisijos dokumente „Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita – 2005 finansiniai metai“. Žr. http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  Išsamiau apie asignavimų perkėlimą žr. I priedo 7.3 punktą.

(3)  Biudžeto perteklius – kurio nereikėtų painioti su ekonominiu rezultatu parodo, kokia biudžeto dalis nebuvo panaudota. Tai nėra rezervas, kurį galima kaupti ir panaudoti finansinėms išlaidoms ateinančiais finansiniais metais. Nepanaudotos įplaukos, kurios ir sudaro perteklių, yra atimamos iš nuosavų išteklių, kurie turi būti surinkti kitiems finansiniams metams.

(4)  Žr. 3.2 dalį.

(5)  Žr. Audito Rūmų 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 2.12 dalį.

(6)  Kai kuriais atvejais – 2009 m. pradžia arba vidurys.

(7)  Anksčiau užbaigimas buvo sunkus programavimo ciklo tarpsnis: „Administraciniai ir finansiniai suvaržymai, susiję su 1994–1999 m. programų užbaigimu žymia dalimi prisidėjo prie 2000–2006 m. laikotarpio programų vėlavimo“. COM(2002) 528 galutinis, p. 4.

(8)  Remiantis „n + 2“ taisykle, galutinis 2000–2006 m. programų išlaidų atitikties reikalavimams terminas paprastai yra 2008 m. pabaiga. Tačiau likęs 5 proc. programos likutis gali būti išmokėtas tik tada, kai valstybės narės pateikia priimtinus dokumentus, o tai turi būti padaryta iki 2010 m. pradžios. Realiai tai reiškia, kad kai kurie mokėjimai bus atlikti 2010 m. ir 2011 m.

(9)  Komisijos atsakymas į Audito Rūmų 2004 m. metinės ataskaitos 2.23 dalį. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į Audito Rūmų 2003 m. metinės ataskaitos 2.48 dalį: „Per kelis ateinančius metus taisyklės „N + 2 metai“ taikymas turėtų stabilizuoti neįvykdytų įsipareigojimų lygį ...“.

(10)  4 % asignavimų, skirtų kiekvienai valstybei narei, buvo atidėti į rezervą, skirtą išmokėti trimis dalimis per 2004–2006 metus pačioms efektyviausioms programoms.

(11)  Pavyzdžiui, Nyderlanduose pagal taisyklę „n + 2 metai“ buvo nutraukta 79 milijonų eurų vienai programai skirtų asignavimų, o iš veiklos rezervo tai pačiai programai vėl buvo skirta 24 milijonai eurų.

(12)  Žiūrėti Komisijos atsakymą į Audito Rūmų 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 2.16 dalį: „Dalinis programavimo ciklų persidengimas daugiamečių programų atveju paprastai, per tam tikrą laiką sušvelnina mokėjimų profilį. Pavyzdžiui, naujojo struktūrinių fondų programavimo laikotarpio pradžioje, mokėjimai įvykdyti pagal ankstesniojo laikotarpio programas paprastai kompensuoja dar nežymų pagal naująsias programas vykdomų mokėjimų lygį, kol pastarieji „neįsibėgėja“ iki normalaus lygio“.

----

4 SKYRIUS

Pajamos

TURINYS

Įvadas

Specialusis įvertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

Audito apimtis

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Priežiūros ir kontrolės sistemų veikimas

Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos

Priežiūros ir kontrolės sistemos valstybėse narėse

Išvados ir rekomendacijos

Atsižvelgimas į ankstesnes pastabas

Tradiciniai nuosavi ištekliai. B sąskaitų koregavimas

----

(1)  Apima praėjusių finansinių metų perteklių ir įvairias pajamas.

(2)  Valstybės narės surenka tradicinius nuosavus išteklius Europos Sąjungos vardu, 25 % visos surinktos sumos pasilikdamos surinkimo išlaidoms padengti.

(3)  Priešingai nei tradiciniai nuosavi ištekliai PVM ir BNPj nuosavi ištekliai yra lėšos, gaunamos taikant vienodus mokesčio tarifus visų valstybių narių suderintoms PVM apmokestinimo bazėms arba valstybių narių bendrosioms nacionalinėms pajamoms, kurios yra apskaičiuotoms pagal Bendrijos nustatytas taisykles.

(4)  Belgija, Čekijos Respublika, Vokietija, Airija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, ir Jungtinė Karalystė. Be to, tradicinių nuosavų išteklių apskaitos sistemos buvo išnagrinėtos Italijoje, Lenkijoje ir Švedijoje.

(5)  Belgija, Čekijos Respublika, Vokietija, Airija, Italija, Graikija, Ispanija, Suomija ir Jungtinė Karalystė.

(6)  2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijos nuosavų išteklių sistemos (OL L 130, 2000 5 31, p. 1) 18 straipsnis, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004 (OL L 352, 2004 11 27, p. 1).

(7)  Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 5 dalis.

(8)  1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (OL L 82, 1997 3 22, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

(9)  Specialioji ataskaita Nr. 1/2005 (OL C 202, 2005 8 18).

(10)  Išlygos išreikštos dėl valstybių narių PVM apyskaitoms rengti naudojamų duomenų patikimumo ir taikomos metodologijos tinkamumo. Šios išlygos leidžia koreguoti šias apyskaitas po Bendrijos teisės aktais nustatyto keturių metų termino.

(11)  Naujų valstybių narių atžvilgiu nebuvo išreikšta išlygų, nes jos savo pirmąsias PVM apyskaitas pateikė 2005 m.

(12)  Dokumentai pagrįsti įprastiniu modeliu, kurį nacionalinės statistikos institucijos kiekvienais metais naudoja parduodamos BNPj skaičius Eurostatui. Šie skaičiai sudaro BNPj nuosavų išteklių skaičiavimo bazę.

(13)  Išskyrus vieną misiją Vokietijoje.

(14)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 3.36–3.37 dalis.

(15)  Išlygos dėl BNPj išteklių yra susijusios su šaltiniais ir metodais, kuriuos valstybės narės naudoja apskaičiuodamos nacionalinių sąskaitų suvestinius rodiklius. Šios išlygos sudaro galimybę koreguoti BNPj suvestinius rodiklius po Bendrijos teisės aktais nustatyto ketverių metų termino.

(16)  Iki šiol nėra nė vienos išlygos, pareikštos dešimties valstybių narių atžvilgiu, kadangi jų ESS 95 suvestinės turi būti pateiktos iki 2006 m. pabaigos.

(17)  Austrija, Belgija, Danija, Vokietija, Graikija, Prancūzija, Airija, Italija, Nyderlandai, Ispanija ir Portugalija pateikė dėl kai kurių nepanaikintų išlygų peržiūrėtus skaičius, kad Komisija galėtų priimti sprendimą.

(18)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 3.43–3.44 dalis ir atitinkamus Komisijos atsakymus.

(19)  2002 m. spalio 23 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1889/2002 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 448/98, užbaigiančio ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2223/96 dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemoje (ESS), įgyvendinimo (OL L 286, 2002 10 24, p. 11).

(20)  „2005 m. nacionalinių sąskaitų pakeitimai“, 2006 m. vasario 14 d. paskelbtas Eurostato dokumentas.

(21)  2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 2 straipsnio 7 dalis (OL L 253, 2000 10 7, p. 42).

(22)  Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Latvija, Vengrija, Lenkija, Slovėnija ir Švedija.

(23)  Čekijos Respublika, Vokietija, Malta ir Jungtinė Karalystė.

(24)  Atgabentos prekės, kurios yra įtrauktos į bendrąją muitinės deklaraciją, tačiau laukia privalomų formalumų, kad būtų priskirtos konkrečiai muitinės procedūrai ar naudojimui (pavyzdžiui, išleidimui į laisvą apyvartą).

(25)  Jungtinė Karalystė. Pagal Bendrijos muitinės kodeksą papildomi muitinės mokesčiai paprastai negali būti uždėti praėjus daugiau nei trejiems metams po to, kai atsirado pradinė skola muitinei.

(26)  Austrija, Belgija, Suomija, Čekijos Respublika, Slovakija ir Švedija.

(27)  Šis elementas nebuvo visiškai įgyvendintas nė vienoje aplankytoje valstybėje narėje.

(28)  Šis elementas buvo visiškai įgyvendintas Belgijoje, Čekijos Respublikoje, Austrijoje, Slovakijoje ir Švedijoje.

(29)  Austrija, Slovakija, Suomija ir Švedija.

(30)  Šis elementas buvo visiškai įgyvendintas Čekijos Respublikoje ir Švedijoje.

(31)  COM(2005) 217 galutinis, 2005 5 25.

(32)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 3.21–3.22 dalis.

(33)  Balanse pateikta nurašymo suma sudaro 759,2 milijono eurų.

----

5 SKYRIUS

Bendra žemės ūkio politika

TURINYS

Įvadas

Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

Audito apimtis

Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS)

Pagalba už plotą

Integruota administravimo ir kontrolės sistema naujose valstybėse narėse

Priemokos už gyvulius

Alyvuogių aliejus

Kaimo plėtra

ES-15

Laikinasis kaimo plėtros instrumentas naujosioms valstybėms narėms

Eksporto grąžinamosios išmokos

Prekybininkams ir perdirbėjams išmokėtų subsidijų ex post nagrinėjimas

Komisijos vykdomas sąskaitų patikrinimas ir patvirtinimas

Tvirtinančiosios institucijos

Patvirtinimas dėl atitikties

Komisijos padalinių, vykdančių sąskaitų patikrinimą ir patvirtinimą, auditas

Išvados ir rekomendacijos

Atsižvelgimas į ankstesnes pastabas

Kaimo plėtra: parama mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms

Galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos įdiegimas Europos Sąjungoje

Po paskutiniosios metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos

----

(1)  Tik EŽŪOGF Garantijų skyrius. Apie EŽŪOGF Orientavimo skyrių žiūrėkite 6 skyrių.

(2)  Kita: gamintojams arba organizacijoms išmokėta gamybos, apdorojimo ir vartojimo pagalba bei administracinės išlaidos.

(3)  Intervencija: viešasis ir privatus saugojimas, susitarimai dėl vaisių ir daržovių pašalinimo iš rinkos, privalomas ir savanoriškas distiliavimas.

(4)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3508/92 (OL L 355, 1992 12 5, p. 1) ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1) dėl priemokų už gyvulius ir pagalbos už plotą.

(5)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 386/90 (OL L 42, 1990 2 16, p. 6).

(6)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4045/89 (OL L 388, 1989 12 30, p. 18) dėl mokėjimų, viršijančių eksporto grąžinamųjų išmokų ribas, perdirbimo subsidijų, medvilnės, alyvuogių aliejaus, tabako ir kai kurių kaimo plėtros priemonių.

(7)  Pagal BIP schemą visa tiesioginė parama pakeičiama bendra išmoka. Tai vienodo nustatyto dydžio išmoka už žemės ūkio paskirties žemės hektarą. Ją taiko naujos valstybės narės, išskyrus Maltą ir Slovėniją.

(8)  Deklaruoti atitikties pataisymai, kurie Ispanijos atveju siekė 174,4 milijono eurų, o Nyderlanų atveju – 0,21 milijono eurų yra neįskaičiuoti, nes negalėjo būti prisikirti atitinkamoms mokėjimo agentūroms.

(9)  Sąskaitos, išbrauktos iš Finansinio sprendimo.

(10)  Audito Rūmai patikrino šių 31 mokėjimo agentūros ataskaitas ir patvirtinimus, iš kurių buvo atrinkta operacijų imtis testams atlikti.

Šaltinis: Komisijos suvestinė ataskaita apie EŽŪOGF Garantijų skyriaus 2005 m. finansinių ataskaitų patikrinimą ir patvirtinimą

(11)  Čekijos Respublika, Lietuva, Vengrija, Lenkija ir Slovakija.

(12)  Malta ir Slovėnija.

(13)  „DG AGRI taikomus reikšmingumo kriterijus“ (išlygoms ir jų bendram poveikiui deklaracijoms) „Komisija rekomendavo 2003 m. sausio 21 d. Komunikatu COM(2003) 28 dėl „Gairių, skirtų valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų reikšmingumui įvertinti, taikant pasidalijamąjį valdymą metinės veiklos ataskaitos tikslais“, dėl kurių susitarė struktūrinių fondų generaliniai direktoratai. Kokybiškai trūkumo reikšmingumas yra nustatomas, remiantis (...) Kiekybės požiūriu naudojama Komisijos lygiu rekomenduota 2 % reikšmingumo riba“. 2005 m. DG AGRI metinės veiklos ataskaitos 3.1 dalis. Taikyti reikšmingumo kriterijai (2006 m. kovas).

(14)  2004 m. Komisija šiuos duomenis patikslino.

NB 1: Tikrinant IAKS paraiškas nuotoliniu būdu naudojami satelitai ir aeronuotraukos.

NB 2: N metais atlikti testai yra svarbūs mokėjimams, atliekamiems N + 1 metais.

Šaltinis: IAKS statistika, kurią valstybės narės pateikė Žemės ūkio generaliniam direktoratui.

(15)  Išreikšti patikrinto ūkininko deklaruoto ploto procentine dalimi.

(16)OL L 17, 2004 1 24, p. 7.

(17)  „Žemės ūkio paskirties sklypas – tai vientisas žemės plotas, kuriame vienas ūkininkas augina vienos rūšies kultūrą“(Komisijos reglamento (EB) Nr. 796/2004 2 straipsnio 1a dalis (OL L 141, 2004 4 30, p. 18), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1187/2006 (OL L 214, 2006 8 4, p. 14).);

„Referencinis sklypas– tai geografiškai nustatytas ribas turintis plotas, valstybės narės identifikavimo sistemoje turintis unikalų GIS suteiktą identifikavimo numerį (...)“ (Komisijos reglamento (EB) Nr. 796/2004 2 straipsnio 26 dalis);

„Žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistema (...) veikia referencinio sklypo, kaip pvz., kadastrinio sklypo arba gamybos vieneto lygiu (...)“ (Komisijos reglamento (EB) Nr. 796/2004 6 straipsnio 1 dalis).

Gamybos vienetas faktiškai dažniausiai turi natūralias ribas ir gali būti sudarytas iš kelių kadastrinių sklypų.

(18)  Kaip numatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 2419/2001 (OL L 327, 2001 12 12, p. 11) 4 straipsnyje dėl prašymų už 2004 m., su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 118/2004 (OL L 17, 2004 1 24, p. 7), ir Reglamento (EB) Nr. 796/2004 6 straipsnyje dėl prašymų po 2004 m.

(19)  Nesant informacijos, šios spragos finansinis poveikis negali būti nustatytas.

(20)  30 išanalizuotų ataskaitų imtyje dėl nepakankamos patikrų ataskaitų analizės buvo nustatyti mokėjimo prašymai, kurių suma siekia 23 800 eurų, bei permokėjimai ir neprimokėjimai, kurie sudaro 3 122 eurus. Šie skirtumai sudaro 13 % visų mokėjimų.

(21)  Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143 straipsnio c punktas.

(22)  Čekijos Respublika, Vengrija, Slovakija, Slovėnija ir Malta.

(23)  2004 m. Komisija šiuos duomenis patikslino.

NB 1: Prašymas yra besąlygiškai atmetamas, kai tarp deklaruotų ir reikalavimus atitinkančių gyvulių nustatomas didesnis nei 20 % skirtumas arba kai skirtumas atsiranda dėl sąmoningų pažeidimų.

NB 2: N metais atlikti testai yra svarbūs mokėjimams, atliekamiems N + 1 metais.

Šaltinis: IAKS statistika, kurią valstybės narės pateikė AGRI generaliniam direktoratui.

(24)  Portugalijoje taip pat buvo atliktas vienos operacijos auditas. Reikšmingų klaidų nenustatyta.

(25)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 864/2004 (OL L 161, 2004 4 30, p. 48).

(26)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 27/2004 (OL L 5, 2004 1 9, p. 36).

(27)  Agrarinė aplinkosauga, ankstyvas pasitraukimas iš prekinės žemės ūkio gamybos, apželdinimas mišku, kompensacinės išmokos ūkininkaujantiems mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse ir vietovėse su aplinkosaugos apribojimais.

(28)  Pusiau natūrinių ūkių restruktūrizavimas, gamintojų grupės, Bendrijos standartų laikymasis, techninė pagalba, tiesioginių išmokų priemokos.

(29)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).

(30)  Reglamentas (EEB) Nr. 386/90.

(31)  2004 finansinių metų metinė ataskaita, 4.12 dalis.

(32)  Receptų patikros po mokėjimų pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1520/2000 (OL L 177, 2000 7 15, p. 1).

(33)  Duomenų, perduotų Komisijai pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2390/1999 (OL L 295, 1999 11 16, p. 1) analizė rodo, kad visos ES-15 valstybės narės, išskyrus Graikiją ir Ispaniją, kurios duomenų nepateikė, ir Liuksemburgą, kuriame operacijų skaičius buvo nedidelis, skirtingai tikrino tokias siuntas.

(34)  Muitinės plombų tvirtinimas ant siuntų, kurios nebuvo fiziškai patikrintos, nepažeidžia galiojančių teisės aktų.

(35)  Danija šios procedūros atsisakė nuo 2006 m. vasario 1 d.

(36)  Reglamentas (EEB) Nr. 4045/89.

(37)  Reglamentas (EEB) Nr. 4045/89, pirmuoju preambulės „kadangi“ primena valstybėms narėms pareigą „kovoti su pažeidimais ir susigrąžinti dėl pažeidimų arba dėl aplaidumo prarastas sumas“.

(38)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 595/91 (OL L 67, 1991 3 14, p. 11). Pagal galiojančią sistemą OLAF yra informuojamas tik apie tuos pažeidimus, kurie viršija 4 000 eurų.

(39)  Esminis dalykas tikrinant operacijų teisėtumą ir tvarkingumą yra naudos gavėjų deklaruojamos informacijos buvimas ir tikslumas, didžiąją dalį kurios galima patikrinti tik fizinio patikrinimo būdu galutinio naudos gavėjo lygmenyje.

(40)  31 tvirtinančiosios institucijos, kurių operacijos buvo testuotos, ataskaitos (žiūrėti 5.1 lentelę).

(41)  Komisija pastarąjį aspektą išanalizavo pradėdama tyrimą 2002 m. Nors ji nustatė plačiai paplitusius ir besikartojančius AGEA (Italija) deleguotų institucijų valdymo trūkumus, ji neketina reikalauti finansinio pataisymo. Be to, įspėjamasis laiškas, numatytas Komisijos reglamento (EB) Nr. 1663/95 8 straipsnyje (OL L 158, 1995 7 8, p. 6), siekiant atsižvelgti į 2003 m. vizito Prancūzijoje rezultatus, nebuvo išsiųstas laiku.

(42)  AGEA (mokėjimų patikros ir procedūros, skolininkai, kompiuterių saugumas, vidaus auditas, subjektai, kuriems deleguojamos funkcijos), OPEKEPE (mokėjimų patikros ir procedūros, skolininkai, vidaus auditas, subjektai, kuriems deleguojamos funkcijos), ARDA (mokėjimų patikros ir procedūros, apskaita, kompiuterių saugumas, subjektai, kuriems deleguojamos funkcijos), ONIFLHOR (rašytinės procedūros, skolininkai, kompiuterių saugumas, subjektai, kuriems deleguojamos funkcijos). Susijusios mokėjimo agentūros deklaravo apie 7 418 milijonų eurų, kuriuos Komisija turi išsamiau išanalizuoti.

(43)  2005 m. tik OPEKEPE tvirtinančioji institucija buvo įvertinta vietoje. Be to, vykdant Komisijos akreditacijos procedūros kontrolę, buvo atlikta dešimt misijų į naujas valstybes nares.

(44)  Atsižvelgiant į reikšmingumą, pritaikius atsitiktinę atranką, buvo atrinkta dešimt atitikties auditų. Pritaikius šią procedūrą buvo pasirinkta atlikti auditus dėl atitikties šiose srityse: lauko kultūrų (3), priemokų už gyvulius (2), kaimo plėtros (2), grąžinamųjų eksporto išmokų (1), alyvuogių aliejaus (1), vaisių ir daržovių (1).

(45)  „Auditas leido atskleisti rizikas, kurios įtakoja šių komandų gebėjimus efektyviai atlikti pavestas funkcijas siekiant suteikti generaliniam direktoriui, kaip įgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui pasidalijamojo valdymo srityje, pakankamą patikinimą, kad valstybių narių įdiegtos valdymo ir kontrolės sistemos užtikrina atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą“.

(46)  Siekiant įvertinti pažeidimų lygį, turi būti aiškiai apibrėžtas tinkamas imties metodas (Audito Rūmų nuomonė Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio, 48 dalis), o išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas turi būti tikrinamas galutinio naudos gavėjo lygmenyje (Audito Rūmų nuomonė Nr. 1/2005 dėl BŽŪP finansavimo, 24 dalis).

(47)  Tarybos dokumentas 5971/06 ADD1 – Komisijai suteikiamas patvirtinimas, kad ji įvykdė 2004 finansinių metų biudžetą.

(48)  Kartu su Europos Parlamento sprendimu dėl 2002 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo pateikta rezoliucija (Komisija) (SEC(2003) 1104-C5–0564/2003–2003/2210(DEC)).

(49)  2004 m. rugsėjo 30 d. COM(2004) 648 bei kartu su juo pateiktas darbinis dokumentas.

(50)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 277, 2005 10 21, p. 1).

(51)  2005 m. vasario 17 d. Tarybos dokumentas 5665/05 ADD 2 – „Komisijai suteikiamas patvirtinimas dėl 2003 finansinių metų biudžeto įvykdymo – Tarybos išvados apie Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas –9 priedas“.

(52)  Europos Parlamento rezoliucija, apimanti komentarus, kurie yra neatsiejama sprendimo dėl 2003 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalis, III skirsnis – Komisija (SEC(2004) 1181 – C6–0012/2005–2004/2040(DEC) – SEC(2004) 1182 – C6–0013/2005–2004/2040(DEC)).

(53)  2005 m. rugsėjo 26 d. Komisijos darbinis dokumentas SEC(2005) 1193.

(54)  Audito Rūmai patikrino, kaip jas įgyvendino Komisija ir atrinktos valstybės narės (Vokietija (Šiaurės Ronas-Wesfalija), Ispanija (Aragonas), Prancūzija, Airija, Italija, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė (Anglija)).

5.1 PRIEDAS

Pagrindinių pastabų raida. Žemės ūkis

5.2 PRIEDAS

IAKS priežiūros sudėtinės dalys. Klasikinė pagalbos schema

Šaltinis: Audito Rūmai, IAKS sistemų mokėjimo agentūrose apžvalga (santrauka).

5.3 PRIEDAS

IAKS priežiūros sudėtinės dalys. Bendroji išmokų už plotą schema (BIPS)

Šaltinis: Audito Rūmai, IAKS sistemų mokėjimo agentūrose apžvalga (santrauka).

----

6 SKYRIUS

Struktūriniai veiksmai: regioninė politika, užimtumo ir socialinė politika, kaimo plėtra ir žuvininkystė

TURINYS

Įvadas

Specialusis įvertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

Struktūrinių veiksmų ypatumai

Audito Rūmų auditas

Dabartinės struktūrinių fondų programos

Projekto išlaidose yra klaidų

Valstybių narių kontrolė neatitiko pagrindinių teisinių reikalavimų

Ankstesnės struktūrinių fondų programos

Nebuvo atlikti pataisymai ir labai vėluota užbaigiant programas

Projektų išlaidose nustatyta klaidų

Kontrolė neatitiko pagrindinių teisinių reikalavimų

Sanglaudos fondas

Finansiniai pataisymai ir pranešimai apie susigrąžinimus struktūrinių fondų srityje

Ribotas grynųjų finansinių pataisymų mastas

Valstybės narės nepakankamai atsiskaito už susigrąžinimus

Išvados ir rekomendacijos

Išvados

Rekomendacijos

Atsižvelgimas į ankstesnes pastabas

Po paskutiniosios metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos

----

(1)  Projekto iniciatoriais gali būti privatūs asmenys ir asociacijos, privačios arba viešosios įmonės, vietos, regioninės arba nacionalinės institucijos.

(2)  Struktūrinių fondų tikslai buvo pergrupuoti 2000–2006 m. programavimo laikotarpiui.

(3)  Programų, finansuojamų iš kelių fondų, kiekvieno fondo dalis yra apskaičiuota atskirai.

Šaltinis: Lentelę parengė Audito Rūmai, remdamiesi Komisijos pateiktais duomenimis.

(4)  Buvo patikrintos šios programos: ERPF 1 tikslo programos Ispanijoje, Airijoje (pramonės vystymasis) ir Portugalijoje (regioninis vystymasis); ESF 1 tikslo programa Vokietijoje (Saksenas), ESF 3 tikslo programa Švedijoje ir EŽŪOGF Orientavimo skyriaus 5a tikslo programa Danijoje (žemės ūkio struktūrų efektyvumo gerinimas).

(5)  Komisija pasiūlė sušvelninti nuostatą dėl ateinančio 2007–2013 m. programavimo laikotarpio patvirtinančių dokumentų išsaugojimo. Audito Rūmai savo Nuomonėje Nr. 2/2005 atkreipė dėmesį, jog tai labai apribos tikrinimo prerogatyvas bei programų patikrų apimtį laikotarpio pabaigoje.

6.1 PRIEDAS

Atsižvelgimas į paskutinių Patikinimo pareiškimų pagrindines pastabas

----

7 SKYRIUS

Vidaus politika, įskaitant mokslinius tyrimus

TURINYS

Įvadas

Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

Audito apimtis

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Per didelės deklaruojamos išlaidos

Priežiūros ir kontrolės sistemos

FP6 audito sertifikavimo sistema

Komisijos ex post finansiniai auditai

Nacionalinių agentūrų priežiūra švietimo ir kultūros srityje

Išvados ir rekomendacijos

Po paskutinės metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos

----

(1)  Tačiau kai kurias programas, pavyzdžiui, Europos pabėgėlių fondą ir Šengeno priemonę valdo kartu su valstybėmis narėmis. Komisija Socrates, Leonardo ir Jaunimo programų dalių valdymą yra patikėjusi nacionalinėms agentūroms.

(2)  Pavyzdžiui, šeštoji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programa (FP6), aplinkos finansinė priemonė (LIFE), transeuropiniai energetikos tinklai (TEN-Energy).

(3)  Pavyzdžiui, žr. šias tipines sutartis: FP5, 23 straipsnį, II priedą; FP6, 19 straipsnį, II priedą; Ten-T, II straipsnį, 14.1 dalį.

(4)  Europos Audito Rūmų nuomonė Nr. 1/2006 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo septintosios pagrindų programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.), pasiūlymo.

(5)  Saugumo ir geležinkelių eismo valdymo derinimo Europos lygmeniu galimybių studija.

(6)  Europos Audito Rūmų nuomonė Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio, 48 dalis.

(7)  2004 finansinių metų metinė ataskaita, 6.10 dalis ir Nuomonė Nr. 1/2006, 41 ir 42 dalys.

(8)  Turi būti sertifikuoti tik kai kuriuos kriterijus atitinkantys tarpiniai ir (ar) galutiniai mokėjimai.

(9)  Komisijos pasiekimų valdymo srityje 2005 m. apibendrinime (COM(2006) 277 galutinis).

(10)  Europos Audito Rūmų nuomonė Nr. 1/2006, 74–77 dalys.

(11)  2004 finansinių metų metinė ataskaita, 6 skyrius, 1 priedas.

(12)  Išskyrus TEN-T.

(13)  2005 m. atlikti su Media susiję auditai buvo įtraukti į DG INFSO statistiką.

(14)  2003 finansinių metų metinė ataskaita, 6.32–6.33 dalys.

(15)  609 milijonai eurų mokėjimų 2005 m.

(16)  Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 35 straipsnis.

(17)  Pavyzdžiams buvo pasirinktos 11 iš 44 parengtų audito ataskaitų.

(18)  Europos Audito Rūmų nuomonė Nr. 1/2006, 58–70 ir 94 dalys.

7.1 PRIEDAS

Vidaus politika – anksčiau pastebėtų pagrindinių aspektų įvertinimas

7.2 PRIEDAS

Priežiūros ir kontrolės sistemos

KOMISIJOS PASTABOS DĖL KOMISIJOS PRIEŽIŪROS IR KONTROLĖS SISTEMŲ, SUSIJUSIŲ SU NACIONALINĖMIS AGENTŪROMIS (NA)

Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos, susijusios su NA, apima išorės auditorius. Pagal sutartį dirbanti audito įmonė ir sutarties sąlygos turėjo būti pakeistos ataskaitinio laikotarpio viduryje, siekiant pagerinti audito ir ataskaitų kokybę. Teigiami rezultatai pasirodė jau 2005 m. pabaigoje.

----

8 SKYRIUS

Išorės veiksmai

TURINYS

Įvadas

Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

Audito apimtis

Ūkinių operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Delegacijose atliktos operacijos

Įgyvendinančiose organizacijose atliktos operacijos

Priežiūros ir kontrolės sistemos

Rizikos analizė

Informacija ir komunikacija

Komisijos atliekama kontrolė ir audito veikla

Vidaus auditas

Decentralizacija CARDS programoje

Išvados ir rekomendacijos

Atsižvelgimas į ankstesnes pastabas

Jungtinių Tautų organizacijų patikrinimai

Įvadas

Bendrasis finansinis ir administracinis susitarimas (FAFA)

2005 m. pažanga siekiant sudaryti susitarimą su JT dėl finansinės kontrolės aspektų

Išvada

Specialioji ataskaita Nr. 25/98 dėl Europos Sąjungos veiklos Vidurio ir Rytų Europoje (VRE) bei naujose nepriklausomose valstybėse (NNV) 1990–1997 m. branduolinės saugos srityje

Įvadas

Skaidresnė, tačiau ne be trūkumų intervencijos strategija

Žmogiškųjų išteklių ir programos valdymas pagerėjo

Projektų įgyvendinimas pagerėjo, tačiau vis dar yra problemų

Paramos gavėjų dalyvavimas šiek tiek pagerėjo

Išvada ir rekomendacijos

Po paskutiniosios metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos

----

(1)  Europos plėtros fondų parama analizuojama atskirai, kadangi ji nėra finansuojama iš bendrojo biudžeto.

(2)  CARDS programa skatina stabilumą ir taiką Vakarų Balkanų šalyse.

(3)  Daugiau nei 60 % įsipareigojimų pagal CARDS programą 2005 m.

(4)  Buvo aplankytos Albanijos, Kolumbijos, Kroatijos, Indijos, Gruzijos ir Libano delegacijos.

(5)  7.17 dalis.

(6)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 7.21 dalį.

(7)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 7.19 dalį.

(8)  Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 3/2006 dėl Europos Komisijos humanitarinės pagalbos po cunamio 37 dalį.

(9)  Geografiniai direktoratai yra: Azija ir Centrinė Azija; Europa, pietinės Viduržemio jūros šalys, Viduriniai Rytai ir Europos kaimynystės politikos šalys; Lotynų Amerika.

(10)  Dauguma elementų veikia, tačiau kai kuriuos vis dar reikia tobulinti.

(11)  Vidaus audito padalinys buvo susitelkęs ties sistemine analize ir dar netikrino sistemų; DG ECHO atveju tikrinimas pradėtas 2005 m. ir ši procedūra bus baigta per 2006 m.

(12)  Patobulinimai būtini, kai išorės auditus vykdo įgyvendinančios organizacijos; naujos Komisijos priimtos priemonės turėtų turėti poveikį 2006 m.

(13)  2001 ir 2004 finansinių metų metinės ataskaitoje aprašomi sunkumai, su kuriais susidūrė Audito Rūmai informacijai iš JT agentūrų gauti. 2004 finansinių metų metinėje ataskaitoje siūloma, kad Komisija turėtų išsamiai išaiškinti JT agentūroms Audito Rūmų teisę susipažinti su jų valdomais projektais. 2005 m. jokia JT agentūra nebuvo pasirinkta Audito Rūmų auditui dėl patikinimo pareiškimo.

(14)  171 rezoliucijos dalis yra įtraukta į ataskaitą dėl 2004 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, A6–0108/2006.

(15)  Bendrojo finansinio ir administracinis susitarimo (FAFA) 13 straipsnis nustato, kad darbo grupė renkasi mažiausiai kartą per metus reguliariam informacijos dėl visų su susitarimu susijusių klausimų keitimuisi skatinti.

(16)  JT projekto Indonezijoje atveju, po tam tikro slapumo pradžioje, 2005 m. laikantis FAFA susitarimo DG ECHO buvo suteikta teisė susipažinti su dokumentais.

(17)OL C 35, 1999 2 9.

(18)  2000 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo Tarybos rekomendacija.

(19)  COM(2000) 493 galutinis, 2000 9 6.

(20)  RAC („įsipareigojimai, dėl kurių dar nesudarytos sutartys“).

(21)  Žr. 2002 m. birželio 15 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 166 straipsnio 2 dalį (OL L 248, 2002 9 16, p. 1): „Finansavimo susitarimai su trečiosiomis šalimis gavėjomis [...] sudaromi ne vėliau kaip iki n + 1 metų gruodžio 31 d.; n metai – tai metai, kuriais padaromas biudžetinis įsipareigojimas. Atskiros sutartys ir susitarimai, kuriais įgyvendinami tokie finansavimo susitarimai, sudaromi ne vėliau kaip po trejų metų nuo biudžetinio įsipareigojimo datos. Atskiros sutartys ir susitarimai, susiję su auditu ir vertinimu, gali būti sudaryti vėliau.“

----

9 SKYRIUS

Pasirengimo stojimui strategija

TURINYS

Įvadas

Specialusis įvertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

Audito apimtis

Audito nustatyti faktai

Susijusių operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Priežiūros ir kontrolės sistemos

Išvados ir rekomendacijos

Specialiosios ataskaitos, paskelbtos po paskutiniosios metinės ataskaitos

----

(1)  Aštuonios naujos valstybės narės (Čekijos Respublika, Estija, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija, Slovėnija, Slovakija), dvi stojančiosios šalys (Bulgarija, Rumunija) ir šalis kandidatė Kroatija.

(2)  Lenkija, Vengrija ir pertvarka Rytuose, Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3906/89 (OL L 375, 1989 12 23, p. 11).

(3)  2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2500/2001 dėl pasirengimo stojimui finansinės paramos Turkijai (OL L 342, 2001 12 27, p. 1; pataisytas OL L 285, 2002 10 23, p. 26).

(4)  Pasirengimo struktūrinės politikos instrumentas, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 73).

(5)  Specialioji pasirengimo stojimui žemės ūkio ir kaimo plėtros programa, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 87).

(6)  EDIS buvo skirta aštuonioms naujoms Vidurio ir Rytų Europos valstybėms narėms, kuriose buvo akredituotos specialios įgyvendinimo agentūros Phare ir ISPA programoms įgyvendinti, nenaudojant Komisijos ex ante kontrolės paraiškų konkursams.

(7)  Pirmosios Phare programos Kroatijoje įsipareigojimai buvo prisiimti 2005 metais. Audito Rūmai, siekdami įvertinti Kroatijos gebėjimus atliko pagal CARDS programą finansuotų ir nacionalinių institucijų įgyvendintų operacijų auditą.

(8)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 8.24–8.26 dalis.

(9)  Latvija, Lenkija.

(10)  Žr. 2004 finansinių metų metinės ataskaitos 8.18 dalį.

(11)  Vadinamųjų „aktualizavimo išlaidų“ ir „išlaidų nenumatytiems atvejams“.

(12)  4.70 dalis.

----

10 SKYRIUS

Administracinės išlaidos

TURINYS

Bendrijos institucijų ir įstaigų administracinės išlaidos

Įvadas

Specialusis vertinimas patikinimo pareiškimo kontekste

Audito apimtis

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Priežiūros ir kontrolės sistemos

Konkrečios pastabos

Parlamentas

Taryba

Komisija

Teisingumo Teismas

Audito Rūmai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

Regionų komitetas

Europos ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

Bendra išvada

Po paskutinės metinės ataskaitos paskelbtos specialiosios ataskaitos

Europos Sąjungos agentūros

Europos mokyklos

----

(1)  Taryba patvirtino savo vidaus kontrolės standartus 2005 m. liepos mėn., tačiau baigiantis 2005 metams vis dar rengė jų įgyvendinimui skirtą veiksmų planą; Teisingumo Teismas neįgyvendino kelių vidaus kontrolės standartų; Parlamente vis dar nebuvo pasiektas optimalus įgyvendinimo lygis, o Regionų komitete nebuvo visiškai įgyvendinti keli vidaus kontrolės standartai.

(2)  Sekretorių-padėjėjų išmokos gali būti mokamos mokėjimų tarpininkui, su kuriuo sutartį yra sudaręs Europos Parlamento narys (-ė), kad šis visiškai ar iš dalies administruotų jo (jos) sekretoriams-padėjėjams skiriamas išmokas.

(3)  Už didžiausią dalį administracinių išlaidų atsakingi Komisijos departamentai yra šie: Personalo ir administracijos generalinis direktoratas, Vertimo raštu generalinis direktoratas, Vertimo žodžiu generalinis direktoratas, Komunikacijos generalinis direktoratas, Išorės ryšių generalinis direktoratas, Infrastruktūros ir logistikos biuras (Liuksemburge), Infrastruktūros ir logistikos biuras (Briuselyje), Individualių išmokų administravimo ir mokėjimo biuras, Europos personalo atrankos tarnyba, Leidinių biuras.

(4)  Įsipareigojimų asignavimai.

(5)  2005 m. laikinoji šios įstaigos būstinė buvo Briuselis.

(6)  Tam tikrą 2005 m. dalį laikinoji šios įstaigos būstinė buvo Briuselis.

(7)  2005 m. Komisija buvo atsakinga už šios įstaigos biudžeto valdymą. Nebuvo pateikta jokia specialioji ataskaita dėl šio biudžeto įvykdymo.

(8)  Visų agentūrų, išskyrus Vidaus rinkos derinimo tarnybą ir Bendrijos augalų veislių tarnybą, kurios iš esmės pačios save finansuoja, atveju Komisija vaidina lemiamą vaidmenį skiriant Valdybos direktorių ir kai kuriuos jos narius, pareiškia savo poziciją dėl darbo programų, siūlo administracinei veiklai skirtos subsidijos sumą bei ją išmoka, konsoliduoja finansines ataskaitas ir paskiria vieną iš savo pareigūnų, kad šis eitų visų agentūrų vidaus auditoriaus pareigas.

(9)  1998 m. sudarytu susitarimu, kuriuo įsteigiama ši tarnyba, buvo numatyta, kad viena iš agentūrų užtikrins jos valdymą ir įtrauks jos operacijas į pačios agentūros finansines ataskaitas. Nuo 2000 finansinių metų taip nėra daroma.

(10)  Visos pajamos ir išlaidos, kaip numatyta kiekvienos Europos mokyklos ir Biuro biudžete, įskaitant visus pirminiams patvirtintiems biudžetams atliktus pakeitimus.

(11)Šaltinis: Europos mokyklos.

(12)Šaltinis: 2005 m. generalinio sekretoriaus Europos mokyklų valdytojų tarybai teikiama metinė ataskaita.

NB: Bendrų sumų skirtumai susidaro dėl apvalinimo.

----

11 SKYRIUS

Finansiniai instrumentai ir bankininkystė

TURINYS

Įvadas

Trišalis susitarimas su EIF

Laipsniškas rizikos kapitalo operacijų užbaigimas

Paaiškinamojo pobūdžio informacija

Europos bendrijos investicijų partnerių programa (ECIP)

MEDIA programa

DG ECFIN valdomų rizikos kapitalo operacijų laipsniškas užbaigimas

Išvados ir rekomendacijos

Išorės veiksmų garantijų fondas

Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija

----

(1)  Rizikos kapitalas yra investicijos į didelės rizikos, bet augimo galimybes turinčias įmones, kaip antai investicijos į besikuriančias ir mažas įmones bei naująsias technologijas.

(2)  Pavyzdžiui, Europos investicijų fondas (EIF) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB).

(3)  2004 finansinių metų metinės ataskaitos 1.19 dalis ir 1.1 lentelė; 2003 finansinių metų metinės ataskaitos 1.10 dalis ir 1.1 lentelė; 2002 finansinių metų metinės ataskaitos 1.18–1.22 dalys; 2001 m. finansinių metų metinės ataskaitos 9.20 dalis.

(4)  Iš visos sumos 130,3 milijono eurų sudaro paskolos ir sąlygiškai grąžintinos avansinės lėšos.

(5)  2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 772/2001 (OL L 112, 2001 4 21, p. 1), numatantis, inter alia, kad Komisija turi imtis reikalingų priemonių ECIP projektams užbaigti ir uždaryti.

(6)  Pavyzdžiui, trys atvejai, kurių bendra vertė yra 207 000 eurų. Tai – sumos, viršijusios pirminius įsipareigojimus ir per klaidą pervestos į neteisingas banko sąskaitas. Pirminiai įsipareigojimai galėjo būti viršyti dėl to, kad buvo prisiimti tik bendri įsipareigojimai.

(7)  1991–1996 m. MEDIA I (beveik užbaigta, išskyrus du atvejus, visas finansinis turtas, sudarantis 26,7 milijono eurų 2003 m. pabaigoje buvo nurašytas ir nenumatytas joks tolesnis lėšų susigrąžinimas), 1996–2000 m. MEDIA II, 2001–2006 m. MEDIA plus (tebevykdoma).

(8)OL L 321, 1995 12 30, p. 25.

(9)  Nuo 2006 m. sausio 1 d. valdymo ir programos administravimo užduotys buvo perduotos naujajai Komisijos Švietimo, kultūros ir audiovizualinio sektoriaus vykdomajai įstaigai.

(10)  9 iš 32 patikrintų operacijų atveju, apskaičiuota bendra suma sudaro apie 1,1 milijono eurų. Į šią sumą įeina ir vienas ginčijamas atvejis, kuriam nuo 2003 m. nebuvo vykdoma tolesnė priežiūra, sudarantis pagal apskaičiavimus 1 milijoną eurų.

(11)  Pavyzdžiui, priminimo laiškų siuntimas.

(12)  1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 (OL L 293, 1994 11 12, p. 1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. gruodžio 22 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2273/2004 (OL L 396, 2004 12 31, p. 28).

(13)  Iš esmės EIB, bet taikoma ir Euratomo išorės paskoloms bei EB makrofinansinės pagalbos paskolų trečiosioms šalims teikimui.

(14)  EIB ir Europos bendrijos valdymo susitarimas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2002 m. balandžio 28 d. ir 2002 m. gegužės 8 d.

(15)  Protokolas dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo (OL C 80, 2001 3 10, p. 67).

(16)  Išpirkimo terminas yra terminas, kada pagrindinė obligacijos suma turi būti sumokėta.

(17)  Subordinuotas skolinis įsipareigojimas yra skola, kuri yra arba negarantuota, arba antrinės svarbos. Jo ir subordinuotos skolos sąvokos yra panašios.

----

----

METINĖ IŠ ŠEŠTOJO, SEPTINTOJO, AŠTUNTOJO IR DEVINTOJO EUROPOS PLĖTROS FONDŲ (EPF) FINANSUOJAMOS VEIKLOS ATASKAITA

(2006/C 263/02)

----

METINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS PRIEDAI

I PRIEDAS

Finansinė informacija apie bendrąjį biudžetą

TURINYS

PAGRINDINĖ INFORMACIJA APIE BIUDŽETĄ

PAAIŠKINIMAI

Finansinių duomenų šaltiniai

Piniginis vienetas

Santrumpos ir simboliai

DIAGRAMOS

PAGRINDINĖ INFORMACIJA APIE BIUDŽETĄ

1.   BIUDŽETO SUDĖTIS

Biudžetą sudaro Europos bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) išlaidos. Jį taip pat sudaro bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityse bei bendros užsienio ir saugumo politikos administracinės išlaidos, ir visos kitos išlaidos, kurios, Tarybos nuomone, turėtų būti padengtos iš biudžeto, kad būtų galima vykdyti šias politikas.

2.   TEISINIS PAGRINDAS

Biudžetas vykdomas vadovaujantis finansinėmis Romos sutarčių (1) (2) nuostatomis (EB sutarties 268–280 straipsniai ir Euratomo sutarties 171–183 straipsniai) bei finansiniais reglamentais (3).

3.   SUTARTYSE IR FINANSINIAME REGLAMENTE NUSTATYTI BIUDŽETO PRINCIPAI

Visos Bendrijos pajamos ir išlaidos turi būti įtrauktos į vieną biudžetą (vieningumas ir tikslumas). Biudžetas sudaromas kasmet tik vieneriems finansiniams metams (metinis periodiškumas). Jo išlaidos negali viršyti pajamų (subalansuotumas). Sąskaitos parengiamos, vykdomos ir pateikiamos eurais (apskaitos vienetas). Pajamos turi būti skirtos visoms išlaidoms finansuoti neišskiriant tam tikrų išlaidų punktų ir, kaip ir visos išlaidos, turi būti įtrauktos į biudžetą, vėliau į finansinę ataskaitomybę, be jokių pataisymų (universalumas). Asignavimai klasifikuojami pagal antraštines dalis ir skyrius; skyrius sudaro straipsniai ir punktai (specifikacija). Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais, t. y. ekonomiškumo, efektyvumo ir rezultatyvumo principais (patikimas finansų valdymas). Biudžetas parengiamas ir vykdomas, o sąskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo (skaidrumas). Tačiau yra keletas nedidelių šių pagrindinių principų išimčių.

4.   BIUDŽETO TURINYS IR STRUKTŪRA

Biudžetą sudaro „suvestinė pajamų ir išlaidų ataskaita“ bei „pajamų ir išlaidų ataskaitų“ skirsniai kiekvienai institucijai. Yra aštuoni skirsniai: I skirsnis – Parlamentas, II skirsnis – Taryba, III skirsnis – Komisija, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas ir VIII skirsnis – Europos ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

Kiekviename skirsnyje pajamos ir išlaidos klasifikuojamos biudžeto eilutėse (pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir, tam tikrais atvejais, punktus) pagal jų tipą ar paskirtį.

5.   BIUDŽETO FINANSAVIMAS (BIUDŽETO PAJAMOS)

Iš esmės biudžetas finansuojamas iš Bendrijų nuosavų išteklių: BNPj nuosavų išteklių, PVM nuosavų išteklių, muitų mokesčių, žemės ūkio mokesčių, cukraus ir izogliukozės mokesčių (4).

Be nuosavų išteklių yra kitų, nereikšmingų pajamų (žr. I diagramą).

6.   BIUDŽETO ASIGNAVIMŲ TIPAI

Numatytoms išlaidoms padengti biudžete išskiriami šie biudžeto asignavimų tipai:

Tokiu būdu svarbu nustatyti dvi kiekvienų finansinių metų bendrąsias sumas:

Biudžeto pajamos yra skirtos padengti visus asignavimus mokėjimams. Įsipareigojimų asignavimų nebūtina padengti pajamomis.

Toliau pateikta schema (su fiktyviomis sumomis), kurioje parodytas šių rūšių asignavimų poveikis kiekvieniems finansiniams metams.

7.   BIUDŽETO VYKDYMAS

7.1.   Atsakomybė už vykdymą

Komisija vykdo biudžetą, vadovaudamasi Finansiniu reglamentu, savo pačios atsakomybe ir neviršydama paskirtųjų asignavimų; ji taip pat suteikia kitoms institucijoms įgaliojimus vykdyti su jomis susijusius biudžeto skirsnius (6). Finansiniame reglamente nustatytos biudžeto vykdymo procedūros, bei institucijų įgaliojimus suteikiančių pareigūnų, apskaitos pareigūnų, avansų sąskaitų valdytojų ir vidaus auditorių pareigos. Dviejose pagrindinėse srityse (EŽŪOGF – Garantijų skyriaus ir Struktūrinių fondų) Bendrijos lėšos valdomos bendrai su valstybėmis narėmis.

7.2.   Pajamų vykdymas

Numatytosios pajamos įskaitomos į biudžetą, atsižvelgiant į pataisas, išplaukiančias iš taisomųjų biudžetų.

Biudžeto pajamų vykdymą sudaro gautinų sumų nustatymas ir Bendrijoms grąžintinų sumų (nuosavų išteklių ir kitų pajamų) susigrąžinimas. Jį reglamentuoja tam tikros specialios nuostatos (7). Faktinės finansinių metų pajamos yra apibrėžiamos kaip bendra suma lėšų, surenkamų pagal einamųjų finansinių metų gautinas sumas, ir išieškojimų, atliktų pagal ankstesniųjų finansinių metų neišieškotas gautinas sumas.

7.3.   Išlaidų vykdymas

Sąmatinės išlaidos yra įskaitomos į biudžetą.

Biudžeto išlaidų vykdymas, t. y. asignavimų kaita ir panaudojimas, gali būti taip apibendrintas:

7.4.   Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir finansinių metų likučio apskaičiavimas

Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos parengiamos kiekvienų finansinių metų pabaigoje. Jose yra apskaičiuotas finansinių metų likutis, kuris įskaitomas į sekančių finansinių metų biudžetą, naudojantis taisomuoju biudžetu.

8.   SĄSKAITŲ PATEIKIMAS

Atitinkamų finansinių metų sąskaitos ne vėliau kaip iki sekančių finansinių metų kovo 31 d. pateikiamos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams; šios sąskaitos sudaro finansinę ataskaitomybę arba biudžeto vykdymo ataskaitas kartu su ataskaita apie biudžeto ir finansų valdymą.

9.   IŠORĖS AUDITAS

Nuo 1977 m. biudžeto išorės auditą atlieka Europos Bendrijų Audito Rūmai (8). Audito Rūmai tikrina visų biudžeto pajamų ir išlaidų sąskaitas. Jie pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai patikinimo pareiškimą dėl sąskaitų patikimumo ir dėl jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Jie taip pat tikrina, ar pajamos ir išlaidos buvo teisėtos ir tvarkingos, ir įsitikina, ar lėšos buvo patikimai valdomos. Auditai gali būti atlikti prieš uždarant aptariamų finansinių metų sąskaitas; jie atliekami remiantis dokumentais ir, jei reikia, vietoje – Europos Bendrijų institucijose, valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse. Audito Rūmai parengia kiekvienų finansinių metų metinę ataskaitą ir taip pat gali bet kuriuo metu pateikti savo pastabas dėl konkrečių klausimų ir, bet kuriai Europos Bendrijų institucijai prašant, pareikšti nuomones.

10.   BIUDŽETO ĮVYKDYMO TVIRTINIMAS IR TOLESNĖS PRIEMONĖS

Nuo 1977 m. yra taikomos tokios nuostatos (9): iki antrųjų metų, einančių po aptariamų finansinių metų, balandžio 30 d. Parlamentas, Tarybai rekomenduojant, patvirtina, kad Komisija įvykdė biudžetą. Tuo tikslu Taryba ir Parlamentas patikrina Komisijos pateiktas sąskaitas, taip pat išnagrinėja Audito Rūmų metinę ataskaitą ir specialiąsias ataskaitas. Institucijos turi imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų atsižvelgta į sprendimuose dėl biudžeto įvykdymo pareikštas pastabas, ir atsiskaityti už taikytas priemones.

PAAIŠKINIMAI

FINANSINIŲ DUOMENŲ ŠALTINIAI

Šiame priede pateikiami finansiniai duomenys yra paimti iš Europos Bendrijų metinių finansinių ataskaitų (10) ir kitų įvairių Komisijos pateiktų finansinių dokumentų. Geografinis paskirstymas nustatytas pagal Komisijos informacinės apskaitos sistemos (ABAC) šalių kodus. Komisija pabrėžia, jog visi duomenys, kuriuos pateikė valstybė narė, tiek duomenys apie pajamas, tiek apie išlaidas, yra aritmetinių operacijų rezultatas, kuriuo nepakankamai perteikiama informacija apie naudą, kurią kiekviena valstybė narė gauna iš Europos Sąjungos. Todėl šie duomenys turėtų būti interpretuojami apdairiai.

PINIGINIS VIENETAS

Visi finansiniai duomenys pateikiami milijonais eurų. Bendrosios sumos yra suapvalintos konkrečių verčių sumos, kurios nebūtinai atitinka suapvalinamų verčių sumą.

SANTRUMPOS IR SIMBOLIAI

DIAGRAMOS

2005 FINANSINIŲ METŲ BIUDŽETAS IR BIUDŽETO VYKDYMAS 2005 FINANSINIAIS METAIS

DUOMENYS APIE ANKSTESNIŲ BIUDŽETŲ (2001–2005 M.) VYKDYMĄ

----

(1)  Romos sutartis (1957 m. kovo 25 d.): Europos ekonominės bendrijos (EEB) steigimo sutartis.

(2)  Romos sutartis (1957 m. kovo 25 d.): Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) steigimo sutartis.

(3)  Iš esmės 2002 m. birželio 25 d. Finansinis reglamentas (OL L 248, 2002 9 16).

(4)  2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas 2000/597/EB, Euratomas (OL L 253, 2000 10 7); 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (OL L 130, 2000 5 31); 1989 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 (OL L 155, 1989 6 7); 1977 m. gegužės 17 d. Šeštoji Tarybos direktyva, bendra PVM sistema: vienodas vertinimo pagrindas (OL L 145, 1977 6 13); 1989 m. vasario 13 d. Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas dėl bendrojo nacionalinio produkto rinkos kainomis įvertinimo suderinimo (OL L 49, 1989 2 21), 2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (OL L 181, 2003 7 19).

(5)  Svarbu skirti „asignavimų įsipareigojimams“ ir „įsipareigojimų asignavimų“ bei „asignavimų mokėjimams“ ir „mokėjimų asignavimų“ sąvokas. Sąvokos „įsipareigojimų asignavimai“ ir „mokėjimų asignavimai“ yra vartojamos tik diferencijuotų asignavimų kontekste.

(6)  Žr. EB sutarties 274 straipsnį, Euratomo sutarties 179 straipsnį ir Finansinio reglamento 50 straipsnį.

(7)  Žr. Finansinio reglamento 69–74 straipsnius ir Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000.

(8)  Žr. EB sutarties 246, 247 ir 248, Euratomo sutarties 160a, 160b ir 160c ir Finansinio reglamento 139–147 straipsnius.

(9)  Žr. EB sutarties 276 ir Euratomo sutarties 180b straipsnius.

(10)  2005 finansiniais metais – EB galutinės metinės ataskaitos (SEC(2006) 915 ir SEC(2006) 916).

II PRIEDAS

Nuo 2001 m. Audito Rūmų patvirtintos atskaitos ir nuomonės

Vadovaujantis sutarčių nuostatomis, Audito Rūmai turi parengti metinę ataskaitą. Taip pat sutartys ir kiti galiojantys teisės aktai reikalauja, kad Audito Rūmai pateiktų specialiąsias metines ataskaitas dėl tam tikrų Bendrijos struktūrų ir veiklos. Be to, sutartys suteikia Audito Rūmams galią pareikšti pastabas konkrečiais klausimais ir teikti nuomones kurios nors institucijos prašymu. Toliau pateikiamos nuo 2001 m. Audito Rūmų patvirtintos atskaitos ir nuomonės.

----