# Az Európai Unió C 214/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 214 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. szeptember 6. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 214

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. szeptember 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 214/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 214/2 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást | 2 |
| 2006/C 214/3 | Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 36/06 (ex NN 38/06) – Az olaszországi energiaigényes iparágaknak biztosított kedvezményes villamosenergia-tarifáról – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 5 |
| 2006/C 214/4 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről | 14 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 214/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 214/2

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

2

2006/C 214/3

Állami támogatás – Olaszország – Állami támogatás C 36/06 (ex NN 38/06) – Az olaszországi energiaigényes iparágaknak biztosított kedvezményes villamosenergia-tarifáról – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

5

2006/C 214/4

Értesítés a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről

14

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2006/C 214/5 | I-Róma: Légijáratok működtetése – A 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében Olaszország által közzétett ajánlattételi felhívás a Cuneo–Róma menettérti útvonalon légijáratok működtetésére | 18 |

III   Közlemények

Bizottság

2006/C 214/5

I-Róma: Légijáratok működtetése – A 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében Olaszország által közzétett ajánlattételi felhívás a Cuneo–Róma menettérti útvonalon légijáratok működtetésére

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 6.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. szeptember 5.

(2006/C 214/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2810 |
| JPY | Japán yen | 148,47 |
| DKK | Dán korona | 7,4599 |
| GBP | Angol font | 0,67495 |
| SEK | Svéd korona | 9,3225 |
| CHF | Svájci frank | 1,5809 |
| ISK | Izlandi korona | 88,39 |
| NOK | Norvég korona | 8,1320 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5763 |
| CZK | Cseh korona | 28,199 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 276,19 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6962 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9578 |
| RON | Román lej | 3,5249 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,57 |
| SKK | Szlovák korona | 37,596 |
| TRY | Török líra | 1,8606 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6647 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4242 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,9630 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9809 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0082 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 225,47 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,2120 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,1824 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3528 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 631,48 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,666 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,498 |
| RUB | Orosz rubel | 34,1700 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,845 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2810

JPY

Japán yen

148,47

DKK

Dán korona

7,4599

GBP

Angol font

0,67495

SEK

Svéd korona

9,3225

CHF

Svájci frank

1,5809

ISK

Izlandi korona

88,39

NOK

Norvég korona

8,1320

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5763

CZK

Cseh korona

28,199

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

276,19

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6962

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,9578

RON

Román lej

3,5249

SIT

Szlovén tolar

239,57

SKK

Szlovák korona

37,596

TRY

Török líra

1,8606

AUD

Ausztrál dollár

1,6647

CAD

Kanadai dollár

1,4242

HKD

Hongkongi dollár

9,9630

NZD

Új-zélandi dollár

1,9809

SGD

Szingapúri dollár

2,0082

KRW

Dél-Koreai won

1 225,47

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,2120

CNY

Kínai renminbi

10,1824

HRK

Horvát kuna

7,3528

IDR

Indonéz rúpia

11 631,48

MYR

Maláj ringgit

4,666

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,498

RUB

Orosz rubel

34,1700

THB

Thaiföldi baht

47,845

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 6.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/2

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(2006/C 214/02)

Elfogadás időpontja: 2006.3.2.

Támogatás száma: N 502/2005

Tagállam: Németország

Címe: Ausbildungsbeihilfe zugunsten der N3 Engine Overhaul Services GmbH & Co. KG

Jogalap: Richtlinie für die Gewährung von Zuschüssen des Freistaates Thüringen und der Europäischen Union zur Förderung der Berufsvorbereitung und Fortbildung

Az intézkedés típusa: Egyedi támogatás

Célkitűzés: Képzés

Támogatás formája: Szubvenció

Költségvetés: 5 375 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 60 %

Tartama: 2008.5.31.

Gazdasági ágazat: Légi közlekedés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Gesellschaft für Arbeits- und Wirtschaftsförderung des Freistaates Thüringen mbH (GfAW) |
| --- |
| Warsbergstraße 1 |
| D-99092 Erfurt |

Gesellschaft für Arbeits- und Wirtschaftsförderung des Freistaates Thüringen mbH (GfAW)

Warsbergstraße 1

D-99092 Erfurt

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.5.24.

Támogatás száma: N 601/2005

Tagállam: Hollandia

Címe: Integreren van het subsidie instrument voor Nieuw Energieonderzoek (NEO) in het besluit EOS Lange Termijn (N 101/2004)

Jogalap: Kaderwet EZ-subsidies; Besluit tot wijziging van het Besluit EOS: lange termijn

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Kutatás és fejlesztés

Környezetvédelem

Támogatás formája: Szubvenció

Költségvetés: 18 000 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

Tartama: 2014.9.2.

Gazdasági ágazat: Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC 's-Gravenhage |
| Nederland |

Ministerie van Economische Zaken

Postbus 20101

2500 EC 's-Gravenhage

Nederland

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.3.20.

Támogatás száma: N 22/2006

Tagállam: Cseh Köztársaság

Címe: Výzkum pro řešení regionálních disparit

Jogalap: Zákon č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a o změně některých souvisejících zákonů,

nařízení vlády č. 461/2002 Sb., o účelové podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků a o veřejné soutěži ve výzkumu a vývoji,

usnesení vlády ze dne 26. října 2005 č. 1379 k návrhu programu výzkumu a vývoje „Výzkum pro řešení regionálních disparit“,

programové prohlášení „Výzkum pro řešení regionálních disparit“

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája: Szubvenció

Költségvetés: 431 300 000 CZK

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

Tartama: 2007.1.1. – 2011.12.31.

Gazdasági ágazat: Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministerstvo pro regionální rozvoj |
| --- |
| Staroměstské náměstí 6 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

Ministerstvo pro regionální rozvoj

Staroměstské náměstí 6

CZ-110 15 Praha 1

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.6.9.

Támogatás száma: N 42/2006

Tagállam: Németország

Régió: Sachsen

Címe: Sächsischer Beteiligungsfonds

Jogalap: Vereinbarung des Freistaats Sachsen mit der Sächsischen Beteiligungsfonds GmbH iVm §§ 22, 23 SäHO; Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit über die Gewährung von Wachstums- und Innovationsbeteiligungen/Beteiligungsähnlichen Finanzierungsformen durch die SBF Sächsische Beteiligungsfonds GmbH

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Kockázati tőkebefektetés

Támogatás formája: Tőkeinjekció

Költségvetés: 21 470 000 EUR

Tartama: 2006.1.1. – 2006.12.31.

Gazdasági ágazat: Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| D-01097 Dresden |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Wilhelm-Buck-Straße 2

D-01097 Dresden

Postanschrift:

| Postfach 100329 |
| --- |
| D-01073 Dresden |

Postfach 100329

D-01073 Dresden

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.5.15.

Támogatás száma: N 212/2006

Tagállam: Ciprus

Címe: ΠΡΟΓΡΑΜΜΑ ΔΗΜΙΟΥΡΓΙΑΣ ΝΕΩΝ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΩΝ ΥΨΗΛΗΣ ΤΕΧΝΟΛΟΓΙΑΣ ΚΑΙ ΚΑΙΝΟΤΟΜΙΑΣ ΜΕΣΩ ΤΩΝ ΕΚΚΟΛΑΠΤΗΡΙΩΝ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΩΝ (Programme for the creation of new high tech and innovative enterprises through business incubators)

Jogalap: Απόφαση του Υπουργικού Συμβουλίου με αριθ. 62.938 και ημερομηνία 5.12.2005 αντίγραφο της οποίας επισυνάπτεται

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Kutatás és fejlesztés

Kis- és középvállalatok

Támogatás formája: Szubvenció

Költségvetés: 8 000 000 CYP

A támogatás maximális intenzitása: 75 %

Tartama: 2007.4.2.

Gazdasági ágazat: Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: Υπουργείο εμπορίου, βιομηχανίας και τουρισμού (Ministry of Commerce, Industry and Tourism)

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.6.26.

Támogatás száma: N 333/2006

Tagállam: Németország

Régió: Nordrhein-Westfalen

Címe: Technologie- und Innovationsprogramm NRW (TIP)

Jogalap: Richtlinie über die Gewährung von Zuwendungen im Rahmen des Technologie- und Innovationsprogramm NRW (TIP) — RdErl. des Ministeriums für Innovation, Wissenschaft, Forschung und Technologie, der Staatskanzlei und des Ministeriums für Wirtschaft, Mittelstand und Energie

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája: Szubvenció

Költségvetés: 120 millió EUR évente

A támogatás maximális intenzitása: 75 %

Tartama: 2006.10.1. – 2012.9.30.

Gazdasági ágazat: Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministerium für Innovation, Wissenschaft, Forschung und Technologie des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- |
| Völklinger Str. 49 |
| D-40221 Düsseldorf |

Ministerium für Innovation, Wissenschaft, Forschung und Technologie des Landes Nordrhein-Westfalen

Völklinger Str. 49

D-40221 Düsseldorf

| Ministerium für Wirtschaft, Mittelstand und Energie des Landes NRW |
| --- |
| Haroldstr. 4 |
| D-40213 Düsseldorf |

Ministerium für Wirtschaft, Mittelstand und Energie des Landes NRW

Haroldstr. 4

D-40213 Düsseldorf

| Staatskanzlei des Landes NRW |
| --- |
| Stadttor 1 |
| D-40219 Düsseldorf |

Staatskanzlei des Landes NRW

Stadttor 1

D-40219 Düsseldorf

| NRW-Bank |
| --- |
| Friedrichstr. 1 |
| D-48145 Münster |

NRW-Bank

Friedrichstr. 1

D-48145 Münster

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Elfogadás időpontja: 2006.6.26.

Támogatás száma: N 334/2006

Tagállam: Egyesült Királyság

Címe: Modification to the Regional Venture capital Funds (C 56/2000)

Jogalap: Industrial Development Act 1982, Section 8

Az intézkedés típusa: Támogatási program

Célkitűzés: Kockázati tőkebefektetés

Támogatás formája: Tőkeinjekció

Költségvetés: 74 475 000 GPB

Tartama: 10 év

Gazdasági ágazat: Az összes ágazat

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 6.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/5

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – OLASZORSZÁG

Állami támogatás C 36/06 (ex NN 38/06) – Az olaszországi energiaigényes iparágaknak biztosított kedvezményes villamosenergia-tarifáról

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében

(2006/C 214/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2006. július 19-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Olaszországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással kapcsolatban.

Az érdekelt felek észrevételeiket az ezen összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala), SPA 3, 6/05 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala), SPA 3, 6/05

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket megküldik Olaszországnak. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

A 2005. május 14-i, 80. számú törvénnyé átalakított 2005. március 14-i, 35. számú törvényerejű rendelet (a továbbiakban: a törvényerejű rendelet) 11. cikkének (11) bekezdése által Olaszország 2010. december 31-ig meghosszabbította az energiaigényes iparágak kedvezményes tarifájának támogatási rendszerét. Olaszország e hosszabbítást hatályba léptette, ám nem jelentette be.

A hosszabbítás az energiaigényes iparágak kedvezményes villamosenergia-tarifáját érintő két intézkedésre vonatkozik: az úgynevezett Terni programra és az Alcoa-ra.

1.   A Terni program

1.1   Az intézkedés leírása

1962-ben a Societá Terni villamosipari eszközeit Olaszország átruházta az ENEL állami villamosenergia-vállalatra. 1963-ban az olasz kormány az 1963–1992 közötti időszakra kedvezményes villamosenergia-tarifát ítélt oda a Societá Terni számára. A villamos energiát olyan költség mellett szolgáltatták, amelyet a Societá Terni fizetett volna, ha megtartja tulajdonában villamosipari eszközeit.

1964-ben az olasz kormány a Societá Ternit három különböző vállalatra osztotta fel, amelyek az intézkedés jelenlegi kedvezményezettjei: a Nuova Terni Industria Chimica, a Cementir és a Thyssen-Krupp Acciai Speciali Terni. 1991-ben Olaszország 2007 decemberéig meghosszabbította a kedvezményes tarifa alkalmazását e kedvezményezettek számára. 2005 márciusában Olaszország 2010-ig hosszabbította meg a kedvezményes tarifa alkalmazását e kedvezményezettek számára. A jelen értesítés ezt az intézkedést érinti.

1.2   Értékelés

Az olasz hatóságok érvelése szerint a Terni esetében alkalmazott kedvezményes tarifa az 1962-ben elveszített villamosipari eszközök kompenzálása. A Bizottság kétli, hogy a kedvezményes tarifa kártalanító jellegű lenne. Ez különösen 2004 óta igaz, mivel az állam, az eszközök átruházásának kedvezményezettjei között nem szereplő Cassa Conguaglion keresztül átvette a program irányítását az ENEL-től, amely az eszközök átruházásának kedvezményezettje.

A Bizottságnak ezen felül kételyei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a Terni program nem vezet-e túlkompenzáláshoz. A Bizottság kétli, hogy 44 évvel a villamosipari eszközöknek az ENEL-re való átruházása után a kedvezményes tarifa még mindig kártalanításnak tekinthető.

Az intézkedés emellett állami támogatásnak minősül, mivel a kedvezményezettek termelési költségeinek csökkentésével gazdasági előnyt teremt. A kedvezményes tarifa jelenlegi rendszerének csak három vállalat a kedvezményezettje. Állami forrásból finanszírozzák – mivel a tarifacsökkentésről szóló határozatot az olasz hatóságok egyoldalúan hozták meg – a Cassa Conguaglio állami alapnak fizetett adójellegű díjak révén. Az intézkedés a verseny torzulásával fenyeget, mivel megerősíti a vállalatok pénzügyi helyzetét, és feltehetően a Közösségen belüli kereskedelmet is befolyásolja, mert a kérdéses vállalat termékei nemzetközi kereskedelemben vannak.

A program kedvezményezettjei valamennyien Umbriában találhatók, amely a jelenlegi regionális támogatási térképen nem a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerinti terület. A regionális támogatási iránymutatások szerint tehát a támogatás nem indokolt. Mivel az ezen erőműnek nyújtott támogatást Olaszország nem indokolta egyéb módon, a Bizottság kétli, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető.

Végül a Bizottságnak kételyei vannak azzal kapcsolatban, hogy a villamosenergia-tarifák révén nyújtott kártérítés a legkevésbé torzító és átláthatóbb eszköz.

A Bizottság ezen kívül nem tudja értékelni a támogatás halmozódását, amíg Olaszország vissza nem igényli a támogatást a ThyssenKrupptól – amely a C 49/98 sz. ügyben a Bizottság által összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás előnyeit élvezte –, mielőtt bármely további támogatást engedélyezne e vállalat számára.

2.   Alcoa

2.1   A támogatás leírása

Az Európai Bizottság az Alcoa számára a C 38/1992 sz. határozatában engedélyezte a kedvezményes villamosenergia-tarifát. E határozat 2005 decemberéig volt érvényben. A Terni programra is vonatkozó ugyanazon intézkedés által Olaszország 2010. december 31-ig meghosszabbította a kedvezményes tarifa alkalmazását az Alcoa esetében. A jelen értesítés ezt az intézkedést érinti.

2.2.   Értékelés

Az intézkedés állami támogatásnak minősül ugyanazon okok miatt, mint a Terni program.

A támogatásból jelenleg az Alcoa két olaszországi alumínium-gyártó üzeme húz hasznot: az egyik Fusinában (Velence) és a másik Szardínia szigetén található.

A fusinai gyár

Fusina a jelenlegi regionális támogatási térkép szerint nem jogosult támogatásra a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint. A Bizottság ezért kétli, hogy a regionális támogatási iránymutatások szerint a támogatás indokolt és összeegyeztethetőnek tekinthető.

A szardíniai gyár

Szardínia a jelenlegi regionális támogatási térkép szerint nem jogosult támogatásra a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint.

A Bizottság kétli azonban, hogy a Szardínián fizetett magas villamosenergia-árak hátrányt jelentenek a sziget fejlődésében. Ellenkezőleg, a Bizottság számára rendelkezésre álló információ szerint úgy tűnik, a szardíniai villamosenergia-árak alacsonyabbak, mint más olasz régiókban.

Az egyetlen vállalkozáshoz kapcsolódó működési támogatásokat a Bizottság nem szokta engedélyezni, hacsak a tagállam nem bizonyítja, hogy a régió gazdasága szorosan összefügg a vállalattal és az intézkedés szükséges annak elkerülése érdekében, hogy a helyi gazdaságot ne érje sokk. Olaszország nem szolgált elégséges információval ennek alátámasztásához.

A regionális támogatásról szóló iránymutatásokat tekintve a Bizottság továbbá kétli, hogy a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott területekre alkalmazandó, az iránymutatás 4.15. pontjában foglalt kivétellel kapcsolatos követelmények teljesülnek. A Bizottság szerint az Alcoának nyújtott kedvezményes tarifa folyamatos frissítése nem degresszív, az intézkedés pedig nem tekinthető átmenetinek, hiszen az Alcoa már tizenegy éve a kedvezményes tarifa haszonélvezője.

Szardíniát „gazdaságilag fejlődő régiónak” kell tekinteni a Bizottság 2007–2013 (1) közötti időszakra vonatkozó, a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásainak alkalmazásában. A Bizottság kételkedik abban, hogy a régió működési támogatási programra jogosult lenne, amelynek időtartama nagyrészt az új regionális támogatási iránymutatások hatályának időtartamára esik.

A Bizottság kétli, hogy az Olaszország által a szóban forgó problémára megoldásként javasolt intézkedés jár-e a legkisebb versenytorzító hatással.

Ennek megfelelően úgy tűnik, hogy a regionális támogatási iránymutatás alapján nem lehet jóváhagyni a szardíniai Alcoának nyújtott kedvezményes tarifát. Mivel Olaszország az intézkedésnek nem találta további lehetséges jogalapját, annak jóváhagyása nehézségekbe ütközik.

3.   Következtetés

Tekintettel a fenti megállapításokra, a Bizottság úgy határozott, hogy az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően megkezdi az eljárást. Az érdekelt feleket felkérik, hogy nyújtsák be észrevételeiket, különösen a következőket illetően: 1) a Terni program kompenzáló jellege, valamint annak kérdése, hogy a kompenzálás teljes összegét kifizették-e már, 2) a kedvezményes tarifa is annak folyamatos naprakésszé tétele kapcsán a Terni program kedvezményezettei termékeinek várható versenytorzító hatása, 3) az Alcoának nyútott támogatás szükségessége, és annak kérdése, hogy a villamosenergia-ár hátrányt jelent-e Szardínia regionális fejlődése szempontjából, és 4) az alumínium-piacon várható versenytorzító hatás.

A LEVÉL SZÖVEGE

„La Commissione informa il governo italiano, che dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito all'aiuto in oggetto, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE.

1.   PROCEDURA

| 1) | Nell'ambito del caso N 587/05 “Tariffa agevolata per la fornitura di energia elettrica alle imprese ad alta intensità energetica localizzate in Sardegna”, la Commissione è venuta a conoscenza dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 (il decreto legge). Detto articolo prevede una proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate a favore di talune imprese ad alta intensità energetica. L'Italia ha già dato esecuzione a detta proroga senza notificarla. |
| --- | --- |

1)

Nell'ambito del caso N 587/05 “Tariffa agevolata per la fornitura di energia elettrica alle imprese ad alta intensità energetica localizzate in Sardegna”, la Commissione è venuta a conoscenza dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 (il decreto legge). Detto articolo prevede una proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate a favore di talune imprese ad alta intensità energetica. L'Italia ha già dato esecuzione a detta proroga senza notificarla.

| 2) | La Commissione ha chiesto informazioni alle autorità italiane il 23 dicembre 2005. In data 24 febbraio 2006 le autorità italiane hanno risposto alla richiesta di informazioni. Esse hanno fornito ulteriori informazioni concernenti la misura in questione rispettivamente il 2 marzo e il 27 aprile 2006. |
| --- | --- |

2)

La Commissione ha chiesto informazioni alle autorità italiane il 23 dicembre 2005. In data 24 febbraio 2006 le autorità italiane hanno risposto alla richiesta di informazioni. Esse hanno fornito ulteriori informazioni concernenti la misura in questione rispettivamente il 2 marzo e il 27 aprile 2006.

2.   DESCRIZIONE DELLA MISURA

| 3) | L'articolo 11, comma 11, del decreto legge prevede la proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate che erano già applicati allorché il decreto legge è entrato in vigore. |
| --- | --- |

3)

L'articolo 11, comma 11, del decreto legge prevede la proroga fino al 31 dicembre 2010 di due regimi di tariffe elettriche agevolate che erano già applicati allorché il decreto legge è entrato in vigore.

| 4) | Un regime riguarda la tariffa agevolata concessa al produttore di alluminio Alcoa. L'altro regime è il cosiddetto regime Terni concernente un gruppo di imprese sorte dalla ex-società Terni: ThyssenKrupp Acciai Speciali Terni (ThyssenKrupp), che produce acciaio, Cementir, che produce cemento e Nova Terni Industria Chimica, che produce prodotti chimici. |
| --- | --- |

4)

Un regime riguarda la tariffa agevolata concessa al produttore di alluminio Alcoa. L'altro regime è il cosiddetto regime Terni concernente un gruppo di imprese sorte dalla ex-società Terni: ThyssenKrupp Acciai Speciali Terni (ThyssenKrupp), che produce acciaio, Cementir, che produce cemento e Nova Terni Industria Chimica, che produce prodotti chimici.

| 5) | La decisione 148/04 dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas (Autorità dell'energia) ha incaricato Cassa Conguaglio, un fondo statale, di amministrare la tariffa agevolata. Cassa Conguaglio compensa direttamente i beneficiari dei costi dell'elettricità. La tariffa agevolata è finanziata mediante la componente A4 della tariffa elettrica. La componente A4 è versata alla Cassa Conguaglio del settore elettrico sotto forma di un prelievo parafiscale applicato alla generalità delle utenze di elettricità del mercato sia vincolato che libero in Italia. |
| --- | --- |

5)

La decisione 148/04 dell'Autorità per l'energia elettrica ed il gas (Autorità dell'energia) ha incaricato Cassa Conguaglio, un fondo statale, di amministrare la tariffa agevolata. Cassa Conguaglio compensa direttamente i beneficiari dei costi dell'elettricità. La tariffa agevolata è finanziata mediante la componente A4 della tariffa elettrica. La componente A4 è versata alla Cassa Conguaglio del settore elettrico sotto forma di un prelievo parafiscale applicato alla generalità delle utenze di elettricità del mercato sia vincolato che libero in Italia.

| 6) | Il decreto legge prevede che le condizioni per la concessione della tariffa agevolata saranno identiche a quelle di cui fruivano i beneficiari alla fine del 2004. Inoltre prevede un aggiornamento annuo della tariffa agevolata da parte dell'Autorità per l'energia tenuto conto dei prezzi pagati per la fornitura di energia elettrica da imprese degli stessi settori industriali in Europa. |
| --- | --- |

6)

Il decreto legge prevede che le condizioni per la concessione della tariffa agevolata saranno identiche a quelle di cui fruivano i beneficiari alla fine del 2004. Inoltre prevede un aggiornamento annuo della tariffa agevolata da parte dell'Autorità per l'energia tenuto conto dei prezzi pagati per la fornitura di energia elettrica da imprese degli stessi settori industriali in Europa.

| 7) | Nel 2005 l'Autorità per l'energia ha deciso che la tariffa agevolata sarà aumentata annualmente sino a un massimo del 4 % unicamente in caso di incremento dei prezzi di riferimento annui sulle borse dell'energia di Francoforte e Amsterdam (2). |
| --- | --- |

7)

Nel 2005 l'Autorità per l'energia ha deciso che la tariffa agevolata sarà aumentata annualmente sino a un massimo del 4 % unicamente in caso di incremento dei prezzi di riferimento annui sulle borse dell'energia di Francoforte e Amsterdam (2).

| 8) | La decisione 217/05 dell'Autorità dell'energia implementa gli articoli 11, comma 11 e comma 13 del decreto legge. Tale decisione permetterà ad Alcoa ed agli altri beneficiari del regime di Terni di beneficiare per l'intero anno 2005 delle stesse tariffe preferenziali che sarebbero state applicate nel Dicembre 2004 se la decisione 217/05 non fosse entrata in vigore. |
| --- | --- |

8)

La decisione 217/05 dell'Autorità dell'energia implementa gli articoli 11, comma 11 e comma 13 del decreto legge. Tale decisione permetterà ad Alcoa ed agli altri beneficiari del regime di Terni di beneficiare per l'intero anno 2005 delle stesse tariffe preferenziali che sarebbero state applicate nel Dicembre 2004 se la decisione 217/05 non fosse entrata in vigore.

2.1.   Il regime Terni

| 9) | La società Terni è una società statale che produce energia elettrica e fabbrica acciaio, cemento e prodotti chimici. La maggior parte dell'energia elettrica prodotta era utilizzata per l'autoconsumo degli impianti di produzione. Nel 1962 (3) l'Italia ha trasferito le attività del ramo d'azienda elettrico della società Terni alla società pubblica ENEL. |
| --- | --- |

9)

La società Terni è una società statale che produce energia elettrica e fabbrica acciaio, cemento e prodotti chimici. La maggior parte dell'energia elettrica prodotta era utilizzata per l'autoconsumo degli impianti di produzione. Nel 1962 (3) l'Italia ha trasferito le attività del ramo d'azienda elettrico della società Terni alla società pubblica ENEL.

| 10) | Nel 1963 il governo italiano ha concesso una tariffa agevolata per l'energia elettrica alla società Terni per il periodo 1963-1992 (4). La tariffa agevolata era destinata ad indennizzare la società Terni per la perdita delle attività suddette. L'energia elettrica era fornita al costo equivalente a quello che la società avrebbe dovuto pagare se avesse mantenuto il possesso delle sue attività del ramo elettrico. |
| --- | --- |

10)

Nel 1963 il governo italiano ha concesso una tariffa agevolata per l'energia elettrica alla società Terni per il periodo 1963-1992 (4). La tariffa agevolata era destinata ad indennizzare la società Terni per la perdita delle attività suddette. L'energia elettrica era fornita al costo equivalente a quello che la società avrebbe dovuto pagare se avesse mantenuto il possesso delle sue attività del ramo elettrico.

| 11) | Nel 1964 il governo italiano ha suddiviso la società Terni in tre diverse società: Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni. |
| --- | --- |

11)

Nel 1964 il governo italiano ha suddiviso la società Terni in tre diverse società: Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni.

| 12) | Nel 1991 l'Italia ha prorogato al 31 dicembre 2007 (5) la tariffa agevolata accordata ai suddetti beneficiari. Tra le condizioni per la proroga del regime, la legge stabiliva la riduzione progressiva del quantitativo di energia elettrica fornito negli ultimi sei anni. La riduzione è stata prevista come segue:







  Anno | GWh | MW |
| --- | --- | --- | --- |
| 2001 | 1 620 | 270 |
| 2002 | 1 389 | 231 |
| 2003 | 1 157 | 193 |
| 2004 | 926 | 154 |
| 2005 | 694 | 116 |
| 2006 | 463 | 77 |
| 2007 | 231 | 39 |

12)

Nel 1991 l'Italia ha prorogato al 31 dicembre 2007 (5) la tariffa agevolata accordata ai suddetti beneficiari. Tra le condizioni per la proroga del regime, la legge stabiliva la riduzione progressiva del quantitativo di energia elettrica fornito negli ultimi sei anni. La riduzione è stata prevista come segue:

Anno

GWh

MW

2001

1 620

270

2002

1 389

231

2003

1 157

193

2004

926

154

2005

694

116

2006

463

77

2007

231

39

| 13) | Tra il 1992 e il 1994 l'Italia ha privatizzato Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni, cedute rispettivamente a Norsk Hydro, Caltagirone e ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

13)

Tra il 1992 e il 1994 l'Italia ha privatizzato Nuova Terni Industrie Chimiche, Cementir e Acciai Terni, cedute rispettivamente a Norsk Hydro, Caltagirone e ThyssenKrupp.

| 14) | Attualmente l'energia elettrica fornita in base al regime Terni è suddivisa come segue: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % e Cementir 4 %. |
| --- | --- |

14)

Attualmente l'energia elettrica fornita in base al regime Terni è suddivisa come segue: ThyssenKrupp 86 %, Nuova Terni Industrie Chimiche 10 % e Cementir 4 %.

| 15) | Ai sensi dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge, l'Italia ha prorogato fino al 2010 la tariffa del regime Terni mantenendo le condizioni in vigore nel 2004. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione. |
| --- | --- |

15)

Ai sensi dell'articolo 11, comma 11, del decreto legge, l'Italia ha prorogato fino al 2010 la tariffa del regime Terni mantenendo le condizioni in vigore nel 2004. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione.

2.2.   Tariffa agevolata concessa ad Alcoa

| 16) | La Commissione europea ha approvato la tariffa agevolata per l'energia elettrica concessa ad Alcoa nella sua decisione C 38/92 (6). Tale decisione era valida unicamente fino al 31 dicembre 2005. |
| --- | --- |

16)

La Commissione europea ha approvato la tariffa agevolata per l'energia elettrica concessa ad Alcoa nella sua decisione C 38/92 (6). Tale decisione era valida unicamente fino al 31 dicembre 2005.

| 17) | La tariffa agevolata applicata ad Alcoa era costituita di due parti:






  — | una parte fissa comprendente una componente legata alla potenza impegnata e una componente associata ai consumi nelle diverse fasce orarie, |
| --- | --- | --- |

17)

La tariffa agevolata applicata ad Alcoa era costituita di due parti:

—

una parte fissa comprendente una componente legata alla potenza impegnata e una componente associata ai consumi nelle diverse fasce orarie,

| — | un sovrapprezzo variabile inizialmente applicato in misura ridotta e indicizzato ai prezzi dei combustibili. |
| --- | --- |

—

un sovrapprezzo variabile inizialmente applicato in misura ridotta e indicizzato ai prezzi dei combustibili.

| 18) | Il decreto legge ha cambiato il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa. Dal 1o gennaio 2006 la tariffa agevolata è incrementata ogni anno in ragione degli aumenti di prezzo registrati nelle borse europee segnatamente di Amsterdam e di Francoforte, con un massimo del 4 % all'anno. |
| --- | --- |

18)

Il decreto legge ha cambiato il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa. Dal 1o gennaio 2006 la tariffa agevolata è incrementata ogni anno in ragione degli aumenti di prezzo registrati nelle borse europee segnatamente di Amsterdam e di Francoforte, con un massimo del 4 % all'anno.

| 19) | Secondo le autorità italiane, la tariffa speciale garantisce la copertura dei costi variabili di produzione di elettricità con carbone e una parte dei costi fissi. |
| --- | --- |

19)

Secondo le autorità italiane, la tariffa speciale garantisce la copertura dei costi variabili di produzione di elettricità con carbone e una parte dei costi fissi.

| 20) | Mediante lo stesso provvedimento del regime Terni, l'Italia ha prorogato la tariffa agevolata concessa ad Alcoa fino al 31 dicembre 2010. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione. La proroga non è stata notificata e non rientra nella decisione C 38/92 che scadeva il 31 dicembre 2005. |
| --- | --- |

20)

Mediante lo stesso provvedimento del regime Terni, l'Italia ha prorogato la tariffa agevolata concessa ad Alcoa fino al 31 dicembre 2010. Detta proroga costituisce la misura oggetto della presente decisione. La proroga non è stata notificata e non rientra nella decisione C 38/92 che scadeva il 31 dicembre 2005.

| 21) | Attualmente Alcoa possiede due stabilimenti che fruiscono della tariffa agevolata: uno è situato a Fusina (Venezia) e l'altro in Sardegna. |
| --- | --- |

21)

Attualmente Alcoa possiede due stabilimenti che fruiscono della tariffa agevolata: uno è situato a Fusina (Venezia) e l'altro in Sardegna.

3.   VALUTAZIONE PRELIMINARE DELLA MISURA

3.1.   Il regime Terni

La natura indennitaria della tariffa

| 22) | Le autorità italiane hanno sostenuto che la tariffa agevolata del regime Terni rappresenta un indennizzo per il trasferimento effettuato nel 1962 a favore di ENEL del ramo di azienda elettrico della società Terni. Alla società Terni era quindi stata concessa una tariffa agevolata fino al 1992. |
| --- | --- |

22)

Le autorità italiane hanno sostenuto che la tariffa agevolata del regime Terni rappresenta un indennizzo per il trasferimento effettuato nel 1962 a favore di ENEL del ramo di azienda elettrico della società Terni. Alla società Terni era quindi stata concessa una tariffa agevolata fino al 1992.

| 23) | La Commissione nutre dubbi circa la tesi svolta dalle autorità italiane in merito alla funzione indennitaria della tariffa agevolata in relazione al trasferimento del ramo d'azienda elettrico della società Terni. |
| --- | --- |

23)

La Commissione nutre dubbi circa la tesi svolta dalle autorità italiane in merito alla funzione indennitaria della tariffa agevolata in relazione al trasferimento del ramo d'azienda elettrico della società Terni.

| 24) | Sarebbe difficile ammettere che il trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione abbia configurato un'espropriazione in quanto all'epoca lo Stato era proprietario della società Terni e lo Stato non può autoespropriarsi. Di conseguenza è anche difficile ammettere che la tariffa agevolata sia il risultato di danni subiti come hanno sostenuto le autorità italiane, in quanto lo Stato ha agito nell'ambito della legge (7). La Commissione si chiede invece se non sia possibile considerare che il trasferimento dal ramo di azienda elettrico configurasse un caso di riorganizzazione dei cespiti finanziari dello Stato e quindi ritenere che la natura della tariffa agevolata non sia indennitaria. |
| --- | --- |

24)

Sarebbe difficile ammettere che il trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione abbia configurato un'espropriazione in quanto all'epoca lo Stato era proprietario della società Terni e lo Stato non può autoespropriarsi. Di conseguenza è anche difficile ammettere che la tariffa agevolata sia il risultato di danni subiti come hanno sostenuto le autorità italiane, in quanto lo Stato ha agito nell'ambito della legge (7). La Commissione si chiede invece se non sia possibile considerare che il trasferimento dal ramo di azienda elettrico configurasse un caso di riorganizzazione dei cespiti finanziari dello Stato e quindi ritenere che la natura della tariffa agevolata non sia indennitaria.

| 25) | In ogni caso, anche accogliendo la tesi svolta dalle autorità italiane, non è chiaro che il regime Terni non determini una sovraccompensazione. Si potrebbe supporre che 30 anni rappresentino un termine ragionevole perché le società del regime Terni siano pienamente indennizzate per la perdita subita del ramo elettrico. Ciononostante, nel 1991 le autorità italiane hanno deciso di prorogare la tariffa agevolata fino al 2007. Una seconda proroga, questa volta fino al 2010, è stata disposta mediante l'articolo 11, comma 11, del decreto legge. |
| --- | --- |

25)

In ogni caso, anche accogliendo la tesi svolta dalle autorità italiane, non è chiaro che il regime Terni non determini una sovraccompensazione. Si potrebbe supporre che 30 anni rappresentino un termine ragionevole perché le società del regime Terni siano pienamente indennizzate per la perdita subita del ramo elettrico. Ciononostante, nel 1991 le autorità italiane hanno deciso di prorogare la tariffa agevolata fino al 2007. Una seconda proroga, questa volta fino al 2010, è stata disposta mediante l'articolo 11, comma 11, del decreto legge.

| 26) | Le autorità italiane non hanno fornito alla Commissione informazioni indicanti per quale ragione i beneficiari avrebbero diritto ad un ulteriore indennizzo, in particolare la ragione per cui nel 2005 la cessione del ramo di azienda elettrico ad ENEL non sia stata ancora interamente pagata. La Commissione dubita della necessità di ulteriori pagamenti 44 anni dopo il trasferimento del ramo di azienda elettrico ad ENEL. |
| --- | --- |

26)

Le autorità italiane non hanno fornito alla Commissione informazioni indicanti per quale ragione i beneficiari avrebbero diritto ad un ulteriore indennizzo, in particolare la ragione per cui nel 2005 la cessione del ramo di azienda elettrico ad ENEL non sia stata ancora interamente pagata. La Commissione dubita della necessità di ulteriori pagamenti 44 anni dopo il trasferimento del ramo di azienda elettrico ad ENEL.

| 27) | Inoltre, la natura della tariffa agevolata è cambiata nel 2004, quando ENEL ha cessato di amministrare il regime e lo Stato, attraverso la Cassa Conguaglio (8), che non beneficia del trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione, ha assunto l'amministrazione della tariffa agevolata. Confermano tale posizione le sentenze pronunciate dai tribunali nazionali che riguardano il periodo durante il quale ENEL ha amministrato il regime e che hanno riconosciuto l'obbligo per ENEL di pagare la tariffa agevolata (9). |
| --- | --- |

27)

Inoltre, la natura della tariffa agevolata è cambiata nel 2004, quando ENEL ha cessato di amministrare il regime e lo Stato, attraverso la Cassa Conguaglio (8), che non beneficia del trasferimento del ramo di azienda elettrico in questione, ha assunto l'amministrazione della tariffa agevolata. Confermano tale posizione le sentenze pronunciate dai tribunali nazionali che riguardano il periodo durante il quale ENEL ha amministrato il regime e che hanno riconosciuto l'obbligo per ENEL di pagare la tariffa agevolata (9).

| 28) | Un argomento a favore per considerare la tariffa agevolata del regime di Terni come un aiuto di Stato è la decisione della Commissione 83/396/ECSC che espressamente escludeva i beneficiari del regime di Terni dall'approvazione. Questa esclusione fu oggetto del giudizio della Corte nel caso C 99/92 del 24 febbraio 1994 in cui la stessa Corte confermava che il regime di Terni non poteva beneficiare della decisione di approvazione 83/396/ECSC e confermava le precedenti decisioni della Cassa Conguaglio di non concedere la tariffa agevolata. |
| --- | --- |

28)

Un argomento a favore per considerare la tariffa agevolata del regime di Terni come un aiuto di Stato è la decisione della Commissione 83/396/ECSC che espressamente escludeva i beneficiari del regime di Terni dall'approvazione. Questa esclusione fu oggetto del giudizio della Corte nel caso C 99/92 del 24 febbraio 1994 in cui la stessa Corte confermava che il regime di Terni non poteva beneficiare della decisione di approvazione 83/396/ECSC e confermava le precedenti decisioni della Cassa Conguaglio di non concedere la tariffa agevolata.

| 29) | Ai sensi dell'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (10), la decisione di avvio del procedimento di indagine formale espone sinteticamente i punti di fatto e di diritto pertinenti, contiene una valutazione preliminare della Commissione relativa al carattere di aiuto della misura prevista ed espone i dubbi attinenti alla sua compatibilità con il mercato comune. |
| --- | --- |

29)

Ai sensi dell'articolo 6 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 del trattato CE (10), la decisione di avvio del procedimento di indagine formale espone sinteticamente i punti di fatto e di diritto pertinenti, contiene una valutazione preliminare della Commissione relativa al carattere di aiuto della misura prevista ed espone i dubbi attinenti alla sua compatibilità con il mercato comune.

Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| 30) | Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, “sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza”. |
| --- | --- |

30)

Ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, “sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza”.

| 31) | Il primo elemento costitutivo dell'articolo 87, paragrafo 1, che la Commissione deve valutare è se la misura rechi un vantaggio selettivo. La riduzione della tariffa dell'elettricità costituisce un vantaggio economico in quanto riduce i costi di produzione dei beneficiari. Inoltre, le tariffe agevolate del regime Terni avvantaggiano inizialmente un gruppo di beneficiari in particolare tre: Cementir, Nuova Terni Industrie Chimiche e ThyssenKrupp. |
| --- | --- |

31)

Il primo elemento costitutivo dell'articolo 87, paragrafo 1, che la Commissione deve valutare è se la misura rechi un vantaggio selettivo. La riduzione della tariffa dell'elettricità costituisce un vantaggio economico in quanto riduce i costi di produzione dei beneficiari. Inoltre, le tariffe agevolate del regime Terni avvantaggiano inizialmente un gruppo di beneficiari in particolare tre: Cementir, Nuova Terni Industrie Chimiche e ThyssenKrupp.

| 32) | Quanto alla seconda condizione, affinché sia considerata aiuto di Stato, occorre che la misura sia concessa direttamente o indirettamente mediante risorse statali e sia imputabile allo Stato. Nella fattispecie, la decisione relativa alla riduzione della tariffa è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti gli utenti di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, un fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto l'aiuto è finanziato mediante risorse statali. |
| --- | --- |

32)

Quanto alla seconda condizione, affinché sia considerata aiuto di Stato, occorre che la misura sia concessa direttamente o indirettamente mediante risorse statali e sia imputabile allo Stato. Nella fattispecie, la decisione relativa alla riduzione della tariffa è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti gli utenti di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, un fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto l'aiuto è finanziato mediante risorse statali.

| 33) | In base alla terza e alla quarta condizione dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, l'aiuto deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza e incidere o essere di natura tale da incidere sugli scambi tra Stati membri. Nella fattispecie, le misure minacciano di falsare la concorrenza in quanto rafforzano la posizione finanziaria delle società che beneficerebbero di una riduzione dei costi rispetto ai loro concorrenti che non fruiscono dell'aiuto. Inoltre, dato che i prodotti delle imprese in questione (cemento, prodotti chimici e acciaio) sono oggetto di scambi sui mercati mondiali, le misure in questione possono incidere sugli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

33)

In base alla terza e alla quarta condizione dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, l'aiuto deve falsare o minacciare di falsare la concorrenza e incidere o essere di natura tale da incidere sugli scambi tra Stati membri. Nella fattispecie, le misure minacciano di falsare la concorrenza in quanto rafforzano la posizione finanziaria delle società che beneficerebbero di una riduzione dei costi rispetto ai loro concorrenti che non fruiscono dell'aiuto. Inoltre, dato che i prodotti delle imprese in questione (cemento, prodotti chimici e acciaio) sono oggetto di scambi sui mercati mondiali, le misure in questione possono incidere sugli scambi intracomunitari.

| 34) | Per le ragioni suddette, la tariffa agevolata prevista dal regime Terni di cui all'articolo 11, comma 11, del decreto legge è vietata ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e può essere considerata compatibile con il mercato unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato. |
| --- | --- |

34)

Per le ragioni suddette, la tariffa agevolata prevista dal regime Terni di cui all'articolo 11, comma 11, del decreto legge è vietata ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e può essere considerata compatibile con il mercato unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato.

| 35) | Dato che l'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione, l'aiuto è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del succitato regolamento (CE) n. 659/1999. |
| --- | --- |

35)

Dato che l'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione, l'aiuto è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del succitato regolamento (CE) n. 659/1999.

Compatibilità

| 36) | La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e di norma è vietata. In casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato. |
| --- | --- |

36)

La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e di norma è vietata. In casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato.

| 37) | I beneficiari del regime in questione sono tutti ubicati in Umbria, regione che non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), nell'attuale carta degli aiuti regionali dell'Italia. Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale (orientamenti aiuti regionali) (11). Dato che l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime in causa, la Commissione dubita della compatibilità della misura. |
| --- | --- |

37)

I beneficiari del regime in questione sono tutti ubicati in Umbria, regione che non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), nell'attuale carta degli aiuti regionali dell'Italia. Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale (orientamenti aiuti regionali) (11). Dato che l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime in causa, la Commissione dubita della compatibilità della misura.

La giurisprudenza Deggendorf

| 38) | Secondo le autorità italiane, uno dei beneficiari del regime Terni, ThyssenKrupp, ha beneficiato di aiuti dichiarati illegali e incompatibili dalla Commissione nella causa C-49/98 il 29 novembre 2000 (12). La Commissione non è al corrente del rimborso dell'aiuto da parte di ThyssenKrupp e non è in grado di valutare gli effetti del cumulo di aiuti. Di conseguenza, la Commissione ritiene che detta società non possa fruire di ulteriori aiuti fintanto ché non sia stato recuperato dall'Italia il precedente aiuto incompatibile. |
| --- | --- |

38)

Secondo le autorità italiane, uno dei beneficiari del regime Terni, ThyssenKrupp, ha beneficiato di aiuti dichiarati illegali e incompatibili dalla Commissione nella causa C-49/98 il 29 novembre 2000 (12). La Commissione non è al corrente del rimborso dell'aiuto da parte di ThyssenKrupp e non è in grado di valutare gli effetti del cumulo di aiuti. Di conseguenza, la Commissione ritiene che detta società non possa fruire di ulteriori aiuti fintanto ché non sia stato recuperato dall'Italia il precedente aiuto incompatibile.

Scelta dello strumento meno distorsivo

| 39) | La Commissione dubita che il pagamento di un indennizzo attraverso la tariffa dell'energia elettrica sia lo strumento meno distorsivo e più trasparente per effettuare siffatto pagamento. |
| --- | --- |

39)

La Commissione dubita che il pagamento di un indennizzo attraverso la tariffa dell'energia elettrica sia lo strumento meno distorsivo e più trasparente per effettuare siffatto pagamento.

3.2.   Tariffa agevolata concessa ad Alcoa

Esistenza di aiuto ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE

| 40) | Le autorità italiane hanno sostenuto che l'estensione della tariffa agevolata ad Alcoa non costituisce aiuto di Stato. |
| --- | --- |

40)

Le autorità italiane hanno sostenuto che l'estensione della tariffa agevolata ad Alcoa non costituisce aiuto di Stato.

| 41) | Nella causa C-38/92, la Commissione ha deciso che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa non costituiva aiuto di Stato. Tuttavia la normativa allora in vigore e le condizioni di mercato esistenti all'epoca erano alquanto diverse da quelle prevalenti nel 2006. Tra l'altro il mercato dell'elettricità è stato ora liberalizzato e la Cassa Conguaglio amministra il regime Terni. |
| --- | --- |

41)

Nella causa C-38/92, la Commissione ha deciso che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa non costituiva aiuto di Stato. Tuttavia la normativa allora in vigore e le condizioni di mercato esistenti all'epoca erano alquanto diverse da quelle prevalenti nel 2006. Tra l'altro il mercato dell'elettricità è stato ora liberalizzato e la Cassa Conguaglio amministra il regime Terni.

| 42) | Dato che non sussistono più le condizioni esistenti all'epoca della decisione C-38/92, la Commissione ha l'obbligo di riesaminare l'esistenza dell'aiuto di Stato con riguardo alla tariffa agevolata di Alcoa alla luce delle attuali circostanze. |
| --- | --- |

42)

Dato che non sussistono più le condizioni esistenti all'epoca della decisione C-38/92, la Commissione ha l'obbligo di riesaminare l'esistenza dell'aiuto di Stato con riguardo alla tariffa agevolata di Alcoa alla luce delle attuali circostanze.

| 43) | La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un notevole vantaggio economico dal momento che la maggior parte dei costi di produzione nella fabbricazione di alluminio è rappresentata dall'energia (13). |
| --- | --- |

43)

La riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un notevole vantaggio economico dal momento che la maggior parte dei costi di produzione nella fabbricazione di alluminio è rappresentata dall'energia (13).

| 44) | La decisione relativa alla riduzione della tariffa dell'energia elettrica è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti i consumatori di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto la misura è finanziata mediante risorse statali. |
| --- | --- |

44)

La decisione relativa alla riduzione della tariffa dell'energia elettrica è adottata unilateralmente dalle autorità italiane. È finanziata mediante un prelievo parafiscale versato da tutti i consumatori di elettricità in Italia alla Cassa Conguaglio, fondo pubblico gestito dallo Stato. Pertanto la misura è finanziata mediante risorse statali.

| 45) | La misura minaccia di alterare la concorrenza in quanto rafforza la posizione finanziaria di Alcoa che fruisce di una riduzione dei costi rispetto ai suoi concorrenti che non beneficiano dell'aiuto. Inoltre, dato che l'alluminio è oggetto di scambi sui mercati mondiali, la tariffa agevolata può incidere sugli scambi intracomunitari. |
| --- | --- |

45)

La misura minaccia di alterare la concorrenza in quanto rafforza la posizione finanziaria di Alcoa che fruisce di una riduzione dei costi rispetto ai suoi concorrenti che non beneficiano dell'aiuto. Inoltre, dato che l'alluminio è oggetto di scambi sui mercati mondiali, la tariffa agevolata può incidere sugli scambi intracomunitari.

| 46) | Per le ragioni suddette la Commissione ritiene che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa descritta all'articolo 11, comma 11, del decreto legge ricada nel divieto di cui all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e possa essere considerata compatibile con il mercato comune unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato. |
| --- | --- |

46)

Per le ragioni suddette la Commissione ritiene che la tariffa agevolata concessa ad Alcoa descritta all'articolo 11, comma 11, del decreto legge ricada nel divieto di cui all'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE e possa essere considerata compatibile con il mercato comune unicamente se può beneficiare di una delle esenzioni previste nel trattato.

| 47) | L'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione. Pertanto la misura è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999. Le precedenti conclusioni della Commissione nel caso C-38/92, ossia che la tariffa agevolata per Alcoa non costituiva un aiuto esistente, non permettono di considerarlo come un aiuto esistente. L'approvazione della Commissione è limitata nel tempo, proprio perché è basata su una valutazione economica delle circostanze esistenti in quel dato momento. Pertanto, ciò non può esser invocato per coprire l'estensione della misura prevista dal decreto-legge. |
| --- | --- |

47)

L'articolo 11, comma 11, del decreto legge non è stato notificato alla Commissione. Pertanto la misura è da considerarsi illegale ai sensi dell'articolo 1, lettera f), del regolamento (CE) n. 659/1999. Le precedenti conclusioni della Commissione nel caso C-38/92, ossia che la tariffa agevolata per Alcoa non costituiva un aiuto esistente, non permettono di considerarlo come un aiuto esistente. L'approvazione della Commissione è limitata nel tempo, proprio perché è basata su una valutazione economica delle circostanze esistenti in quel dato momento. Pertanto, ciò non può esser invocato per coprire l'estensione della misura prevista dal decreto-legge.

Compatibilità

3.2.1.   Lo stabilimento di Fusina

| 48) | Come spiegato sopra, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e in quanto tale di norma è vietata. In casi eccezionali l'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE. |
| --- | --- |

48)

Come spiegato sopra, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento e in quanto tale di norma è vietata. In casi eccezionali l'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), del trattato CE.

| 49) | Fusina, nella carta attuale degli aiuti regionali, non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a). Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. Giacché l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime di cui trattasi, la Commissione dubita della compatibilità della misura. |
| --- | --- |

49)

Fusina, nella carta attuale degli aiuti regionali, non è ammissibile ad aiuti ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a). Pertanto l'aiuto non può essere giustificato in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. Giacché l'Italia non è riuscita ad individuare altre giustificazioni per la proroga del regime di cui trattasi, la Commissione dubita della compatibilità della misura.

3.2.2.   Lo stabilimento in Sardegna

| 50) | Nelle loro risposte, le autorità italiane hanno sostenuto che se la tariffa agevolata concessa al Alcoa dovesse essere considerata aiuto di Stato, sarebbe compatibile in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. |
| --- | --- |

50)

Nelle loro risposte, le autorità italiane hanno sostenuto che se la tariffa agevolata concessa al Alcoa dovesse essere considerata aiuto di Stato, sarebbe compatibile in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale.

| 51) | Come già spiegato, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento che è una delle forme più distorsive di aiuto ed in quanto tale di norma è vietato. Tuttavia in casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi allorché l'aiuto all'investimento non sia sufficiente a innescare un processo di sviluppo regionale, nel caso in cui gli svantaggi strutturali della regione siano troppo elevati. L'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), in base alle condizioni enunciate al punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. La Sardegna, nell'attuale carta degli aiuti regionali, può beneficare di aiuti in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a). |
| --- | --- |

51)

Come già spiegato, la riduzione della tariffa dell'energia elettrica costituisce un aiuto al funzionamento che è una delle forme più distorsive di aiuto ed in quanto tale di norma è vietato. Tuttavia in casi eccezionali gli aiuti al funzionamento possono essere concessi allorché l'aiuto all'investimento non sia sufficiente a innescare un processo di sviluppo regionale, nel caso in cui gli svantaggi strutturali della regione siano troppo elevati. L'aiuto al funzionamento può essere concesso in regioni ammissibili in virtù della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera a), in base alle condizioni enunciate al punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale. La Sardegna, nell'attuale carta degli aiuti regionali, può beneficare di aiuti in virtù dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera a).

Dubbi sulla finalità regionale dell'aiuto

| 52) | Innanzitutto la Commissione fa presente che secondo i principi generali del diritto, le eccezioni devono essere interpretate restrittivamente. Affinché un aiuto al funzionamento possa essere concesso ai sensi degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale al punto 4.15 occorre che lo Stato membro dimostri l'esistenza degli svantaggi e ne quantifichi l'importanza. |
| --- | --- |

52)

Innanzitutto la Commissione fa presente che secondo i principi generali del diritto, le eccezioni devono essere interpretate restrittivamente. Affinché un aiuto al funzionamento possa essere concesso ai sensi degli orientamenti sugli aiuti di Stato a finalità regionale al punto 4.15 occorre che lo Stato membro dimostri l'esistenza degli svantaggi e ne quantifichi l'importanza.

| 53) | Le autorità italiane insistono sul fatto che i prezzi elevati dell'energia elettrica in Sardegna rappresentano uno svantaggio per lo sviluppo dell'isola. Tuttavia, da un primo esame della questione, per quanto concerne i prezzi medi dell'elettricità quotati sull'IPEX (la borsa dell'energia italiana), sembra che i prezzi medi dell'energia elettrica in Sardegna siano inferiori a quelli di molte regioni d'Italia (14). |
| --- | --- |

53)

Le autorità italiane insistono sul fatto che i prezzi elevati dell'energia elettrica in Sardegna rappresentano uno svantaggio per lo sviluppo dell'isola. Tuttavia, da un primo esame della questione, per quanto concerne i prezzi medi dell'elettricità quotati sull'IPEX (la borsa dell'energia italiana), sembra che i prezzi medi dell'energia elettrica in Sardegna siano inferiori a quelli di molte regioni d'Italia (14).

| 54) | Le autorità italiane sostengono che i prezzi quotati sull'Ipex non possono esser utilizzati come riferimento per le differenze nei prezzi dell'elettricità tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia. Tuttavia, nell'indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale (15), l'Autorità Garante per la Concorrenza e per il Mercato e l'Autorità per l'energia elettrica hanno stabilito che “poiché il bene scambiato nel mercato organizzato e con contratti bilaterali è omogeneo, i prezzi dei contratti bilaterali e quelli di borsa sono tra di loro connessi. Innanzi tutto, poiché i clienti possono acquistare anche nel mercato organizzato, i prezzi dei contratti bilaterali sono determinati in funzione della curva dei prezzi attesi di borsa (cosiddetta curva forward dei prezzi); inoltre, poiché il contratto bilaterale consente al cliente di stabilizzare il prezzo su un orizzonte temporale predefinito, la valorizzazione dell'energia elettrica nei contratti bilaterali include anche la copertura dal rischio connesso alla volatilità del prezzo”. |
| --- | --- |

54)

Le autorità italiane sostengono che i prezzi quotati sull'Ipex non possono esser utilizzati come riferimento per le differenze nei prezzi dell'elettricità tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia. Tuttavia, nell'indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale (15), l'Autorità Garante per la Concorrenza e per il Mercato e l'Autorità per l'energia elettrica hanno stabilito che “poiché il bene scambiato nel mercato organizzato e con contratti bilaterali è omogeneo, i prezzi dei contratti bilaterali e quelli di borsa sono tra di loro connessi. Innanzi tutto, poiché i clienti possono acquistare anche nel mercato organizzato, i prezzi dei contratti bilaterali sono determinati in funzione della curva dei prezzi attesi di borsa (cosiddetta curva forward dei prezzi); inoltre, poiché il contratto bilaterale consente al cliente di stabilizzare il prezzo su un orizzonte temporale predefinito, la valorizzazione dell'energia elettrica nei contratti bilaterali include anche la copertura dal rischio connesso alla volatilità del prezzo”.

| 55) | Inoltre, avrebbe significato economico che, se la principale ragione per la differenza di prezzi tra la Sardegna e il resto dell'Italia fosse la mancanza di connessioni energetiche, tale differenza si mostrerebbe così come sull'Ipex anche sul mercato dei contratti bilaterali over the counter (OTC). Perciò la Commissione ritiene che l'uso dell'Ipex per valutare la differenza del prezzo dell'energia tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia potrebbe avere significato economico. |
| --- | --- |

55)

Inoltre, avrebbe significato economico che, se la principale ragione per la differenza di prezzi tra la Sardegna e il resto dell'Italia fosse la mancanza di connessioni energetiche, tale differenza si mostrerebbe così come sull'Ipex anche sul mercato dei contratti bilaterali over the counter (OTC). Perciò la Commissione ritiene che l'uso dell'Ipex per valutare la differenza del prezzo dell'energia tra la Sardegna e le altre regioni d'Italia potrebbe avere significato economico.

| 56) | Per quanto riguarda i prezzi medi specifici applicati alle imprese ad alta intensità energetica, le autorità italiane hanno spiegato che tali prezzi sono negoziati bilateralmente tra i produttori e i distributori di energia elettrica e che non sono quotati pubblicamente. Pertanto, le autorità italiane sostengono che non possono fornire i prezzi dell'energia elettrica pagati dagli utenti ad alta intensità energetica situati in altre regioni italiane. |
| --- | --- |

56)

Per quanto riguarda i prezzi medi specifici applicati alle imprese ad alta intensità energetica, le autorità italiane hanno spiegato che tali prezzi sono negoziati bilateralmente tra i produttori e i distributori di energia elettrica e che non sono quotati pubblicamente. Pertanto, le autorità italiane sostengono che non possono fornire i prezzi dell'energia elettrica pagati dagli utenti ad alta intensità energetica situati in altre regioni italiane.

| 57) | In assenza di siffatta informazione la Commissione non può valutare se Alcoa in Sardegna attualmente paghi per l'energia prezzi più elevati di quelli pagati dalle imprese ad alta intensità energetica ubicate nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

57)

In assenza di siffatta informazione la Commissione non può valutare se Alcoa in Sardegna attualmente paghi per l'energia prezzi più elevati di quelli pagati dalle imprese ad alta intensità energetica ubicate nel resto d'Italia.

| 58) | Le autorità italiane insistono invece sulla comparazione dei prezzi pagati da Alcoa in base alla tariffa agevolata con i prezzi pagati dai concorrenti europei secondo i prezzi che figurano nello studio del CRU Aluminium Smelter Power Tariffs
   (16). |
| --- | --- |

58)

Le autorità italiane insistono invece sulla comparazione dei prezzi pagati da Alcoa in base alla tariffa agevolata con i prezzi pagati dai concorrenti europei secondo i prezzi che figurano nello studio del CRU Aluminium Smelter Power Tariffs
   (16).

| 59) | Innanzitutto, siffatta comparazione avrebbe dovuto essere effettuata tra il prezzo di mercato che Alcoa dovrebbe pagare e il prezzo medio ponderato pagato dai produttori europei di alluminio. Le autorità italiane sostengono invece di aver raffrontato la tariffa agevolata al prezzo medio pagato dai produttori europei di alluminio (17). Inoltre, qualora l'aiuto si prefigga di superare uno svantaggio regionale, anche il raffronto avrebbe dovuto essere regionale, quindi tra i prezzi praticati in Sardegna e quelli praticati nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

59)

Innanzitutto, siffatta comparazione avrebbe dovuto essere effettuata tra il prezzo di mercato che Alcoa dovrebbe pagare e il prezzo medio ponderato pagato dai produttori europei di alluminio. Le autorità italiane sostengono invece di aver raffrontato la tariffa agevolata al prezzo medio pagato dai produttori europei di alluminio (17). Inoltre, qualora l'aiuto si prefigga di superare uno svantaggio regionale, anche il raffronto avrebbe dovuto essere regionale, quindi tra i prezzi praticati in Sardegna e quelli praticati nel resto d'Italia.

| 60) | Le informazioni di cui dispone la Commissione sembrano confermare la tesi secondo cui i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna per le industrie ad alta intensità energetica, e quindi anche per Alcoa, sono simili se non inferiori a quelli pagati nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

60)

Le informazioni di cui dispone la Commissione sembrano confermare la tesi secondo cui i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna per le industrie ad alta intensità energetica, e quindi anche per Alcoa, sono simili se non inferiori a quelli pagati nel resto d'Italia.

| 61) | Dalle informazioni disponibili alla Commissione si capisce che la situazione attuale in Sardegna non solo è di sovraccapacità, ma anche di eccedenza di generazione di energia elettrica. Nel 2004 il 5,4 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna non ha trovato un consumatore dell'isola disposto a pagarne il prezzo (18). L'eccesso di produzione di energia elettrica è in parte provocato dai nuovi generatori attualmente installati, tra cui lo stabilimento a ciclo combinato di gassificazione che utilizza residui di petrolio a Sarroch. La costruzione della nuova centrale che utilizzerà il carbone delle miniere del Sulcis non farà che aumentare la sovraccapacità e l'eccesso di produzione. A siffatta sovraccapacità si troverà una soluzione soltanto quando i generatori di energia elettrica saranno autorizzati ad esportare l'elettricità da essi prodotta attraverso la nuova interconnessione nel 2010 (“SAPEI” — 100 MW — diretto dalla Sardegna all'Italia continentale). |
| --- | --- |

61)

Dalle informazioni disponibili alla Commissione si capisce che la situazione attuale in Sardegna non solo è di sovraccapacità, ma anche di eccedenza di generazione di energia elettrica. Nel 2004 il 5,4 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna non ha trovato un consumatore dell'isola disposto a pagarne il prezzo (18). L'eccesso di produzione di energia elettrica è in parte provocato dai nuovi generatori attualmente installati, tra cui lo stabilimento a ciclo combinato di gassificazione che utilizza residui di petrolio a Sarroch. La costruzione della nuova centrale che utilizzerà il carbone delle miniere del Sulcis non farà che aumentare la sovraccapacità e l'eccesso di produzione. A siffatta sovraccapacità si troverà una soluzione soltanto quando i generatori di energia elettrica saranno autorizzati ad esportare l'elettricità da essi prodotta attraverso la nuova interconnessione nel 2010 (“SAPEI” — 100 MW — diretto dalla Sardegna all'Italia continentale).

| 62) | La sovraccapacità e l'eccesso di produzione di energia elettrica possono unicamente fungere da incentivo per i generatori a vendere energia elettrica al prezzo più basso possibile fino al 2010. Tenuto conto del forte potere di contrattazione di Alcoa, che consuma il 20 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna (19), si può prevedere che l'energia elettrica fornita ad Alcoa provenga da alcuni dei più efficienti generatori di energia in Sardegna (20) e che il prezzo di mercato che Alcoa avrebbe dovuto pagare sia inferiore a quello praticato in altre località in Italia. |
| --- | --- |

62)

La sovraccapacità e l'eccesso di produzione di energia elettrica possono unicamente fungere da incentivo per i generatori a vendere energia elettrica al prezzo più basso possibile fino al 2010. Tenuto conto del forte potere di contrattazione di Alcoa, che consuma il 20 % dell'energia elettrica prodotta in Sardegna (19), si può prevedere che l'energia elettrica fornita ad Alcoa provenga da alcuni dei più efficienti generatori di energia in Sardegna (20) e che il prezzo di mercato che Alcoa avrebbe dovuto pagare sia inferiore a quello praticato in altre località in Italia.

| 63) | Inoltre, anche se i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna fossero più elevati di quelli praticati nel resto d'Italia, le autorità italiane non hanno sufficientemente spiegato per quale motivo rappresentino un ostacolo allo sviluppo regionale dell'isola né in che modo la regione si svilupperà grazie alla tariffa agevolata. |
| --- | --- |

63)

Inoltre, anche se i prezzi dell'energia elettrica in Sardegna fossero più elevati di quelli praticati nel resto d'Italia, le autorità italiane non hanno sufficientemente spiegato per quale motivo rappresentino un ostacolo allo sviluppo regionale dell'isola né in che modo la regione si svilupperà grazie alla tariffa agevolata.

| 64) | Nel paragrafo 32 del caso C 34/02, la Commissione non aveva accettato che la mancanza di connessioni energetiche in Sardegna potesse costituire un handicap per lo sviluppo delle PMI della regione. Dal 2002, quando la Commissione aveva valutato l'handicap, la regione ha sperimentato una crescita economica al punto che essa è attualmente considerata come una regione a sviluppo economico in base agli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Pertanto, se la mancanza di maggiori connessioni energetiche con la terraferma non era stato considerato a quel tempo un handicap per lo sviluppo della regione, a maggior ragione non si può ritenere che costituisca un handicap oggi. |
| --- | --- |

64)

Nel paragrafo 32 del caso C 34/02, la Commissione non aveva accettato che la mancanza di connessioni energetiche in Sardegna potesse costituire un handicap per lo sviluppo delle PMI della regione. Dal 2002, quando la Commissione aveva valutato l'handicap, la regione ha sperimentato una crescita economica al punto che essa è attualmente considerata come una regione a sviluppo economico in base agli Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Pertanto, se la mancanza di maggiori connessioni energetiche con la terraferma non era stato considerato a quel tempo un handicap per lo sviluppo della regione, a maggior ragione non si può ritenere che costituisca un handicap oggi.

| 65) | La Commissione dubita che i prezzi dell'energia elettrica siano uno svantaggio regionale e quindi dubita della necessità della misura. Infatti la misura non sembra perseguire un obiettivo di sviluppo regionale; si tratta invece di un aiuto accordato ad un produttore di alluminio, più precisamente ad Alcoa. |
| --- | --- |

65)

La Commissione dubita che i prezzi dell'energia elettrica siano uno svantaggio regionale e quindi dubita della necessità della misura. Infatti la misura non sembra perseguire un obiettivo di sviluppo regionale; si tratta invece di un aiuto accordato ad un produttore di alluminio, più precisamente ad Alcoa.

L'aiuto non è proporzionale

| 66) | Ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale gli aiuti devono essere giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e il loro livello deve essere proporzionale agli svantaggi che intendono compensare. |
| --- | --- |

66)

Ai sensi del punto 4.15 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale gli aiuti devono essere giustificati in funzione del loro contributo allo sviluppo regionale e della loro natura e il loro livello deve essere proporzionale agli svantaggi che intendono compensare.

| 67) | La Commissione dubita che le tariffe agevolate fissate dall'Autorità per l'energia per il 2005 siano proporzionali agli svantaggi che, secondo quanto affermato dalle autorità italiane, intendono compensare. |
| --- | --- |

67)

La Commissione dubita che le tariffe agevolate fissate dall'Autorità per l'energia per il 2005 siano proporzionali agli svantaggi che, secondo quanto affermato dalle autorità italiane, intendono compensare.

| 68) | Come spiegato sopra, la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è costituita di due parti. La parte fissa non è stata stabilita sulla base di uno svantaggio regionale e non tiene conto dei prezzi dell'energia elettrica in Sardegna rispetto al resto d'Italia, né dei prezzi rispetto al resto d'Europa. |
| --- | --- |

68)

Come spiegato sopra, la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è costituita di due parti. La parte fissa non è stata stabilita sulla base di uno svantaggio regionale e non tiene conto dei prezzi dell'energia elettrica in Sardegna rispetto al resto d'Italia, né dei prezzi rispetto al resto d'Europa.

| 69) | Il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa si basa sul raffronto con i prezzi di riferimento praticati sulle borse di Francoforte e di Amsterdam mentre, come spiegato sopra, l'aggiornamento dovrebbe essere effettuato rispetto ai prezzi praticati nel resto d'Italia. |
| --- | --- |

69)

Il sistema di aggiornamento della tariffa agevolata concessa ad Alcoa si basa sul raffronto con i prezzi di riferimento praticati sulle borse di Francoforte e di Amsterdam mentre, come spiegato sopra, l'aggiornamento dovrebbe essere effettuato rispetto ai prezzi praticati nel resto d'Italia.

| 70) | La Commissione teme che l'approccio adottato dalle autorità italiane per calcolare la tariffa agevolata possa costituire una sovraccompensazione e dubita che l'aiuto sia proporzionale allo svantaggio regionale che l'Italia intende compensare. |
| --- | --- |

70)

La Commissione teme che l'approccio adottato dalle autorità italiane per calcolare la tariffa agevolata possa costituire una sovraccompensazione e dubita che l'aiuto sia proporzionale allo svantaggio regionale che l'Italia intende compensare.

L'aiuto non è decrescente

| 71) | Ai sensi del punto 4.17 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, gli aiuti al funzionamento devono essere limitati nel tempo e decrescenti. |
| --- | --- |

71)

Ai sensi del punto 4.17 degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale, gli aiuti al funzionamento devono essere limitati nel tempo e decrescenti.

| 72) | Contrariamente a quanto sostenuto dalle autorità italiane, l'aiuto non può essere considerato decrescente. La tariffa agevolata concessa ad Alcoa aumenterà sino a un massimo del 4 % quando aumenteranno i prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte. |
| --- | --- |

72)

Contrariamente a quanto sostenuto dalle autorità italiane, l'aiuto non può essere considerato decrescente. La tariffa agevolata concessa ad Alcoa aumenterà sino a un massimo del 4 % quando aumenteranno i prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte.

| 73) | Pertanto, quando i prezzi di riferimento delle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte registrano un aumento superiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà meno dei prezzi di riferimento e l'aiuto aumenterà. Dalle informazioni disponibili alla Commissione (21) risulta che i prezzi forward dell'energia elettrica per l'intero anno 2006 in Belgio, Francia, Germania, Paesi Bassi e Regno Unito sono aumentati perlomeno del 20 % (22). Quando l'incremento annuo della media ponderata dei prezzi di riferimento è inferiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà unicamente dello stesso importo e l'aiuto rimarrà inalterato. Vi sarà una riduzione garantita dell'aiuto soltanto in caso di diminuzione della media ponderata dei prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte. |
| --- | --- |

73)

Pertanto, quando i prezzi di riferimento delle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte registrano un aumento superiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà meno dei prezzi di riferimento e l'aiuto aumenterà. Dalle informazioni disponibili alla Commissione (21) risulta che i prezzi forward dell'energia elettrica per l'intero anno 2006 in Belgio, Francia, Germania, Paesi Bassi e Regno Unito sono aumentati perlomeno del 20 % (22). Quando l'incremento annuo della media ponderata dei prezzi di riferimento è inferiore al 4 %, la tariffa agevolata aumenterà unicamente dello stesso importo e l'aiuto rimarrà inalterato. Vi sarà una riduzione garantita dell'aiuto soltanto in caso di diminuzione della media ponderata dei prezzi di riferimento sulle borse dell'energia elettrica di Amsterdam e di Francoforte.

La misura non è transitoria

| 74) | La Commissione non può ritenere che la misura sia transitoria giacché la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è in vigore dal 1994. Poiché per prassi consolidata la Commissione non autorizza aiuti al funzionamento per più di cinque anni, la Commissione non può autorizzare la proroga di un regime che è in vigore ormai da 11 anni. |
| --- | --- |

74)

La Commissione non può ritenere che la misura sia transitoria giacché la tariffa agevolata concessa ad Alcoa è in vigore dal 1994. Poiché per prassi consolidata la Commissione non autorizza aiuti al funzionamento per più di cinque anni, la Commissione non può autorizzare la proroga di un regime che è in vigore ormai da 11 anni.

Orientamenti in materia di aiuti a finalità regionale per il periodo 2007-2013

| 75) | La tariffa agevolata concessa ad Alcoa sarà in vigore durante il periodo di applicazione degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (23). Poiché negli ultimi anni l'economia sarda è cresciuta, la Sardegna è considerata “una regione a sviluppo economico” ai fini degli orientamenti della Commissione in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Ciò significa che alla data del 31 dicembre 2006 la Sardegna cesserà di essere ammissibile alle forcelle più elevate di aiuto autorizzate per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), e potrà invece beneficiare della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c). Dato che la possibilità di concedere aiuti al funzionamento è prevista unicamente per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), ciò significa che la Sardegna non potrà più concedere aiuti al funzionamento. |
| --- | --- |

75)

La tariffa agevolata concessa ad Alcoa sarà in vigore durante il periodo di applicazione degli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (23). Poiché negli ultimi anni l'economia sarda è cresciuta, la Sardegna è considerata “una regione a sviluppo economico” ai fini degli orientamenti della Commissione in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. Ciò significa che alla data del 31 dicembre 2006 la Sardegna cesserà di essere ammissibile alle forcelle più elevate di aiuto autorizzate per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), e potrà invece beneficiare della deroga di cui all'articolo 87, paragrafo 3, lettera c). Dato che la possibilità di concedere aiuti al funzionamento è prevista unicamente per le regioni ex-articolo 87, paragrafo 3, lettera a), ciò significa che la Sardegna non potrà più concedere aiuti al funzionamento.

| 76) | Poiché gli orientamenti suddetti prevedono un periodo transitorio di due anni per l'eliminazione lineare e graduale dei regimi di aiuti al funzionamento esistenti, non sembrerebbe appropriato permettere l'adozione di nuove misure di aiuto al funzionamento per pochi mesi per poi eliminarle, in particolare qualora il regime di aiuti al funzionamento alteri la concorrenza, come nella fattispecie, tenuto conto di tutti i dubbi formulati. Pertanto la Commissione dubita che la regione possa essere ammissibile ad un regime di aiuti al funzionamento che sarà prevalentemente in vigore in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013. |
| --- | --- |

76)

Poiché gli orientamenti suddetti prevedono un periodo transitorio di due anni per l'eliminazione lineare e graduale dei regimi di aiuti al funzionamento esistenti, non sembrerebbe appropriato permettere l'adozione di nuove misure di aiuto al funzionamento per pochi mesi per poi eliminarle, in particolare qualora il regime di aiuti al funzionamento alteri la concorrenza, come nella fattispecie, tenuto conto di tutti i dubbi formulati. Pertanto la Commissione dubita che la regione possa essere ammissibile ad un regime di aiuti al funzionamento che sarà prevalentemente in vigore in base agli orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013.

Dubbi sulla compatibilità dell'aiuto

| 77) | La Commissione dubita quindi che gli orientamenti in materia di aiuti regionali non siano una base valida per autorizzare la misura in questione. La Commissione, inoltre, dubita che la misura possa beneficiare di una deroga al divieto degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1, per qualsiasi altro motivo e l'Italia non è riuscita a individuare nessun altro possibile motivo. Pertanto la Commissione dubita della compatibilità dell'aiuto con il mercato comune. |
| --- | --- |

77)

La Commissione dubita quindi che gli orientamenti in materia di aiuti regionali non siano una base valida per autorizzare la misura in questione. La Commissione, inoltre, dubita che la misura possa beneficiare di una deroga al divieto degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1, per qualsiasi altro motivo e l'Italia non è riuscita a individuare nessun altro possibile motivo. Pertanto la Commissione dubita della compatibilità dell'aiuto con il mercato comune.

Scelta dello strumento meno distorsivo della concorrenza

| 78) | La Commissione dubita che la misura proposta dall'Italia mediante la concessione di aiuti sotto forma di una tariffa agevolata per l'energia elettrica, sia lo strumento meno distorsivo per risolvere i problemi di Alcoa. |
| --- | --- |

78)

La Commissione dubita che la misura proposta dall'Italia mediante la concessione di aiuti sotto forma di una tariffa agevolata per l'energia elettrica, sia lo strumento meno distorsivo per risolvere i problemi di Alcoa.

4.   CONCLUSIONE

| 79) | La presente decisione della Commissione riguarda la misura di aiuto di Stato basata sull'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 e sulle delibere 148/04 e 217/05 dell'Autorità dell'Energia, solo per la parte applicabile alle industrie ad alta intensità energetica beneficiarie. |
| --- | --- |

79)

La presente decisione della Commissione riguarda la misura di aiuto di Stato basata sull'articolo 11, comma 11, del decreto legge del 14 marzo 2005, n. 35, convertito in legge 14 maggio 2005, n. 80 e sulle delibere 148/04 e 217/05 dell'Autorità dell'Energia, solo per la parte applicabile alle industrie ad alta intensità energetica beneficiarie.

| 80) | Ciò premesso, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto. |
| --- | --- |

80)

Ciò premesso, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto entro un mese dalla data di ricezione della presente. La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera al potenziale beneficiario dell'aiuto.

| 81) | La Commissione desidera richiamare all'attenzione del governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario. |
| --- | --- |

81)

La Commissione desidera richiamare all'attenzione del governo italiano che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e che in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999, essa può imporre allo Stato membro di recuperare un aiuto illegalmente concesso presso il beneficiario.

| 82) | La Commissione comunica al governo italiano che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.” |
| --- | --- |

82)

La Commissione comunica al governo italiano che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.”

---

(1)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

1

(2)  Decisione 217/05 dell'Autorità per l'energia, disponibile sul sito:

2

http://www.autorita.energia.it/docs/05/217-05.htm

(3)  Legge del 6 dicembre 1962, n. 1643.

3

(4)  Decreto del Presidente della Repubblica del 21 agosto 1963, n. 1185.

4

(5)  Legge del 9 gennaio 1991, n. 9.

5

(6)  GU C 288 dell'1.11.1996, pag. 4.

6

(7)  Le autorità italiane hanno invocato la causa C 106-120/87 in cui la Corte ha affermato che “il risarcimento che le autorità nazionali siano condannate a pagare a dei singoli per il danno loro arrecato non costituisce un aiuto ai sensi degli articoli 92 e 93 del trattato CEE”. La Commissione dubita che tale causa sia rilevante ai fini della situazione nella fattispecie dato che i tribunali nazionali non hanno mai riconosciuto danni ai beneficiari del regime Terni. A sostegno della loro tesi le autorità italiane hanno anche invocato la causa C-240/83, nella quale la Corte ha affermato che “nella fattispecie si tratta non di aiuti ai sensi degli articoli 92 e seguenti del trattato CEE, ma della contropartita delle prestazioni effettuate dalle imprese di raccolta o di eliminazione”. Tuttavia ciò non sembra applicarsi al regime Terni in quanto concerne una contropartita per servizi forniti.

7

(8)  Delibera 148/04 dell'Autorità per l'energia.

8

(9)  Cassazione, 21 novembre 2003, n. 17686 e Consiglio di Stato, sezione VI, 21 aprile 2005, n. 605. Tali cause riguardano il periodo in cui ENEL amministrava ancora il regime.

9

(10)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

10

(11)  GU C 74 del 10.3.1998, pag. 4.

11

(12)  GU L 43 del 15.2.2000, pag. 1.

12

(13)  Il consumo di energia costituisce in media il 45 % dei costi di trasformazione dell'alluminio in metallo liquido secondo lo studio Aluminium Smelter Power Tariffs pubblicato da Commodity Research Unit International (CRU), disponibile sul sito:

13

Aluminium Smelter Power Tariffs

http://www.aluminium.crugroup.com/smelter_tariffs.htm (dati forniti dalle autorità italiane).

(14)  I prezzi medi del mercato del giorno prima dell'IPEX sono disponibili sul sito:

14

http://www.mercatoelettrico.org/GmeWebInglese/Default.aspx

(15)  Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell'energia elettrica e del gas naturale. Autorità Garante della concorrenza e del mercato, Autorità per l'energia elettrica e il gas, pag. 137. Consultabile sul sito internet:

15

http://www.autorita.energia.it/pubblicazioni/IC22.pdf

(16)  Aluminium Smelter Power Tariffs, op. cit.

16

Aluminium Smelter Power Tariffs

(17)  L'approccio delle autorità italiane nella loro risposta è spiegato anche nel documento “Formazione di provvedimenti in materia di tariffe speciali dell'energia elettrica in attuazione delle disposizioni di cui all'articolo 11 del decreto legge 14 marzo 2005, n. 35, convertito con modificazioni nella legge 14 maggio 2005, n. 80”, pag. 7. Disponibile sul sito:

17

http://www.autorita.energia.it/docs/dc/dc_050919.pdf.

(18)  Studio di fattibilità Progetto Integrato Miniera Centrale, parte III, allegato 3.4.4, a cura di Sotacarbo, pag. 1. Disponibile sul sito:

18

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051130103748.pdf.

Gli stessi dati si trovano anche nel Piano energetico ambientale regionale, pag. 14.

(19)  Studio di Fattibilità Progetto Integrato Miniera Centrale, parte III, revisione 1 del 28 maggio 2004, a cura di Sotacarbo, pagg. 1-9. Disponibile sul sito:

19

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051130102937.pdf

(20)  La regione di Portovesme ha due generatori: uno che utilizza una caldaia con letto fluido circolante alimentata a carbone (340 MW) e l'altra che utilizza un misto di petrolio e carbone per produrre energia elettrica (250 MW). Informazioni tratte da “Piano energetico ambientale regionale — Sintesi della proposta”. Disponibile sul sito:

20

http://www.regione.sardegna.it/documenti/1_46_20051129115234.pdf

(21)  Informazioni fornite da un terzo interessato che ha presentato reclamo nella causa C-13/06, in relazione al meccanismo di aggiornamento della decisione 217/05 dell'Autorità per l'energia la quale stabilisce il meccanismo di aggiornamento per il regime Terni, Alcoa e per i beneficiari dell'articolo 11, comma 12, del decreto legge.

21

(22)  Platts Forward Assessments.

22

(23)  Orientamenti in materia di aiuti di Stato a finalità regionale per il periodo 2007-2013 (GU C 54 del 4.3.2006, pag. 13).

23

---

| 6.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/14

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről

(2006/C 214/04)

A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke értelmében a Bizottsághoz panasz érkezett, mely azt állítja, hogy a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó szilíciumos mangán behozatala dömpingelt formában történik, és ennélfogva anyagi kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak.

1.   A panasz

A panaszt a Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (EUROALLIAGES) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be 2006. július 24-én azon termelők nevében, akik a szilíciumos mangán jelentős hányadának, jelen esetben több mint 50 %-ának előállítását végzik.

2.   A termék

Az állítólagosan dömpingelt termék a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából származó szilíciumos mangán (beleértve a fereoszilíciumos mangánt is) (a továbbiakban: érintett termék), melyet rendszerint a 7202 30 00 és az ex 8111 00 11 KN-kód alá sorolnak be. Ezek a KN-kódok csupán tájékoztató jellegűek.

3.   Állítólagos dömping

Az Ukrajna tekintetében megfogalmazott állítólagos dömping alapja a belföldi árak alapján megállapított rendes érték és az érintett termék Közösségbe irányuló exportárainak az összehasonlítása.

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésében szereplő rendelkezésekkel összhangban a panaszos a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán vonatkozásában a rendes értéket az 5.1. pont d) alpontjában említett, valamely piacgazdasággal rendelkező országra vonatkozó ár alapján állapította meg. Az állítólagos dömping alapja az így kiszámított rendes értéknek az érintett termék exportáraival való összehasonlítása, ha a terméket közösségi piacra szánt kivitelre értékesítik.

Az ezen az alapon számított dömpingkülönbözetek valamennyi érintett exportáló ország tekintetében jelentősek.

4.   Károkozás vélelmezése

A panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy az érintett termék Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából történő behozatala abszolút értékben és a piaci részesedést tekintve összességében megnövekedett.

Azt állítják, hogy a behozott érintett termék mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – negatívan hatottak a megszerzett piaci részesedésre és a közösségi gazdasági ágazat által értékesített mennyiségekre, aminek eredményeként a közösségi gazdasági ágazat általános teljesítményén, pénzügyi és foglalkoztatási helyzetén számottevő kedvezőtlen hatások mutatkoznak.

5.   Eljárás

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a panaszt a közösségi gazdasági ágazat részéről vagy nevében nyújtották be, és az eljárás megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, a Bizottság az alaprendelet 5. cikkének megfelelően vizsgálatot indít.

5.1.   A dömping és a kár megállapítására irányuló eljárás

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából származó érintett termék dömpingelt-e és hogy ez a dömping okozott-e kárt.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végez.

i.   Mintavétel a Kínai Népköztársaság exportőrei/termelői esetében

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, elvégezhesse azt, a Bizottság felkéri valamennyi exportőrt/termelőt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve,

| — | a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakban a Közösségbe irányuló kivitelre értékesített érintett termék forgalma helyi valutában és mennyisége tonnában, |
| --- | --- |

—

a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakban a Közösségbe irányuló kivitelre értékesített érintett termék forgalma helyi valutában és mennyisége tonnában,

| — | a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakban a hazai piacon eladott érintett termék forgalma helyi valutában és mennyisége tonnában, |
| --- | --- |

—

a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakban a hazai piacon eladott érintett termék forgalma helyi valutában és mennyisége tonnában,

| — | szándékozik-e a vállalat egyéni dömpingkülönbözetet (3) igényelni (egyéni dömpingkülönbözetet kizárólag termelők igényelhetnek), |
| --- | --- |

—

szándékozik-e a vállalat egyéni dömpingkülönbözetet (3) igényelni (egyéni dömpingkülönbözetet kizárólag termelők igényelhetnek),

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék előállításának vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék előállításának vonatkozásában,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy (export- és/vagy hazai) értékesítésében részt vevő valamennyi kapcsolt vállalat (4) neve és és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy (export- és/vagy hazai) értékesítésében részt vevő valamennyi kapcsolt vállalat (4) neve és és pontos tevékenysége,

| — | bármely más vonatkozó információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában, |
| --- | --- |

—

bármely más vonatkozó információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában,

A fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

A Bizottság ezenkívül kapcsolatba lép az exportáló ország hatóságaival és az exportőrök/termelők valamennyi ismert szervezetével annak érdekében, hogy az exportőrök/termelők mintájának kiválasztásához beszerezze az általa szükségesnek ítélt információkat.

ii.   Importőrök esetében végzett mintavétel

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy mintát, a Bizottság felkéri valamennyi importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve,

| — | a vállalat euróban kifejezett teljes forgalma a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

a vállalat euróban kifejezett teljes forgalma a 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti időszakban,

| — | az alkalmazottak összlétszáma, |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak összlétszáma,

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett terméket illetően, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett terméket illetően,

| — | a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából származó importált érintett termék 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti, a közösségi piacra irányuló behozatalának és az ott megvalósult viszonteladásának tonnában kifejezett mennyisége és euróban kifejezett értéke, |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból és Ukrajnából származó importált érintett termék 2005. július 1. és 2006. június 30. közötti, a közösségi piacra irányuló behozatalának és az ott megvalósult viszonteladásának tonnában kifejezett mennyisége és euróban kifejezett értéke,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolt vállalat (5) neve és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett valamennyi kapcsolt vállalat (5) neve és pontos tevékenysége,

| — | bármely más vonatkozó információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely más vonatkozó információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

A Bizottság ezenkívül kapcsolatba lép az importőrök valamennyi ismert szervezetével annak érdekében, hogy az importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek ítélt információkat beszerezze.

iii.   A minták végleges kiválasztása

Ha bármely érdekelt fél a minta kiválasztásával kapcsolatban információt kíván benyújtani, be kell tartania a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőt.

A Bizottság a minták végső kiválasztását csak azt követően szándékozik elvégezni, hogy konzultált azon érintett felekkel, akik jelezték készségüket, hogy a mintába bekerüljenek.

A mintába felvett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában meghatározott határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet, és a vizsgálat során együttműködést kell tanúsítaniuk.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésére álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbeknek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálat elvégzéséhez szükségesnek ítélt információk megszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket juttat el a következő felek részére: a közösségi gazdasági ágazat, a közösségi termelők szervezetei, a Kínai Népköztársaság, Kazahsztán és Ukrajna mintában szereplő exportőrei/termelői, az exportőrök/termelők szervezetei, a mintában szereplő importőrök, az importőrök panaszban megnevezett szervezetei, továbbá az érintett exportáló országok hatóságai.

i.   Exportőrök/termelők Ukrajnában és Kazahsztánban

Minden érdekelt félnek haladéktalanul, de legkésőbb a 6. a) pont i. alpontjában megjelölt időpontig faxon fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal, hogy megtudja, szerepel-e a panaszban és, amennyiben szükséges, kérdőívet igényeljen, tekintettel arra, hogy a 6. a) pont ii. alpontjában meghatározott határidő valamennyi érdekelt félre vonatkozik.

ii.   Egyéni dömpingkülönbözetet igénylő exportőrök/termelők a Kínai Népköztársaságban

A Kínai Népköztársaság azon exportőreinek/termelőinek, akik az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének és 9. cikke (6) bekezdésének alkalmazása céljából egyéni dömpingkülönbözetet igényelnek, kérdőívet kell kitölteniük és benyújtaniuk az ezen értesítés 6. a) pontjának ii. alpontjában meghatározott határidőn belül. Az ehhez szükséges kérdőívet a 6. a) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül kell igényelniük. Ugyanakkor e feleknek tisztában kell lenniük azzal, hogy az exportőrök/termelők esetében végzett mintavétel esetén a Bizottság dönthet úgy, hogy nem számít ki egyéni dömpingkülönbözetet számukra, ha az exportőrök/termelők száma olyan magas, hogy az egyéni vizsgálat túl nagy terhet jelentene és késleltetné a vizsgálat lezárását.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül közöljenek további információkat, és állításaikat bizonyítékokkal támasszák alá. Ezen információknak és bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben azok olyan kérelmet nyújtanak be, mely bizonyítja, hogy különös okuk van a meghallgatásra. E kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

d)   A piacgazdaságú ország kiválasztása

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán tekintetében a rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak Brazília kiválasztását tervezik. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a 6. c) pontban megállapított határidőn belül jelezzék, alkalmasnak találják-e az említett országot e célra.

e)   Piacgazdasági elbírálás

A Kínai Népköztársaság és Kazahsztán azon exportőreinek/termelőinek tekintetében, akik azt állítják, és megfelelő bizonyítékokat szolgáltatnak arra vonatkozóan, hogy piacgazdasági feltételek között működnek, azaz megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában foglalt követelményeknek, a rendes érték az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja alapján kerül megállapításra. Az exportőrök/termelők kellően megalapozott kérelmüket a 6. d) pontban megállapított egyedi határidőn belül kell, hogy benyújtsák. A Bizottság a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán panaszban megnevezett valamennyi exportőrének/termelőjének, az exportőrök/termelők panaszban megnevezett valamennyi szervezetének, továbbá a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán hatóságainak igénylőlapokat küld ki.

5.2.   A közösségi érdek megállapítására irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban és abban az esetben, ha a dömpingre és az általa okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, döntést kell hozni arról, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem lenne-e ellentétes a közösségi érdekkel. Ebből az okból a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök és képviseleti szerveik, továbbá a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervek – amennyiben bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között objektív kapcsolat áll fenn – a 6. a) pont ii. alpontjában meghatározott határidőn belül jelentkezhetnek a Bizottságnál, és annak információt szolgáltathatnak. Az előző mondatban foglaltakkal összhangban cselekvő felek a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást kérhetnek, ismertetve azokat a különös okokat, melyek meghallgatásukat indokolják. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk alapján benyújtott információkat a Bizottság csak akkor veszi figyelembe, ha azokat a benyújtáskor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   A felek számára kérdőív vagy egyéb igénylőlapok kérvényezésére

Minden érdekelt félnek a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül be kell nyújtania kérdőívre vagy egyéb igénylőlapokra irányuló kérelmét.

ii.   A felek számára jelentkezésre, kérdőívre adott válaszok benyújtására, egyéb információk közlésére

Eltérő rendelkezés hiányában az érdekelt feleknek – annak érdekében, hogy állításaikat figyelembe lehessen venni a vizsgálat során – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ismertetniük kell nézeteiket, és be kell nyújtaniuk a kérdőívre adott válaszaikat, illetve az egyéb információkat. Felhívják a figyelmet arra a tényre, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek jelentkeznek-e a fent említett határidőn belül.

A mintában szereplő vállalatoknak a kérdőívre adott válaszokat a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtaniuk.

iii.   Meghallgatások

Az említett 40 napos határidőn belül az érdekelt felek bizottsági meghallgatást is kérhetnek.

b)   A mintavételre vonatkozó egyedi határidő

| i. | Az 5.1. a) pont i. alpontjában és az 5.1. a) pont ii. alpontjában ismertetett információknak az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mivel a Bizottság ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy vegyék őket figyelembe a mintavétel során a minta végső kiválasztásakor. |
| --- | --- |

i.

Az 5.1. a) pont i. alpontjában és az 5.1. a) pont ii. alpontjában ismertetett információknak az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mivel a Bizottság ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy vegyék őket figyelembe a mintavétel során a minta végső kiválasztásakor.

| ii. | Az 5.1. a) pont iii. alpontjában említetteknek megfelelően minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

ii.

Az 5.1. a) pont iii. alpontjában említetteknek megfelelően minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz.

| iii. | A mintába felvett felek kérdőívre adott válaszainak 37 napon belül kell megérkezniük a Bizottsághoz azt követően, hogy a feleket a mintába történő felvételükről értesítették. |
| --- | --- |

iii.

A mintába felvett felek kérdőívre adott válaszainak 37 napon belül kell megérkezniük a Bizottsághoz azt követően, hogy a feleket a mintába történő felvételükről értesítették.

c)   A piacgazdaságú ország kiválasztására vonatkozó egyedi határidő

Az 5.1. d) pontban említettek értelmében a tervek szerint Brazília az a piacgazdaságú ország, melynek segítségével sor kerül a rendes érték megállapítására a Kínai Népköztársaság és Kazahsztán vonatkozásában; elképzelhető, hogy a vizsgálatban részt vevő felek Brazilia alkalmasságával kapcsolatban észrevételeket kívánnak tenni. Az észrevételeknek az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz.

d)   A piacgazdasági státusz és/vagy az egyéni elbírálás iránti kérelmek benyújtására vonatkozó egyedi határidő

A kellően indokolt, piacgazdasági státusz (az 5.1. e) pontban említetteknek megfelelően) és/vagy egyéni elbírálás iránti igényeknek – az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján – az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kérdőívekre adott válaszok, levelezés

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formátumban), és fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon-és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited”
   (6) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; és az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas változatot is kell mellékelni, melyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság) |
| Directorate B (B igazgatóság) |
| Office : (Iroda) J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate General for Trade (Kereskedelmi Főigazgatóság)

Directorate B (B igazgatóság)

Office : (Iroda) J-79 5/16

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Azokban az esetekben, amikor az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférés biztosítását, vagy azokat nem bocsátja rendelkezésre a megadott határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelkezésre álló tények alapján átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők, az alaprendelet 18. cikkével összhangban.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek bármelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényeket lehet felhasználni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálatot az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének értelmében ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 hónapon belül be kell fejezni. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének értelmében az átmeneti intézkedéseket legkésőbb az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 9 hónapon belül lehet elrendelni.

---

(1)  HL L 340., 2005.12.23., 17. o.

(2)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(3)  Egyéni dömpingkülönbözetet lehet igényelni az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján olyan vállalatok esetében, melyeket a mintába nem vettek fel, az alaprendelet – egyéni elbírálás kérdésével foglalkozó – 9. cikkének (5) bekezdése alapján piacgazdasággal nem rendelkező országok/átmeneti gazdaságok esetében, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján olyan vállalatok esetében, melyek piacgazdasági státuszt kérelmeznek. Megjegyzendő, hogy az egyéni elbírálás iránti igény az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti kérelmet, a piacgazdasági státusz iránti kérelem pedig az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti kérelmet tesz szükségessé.

(4)  A kapcsolt vállalat jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(5)  A kapcsolt vállalat jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(6)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentum az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikkének megfelelő védelem alatt áll. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

---

III Közlemények

Bizottság

| 6.9.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 214/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.9.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 214/18

---

I-Róma: Légijáratok működtetése

A 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében Olaszország által közzétett ajánlattételi felhívás a Cuneo–Róma menettérti útvonalon légijáratok működtetésére

(2006/C 214/05)

1.   Bevezetés: A közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében az olasz kormány – Közlekedési Minisztérium – a légifuvarozók Piemonte Tartományban megrendezett konferenciájának székhelyén hozott határozatokkal összhangban közszolgáltatási kötelezettség előírását határozta el légijáratok működtetésére a következő útvonalon:

Cuneo–Róma és vissza.

Az ezen közszolgáltatási kötelezettségek elrendelése által meghatározott előírások közzétételre kerültek az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 213., 2006. szeptember 5-i számában.

Amennyiben az ezen felhívás közzétételétől számított 30 napon belül egyetlen légifuvarozó sem kezdi meg vagy szándékozik megkezdeni légijáratok működtetését a fent megjelölt útvonalon, az előírt közszolgáltatási kötelezettségnek megfelelően és pénzügyi ellentételezés igénylése nélkül, a kormány úgy határozott, hogy a fent említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontjában foglalt eljárásnak megfelelően az ehhez az útvonalhoz való hozzáférést egyetlen légifuvarozóra korlátozza, és, ajánlattételi eljárás keretében, az útvonal működtetésének jogát átengedi.

2.   A ajánlattételi felhívás tárgya: Légijáratok működtetése a fent meghatározott útvonalon az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 213., 2006. szeptember 5-i számában közzétett közszolgáltatási kötelezettségek elrendelésével összhangban.

3.   Részvétel és ajánlattételi eljárás: Minden olyan közösségi légifuvarozó részt vehet az ajánlattételi eljáráson, aki rendelkezik a légifuvarozók engedélyezéséről szóló, 1992. július 23-i 2407/92/EGK tanácsi rendelet szerinti, valamely tagállam által kiállított, érvényes üzemeltetési engedéllyel.

Ezen ajánlattételi eljárásra a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d), e), f), h) és i) pontja vonatkozik.

4.   Közszolgáltatási kiírás – átadási szerződés: Az ajánlattételi eljárásban való részvétel módját, valamint az odaítélés feltételeit a pályázati kiírás tartalmazza, amely minden vonatkozásában ezen ajánlattételi felhívás integráns részét képezi.

A szolgáltatás átadását egy típusszerződés-minta szabályozza, amely a közszolgáltatási kötelezettségekkel és minden további lényeges információval együtt az odaítélő szervtől igényelhető a következő címen:

ENAC, Direzione Trasporto Aereo, Viale del Castro Pretorio 118, I-00185 Roma. Tel.: (39) 06 445961.

5.   Pénzügyi ellentételezés: A benyújtott ajánlatokban éves bontásban világosan meg kell jelölni a tervezett kezdeti időponttól számított egymást követő 2 évben a járatok üzemeltetéséért pénzügyi ellentételezés címen igényelt legmagasabb összeget. A pénzügyi ellentételezés pontos összege minden évben visszamenőleg kerül megállapításra a ténylegesen felmerült kiadások és a szolgáltatás által ténylegesen termelt jövedelem alapján, bizonylatok bemutatása ellenében és az ajánlatban megjelölt bevétel mértékéig, a közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően.

Az éves kifizetések előlegek és záróegyenleg útján történnek. Egyenlegfizetésre kizárólag a légifuvarozónak az adott útvonalra vonatkozó számláinak jóváhagyását és a szolgáltatásnak az alábbi 7. pontban foglalt feltételek szerinti teljesítésének igazolását követően kerül sor.

6.   Viteldíjak: A benyújtott ajánlatokban pontosan meg kell határozni az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 213., 2006. szeptember 5-i számában közzétett közszolgáltatási kötelezettségek elrendelésének megfelelően előirányzott viteldíjakat.

7.   A szerződés időtartama: A szerződés az érintett útvonalon történő légifuvarozás megkezdésének időpontjától számított két évre szól, az előírt közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően.

A szerződés pontos teljesítése és a légifuvarozó részletes könyvelése, a légifuvarozóval egyeztetve, évente ellenőrzésre kerül. Minden esetleges módosítást kiegészítő megállapodásban kell rögzíteni.

8.   Elállás és előzetes értesítés: A felek kizárólag 6 hónapos szabályszerű előzetes felmondást követően állhatnak el a szerződéstől. A közszolgáltatási kötelezettség előírásainak be nem tartása a légifuvarozó részéről úgy tekintendő, mint előzetes felmondás nélküli elállás, amennyiben nem kerül sor a közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően a szolgáltatás teljesítésére a szerződés pontos végrehajtására vonatkozó felhívást követő 1 hónapon belül.

Az első két utazási szezont követően, amennyiben a felajánlott kapacitás kihasználtsága 50 %-nál alacsonyabbnak bizonyul, a Nemzeti Polgári Légiközlekedési Hivatal fenntartja magának a lehetőséget, hogy csökkentse a járatok legkisebb előírt gyakoriságát és/vagy kapacitását a pénzügyi ellentételezés ebből következő újbóli megállapításával.

Az ezen felhívás első bekezdésében foglalt előzetes értesítési kötelezettség figyelmen kívül hagyása a légifuvarozó részéről a mulasztott napok száma és az útvonal tárgyévre vonatkozó gazdasági eredménye alapján kiszámított büntetési tételt von maga után, ami azonban nem haladhatja meg az 5. cikkben foglalt pénzügyi ellentételezés legmagasabb összegét.

9.   A szerződés teljesítésének elmulasztása: A légifuvarozó felelős a szerződésből eredő kötelezettségek pontos teljesítéséért. A szerződés nem vis maior esete, vagy a légifuvarozó hatáskörén kívüli rendkívüli vagy előre nem látható, vagy általa a szokásos körültekintés mellett el nem hárítható körülmények miatti hiányos teljesítése, vagy teljesítésének elmaradása esetén a szerződést fel lehet bontani előzetes szabályszerű elrendelés útján, amelyet az esemény tudomásulvételét követő tíz napon belül kell a légifuvarozó számára megküldeni.

A légifuvarozónak az elrendelés kézhezvételétől számítva legfeljebb hét nap áll a rendelkezésére saját igazoló indokainak beterjesztésére.

A járatok folyamatosságának és rendszerességének biztosítása érdekében az ezen közszolgáltatási kötelezettségeket elfogadó légifuvarozó üzemeltetési biztosítékot helyez letétbe, melynek célja a szolgáltatás megfelelő végrehajtásának és folytatásának garantálása. E biztosítéknak legalább 800 000,00 euro összeget kell elérnie biztosítási kezes révén az ENAC – Ente Nazionale dell'Aviazione Civile – javára, amely kötelezettséget vállal a közszolgáltatási kötelezettségek folytatásának garantálására.

A biztosíték automatikusan feloldásra kerül a szabályos teljesítés igazolása következtében a 7. cikk utolsó bekezdése szerint a szerződés szabályos lejártakor.

A törölt járatok száma egyetlen évben sem haladhatja meg a 2 %-ot a vis maior esetektől eltekintve.

A megállapított tűréshatárt meghaladó valamennyi járattörlés miatt a légifuvarozó az illetékes hivatalnak 3 000,00 euro összegű büntetést köteles fizetni.

A szerződés minden külön elrendelés nélkül felbontásra kerül, amennyiben a törölt járatok száma a légifuvarozónak közvetlenül felróható okból valamennyi légiforgalmi szezonban meghaladja a közszolgáltatási kötelezettség alá tartozó útvonalon az előre megállapított légijáratok számának 4 %-át. Ugyancsak a szerződés automatikus felbontását vonja maga után a pályázat nyertese számára a működési engedély vagy a légifuvarozói igazolvány felfüggesztése vagy visszavonása.

A szerződés felbontásának esetén az ENAC magának tartja fenn annak megítélését, hogy az új működtető kiválasztásáig továbbra is a légifuvarozó gondoskodjék-e, ideiglenes címen és az említett feltételek mellett, a szolgáltatás üzemeltetéséről.

Amennyiben a légifuvarozó működésképtelen volt a kérdéses útvonalon:

veszélyes időjárási körülmények,

az egyik repülőtér lezárása,

közbiztonsági okok,

sztrájk,

biztonsággal összefüggő problémák,

vis maior fennállása miatt,

a pénzügyi ellentételezés összege a kieső járatok arányában csökkenni fog.

10.   Az ajánlatok benyújtásának módozatai: Az ajánlatokat ezen ajánlattételi felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított 30 napon belül, a közszolgáltatási kötelezettségek előírásában foglaltaknak megfelelő formában, kizárás terhe mellett, zárt és lepecsételt borítékban, tértivevényes, ajánlott küldemény útján, vagy közvetlenül, átvételi elismervény ellenében kézbesítve, a következő címre kell eljuttatni:

ENAC, Direzione Generale, Viale del Castro Pretorio 118, I-00185 Roma.

11.   A ajánlattételi felhívás érvényessége: Ezen ajánlattételi felhívás a 2408/92/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében csak akkor érvényes, ha az
  Európai Unió Hivatalos Lapja C 213., 2006. szeptember 5-i számában való közzététel napjától számított 30 napon belül egyetlen közösségi légifuvarozó sem fogadja el pénzügyi ellentételezés nélkül az elrendelt közszolgáltatási kötelezettségeket.

---