# Euroopa Liidu C 284/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 284 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide21. november 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 284

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide21. november 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2006/C 284/1 | Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta koos institutsioonide vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2006/C 284/1

Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta koos institutsioonide vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 21.11.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 284/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 284/1

---

ERIARUANNE nr 9/2006

komisjoni, parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta koos institutsioonide vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 284/01)

SISUKORD

LÜHENDID

| I–IX | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–IX

| 1–11 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–11

| 2–3 | Õiguslik raamistik |
| --- | --- |

2–3

| 4–8 | ELi institutsioonide tõlketeenistuste ülesehitus |
| --- | --- |

4–8

| 9–11 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

9–11

| 12–95 | TÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

12–95

| 12–36 | Tõlkenõudluse täitmise ja tarbetute tõlgete vältimise tagamiseks rakendatud menetlused |
| --- | --- |

12–36

| 13–18 | Tõlgete tellimist reguleerivad sisesuunised |
| --- | --- |

13–18

| 19–23 | Tõlketellimuste täitmise suutlikkus |
| --- | --- |

19–23

| 24–26 | Tõlgitud lehekülgede arvu kasv |
| --- | --- |

24–26

| 27–36 | Institutsioonide rakendatud praktilised meetmed tõlkemahu piiramiseks |
| --- | --- |

27–36

| 37–46 | Kvaliteedikontroll |
| --- | --- |

37–46

| 37–43 | Kontrollid tõlgete piisava kvaliteedi tagamiseks |
| --- | --- |

37–43

| 44–46 | Õigeaegsus ja muud kliendirahulolu elemendid |
| --- | --- |

44–46

| 47–95 | Tõlgete maksumus ja tõhusus |
| --- | --- |

47–95

| 47–52 | Kirjaliku tõlke maksumus |
| --- | --- |

47–52

| 53–95 | Tõlkeprotsessi tõhusus |
| --- | --- |

53–95

| 96–109 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

96–109

| 96–98 | Tõlkenõudluse täitmise ja tarbetute tõlgete vältimise tagamiseks rakendatavad menetlused |
| --- | --- |

96–98

| 99–101 | Tõlgete õigeaegsuse ja oma otstarbele vastava kvaliteedi tagamiseks rakendatud menetlused |
| --- | --- |

99–101

| 102–109 | Kirjaliku tõlke kulud ja tõhusus |
| --- | --- |

102–109

| 1–12 | I LISA: Parlamendis, komisjonis ja nõukogus kohaldatavad sätted |
| --- | --- |

1–12

| 1–6 | Komisjon |
| --- | --- |

1–6

| 7–10 | Parlament |
| --- | --- |

7–10

| 11–12 | Nõukogu |
| --- | --- |

11–12

| 1–9 | II LISA: Kontrollikoja väljatöötatud kirjaliku tõlke maksumuse arvutamise meetod |
| --- | --- |

1–9

Institutsioonide vastused

LÜHENDIDCIEQ Välistõlgete hindamise ühiskomisjon (Comité interinstitutionnel pour l’évaluation de la qualité des traductions externes)CRE Parlamendiistungite stenogramm (Compte rendu in extenso)EL Euroopa LiitEL-15 keeled laienemiseelse Euroopa Liidu 15 liikmesriigi ametlikud keeledEL-10 keeled Euroopa Liiduga liitunud 10 uue liikmesriigi ametlikud keeledELT Euroopa Liidu TeatajaEPSO Euroopa Personalivaliku Amet (European Personnel Selection Office)EÜT Euroopa Ühenduste TeatajaICTI Institutsioonidevaheline kirjaliku ja suulise tõlke komitee (Interinstitutional Committee for Translation and Interpretation)

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Euroopa Liidu institutsiooni ametliku ja töökeele staatus on kahekümne ühel keelel. Igal ELi institutsioonil on oma tõlketeenistus. Oma tegevuse laadi tõttu vajavad kirjaliku tõlke teenuseid kõige enam komisjon, parlament ja nõukogu. Nõudluse ebaühtlase jaotuse tõttu aasta lõikes, samuti EL-10 keelte siseressursside ajutise ebapiisavuse tõttu vajavad Euroopa Liidu institutsioonid lisaks koosseisulistele tõlkijatele ka asutuseväliste tõlkijate teenuseid. |
| --- | --- |

I.

Euroopa Liidu institutsiooni ametliku ja töökeele staatus on kahekümne ühel keelel. Igal ELi institutsioonil on oma tõlketeenistus. Oma tegevuse laadi tõttu vajavad kirjaliku tõlke teenuseid kõige enam komisjon, parlament ja nõukogu. Nõudluse ebaühtlase jaotuse tõttu aasta lõikes, samuti EL-10 keelte siseressursside ajutise ebapiisavuse tõttu vajavad Euroopa Liidu institutsioonid lisaks koosseisulistele tõlkijatele ka asutuseväliste tõlkijate teenuseid.

| II. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, millises ulatuses juhivad komisjon, parlament ja nõukogu oma tõlkeressursse ja kulusid mõjusalt ja tõhusalt. Kontrollikoda otsis vastuseid kolmele peamisele küsimusele:






  — | Kas nõudlus kirjaliku tõlke järele on rahuldatud ja kas on olemas menetlused, mille abil vältida tarbetuid tõlkeid? |
| --- | --- | --- |

II.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, millises ulatuses juhivad komisjon, parlament ja nõukogu oma tõlkeressursse ja kulusid mõjusalt ja tõhusalt. Kontrollikoda otsis vastuseid kolmele peamisele küsimusele:

—

Kas nõudlus kirjaliku tõlke järele on rahuldatud ja kas on olemas menetlused, mille abil vältida tarbetuid tõlkeid?

| — | Kas tõlked on õigeaegsed ja oma eesmärgile vastava kvaliteediga? |
| --- | --- |

—

Kas tõlked on õigeaegsed ja oma eesmärgile vastava kvaliteediga?

| — | Kas institutsioonid on suutnud kirjaliku tõlke kulud kontrolli all hoida? |
| --- | --- |

—

Kas institutsioonid on suutnud kirjaliku tõlke kulud kontrolli all hoida?

| III. | Auditis ilmnes, et institutsioonid rakendavad kasvava tõlkenõudluse rahuldamiseks erinevaid lähenemisviise. Nii komisjon kui nõukogu on võtnud vajalikke meetmeid vähendamaks kõikidesse keeltesse tõlgitavate dokumentide arvu. Siiski ei reguleeri suurt osa tõlketellimustest igas institutsioonis vastuvõetud tõlkesuunised ning ühelgi institutsioonil ei ole tõlgete tellimiseks selget ja ühtset menetlust. |
| --- | --- |

III.

Auditis ilmnes, et institutsioonid rakendavad kasvava tõlkenõudluse rahuldamiseks erinevaid lähenemisviise. Nii komisjon kui nõukogu on võtnud vajalikke meetmeid vähendamaks kõikidesse keeltesse tõlgitavate dokumentide arvu. Siiski ei reguleeri suurt osa tõlketellimustest igas institutsioonis vastuvõetud tõlkesuunised ning ühelgi institutsioonil ei ole tõlgete tellimiseks selget ja ühtset menetlust.

| IV. | Kolm auditeeritud tõlketeenistust suutsid üldjuhul teha tõlkeid EL-15 keeltesse õigeks ajaks ja nõutava kvaliteediga. 2004. aastal esines aga märkimisväärseid probleeme tõlkimisel EL-10 keeltesse. |
| --- | --- |

IV.

Kolm auditeeritud tõlketeenistust suutsid üldjuhul teha tõlkeid EL-15 keeltesse õigeks ajaks ja nõutava kvaliteediga. 2004. aastal esines aga märkimisväärseid probleeme tõlkimisel EL-10 keeltesse.

| V. | Ühelgi tõlketeenistusel ei ole vahendit kliendirahulolu mõõtmiseks ega menetlusi tegelemaks kvaliteeti puudutavate kaebustega. Üksnes komisjonil on olemas kvaliteedikontrolli suunised. Kvaliteedinäitajad, nagu ühel leheküljel leitud vigade arv, on kasutusel parlamendis, kuid mitte komisjonis ega nõukogus. |
| --- | --- |

V.

Ühelgi tõlketeenistusel ei ole vahendit kliendirahulolu mõõtmiseks ega menetlusi tegelemaks kvaliteeti puudutavate kaebustega. Üksnes komisjonil on olemas kvaliteedikontrolli suunised. Kvaliteedinäitajad, nagu ühel leheküljel leitud vigade arv, on kasutusel parlamendis, kuid mitte komisjonis ega nõukogus.

| VI. | Ükski institutsioon ei olnud välja arvutanud oma kirjaliku tõlke kogukulusid ega tõlkelehekülje keskmist maksumust, välja arvatud komisjon 2002. aasta osas. Kontrollikoja tehtud arvutus näitab, et 2003. aastal olid kirjaliku tõlke kogukulud parlamendil ja nõukogul kummalgi ligikaudu 100 miljonit eurot ning komisjonil 215 miljonit eurot. Tulenevalt ametlike keelte arvu suurenemisest pärast 2004. aasta mais toimunud ELi laienemist on kirjaliku tõlke maksumus 2005. aastal tõusnud parlamendis ligikaudu 128 miljonit euroni, nõukogus 126 miljoni euroni ja komisjonis 257 miljoni euroni. 2003. aastal oli ühe lehekülje keskmine maksumus parlamendis ja komisjonis 150 eurot ning nõukogus 254 eurot. 2005. aastal tõusis lehekülje keskmine maksumus komisjonis 194 euroni ja nõukogus 276 euroni, kuid langes parlamendis 119 euroni. Sisetõlge on kulukam kui välistõlge, kuid neid on raske omavahel võrrelda, kuna välistõlkijatele saadetakse teistsugust tüüpi tekste ning sisetõlke kvaliteeti peetakse paremaks. |
| --- | --- |

VI.

Ükski institutsioon ei olnud välja arvutanud oma kirjaliku tõlke kogukulusid ega tõlkelehekülje keskmist maksumust, välja arvatud komisjon 2002. aasta osas. Kontrollikoja tehtud arvutus näitab, et 2003. aastal olid kirjaliku tõlke kogukulud parlamendil ja nõukogul kummalgi ligikaudu 100 miljonit eurot ning komisjonil 215 miljonit eurot. Tulenevalt ametlike keelte arvu suurenemisest pärast 2004. aasta mais toimunud ELi laienemist on kirjaliku tõlke maksumus 2005. aastal tõusnud parlamendis ligikaudu 128 miljonit euroni, nõukogus 126 miljoni euroni ja komisjonis 257 miljoni euroni. 2003. aastal oli ühe lehekülje keskmine maksumus parlamendis ja komisjonis 150 eurot ning nõukogus 254 eurot. 2005. aastal tõusis lehekülje keskmine maksumus komisjonis 194 euroni ja nõukogus 276 euroni, kuid langes parlamendis 119 euroni. Sisetõlge on kulukam kui välistõlge, kuid neid on raske omavahel võrrelda, kuna välistõlkijatele saadetakse teistsugust tüüpi tekste ning sisetõlke kvaliteeti peetakse paremaks.

| VII. | Komisjon ja nõukogu on küll edukalt vähendanud nõudmist tõlgete järele EL-15 keeltesse, kuid see on kaasa toonud ka ressursside ülejäägi ja alla keskmise produktiivsuse. Kontrollikoda märkas siiski suuri erinevusi eri institutsioonide eri keeleüksuste produktiivsuses ja väljastpoolt tellitavate tõlgete osakaalus. |
| --- | --- |

VII.

Komisjon ja nõukogu on küll edukalt vähendanud nõudmist tõlgete järele EL-15 keeltesse, kuid see on kaasa toonud ka ressursside ülejäägi ja alla keskmise produktiivsuse. Kontrollikoda märkas siiski suuri erinevusi eri institutsioonide eri keeleüksuste produktiivsuses ja väljastpoolt tellitavate tõlgete osakaalus.

| VIII. | ELi tõlketeenistused on alates 1995. aastast suurendanud koostööd teatud valdkondades, nagu töötajate värbamine, terminibaasi loomine, IT-vahendite hankimine jne. Kontrollikoja hinnangul saaks kulusid vähendada, tõhustades institutsioonidevahelist koostööd veelgi, eelkõige tagades, et ühe institutsiooni vabad ressursid tehakse kättesaadavaks teistele institutsioonidele ja nii vähendatakse välistõlgete mahtu. Prognooside puudumine ja ebapiisav teave olemasolevate tõlkeressursside kohta muudab institutsioonide jaoks keeruliseks teiste institutsioonide ajutiselt vabanenud ressursse täiel määral kasutada. |
| --- | --- |

VIII.

ELi tõlketeenistused on alates 1995. aastast suurendanud koostööd teatud valdkondades, nagu töötajate värbamine, terminibaasi loomine, IT-vahendite hankimine jne. Kontrollikoja hinnangul saaks kulusid vähendada, tõhustades institutsioonidevahelist koostööd veelgi, eelkõige tagades, et ühe institutsiooni vabad ressursid tehakse kättesaadavaks teistele institutsioonidele ja nii vähendatakse välistõlgete mahtu. Prognooside puudumine ja ebapiisav teave olemasolevate tõlkeressursside kohta muudab institutsioonide jaoks keeruliseks teiste institutsioonide ajutiselt vabanenud ressursse täiel määral kasutada.

| IX. | Auditeeritud tõlketeenistuste käsutuses on tänapäevased IT-vahendid, kuid neid ei kasutata järjepidevalt. Parlamendis on IT-vahendite tegelik kasutamine eri tõlkeüksustes väga erinev. EL-15 keelte osas kasutati neid nõukogus 2004. aastal väga vähe, komisjoni kohta puudusid auditi läbiviimise ajal aga andmed. Tõlgete tõhusust ja ühtlustatust saaks parandada, kui kasutada rohkem IT-vahendeid, tööd paremini planeerida, tõlgete tellimisel rangemalt tähtaegu järgida ja välistõlgete tellimist hoolikamalt kontrollida, et vältida välistõlkijate kasutamist koosseisuliste tõlkijate olemasolul. Lisaks tuleks rakendada pidevat järelevalvet tulemusnäitajate kasutamise ja adekvaatset juhtimisteavet tagavate menetluste kaudu. |
| --- | --- |

IX.

Auditeeritud tõlketeenistuste käsutuses on tänapäevased IT-vahendid, kuid neid ei kasutata järjepidevalt. Parlamendis on IT-vahendite tegelik kasutamine eri tõlkeüksustes väga erinev. EL-15 keelte osas kasutati neid nõukogus 2004. aastal väga vähe, komisjoni kohta puudusid auditi läbiviimise ajal aga andmed. Tõlgete tõhusust ja ühtlustatust saaks parandada, kui kasutada rohkem IT-vahendeid, tööd paremini planeerida, tõlgete tellimisel rangemalt tähtaegu järgida ja välistõlgete tellimist hoolikamalt kontrollida, et vältida välistõlkijate kasutamist koosseisuliste tõlkijate olemasolul. Lisaks tuleks rakendada pidevat järelevalvet tulemusnäitajate kasutamise ja adekvaatset juhtimisteavet tagavate menetluste kaudu.

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Liit toimib mitmekeelses keskkonnas, kus kõikide liikmesriikide keeli koheldakse võrdselt. Euroopa Ühenduse institutsioonides töötab erineva keeleoskuse tasemega töötajaid kõigist liikmesriikidest. Praktilistel põhjustel on institutsioonides kõige sagedamini kasutatavate keelte arvu vähendatud, (1) aga liikmesriikidesse saadetavad ja sealt saabuvad dokumendid on koostatud vastava liikmesriigi ametlikus keeles. Väljasaadetavate ja saabuvate dokumentide tõlkimine on seega keskse tähtsusega institutsioonide töö ladusaks korralduseks ning suhtlemiseks liikmesriikide ja nende kodanikega. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liit toimib mitmekeelses keskkonnas, kus kõikide liikmesriikide keeli koheldakse võrdselt. Euroopa Ühenduse institutsioonides töötab erineva keeleoskuse tasemega töötajaid kõigist liikmesriikidest. Praktilistel põhjustel on institutsioonides kõige sagedamini kasutatavate keelte arvu vähendatud, (1) aga liikmesriikidesse saadetavad ja sealt saabuvad dokumendid on koostatud vastava liikmesriigi ametlikus keeles. Väljasaadetavate ja saabuvate dokumentide tõlkimine on seega keskse tähtsusega institutsioonide töö ladusaks korralduseks ning suhtlemiseks liikmesriikide ja nende kodanikega.

Õiguslik raamistik

| 2. | Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 290 ja nõukogu määrusele nr 1/1958, (2) mida ajakohastatakse pärast iga laienemist, on 21 keelele antud institutsioonide ametliku ja töökeele staatus (3). Mainitud määruses on hiljem kehtestatud mõnele ELi dokumentide laiale kategooriale (4) kehtiv keelekasutuse kord, kuid selles võimaldatakse ka institutsioonidel oma kodukorras määratleda konkreetsetel juhtudel kasutatavad keeled. See säte võimaldab kohandada keelekorraldust iga institutsiooni erivajadustele (vt I lisa). |
| --- | --- |

2.

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 290 ja nõukogu määrusele nr 1/1958, (2) mida ajakohastatakse pärast iga laienemist, on 21 keelele antud institutsioonide ametliku ja töökeele staatus (3). Mainitud määruses on hiljem kehtestatud mõnele ELi dokumentide laiale kategooriale (4) kehtiv keelekasutuse kord, kuid selles võimaldatakse ka institutsioonidel oma kodukorras määratleda konkreetsetel juhtudel kasutatavad keeled. See säte võimaldab kohandada keelekorraldust iga institutsiooni erivajadustele (vt I lisa).

| 3. | Lisaks kodukorrale võtab iga institutsioon vastu praktilised suunised tõlgitavate dokumentide tüübi, keelte arvu, originaalteksti pikkuse ja tähtaegade kohta (vt ka I lisa). |
| --- | --- |

3.

Lisaks kodukorrale võtab iga institutsioon vastu praktilised suunised tõlgitavate dokumentide tüübi, keelte arvu, originaalteksti pikkuse ja tähtaegade kohta (vt ka I lisa).

ELi institutsioonide tõlketeenistuste ülesehitus

| 4. | Igal institutsioonil on oma tõlketeenistus: parlamendil kirjaliku tõlke ja väljaannete peadirektoraat, komisjonil kirjaliku tõlke peadirektoraat ja nõukogul direktoraat A III (kirjalik tõlge ja dokumentide koostamine). Euroopa Kohtul ja Euroopa Kontrollikojal, nagu ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ja Regioonide komiteel, on samuti oma tõlketeenistus. ELi agentuuride tõlkevajadused katab Luxembourgis asuv tõlkekeskus (5). |
| --- | --- |

4.

Igal institutsioonil on oma tõlketeenistus: parlamendil kirjaliku tõlke ja väljaannete peadirektoraat, komisjonil kirjaliku tõlke peadirektoraat ja nõukogul direktoraat A III (kirjalik tõlge ja dokumentide koostamine). Euroopa Kohtul ja Euroopa Kontrollikojal, nagu ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel ja Regioonide komiteel, on samuti oma tõlketeenistus. ELi agentuuride tõlkevajadused katab Luxembourgis asuv tõlkekeskus (5).

| 5. | 2005. aastal töötas koosseisulisi tõlkijaid komisjonis ligikaudu 1 450 (pluss ca 600 abitöötajat), parlamendis ligikaudu 550 (pluss ca 380 abitöötajat) ja nõukogus 660 (pluss ca 330 abitöötajat). Nõudlus tõlgete järele on aasta lõikes ebaühtlane ja mõned ELi institutsioonid kasutavad kulutuste piiramiseks või suure nõudluse rahuldamiseks välistõlkijaid, kes on valitud pakkumismenetluste teel. |
| --- | --- |

5.

2005. aastal töötas koosseisulisi tõlkijaid komisjonis ligikaudu 1 450 (pluss ca 600 abitöötajat), parlamendis ligikaudu 550 (pluss ca 380 abitöötajat) ja nõukogus 660 (pluss ca 330 abitöötajat). Nõudlus tõlgete järele on aasta lõikes ebaühtlane ja mõned ELi institutsioonid kasutavad kulutuste piiramiseks või suure nõudluse rahuldamiseks välistõlkijaid, kes on valitud pakkumismenetluste teel.

| 6. | ELi tõlketeenistuste struktuuri kuuluvad tõlkijatest ja sekretäridest koosnevad tõlkeüksused (parlamendis ja nõukogus üks üksus keele kohta, komisjonis üks osakond keele kohta (6)), planeerimisüksus, välistõlkijatega tegelev üksus ja mitmed muud abiüksused (infotehnoloogia, ressursihaldus jne). |
| --- | --- |

6.

ELi tõlketeenistuste struktuuri kuuluvad tõlkijatest ja sekretäridest koosnevad tõlkeüksused (parlamendis ja nõukogus üks üksus keele kohta, komisjonis üks osakond keele kohta (6)), planeerimisüksus, välistõlkijatega tegelev üksus ja mitmed muud abiüksused (infotehnoloogia, ressursihaldus jne).

| 7. | 2005. aastal tegid ELi institutsioonidest kõige suuremas mahus tõlkeid komisjon (1 324 000 lehekülge (7)), parlament (1 080 000 lehekülge (8)) ja nõukogu (457 000 lehekülge (9)). Kokku moodustab see umbkaudu 70 % ELi tõlgete kogumahust. |
| --- | --- |

7.

2005. aastal tegid ELi institutsioonidest kõige suuremas mahus tõlkeid komisjon (1 324 000 lehekülge (7)), parlament (1 080 000 lehekülge (8)) ja nõukogu (457 000 lehekülge (9)). Kokku moodustab see umbkaudu 70 % ELi tõlgete kogumahust.

| 8. | Institutsioonide tõlkevajadused kaetakse eri viisidel:






  a) | tõlketeenistus tõlgib dokumendi ise või |
| --- | --- | --- |

8.

Institutsioonide tõlkevajadused kaetakse eri viisidel:

a)

tõlketeenistus tõlgib dokumendi ise või

| b) | tellib välistõlke; |
| --- | --- |

b)

tellib välistõlke;

| c) | tõlge tellitakse välistõlkijalt otse, ilma alati tõlketeenistust kaasamata (edaspidi “vahetu välistõlke tellimine”); |
| --- | --- |

c)

tõlge tellitakse välistõlkijalt otse, ilma alati tõlketeenistust kaasamata (edaspidi “vahetu välistõlke tellimine”);

| d) | dokumendi tõlgib asjaomase peadirektoraadi halduspersonal (“hallid tõlked”). |
| --- | --- |

d)

dokumendi tõlgib asjaomase peadirektoraadi halduspersonal (“hallid tõlked”).

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 9. | Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, millises ulatuses juhivad komisjon, parlament ja nõukogu oma tõlkeressursse ja kulusid mõjusalt ja tõhusalt. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, millises ulatuses juhivad komisjon, parlament ja nõukogu oma tõlkeressursse ja kulusid mõjusalt ja tõhusalt.

| 10. | Selleks esitati kolm küsimust:






  — | Kas nõudlus kirjaliku tõlke järele on rahuldatud ja kas on olemas menetlused, mille abil vältida tarbetuid tõlkeid? |
| --- | --- | --- |

10.

Selleks esitati kolm küsimust:

—

Kas nõudlus kirjaliku tõlke järele on rahuldatud ja kas on olemas menetlused, mille abil vältida tarbetuid tõlkeid?

| — | Kas tõlked on õigeaegsed ja oma eesmärgile vastava kvaliteediga? |
| --- | --- |

—

Kas tõlked on õigeaegsed ja oma eesmärgile vastava kvaliteediga?

| — | Kas institutsioonid on suutnud kirjaliku tõlke kulud kontrolli all hoida? |
| --- | --- |

—

Kas institutsioonid on suutnud kirjaliku tõlke kulud kontrolli all hoida?

| 11. | Audit hõlmas peamiselt 2003. ja 2004. aastat, kuid arvesse võeti ka 2005. aastal laienemisest tulenenud muudatusi. Audit põhines olemasolevate eeskirjade ja menetluste läbivaatamisel, tootmisstatistika usaldusväärsuse testimisel, kulude ja produktiivsuse arvutustel ning kliendirahulolu küsitluste läbiviimisel peamiste kasutajate hulgas. |
| --- | --- |

11.

Audit hõlmas peamiselt 2003. ja 2004. aastat, kuid arvesse võeti ka 2005. aastal laienemisest tulenenud muudatusi. Audit põhines olemasolevate eeskirjade ja menetluste läbivaatamisel, tootmisstatistika usaldusväärsuse testimisel, kulude ja produktiivsuse arvutustel ning kliendirahulolu küsitluste läbiviimisel peamiste kasutajate hulgas.

TÄHELEPANEKUD

Tõlkenõudluse täitmise ja tarbetute tõlgete vältimise tagamiseks rakendatud menetlused

| 12. | Ressursside tõhusa kasutamise tagamiseks tuleks teha ainult selliseid tõlkeid, mis on vajalikud ja piisavalt olulised institutsiooni efektiivseks toimimiseks. Vaja on selgeid suuniseid, et kehtestada kriteeriumid tekstidele, mille tõlkeid võib tellida. Kontrollikoda analüüsis, millises ulatuses sellised suunised eksisteerivad, milline on nende kvaliteet ja kuidas neid rakendatakse. |
| --- | --- |

12.

Ressursside tõhusa kasutamise tagamiseks tuleks teha ainult selliseid tõlkeid, mis on vajalikud ja piisavalt olulised institutsiooni efektiivseks toimimiseks. Vaja on selgeid suuniseid, et kehtestada kriteeriumid tekstidele, mille tõlkeid võib tellida. Kontrollikoda analüüsis, millises ulatuses sellised suunised eksisteerivad, milline on nende kvaliteet ja kuidas neid rakendatakse.

Tõlgete tellimist reguleerivad sisesuunised

| 13. | Ükski institutsioon ei ole kehtestanud järjepidevat ja selget korda määramaks, kes võib tõlketellimuse esitada, millist tüüpi dokumente tuleks tõlkida (millal ja millistesse keeltesse); samuti puuduvad kriteeriumid mittekohustusliku tõlke autoriseerimiseks ja tõlkepõhimõtete rakendamise järelevalvemenetlused. |
| --- | --- |

13.

Ükski institutsioon ei ole kehtestanud järjepidevat ja selget korda määramaks, kes võib tõlketellimuse esitada, millist tüüpi dokumente tuleks tõlkida (millal ja millistesse keeltesse); samuti puuduvad kriteeriumid mittekohustusliku tõlke autoriseerimiseks ja tõlkepõhimõtete rakendamise järelevalvemenetlused.

| 14. | Kolmes institutsioonis kehtestatud suunistes on ära toodud üksnes dokumenditüübid, mille tõlkimine on kohustuslik (kas kõikidesse või ainult teatud keeltesse). Välja arvatud nõukogu põhidokumentide hulka mittekuuluvad dokumendid, (10) mille kohta võeti 2003. aastal vastu otsus neid EL-10 keeltesse mitte tõlkida, on ebaselge, milliseid dokumente ei tuleks tõlkida. |
| --- | --- |

14.

Kolmes institutsioonis kehtestatud suunistes on ära toodud üksnes dokumenditüübid, mille tõlkimine on kohustuslik (kas kõikidesse või ainult teatud keeltesse). Välja arvatud nõukogu põhidokumentide hulka mittekuuluvad dokumendid, (10) mille kohta võeti 2003. aastal vastu otsus neid EL-10 keeltesse mitte tõlkida, on ebaselge, milliseid dokumente ei tuleks tõlkida.

| 15. | Tõlketellimuste esitamise süsteemile on juurdepääs rohkem kui tuhandel töötajal komisjonis, 800 töötajal parlamendis ja enamikul nõukogu haldustöötajatest. See suurendab koos puudulike suunistega ebaoluliste või tarbetute tõlgete tellimise riski. |
| --- | --- |

15.

Tõlketellimuste esitamise süsteemile on juurdepääs rohkem kui tuhandel töötajal komisjonis, 800 töötajal parlamendis ja enamikul nõukogu haldustöötajatest. See suurendab koos puudulike suunistega ebaoluliste või tarbetute tõlgete tellimise riski.

| 16. | Mõnes komisjoni peadirektoraadis autoriseerib tõlketellimused koordineerimisüksuse juhataja. Teistes komisjoni peadirektoraatides ning mõnes parlamendi ja nõukogu peadirektoraadis autoriseeritakse tõlketellimus üksuse tasemel või saadetakse see otse tõlketeenistuse planeerimisüksusele, ilma eelneva autoriseeringu või kontrollita. Sellistel juhtudel on tõlketeenistuse planeerimisüksus ainsaks filtriks, mis selgitab välja ja lükkab tagasi institutsiooni jaoks vähetähtsad tõlketellimused (11). Planeerimisüksustel on aga selliste otsuste tegemiseks vaid piiratud teave. |
| --- | --- |

16.

Mõnes komisjoni peadirektoraadis autoriseerib tõlketellimused koordineerimisüksuse juhataja. Teistes komisjoni peadirektoraatides ning mõnes parlamendi ja nõukogu peadirektoraadis autoriseeritakse tõlketellimus üksuse tasemel või saadetakse see otse tõlketeenistuse planeerimisüksusele, ilma eelneva autoriseeringu või kontrollita. Sellistel juhtudel on tõlketeenistuse planeerimisüksus ainsaks filtriks, mis selgitab välja ja lükkab tagasi institutsiooni jaoks vähetähtsad tõlketellimused (11). Planeerimisüksustel on aga selliste otsuste tegemiseks vaid piiratud teave.

| 17. | Parlamendi mitmekeelsuse eeskiri (vt I lisa) “sätestab rakendamisjuhendi, märkides ära prioriteedid juhuks, kui olemasolev tõlkevõimsus ei võimalda katta kõiki vajadusi”. Selles öeldakse, et “kasutaja on pädev oma tõlkevajaduste kindlaksmääramisel” (artikli 1 lõiked 1 ja 5). Seega, kui tellimus ei ole vastuolus tegevusjuhendiga, ei pea planeerimisüksus dokumendi tõlkimise vajadust ega taotletud sihtkeelte arvu küsitavaks, isegi kui on selge, et tähtaega ei ole võimalik järgida (ja tõlke kasutamine on seega ebatõenäoline). |
| --- | --- |

17.

Parlamendi mitmekeelsuse eeskiri (vt I lisa) “sätestab rakendamisjuhendi, märkides ära prioriteedid juhuks, kui olemasolev tõlkevõimsus ei võimalda katta kõiki vajadusi”. Selles öeldakse, et “kasutaja on pädev oma tõlkevajaduste kindlaksmääramisel” (artikli 1 lõiked 1 ja 5). Seega, kui tellimus ei ole vastuolus tegevusjuhendiga, ei pea planeerimisüksus dokumendi tõlkimise vajadust ega taotletud sihtkeelte arvu küsitavaks, isegi kui on selge, et tähtaega ei ole võimalik järgida (ja tõlke kasutamine on seega ebatõenäoline).

| 18. | Komisjoni ja nõukogu planeerimisüksused võivad pärast tõlke tellijaga konsulteerimist tagasi lükata tellimused, mis ei vasta sise-eeskirjadele või mida loetakse enneaegseks või ebavajalikuks. 2003. ja 2004. aastal lükati tagasi 5–10 % tõlketellimustest. Kui tellija ei esitanud kaebust, ei kontrollinud juhtkond ei komisjonis ega nõukogus planeerimisüksuse töötajate autoriseeritud tõlketellimusi, isegi mitte valikuliselt. Tõlketellimuse vastuvõtmine sõltus sagedamini olemasolevatest tõlkeressurssidest kui tegelikest vajadustest. |
| --- | --- |

18.

Komisjoni ja nõukogu planeerimisüksused võivad pärast tõlke tellijaga konsulteerimist tagasi lükata tellimused, mis ei vasta sise-eeskirjadele või mida loetakse enneaegseks või ebavajalikuks. 2003. ja 2004. aastal lükati tagasi 5–10 % tõlketellimustest. Kui tellija ei esitanud kaebust, ei kontrollinud juhtkond ei komisjonis ega nõukogus planeerimisüksuse töötajate autoriseeritud tõlketellimusi, isegi mitte valikuliselt. Tõlketellimuse vastuvõtmine sõltus sagedamini olemasolevatest tõlkeressurssidest kui tegelikest vajadustest.

Tõlketellimuste täitmise suutlikkus

| 19. | Pärast laienemist on institutsioonid üldjoontes suutnud täita tõlketellimused, mis puudutavad EL-15 keeli. EL-10 keelte suhtes oli olukord erinev uute liikmesriikide tõlkijate vähesuse tõttu. Esimene EL-10 keelte abitõlkijatele korraldatud institutsioonidevaheline EPSO konkurss ei jõudnud enne laienemist lõpule ning konkursi edukalt läbinuid ei olnud piisavalt. |
| --- | --- |

19.

Pärast laienemist on institutsioonid üldjoontes suutnud täita tõlketellimused, mis puudutavad EL-15 keeli. EL-10 keelte suhtes oli olukord erinev uute liikmesriikide tõlkijate vähesuse tõttu. Esimene EL-10 keelte abitõlkijatele korraldatud institutsioonidevaheline EPSO konkurss ei jõudnud enne laienemist lõpule ning konkursi edukalt läbinuid ei olnud piisavalt.

| 20. | Ehkki parlament oli teistest paremini valmistunud tõlkimiseks EL-10 keeltesse pärast laienemist, ei suutnud ükski institutsioon täita EL-10 keelte üksuste suhtes kehtestatud koosseisuliste tõlkijate ja abitöötajate sihtarvu. 2004. aasta detsembris töötas komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadis 25–38 tõlkijat ja abitöötajat iga uue keeleüksuse kohta, kuigi sihtarvuks oli 90. Uus EPSO konkurss käivitati alles 2005. aasta mais ning uute keelte tõlkijate nappus püsib seega tõenäoliselt 2006. aasta lõpuni (vt ka punkt 74). |
| --- | --- |

20.

Ehkki parlament oli teistest paremini valmistunud tõlkimiseks EL-10 keeltesse pärast laienemist, ei suutnud ükski institutsioon täita EL-10 keelte üksuste suhtes kehtestatud koosseisuliste tõlkijate ja abitöötajate sihtarvu. 2004. aasta detsembris töötas komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadis 25–38 tõlkijat ja abitöötajat iga uue keeleüksuse kohta, kuigi sihtarvuks oli 90. Uus EPSO konkurss käivitati alles 2005. aasta mais ning uute keelte tõlkijate nappus püsib seega tõenäoliselt 2006. aasta lõpuni (vt ka punkt 74).

| 21. | Erinevalt ELi institutsioonide tõlketeenistustest suutsid mõned suured institutsioonidele allhankeid tegevad erasektori tõlkefirmad alates 2004. aastast tõlkida kõigisse kümnesse ELi uude keelde ja neist keeltest. See saavutati uutesse liikmesriikidesse esinduste rajamisega. Komisjon on piiratud määral kasutanud oma uutes liikmesriikides asuvate esinduste tõlkijaid kui lepingulisi töötajaid, kuid on otsustanud selle 2006. aastal praktilistel halduspõhjustel suuremas osas lõpetada. |
| --- | --- |

21.

Erinevalt ELi institutsioonide tõlketeenistustest suutsid mõned suured institutsioonidele allhankeid tegevad erasektori tõlkefirmad alates 2004. aastast tõlkida kõigisse kümnesse ELi uude keelde ja neist keeltest. See saavutati uutesse liikmesriikidesse esinduste rajamisega. Komisjon on piiratud määral kasutanud oma uutes liikmesriikides asuvate esinduste tõlkijaid kui lepingulisi töötajaid, kuid on otsustanud selle 2006. aastal praktilistel halduspõhjustel suuremas osas lõpetada.

| 22. | 2004. aasta maist kuni 2005. aasta aprillini tõlgiti nõukogus piiratud ressursside tõttu EL-10 keeltesse ainult seadusandlikud põhidokumendid (12). Parlamendis tõlgiti samal perioodil mainitud keeltesse ja neist keeltest ainult üldhuvi pakkuvad eeskirjad, istungite päevakorrad ja protokollid ning hääletusele pandavad dokumendid. |
| --- | --- |

22.

2004. aasta maist kuni 2005. aasta aprillini tõlgiti nõukogus piiratud ressursside tõttu EL-10 keeltesse ainult seadusandlikud põhidokumendid (12). Parlamendis tõlgiti samal perioodil mainitud keeltesse ja neist keeltest ainult üldhuvi pakkuvad eeskirjad, istungite päevakorrad ja protokollid ning hääletusele pandavad dokumendid.

| 23. | 2004. aastal valdasid väga vähesed EL-15 keeleüksuste tõlkijad töökeeleks piisaval tasemel mõnda EL-10 keelt. Seetõttu tegid tõlkeid nn menetluskeeltesse – inglise, prantsuse ja saksa keelde – peamiselt keelt emakeelena mitterääkivad tõlkijad, mis EL-10 keeltesse tõlkimise ressursse veelgi piiras. |
| --- | --- |

23.

2004. aastal valdasid väga vähesed EL-15 keeleüksuste tõlkijad töökeeleks piisaval tasemel mõnda EL-10 keelt. Seetõttu tegid tõlkeid nn menetluskeeltesse – inglise, prantsuse ja saksa keelde – peamiselt keelt emakeelena mitterääkivad tõlkijad, mis EL-10 keeltesse tõlkimise ressursse veelgi piiras.

Tõlgitud lehekülgede arvu kasv

| 24. | Euroopa Liidu laienemise tulemusel kasvas ELi ametlike keelte arv 11-lt 20-le. See kätkes endas võimalust kirjaliku tõlke kulude ja keerukuse oluliseks kasvuks. Seetõttu võtsid ELi institutsioonid meetmeid kasvu miinimumini viimiseks, kehtestades tõlgetele rangemad kriteeriumid. Kontrollikoda uuris, mil määral suudeti antud meetmetega nõudlust kirjaliku tõlke järele piirata. |
| --- | --- |

24.

Euroopa Liidu laienemise tulemusel kasvas ELi ametlike keelte arv 11-lt 20-le. See kätkes endas võimalust kirjaliku tõlke kulude ja keerukuse oluliseks kasvuks. Seetõttu võtsid ELi institutsioonid meetmeid kasvu miinimumini viimiseks, kehtestades tõlgetele rangemad kriteeriumid. Kontrollikoda uuris, mil määral suudeti antud meetmetega nõudlust kirjaliku tõlke järele piirata.

| 25. | 1. diagrammist nähtub, et viimastel aastatel on institutsioonid suutnud tõlkemahu kasvu piirata (13). Nõukogus 2003. aastal ja komisjonis 2004. aastal vastu võetud rangemad vastuvõtukriteeriumid peatasid eelmiste aastate kasvutrendi. Tõlkemahu vähenemine kõigis institutsioonides 2004. aastal tulenes aga ka parlamendivalimistest põhjustatud seadusandliku tegevuse aeglustumisest ja komisjoni reformimisest, samuti EL-10 keeltesse tehtavate tõlgete mahajäämusest. |
| --- | --- |

25.

1. diagrammist nähtub, et viimastel aastatel on institutsioonid suutnud tõlkemahu kasvu piirata (13). Nõukogus 2003. aastal ja komisjonis 2004. aastal vastu võetud rangemad vastuvõtukriteeriumid peatasid eelmiste aastate kasvutrendi. Tõlkemahu vähenemine kõigis institutsioonides 2004. aastal tulenes aga ka parlamendivalimistest põhjustatud seadusandliku tegevuse aeglustumisest ja komisjoni reformimisest, samuti EL-10 keeltesse tehtavate tõlgete mahajäämusest.

Image

| 26. | 1. tabel näitab, et täieliku mitmekeelsuse põhimõtet rakendavas parlamendis ja nõukogus on kõigi keelte tõlkemaht peaaegu ühesugune. EL-10 keelte väiksema mahu põhjuseks on ressursside piiratus. Ainult inglise keele üksustel on teistest vähem tellimusi, kuna nüüdseks koostatakse nõukogus ligikaudu kolmveerand ja parlamendis ligi pool originaaldokumentidest inglise keeles. Komisjonis tehakse aga selget vahet menetluskeeltel (inglise, prantsuse ja saksa keel) ja teistel keeltel, mille järele on nõudlus tunduvalt väiksem. Vastupidiselt parlamendile ja nõukogule ei ole komisjoni inglise keele üksustel vähem tööd kui teistel, sest suur osa dokumentidest, mis saabuvad komisjoni väljastpoolt asutust, tuleb tõlkida menetluskeeltesse. |
| --- | --- |

26.

1. tabel näitab, et täieliku mitmekeelsuse põhimõtet rakendavas parlamendis ja nõukogus on kõigi keelte tõlkemaht peaaegu ühesugune. EL-10 keelte väiksema mahu põhjuseks on ressursside piiratus. Ainult inglise keele üksustel on teistest vähem tellimusi, kuna nüüdseks koostatakse nõukogus ligikaudu kolmveerand ja parlamendis ligi pool originaaldokumentidest inglise keeles. Komisjonis tehakse aga selget vahet menetluskeeltel (inglise, prantsuse ja saksa keel) ja teistel keeltel, mille järele on nõudlus tunduvalt väiksem. Vastupidiselt parlamendile ja nõukogule ei ole komisjoni inglise keele üksustel vähem tööd kui teistel, sest suur osa dokumentidest, mis saabuvad komisjoni väljastpoolt asutust, tuleb tõlkida menetluskeeltesse.

1. tabel

Tõlkemaht sihtkeele kohta (tuhat lehekülge)

| | KOMISJON | PARLAMENT | NÕUKOGU |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Sihtkeel | | | | | | | | | |
| Inglise keel | 146 | 131 | 128 | 51 | 40 | 53 | 30 | 17 | 20 |
| Prantsuse keel | 174 | 151 | 142 | 63 | 51 | 70 | 34 | 33 | 29 |
| Saksa keel | 175 | 146 | 126 | 65 | 53 | 73 | 40 | 32 | 28 |
| Teised EL-15 keeled (keskmiselt) | 108 | 75 | 56 | 60 | 47 | 66 | 37 | 30 | 26 |
| EL-10 keeled (keskmiselt) | 2 | 23 | 51 | 1 | 12 | 39 | < 1 | 5 | 19 |
| Allikas: kontrollikoda. |

KOMISJON

PARLAMENT

NÕUKOGU

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Sihtkeel

Inglise keel

146

131

128

51

40

53

30

17

20

Prantsuse keel

174

151

142

63

51

70

34

33

29

Saksa keel

175

146

126

65

53

73

40

32

28

Teised EL-15 keeled (keskmiselt)

108

75

56

60

47

66

37

30

26

EL-10 keeled (keskmiselt)

2

23

51

1

12

39

< 1

5

19

Allikas: kontrollikoda.

Institutsioonide rakendatud praktilised meetmed tõlkemahu piiramiseks

Komisjon

| 27. | 2004. aasta mais toimunud laienemiseks valmistumiseks võttis komisjon erimeetmeid, et tõkestada ametlike keelte arvu suurenemisega kaasnevat tõlkemahu kasvu. |
| --- | --- |

27.

2004. aasta mais toimunud laienemiseks valmistumiseks võttis komisjon erimeetmeid, et tõkestada ametlike keelte arvu suurenemisega kaasnevat tõlkemahu kasvu.

| 28. | 2004. aasta mais avaldas komisjon teatise, milles on ära toodud tegevuskava eesmärgiga piirata kirjaliku tõlke mahtu ja kulusid, vähendades nende keelte arvu, millesse teatud dokumendid tõlgitakse, ning kehtestades tekstide maksimumpikkuse. Mitmes peadirektoraadis võeti lisameetmeid tõlkemahu vähendamiseks valdkondades, mida teatises ei hõlmatud. Seega ei avaldata mõningaid väljaandeid enam kõigis ametlikes keeltes. Mõne dokumenditüübi puhul tõlgitakse ainult kokkuvõte. |
| --- | --- |

28.

2004. aasta mais avaldas komisjon teatise, milles on ära toodud tegevuskava eesmärgiga piirata kirjaliku tõlke mahtu ja kulusid, vähendades nende keelte arvu, millesse teatud dokumendid tõlgitakse, ning kehtestades tekstide maksimumpikkuse. Mitmes peadirektoraadis võeti lisameetmeid tõlkemahu vähendamiseks valdkondades, mida teatises ei hõlmatud. Seega ei avaldata mõningaid väljaandeid enam kõigis ametlikes keeltes. Mõne dokumenditüübi puhul tõlgitakse ainult kokkuvõte.

| 29. | Komisjon rakendab tõlkimise osas pragmaatilist lähenemist, ühendamaks tõlke tellinud peadirektoraadi vajadused olemasoleva tõlkeressursiga. Näiteks pakkumisdokumentide tõlkimine keeltesse, mis ei ole menetluskeeled, (14) lükatakse edasi, kuni potentsiaalne pakkuja neid küsib. Komiteemenetluse komiteedes. (15) on keelte kasutamise kord erinev, sõltudes liikmete vajadustest: mõned kasutavad üht töökeelt, teised soovivad dokumente ainult teatud eelnevalt kokkulepitud keeltes. |
| --- | --- |

29.

Komisjon rakendab tõlkimise osas pragmaatilist lähenemist, ühendamaks tõlke tellinud peadirektoraadi vajadused olemasoleva tõlkeressursiga. Näiteks pakkumisdokumentide tõlkimine keeltesse, mis ei ole menetluskeeled, (14) lükatakse edasi, kuni potentsiaalne pakkuja neid küsib. Komiteemenetluse komiteedes. (15) on keelte kasutamise kord erinev, sõltudes liikmete vajadustest: mõned kasutavad üht töökeelt, teised soovivad dokumente ainult teatud eelnevalt kokkulepitud keeltes.

| 30. | Selleks et kasutajad ei telliks dokumendi täistõlget lihtsalt sellest aru saamiseks, pakub kirjaliku tõlke peadirektoraat alternatiivseid teenuseid, nagu kirjalikud või suulised kokkuvõtted, elektrooniline tõlkefoorum (lihtsustatud süsteem väga lühikesteks tõlgeteks) ja mõne keelekombinatsiooni puhul toimetatud masintõlked. Auditis ilmnes aga, et kliendid ei olnud piisavalt teadlikud neist võimalustest, mis moodustavad ainult väikese osa kirjaliku tõlke peadirektoraadi kõigist töödest. Sel põhjusel võttis kirjaliku tõlke peadirektoraat 2005. aastal meetmeid erinevate olemasolevate teenuste nähtavuse parandamiseks. |
| --- | --- |

30.

Selleks et kasutajad ei telliks dokumendi täistõlget lihtsalt sellest aru saamiseks, pakub kirjaliku tõlke peadirektoraat alternatiivseid teenuseid, nagu kirjalikud või suulised kokkuvõtted, elektrooniline tõlkefoorum (lihtsustatud süsteem väga lühikesteks tõlgeteks) ja mõne keelekombinatsiooni puhul toimetatud masintõlked. Auditis ilmnes aga, et kliendid ei olnud piisavalt teadlikud neist võimalustest, mis moodustavad ainult väikese osa kirjaliku tõlke peadirektoraadi kõigist töödest. Sel põhjusel võttis kirjaliku tõlke peadirektoraat 2005. aastal meetmeid erinevate olemasolevate teenuste nähtavuse parandamiseks.

| 31. | Komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi vähendamaks sama teksti erinevate versioonide järjestikuste tõlgete arvu. Üldjuhul tõlgitakse komisjoni dokument esimest korda pärast talitustevahelise konsultatsiooni lõppemist. |
| --- | --- |

31.

Komisjon on teinud märkimisväärseid jõupingutusi vähendamaks sama teksti erinevate versioonide järjestikuste tõlgete arvu. Üldjuhul tõlgitakse komisjoni dokument esimest korda pärast talitustevahelise konsultatsiooni lõppemist.

Parlament

| 32. | Parlamendi juhatuse poolt 2004. aastal vastu võetud mitmekeelsuse eeskirja uues versioonis seatakse piirang tõlgitavate dokumentide mahule, kuid mitte keeltele, millesse dokument tõlgitakse, ega dokumenditüüpidele. |
| --- | --- |

32.

Parlamendi juhatuse poolt 2004. aastal vastu võetud mitmekeelsuse eeskirja uues versioonis seatakse piirang tõlgitavate dokumentide mahule, kuid mitte keeltele, millesse dokument tõlgitakse, ega dokumenditüüpidele.

| 33. | Kui parlamendikomisjonides arutlusel olevad dokumendid tõlgitakse põhimõtteliselt kõigi nende täis- ja asendusliikmete keeltesse, siis mõned komisjonid on keelte arvu vähendanud. |
| --- | --- |

33.

Kui parlamendikomisjonides arutlusel olevad dokumendid tõlgitakse põhimõtteliselt kõigi nende täis- ja asendusliikmete keeltesse, siis mõned komisjonid on keelte arvu vähendanud.

Nõukogu

| 34. | Ka nõukogu võttis 2004. aasta laienemiseks valmistudes spetsiaalseid meetmeid, et vältida tõlkemahu tarbetut suurenemist. 2003. aastal koostas nõukogu põhidokumentide nimekirja (vt I lisa) ja piiras oluliselt põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimist. |
| --- | --- |

34.

Ka nõukogu võttis 2004. aasta laienemiseks valmistudes spetsiaalseid meetmeid, et vältida tõlkemahu tarbetut suurenemist. 2003. aastal koostas nõukogu põhidokumentide nimekirja (vt I lisa) ja piiras oluliselt põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimist.

| 35. | Lisaks tegi nõukogu jõupingutusi järjestikuste tõlgete arvu vähendamiseks. Alates 2003. aastast tõlgib peasekretariaat kõikidesse keeltesse seadusandlikke tekste ainult pärast teatavate otsustavate etappide läbimist, mitte nagu enne, kui seda tehti pärast iga ettevalmistava organi iga koosolekut. Siiski ei kontrolli peadirektoraat A III nende eeskirjade järgimist ega uuri võimalusi järjestikuste versioonide tõlkimise edasiseks vähendamiseks. |
| --- | --- |

35.

Lisaks tegi nõukogu jõupingutusi järjestikuste tõlgete arvu vähendamiseks. Alates 2003. aastast tõlgib peasekretariaat kõikidesse keeltesse seadusandlikke tekste ainult pärast teatavate otsustavate etappide läbimist, mitte nagu enne, kui seda tehti pärast iga ettevalmistava organi iga koosolekut. Siiski ei kontrolli peadirektoraat A III nende eeskirjade järgimist ega uuri võimalusi järjestikuste versioonide tõlkimise edasiseks vähendamiseks.

| 36. | Eri institutsioonide lähenemisviisid tõlkenõudluse piiramiseks on kooskõlastamata ja seega ka omavahel vastuolus. Näiteks parlamendis tõlgitakse praegu kõik kirjalikud küsimused EL-15 keeltesse ja komisjoni vastused on kättesaadavad ainult kahes menetluskeeles ning küsimuse esitanud Euroopa Parlamendi liikme keeles. |
| --- | --- |

36.

Eri institutsioonide lähenemisviisid tõlkenõudluse piiramiseks on kooskõlastamata ja seega ka omavahel vastuolus. Näiteks parlamendis tõlgitakse praegu kõik kirjalikud küsimused EL-15 keeltesse ja komisjoni vastused on kättesaadavad ainult kahes menetluskeeles ning küsimuse esitanud Euroopa Parlamendi liikme keeles.

Kvaliteedikontroll

Kontrollid tõlgete piisava kvaliteedi tagamiseks

| 37. | Tõlked peaksid olema täpsed, selged ja oma otstarbele vastavad (teisisõnu, tõlke kvaliteet sõltub sellest, milleks teda kasutatakse (16)). Kontrollikoda uuris, kas institutsioonid olid võtnud asjakohaseid meetmeid tagamaks tõlgete kvaliteedi vastavuse eesmärkidele. Tõlketeenistuste tasandil vastutavad kvaliteedikontrolli eest peamiselt üksuste juhatajad. Komisjonis jagab kirjaliku tõlke peadirektoraat kõik tõlked viide tõlkekvaliteedi kategooriasse, mille toimetamise tase ja/või kvaliteedi hindamine sõltub dokumendi tüübist. Lisaks sellele vaatavad mõned komisjoni peadirektoraadid, näiteks konkurentsi peadirektoraat, süstemaatiliselt saadud tõlked üle. |
| --- | --- |

37.

Tõlked peaksid olema täpsed, selged ja oma otstarbele vastavad (teisisõnu, tõlke kvaliteet sõltub sellest, milleks teda kasutatakse (16)). Kontrollikoda uuris, kas institutsioonid olid võtnud asjakohaseid meetmeid tagamaks tõlgete kvaliteedi vastavuse eesmärkidele. Tõlketeenistuste tasandil vastutavad kvaliteedikontrolli eest peamiselt üksuste juhatajad. Komisjonis jagab kirjaliku tõlke peadirektoraat kõik tõlked viide tõlkekvaliteedi kategooriasse, mille toimetamise tase ja/või kvaliteedi hindamine sõltub dokumendi tüübist. Lisaks sellele vaatavad mõned komisjoni peadirektoraadid, näiteks konkurentsi peadirektoraat, süstemaatiliselt saadud tõlked üle.

| 38. | Teisalt ei liigita parlament ja nõukogu tõlkeid kvaliteedikategooriatesse ning nende kvaliteedikontrolli menetlused on vähem struktureeritud. Selle tulemusel on toimetamises suuri erinevusi; juristid-lingvistid toimetavad siiski õigusakte alati enne nende avaldamist. |
| --- | --- |

38.

Teisalt ei liigita parlament ja nõukogu tõlkeid kvaliteedikategooriatesse ning nende kvaliteedikontrolli menetlused on vähem struktureeritud. Selle tulemusel on toimetamises suuri erinevusi; juristid-lingvistid toimetavad siiski õigusakte alati enne nende avaldamist.

| 39. | Lisaks tõlkeüksuste tehtavale kontrollile hindab parlamendi tõlkedirektoraat iga kahe kuu tagant juhusliku kontrolliga nii sise- kui välistõlgete kvaliteeti (see puudutab peamiselt keellisi vigu, nagu kirjavead või grammatilised vead, mitte nt korrektse terminoloogia kasutamist). Selline menetlus võimaldab kvaliteedinäitajaid, nagu vigade arv ühel leheküljel – teave, mis ei ole kättesaadav komisjonis ega nõukogus. |
| --- | --- |

39.

Lisaks tõlkeüksuste tehtavale kontrollile hindab parlamendi tõlkedirektoraat iga kahe kuu tagant juhusliku kontrolliga nii sise- kui välistõlgete kvaliteeti (see puudutab peamiselt keellisi vigu, nagu kirjavead või grammatilised vead, mitte nt korrektse terminoloogia kasutamist). Selline menetlus võimaldab kvaliteedinäitajaid, nagu vigade arv ühel leheküljel – teave, mis ei ole kättesaadav komisjonis ega nõukogus.

| 40. | Ükski tõlketeenistus ei ole kasutusele võtnud erivahendeid kliendirahulolu mõõtmiseks ega ametlikke menetlusi kvaliteedikaebuste käsitlemiseks. |
| --- | --- |

40.

Ükski tõlketeenistus ei ole kasutusele võtnud erivahendeid kliendirahulolu mõõtmiseks ega ametlikke menetlusi kvaliteedikaebuste käsitlemiseks.

| 41. | Kontrollikoja 2004. aasta lõpus läbiviidud kliendirahulolu küsitlusest selgus, et tõlgete kvaliteeti EL-15 keeltesse, nagu ka tõlketellimuste haldamise korda peeti üldiselt rahuldavaks. Mõned komisjoni peadirektoraadid teatasid siiski kvaliteediprobleemidest seoses mõningate kirjaliku tõlke peadirektoraadi tõlgetega EL-15 keeltesse. See puudutas eelkõige erialaterminite ebatäpsust ning välistõlgete kõikuvat kvaliteeti. Nõukogu peadirektoraat A III teatas ka mõningatest kvaliteediprobleemidest seoses komisjoni esitatud seadusandlike ettepanekutega. |
| --- | --- |

41.

Kontrollikoja 2004. aasta lõpus läbiviidud kliendirahulolu küsitlusest selgus, et tõlgete kvaliteeti EL-15 keeltesse, nagu ka tõlketellimuste haldamise korda peeti üldiselt rahuldavaks. Mõned komisjoni peadirektoraadid teatasid siiski kvaliteediprobleemidest seoses mõningate kirjaliku tõlke peadirektoraadi tõlgetega EL-15 keeltesse. See puudutas eelkõige erialaterminite ebatäpsust ning välistõlgete kõikuvat kvaliteeti. Nõukogu peadirektoraat A III teatas ka mõningatest kvaliteediprobleemidest seoses komisjoni esitatud seadusandlike ettepanekutega.

| 42. | Enamik 2004. aastal küsitletud kliente, eriti komisjonis, viitas aga kvaliteediprobleemidele seoses EL-10 keeltesse tehtud tõlgetega. Seda põhjustasid vajadus kasutada peamiselt välistõlkijaid – kellest paljudel nappis ELi tekstide tõlkimise kogemusi – ning puudulikud ressursid välistõlgete piisavaks toimetamiseks. |
| --- | --- |

42.

Enamik 2004. aastal küsitletud kliente, eriti komisjonis, viitas aga kvaliteediprobleemidele seoses EL-10 keeltesse tehtud tõlgetega. Seda põhjustasid vajadus kasutada peamiselt välistõlkijaid – kellest paljudel nappis ELi tekstide tõlkimise kogemusi – ning puudulikud ressursid välistõlgete piisavaks toimetamiseks.

| 43. | Välistõlgete kvaliteeti hindavad koosseisulised tõlkijad skaalal 1–10. Kui kvaliteedikontrolliga selgub, et välistõlke kvaliteet on ebapiisav, saadetakse tõlge tõlkijale tagasi või toimetab selle põhjalikult mõni koosseisuline tõlkija. Tõlked, mis on saanud hindeks 6/10 või vähem, esitatakse sõltumatule institutsioonidevahelisele tõlkekvaliteedi hindamise komisjonile CIEQ (17). CIEQ soovitas 40 % komisjoni poolt 2004. aastal esitatud juhtudest lepingu kas täielikult või osaliselt lõpetada. |
| --- | --- |

43.

Välistõlgete kvaliteeti hindavad koosseisulised tõlkijad skaalal 1–10. Kui kvaliteedikontrolliga selgub, et välistõlke kvaliteet on ebapiisav, saadetakse tõlge tõlkijale tagasi või toimetab selle põhjalikult mõni koosseisuline tõlkija. Tõlked, mis on saanud hindeks 6/10 või vähem, esitatakse sõltumatule institutsioonidevahelisele tõlkekvaliteedi hindamise komisjonile CIEQ (17). CIEQ soovitas 40 % komisjoni poolt 2004. aastal esitatud juhtudest lepingu kas täielikult või osaliselt lõpetada.

Õigeaegsus ja muud kliendirahulolu elemendid

| 44. | 2004. aastal sai komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraat ca 90 % tõlgetest kokkulepitud tähtajaks valmis (2003. aastal umbkaudu 80 % ja 2005. aastal 94 %). Selle edasimineku võib osaliselt panna töökoormuse vähenemise arvele. Parlamendi vastav näitaja perioodil mai 2004 – juuli 2005 oli 86 %. Nõukogu peasekretariaadil puuduvad andmed tõlketähtaegadest kinnipidamise kohta nõukogus. |
| --- | --- |

44.

2004. aastal sai komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraat ca 90 % tõlgetest kokkulepitud tähtajaks valmis (2003. aastal umbkaudu 80 % ja 2005. aastal 94 %). Selle edasimineku võib osaliselt panna töökoormuse vähenemise arvele. Parlamendi vastav näitaja perioodil mai 2004 – juuli 2005 oli 86 %. Nõukogu peasekretariaadil puuduvad andmed tõlketähtaegadest kinnipidamise kohta nõukogus.

| 45. | Mõned kontrollikoja auditi käigus küsitletud komisjoni peadirektoraadid teatasid siiski, et kirjaliku tõlke peadirektoraadi seatud tähtajad ei ole alati kooskõlas juriidiliste kohustuste või peadirektoraatide vajadustega. Seetõttu tõlgivad administraatorid (mittelingvistid) tihti kiireloomulisi lühikesi dokumente ise (nn hallid tõlked) või saadavad teatud dokumendid otse välistõlkijatele (vt ka punktid 54 ja 75). See on küll pragmaatiline lahendus, kuid näitab samas suutmatust nõudlust rahuldada ning raskendab oluliselt komisjoni tõlkefunktsiooni haldamist tervikuna. |
| --- | --- |

45.

Mõned kontrollikoja auditi käigus küsitletud komisjoni peadirektoraadid teatasid siiski, et kirjaliku tõlke peadirektoraadi seatud tähtajad ei ole alati kooskõlas juriidiliste kohustuste või peadirektoraatide vajadustega. Seetõttu tõlgivad administraatorid (mittelingvistid) tihti kiireloomulisi lühikesi dokumente ise (nn hallid tõlked) või saadavad teatud dokumendid otse välistõlkijatele (vt ka punktid 54 ja 75). See on küll pragmaatiline lahendus, kuid näitab samas suutmatust nõudlust rahuldada ning raskendab oluliselt komisjoni tõlkefunktsiooni haldamist tervikuna.

| 46. | Nõukogu ja komisjoni tõlgete kasutajad teatasid ka, et kuna EL-10 keeltesse tõlkimiseks nappis ressursse, olid planeerimisüksuste määratud tähtajad – eriti 2004. aastal – nende vajaduste täitmiseks liiga pikad. |
| --- | --- |

46.

Nõukogu ja komisjoni tõlgete kasutajad teatasid ka, et kuna EL-10 keeltesse tõlkimiseks nappis ressursse, olid planeerimisüksuste määratud tähtajad – eriti 2004. aastal – nende vajaduste täitmiseks liiga pikad.

Tõlgete maksumus ja tõhusus

Kirjaliku tõlke maksumus

Kulukalkulatsioon

| 47. | Tegevuspõhine eelarvestamine on vahend, mille abil “suurendada läbipaistvust eelarve haldamisel lähtuvalt usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärkidest ning eeskätt tõhususest ja mõjususest” (18). Tegevuse kulude arvessevõtmine on selle tulemuslikkuse kontrollimise seisukohalt keskse tähtsusega. Parlamendi mitmekeelsuse eeskirja artikli 12 lõikes 1 sätestatakse, et “kirjaliku tõlke teenistused teavitavad kasutajaid iga kolme kuu järel /.../ tellitud keeleteenuste maksumusest, mis võrreldavuse tagamiseks arvutatakse /.../”. Seda sätet ei ole aga täidetud. Nõukogu peasekretariaat ei ole kunagi arvutanud kirjaliku tõlke maksumust. |
| --- | --- |

47.

Tegevuspõhine eelarvestamine on vahend, mille abil “suurendada läbipaistvust eelarve haldamisel lähtuvalt usaldusväärse finantsjuhtimise eesmärkidest ning eeskätt tõhususest ja mõjususest” (18). Tegevuse kulude arvessevõtmine on selle tulemuslikkuse kontrollimise seisukohalt keskse tähtsusega. Parlamendi mitmekeelsuse eeskirja artikli 12 lõikes 1 sätestatakse, et “kirjaliku tõlke teenistused teavitavad kasutajaid iga kolme kuu järel /.../ tellitud keeleteenuste maksumusest, mis võrreldavuse tagamiseks arvutatakse /.../”. Seda sätet ei ole aga täidetud. Nõukogu peasekretariaat ei ole kunagi arvutanud kirjaliku tõlke maksumust.

| 48. | Auditiga hõlmatud perioodi vältel loobus komisjon kulukalkulatsiooni projektist. Tegevuspõhise eelarvestamise käigus siiski jagatakse tõlkekulud eri poliitikavaldkondade kaupa. Kasutatakse kindlasummalist määra, mis sõltub asjaomase peadirektoraadi suurusest, kuid ei põhine tegelikel kuludel ega tegelikul kasutusel. |
| --- | --- |

48.

Auditiga hõlmatud perioodi vältel loobus komisjon kulukalkulatsiooni projektist. Tegevuspõhise eelarvestamise käigus siiski jagatakse tõlkekulud eri poliitikavaldkondade kaupa. Kasutatakse kindlasummalist määra, mis sõltub asjaomase peadirektoraadi suurusest, kuid ei põhine tegelikel kuludel ega tegelikul kasutusel.

| 49. | Hoolimata sellise teabe olulisusest ei ole institutsioonid välja arvutanud oma kirjaliku tõlke kogumaksumust ega tõlkelehekülje maksumust. Kontrollikoda arvutas välja institutsioonide tõlketeenistuste hallatavate sise- ja välistõlgete kogumaksumuse (st arvesse ei võetud vahetut välistõlgete tellimist ega “halle tõlkeid”, mille kulusid pole võimalik arvutada, kuna puudub teave haldustöötajate poolt tõlkimiseks kulutatud aja kohta). Arvutus tehti eesmärgiga võrrelda auditeeritavaid institutsioone ning välistõlgete maksumust. II lisas on esitatud kontrollikoja arvutusmeetodi põhjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

49.

Hoolimata sellise teabe olulisusest ei ole institutsioonid välja arvutanud oma kirjaliku tõlke kogumaksumust ega tõlkelehekülje maksumust. Kontrollikoda arvutas välja institutsioonide tõlketeenistuste hallatavate sise- ja välistõlgete kogumaksumuse (st arvesse ei võetud vahetut välistõlgete tellimist ega “halle tõlkeid”, mille kulusid pole võimalik arvutada, kuna puudub teave haldustöötajate poolt tõlkimiseks kulutatud aja kohta). Arvutus tehti eesmärgiga võrrelda auditeeritavaid institutsioone ning välistõlgete maksumust. II lisas on esitatud kontrollikoja arvutusmeetodi põhjalik kirjeldus.

| 50. | Kontrollikoja arvutuste tulemused 2003. aasta kohta (19) on toodud 2., 3. ja 4. tabelis. |
| --- | --- |

50.

Kontrollikoja arvutuste tulemused 2003. aasta kohta (19) on toodud 2., 3. ja 4. tabelis.

2. tabel

Sisetõlke kogumaksumus

| | SISETÕLKE KOGUMAKSUMUS
  (miljonit eurot) | LEHEKÜLJE KESKMINE MAKSUMUS
  (eurot) |
| --- | --- | --- |
| Komisjon | Parlament | Nõukogu | 3 institutsiooni | Komisjon | Parlament | Nõukogu | 3 institutsiooni |
| Koosseisulised tõlkijad | 94,76 | 40,03 | 54,58 | 189,37 | 85,27 | 89,87 | 136,92 | 96,85 |
| Sekretärid | 5,46 | 7,80 | 11,25 | 24,51 | 4,92 | 17,51 | 28,22 | 12,54 |
| Otsesed kulud | 100,22 | 47,83 | 65,83 | 213,88 | 90,19 | 107,38 | 165,14 | 109,39 |
| Juhtimine | 0,50 | 0,27 | 0,52 | 1,30 | 0,45 | 0,62 | 1,31 | 0,66 |
| Tõlketeenistuse töötajad | 34,06 | 10,35 | 11,42 | 55,84 | 30,66 | 23,25 | 28,64 | 28,56 |
| Planeerimine | 2,35 | 0,41 | 1,25 | 4,00 | 2,11 | 0,92 | 3,12 | 2,05 |
| Hooned | 22,80 | 9,14 | 12,50 | 44,44 | 20,52 | 20,52 | 31,35 | 22,73 |
| IT | 8,31 | 6,01 | 5,39 | 19,70 | 7,48 | 13,49 | 13,51 | 10,08 |
| Muu (20) | 9,72 | 3,09 | 3,48 | 16,28 | 8,74 | 6,93 | 8,72 | 8,33 |
| Kaudsed kulud | 77,74 | 29,28 | 34,54 | 141,56 | 69,96 | 65,72 | 86,65 | 72,40 |
| Kulud kokku | 177,95 | 77,11 | 100,38 | 355,44 | 160,15 | 173,11 | 251,80 | 181,78 |
| Allikas: kontrollikoda. |

SISETÕLKE KOGUMAKSUMUS

(miljonit eurot)

LEHEKÜLJE KESKMINE MAKSUMUS

(eurot)

Komisjon

Parlament

Nõukogu

3 institutsiooni

Komisjon

Parlament

Nõukogu

3 institutsiooni

Koosseisulised tõlkijad

94,76

40,03

54,58

189,37

85,27

89,87

136,92

96,85

Sekretärid

5,46

7,80

11,25

24,51

4,92

17,51

28,22

12,54

Otsesed kulud

100,22

47,83

65,83

213,88

90,19

107,38

165,14

109,39

Juhtimine

0,50

0,27

0,52

1,30

0,45

0,62

1,31

0,66

Tõlketeenistuse töötajad

34,06

10,35

11,42

55,84

30,66

23,25

28,64

28,56

Planeerimine

2,35

0,41

1,25

4,00

2,11

0,92

3,12

2,05

Hooned

22,80

9,14

12,50

44,44

20,52

20,52

31,35

22,73

IT

8,31

6,01

5,39

19,70

7,48

13,49

13,51

10,08

Muu (20)

9,72

3,09

3,48

16,28

8,74

6,93

8,72

8,33

Kaudsed kulud

77,74

29,28

34,54

141,56

69,96

65,72

86,65

72,40

Kulud kokku

177,95

77,11

100,38

355,44

160,15

173,11

251,80

181,78

Allikas: kontrollikoda.

3. tabel

Välistõlke kogumaksumus

| | VÄLISTÕLKE KOGUMAKSUMUS
  (miljonit eurot) | LEHEKÜLJE KESKMINE MAKSUMUS
  (eurot) |
| --- | --- | --- |
| Komisjon | Parlament | Nõukogu | 3 institutsiooni | Komisjon | Parlament | Nõukogu | 3 institutsiooni |
| Koosseisulised tõlkijad (toimetamine) | 5,85 | 0,00 | N.A. | 5,85 | 18,36 | 0,00 | N.A. | 10,95 |
| Sekretärid | 1,51 | 2,74 | N.A. | 4,25 | 4,74 | 12,70 | N.A. | 7,95 |
| Välistõlge | 11,22 | 8,90 | N.A. | 20,12 | 35,24 | 41,22 | N.A. | 37,65 |
| Otsesed kulud | 18,58 | 11,64 | N.A. | 30,22 | 58,34 | 53,92 | N.A. | 56,55 |
| Juhtimine | 0,14 | 0,12 | N.A. | 0,26 | 0,44 | 0,56 | N.A. | 0,49 |
| Tõlketeenistuse töötajad | 9,32 | 4,54 | N.A. | 13,86 | 29,26 | 21,04 | N.A. | 25,94 |
| Planeerimine | 0,65 | 0,18 | N.A. | 0,83 | 2,03 | 0,83 | N.A. | 1,55 |
| Välistõlke üksus | 2,01 | 1,39 | N.A. | 3,40 | 6,32 | 6,44 | N.A. | 6,37 |
| Hooned | 2,29 | 1,75 | N.A. | 4,04 | 7,18 | 8,10 | N.A. | 7,55 |
| IT | 2,29 | 1,71 | N.A. | 4,01 | 7,20 | 7,94 | N.A. | 7,50 |
| Muu (21) | 1,56 | 0,58 | N.A. | 2,15 | 4,91 | 2,69 | N.A. | 4,02 |
| Kaudsed kulud | 18,27 | 10,27 | N.A. | 28,54 | 57,34 | 47,60 | N.A. | 53,41 |
| Kulud kokku | 36,85 | 21,92 | N.A. | 58,76 | 115,68 | 101,54 | N.A. | 109,97 |
| Allikas: kontrollikoda. |

VÄLISTÕLKE KOGUMAKSUMUS

(miljonit eurot)

LEHEKÜLJE KESKMINE MAKSUMUS

(eurot)

Komisjon

Parlament

Nõukogu

3 institutsiooni

Komisjon

Parlament

Nõukogu

3 institutsiooni

Koosseisulised tõlkijad (toimetamine)

5,85

0,00

N.A.

5,85

18,36

0,00

N.A.

10,95

Sekretärid

1,51

2,74

N.A.

4,25

4,74

12,70

N.A.

7,95

Välistõlge

11,22

8,90

N.A.

20,12

35,24

41,22

N.A.

37,65

Otsesed kulud

18,58

11,64

N.A.

30,22

58,34

53,92

N.A.

56,55

Juhtimine

0,14

0,12

N.A.

0,26

0,44

0,56

N.A.

0,49

Tõlketeenistuse töötajad

9,32

4,54

N.A.

13,86

29,26

21,04

N.A.

25,94

Planeerimine

0,65

0,18

N.A.

0,83

2,03

0,83

N.A.

1,55

Välistõlke üksus

2,01

1,39

N.A.

3,40

6,32

6,44

N.A.

6,37

Hooned

2,29

1,75

N.A.

4,04

7,18

8,10

N.A.

7,55

IT

2,29

1,71

N.A.

4,01

7,20

7,94

N.A.

7,50

Muu (21)

1,56

0,58

N.A.

2,15

4,91

2,69

N.A.

4,02

Kaudsed kulud

18,27

10,27

N.A.

28,54

57,34

47,60

N.A.

53,41

Kulud kokku

36,85

21,92

N.A.

58,76

115,68

101,54

N.A.

109,97

Allikas: kontrollikoda.

4. tabel

Kirjaliku tõlke hinnanguline kogumaksumus; sise- ja välistõlge

| | KIRJALIKU TÕLKE KOGUKULUD
  (miljonit eurot) | LEHEKÜLJE KESKMINE MAKSUMUS
  (eurot) |
| --- | --- | --- |
| Komisjon | Parlament | Nõukogu | 3 institutsiooni | Komisjon | Parlament | Nõukogu | 3 institutsiooni |
| Koosseisulised tõlkijad | 100,61 | 40,03 | 54,58 | 195,22 | 70,37 | 60,54 | 136,92 | 78,41 |
| Sekretärid | 6,97 | 10,54 | 11,25 | 28,76 | 4,88 | 15,94 | 28,22 | 11,55 |
| Välistõlkijad | 11,22 | 8,90 | 0,00 | 20,12 | 7,85 | 13,45 | 0,00 | 8,08 |
| Otsesed kulud | 118,80 | 59,47 | 65,83 | 244,10 | 83,09 | 89,93 | 165,14 | 98,05 |
| Juhtimine | 0,64 | 0,40 | 0,52 | 1,56 | 0,45 | 0,60 | 1,31 | 0,63 |
| Tõlketeenistuse töötajad | 43,38 | 14,90 | 11,42 | 69,70 | 30,34 | 22,53 | 28,64 | 27,99 |
| Planeerimine | 2,99 | 0,59 | 1,25 | 4,83 | 2,09 | 0,89 | 3,12 | 1,94 |
| Välistõlke üksus | 2,01 | 1,39 | 0,00 | 3,40 | 1,41 | 2,10 | 0,00 | 1,37 |
| Hooned | 25,09 | 10,89 | 12,50 | 48,47 | 17,55 | 16,47 | 31,35 | 19,47 |
| IT | 10,60 | 7,72 | 5,39 | 23,71 | 7,41 | 11,68 | 13,51 | 9,52 |
| Muu (22) | 11,28 | 3,67 | 3,48 | 18,42 | 7,89 | 5,55 | 8,72 | 7,40 |
| Kaudsed kulud | 96,00 | 39,55 | 34,54 | 170,09 | 67,14 | 59,81 | 86,65 | 68,32 |
| Kulud kokku | 214,80 | 99,02 | 100,38 | 414,19 | 150,24 | 149,74 | 251,80 | 166,37 |
| Allikas: kontrollikoda. |

KIRJALIKU TÕLKE KOGUKULUD

(miljonit eurot)

LEHEKÜLJE KESKMINE MAKSUMUS

(eurot)

Komisjon

Parlament

Nõukogu

3 institutsiooni

Komisjon

Parlament

Nõukogu

3 institutsiooni

Koosseisulised tõlkijad

100,61

40,03

54,58

195,22

70,37

60,54

136,92

78,41

Sekretärid

6,97

10,54

11,25

28,76

4,88

15,94

28,22

11,55

Välistõlkijad

11,22

8,90

0,00

20,12

7,85

13,45

0,00

8,08

Otsesed kulud

118,80

59,47

65,83

244,10

83,09

89,93

165,14

98,05

Juhtimine

0,64

0,40

0,52

1,56

0,45

0,60

1,31

0,63

Tõlketeenistuse töötajad

43,38

14,90

11,42

69,70

30,34

22,53

28,64

27,99

Planeerimine

2,99

0,59

1,25

4,83

2,09

0,89

3,12

1,94

Välistõlke üksus

2,01

1,39

0,00

3,40

1,41

2,10

0,00

1,37

Hooned

25,09

10,89

12,50

48,47

17,55

16,47

31,35

19,47

IT

10,60

7,72

5,39

23,71

7,41

11,68

13,51

9,52

Muu (22)

11,28

3,67

3,48

18,42

7,89

5,55

8,72

7,40

Kaudsed kulud

96,00

39,55

34,54

170,09

67,14

59,81

86,65

68,32

Kulud kokku

214,80

99,02

100,38

414,19

150,24

149,74

251,80

166,37

Allikas: kontrollikoda.

Kuluanalüüs

| 51. | Tõlkelehekülje hind on arvutatud tagantjärele ja see kehtib ainult 2003. aasta nõudluse ja mahu kohta. Kuna suurem osa tõlkekuludest on püsikulud (parlamendis 87 %, komisjonis 91 % ja nõukogus 97 %), siis väikese nõudlusega aastatel tõlkelehekülje maksumus mõistagi suureneb. 2004. aastal vähenes komisjonis EL-15 keeltesse tõlkimise maht peaaegu 25 %, mille tõttu vähenes tootlikkus 20 %, sest välistõlke mahu vähendamine ei olnud piisav koosseisuliste tõlkijate täiel määral rakendamiseks. 2003. aastal oli komisjoni ja parlamendi sisetõlke lehekülje maksumus võrreldavas suurusjärgus, nõukogu oma aga tunduvalt kõrgem, mis suuresti tulenes madalamast tootlikkusest ning sekretariaaditeenuste ja hoonete suurematest kuludest. Kuna nõukogul on piisavalt koosseisulisi töötajaid vältimaks välistõlgete tellimist EL-15 keeltesse, oli tõlkelehekülje kogumaksumuse osas vahe veelgi suurem. |
| --- | --- |

51.

Tõlkelehekülje hind on arvutatud tagantjärele ja see kehtib ainult 2003. aasta nõudluse ja mahu kohta. Kuna suurem osa tõlkekuludest on püsikulud (parlamendis 87 %, komisjonis 91 % ja nõukogus 97 %), siis väikese nõudlusega aastatel tõlkelehekülje maksumus mõistagi suureneb. 2004. aastal vähenes komisjonis EL-15 keeltesse tõlkimise maht peaaegu 25 %, mille tõttu vähenes tootlikkus 20 %, sest välistõlke mahu vähendamine ei olnud piisav koosseisuliste tõlkijate täiel määral rakendamiseks. 2003. aastal oli komisjoni ja parlamendi sisetõlke lehekülje maksumus võrreldavas suurusjärgus, nõukogu oma aga tunduvalt kõrgem, mis suuresti tulenes madalamast tootlikkusest ning sekretariaaditeenuste ja hoonete suurematest kuludest. Kuna nõukogul on piisavalt koosseisulisi töötajaid vältimaks välistõlgete tellimist EL-15 keeltesse, oli tõlkelehekülje kogumaksumuse osas vahe veelgi suurem.

| 52. | 2003. aastal oli välistõlke lehekülje hinnanguline kogumaksumus 35 % väiksem kui parlamendi sisetõlke maksumus (100 eurot vs 154 eurot) ja 25 % väiksem kui komisjoni sisetõlke maksumus (120 eurot vs 160 eurot). Nendes andmetes ei kajastu aga sise- ja välistõlke erinev olemus – asutusesiseselt tõlgitakse nõudlikumaid ja aeganõudvamaid tekste, nagu õigusaktid ja avaldamisele kuuluvad dokumendid. Samuti peavad koosseisulised tõlkijad täitma muid keelealaseid ülesandeid, mistõttu nad ei saa täielikult tõlkimisele pühenduda (vt punkt 76). Nii EL-15 kui EL-10 keelte puhul on parlamendi poolt välistõlke eest makstud hind keskmiselt 12 % kõrgem kui hind, mida maksis komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraat (23). |
| --- | --- |

52.

2003. aastal oli välistõlke lehekülje hinnanguline kogumaksumus 35 % väiksem kui parlamendi sisetõlke maksumus (100 eurot vs 154 eurot) ja 25 % väiksem kui komisjoni sisetõlke maksumus (120 eurot vs 160 eurot). Nendes andmetes ei kajastu aga sise- ja välistõlke erinev olemus – asutusesiseselt tõlgitakse nõudlikumaid ja aeganõudvamaid tekste, nagu õigusaktid ja avaldamisele kuuluvad dokumendid. Samuti peavad koosseisulised tõlkijad täitma muid keelealaseid ülesandeid, mistõttu nad ei saa täielikult tõlkimisele pühenduda (vt punkt 76). Nii EL-15 kui EL-10 keelte puhul on parlamendi poolt välistõlke eest makstud hind keskmiselt 12 % kõrgem kui hind, mida maksis komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraat (23).

Tõlkeprotsessi tõhusus

| 53. | Inim- ja finantsressursside juhtimise tegevuspõhine lähenemine eeldab eesmärkide seadmist, tegevuste planeerimist ning väljundite ja tulemuslikkuse kontrollimist näitajate abil mõõdetavate eesmärkide alusel. Kõnealustes institutsioonides ei rakendata aga piisavaid näitajaid ega koostata juhtimisteavet, mis võimaldaks kontrollida:






  a) | tagasilükatud tellimusi ja tellimuste koguarvu (parlament), |
| --- | --- | --- |

53.

Inim- ja finantsressursside juhtimise tegevuspõhine lähenemine eeldab eesmärkide seadmist, tegevuste planeerimist ning väljundite ja tulemuslikkuse kontrollimist näitajate abil mõõdetavate eesmärkide alusel. Kõnealustes institutsioonides ei rakendata aga piisavaid näitajaid ega koostata juhtimisteavet, mis võimaldaks kontrollida:

a)

tagasilükatud tellimusi ja tellimuste koguarvu (parlament),

| b) | tähtaegade järgimist (nõukogu), |
| --- | --- |

b)

tähtaegade järgimist (nõukogu),

| c) | mitmekeelsuse eeskirja rikkumisi (parlament), |
| --- | --- |

c)

mitmekeelsuse eeskirja rikkumisi (parlament),

| d) | tõlgitud lehekülgede arvu tellimuse esitanud üksuste/keelekombinatsioonide kaupa (parlament), |
| --- | --- |

d)

tõlgitud lehekülgede arvu tellimuse esitanud üksuste/keelekombinatsioonide kaupa (parlament),

| e) | põhidokumente, mille tõlkimine on kohustuslik (parlament ja nõukogu), |
| --- | --- |

e)

põhidokumente, mille tõlkimine on kohustuslik (parlament ja nõukogu),

| f) | osaliselt või täies mahus teostatud tõlkeid, mida ei läinud vaja originaali järjestikuste muudatuste tõttu (parlament, komisjon ja nõukogu). |
| --- | --- |

f)

osaliselt või täies mahus teostatud tõlkeid, mida ei läinud vaja originaali järjestikuste muudatuste tõttu (parlament, komisjon ja nõukogu).

| 54. | Lisaks sellele ei kontrolli komisjon “hallide tõlgete” ja tõlke tellinud peadirektoraatide poolt otse välistõlkijatele saadetud tõlgete mahtu ega oma selle kohta teavet (vt ka punktid 45 ja 75). |
| --- | --- |

54.

Lisaks sellele ei kontrolli komisjon “hallide tõlgete” ja tõlke tellinud peadirektoraatide poolt otse välistõlkijatele saadetud tõlgete mahtu ega oma selle kohta teavet (vt ka punktid 45 ja 75).

| 55. | Tõlketeenistuste menetlusi, töökorraldust ja töömeetodeid mõjutavad spetsiifilised piirangud, nagu kiireloomulised tellimused (eriti nõukogus), juriidilised tekstid ja institutsioonide töökord. 5. tabelis on toodud väga lühikese tähtajaga (alla 24 tunni või 24–72 tundi) tõlgete maht. |
| --- | --- |

55.

Tõlketeenistuste menetlusi, töökorraldust ja töömeetodeid mõjutavad spetsiifilised piirangud, nagu kiireloomulised tellimused (eriti nõukogus), juriidilised tekstid ja institutsioonide töökord. 5. tabelis on toodud väga lühikese tähtajaga (alla 24 tunni või 24–72 tundi) tõlgete maht.

5. tabel

Tõlketähtaeg

| | Komisjon | Parlament | Nõukogu |
| --- | --- | --- | --- |
| Tähtaeg (tundides) | < 24 | 24–72 | < 24 | 24–72 | < 24 | 24–72 |
| 3 % | 7 % | 19 % | 30 % | 40 % | 22 % |
| Allikas: ICTI (institutsioonidevaheline kirjaliku ja suulise tõlke komitee). |

Komisjon

Parlament

Nõukogu

Tähtaeg (tundides)

< 24

24–72

< 24

24–72

< 24

24–72

3 %

7 %

19 %

30 %

40 %

22 %

Allikas: ICTI (institutsioonidevaheline kirjaliku ja suulise tõlke komitee).

Nõudluse prognoos

| 56. | Nõudluse täpne prognoosimine on eriti oluline siseressursside maksimaalse kasutuse tagamise seisukohast. Lühikeses perspektiivis ei säästa välistõlgete tellimine alati kulusid, hoolimata näiliselt madalamast hinnast. Kuna sisetõIke kulud on enamasti püsikulud (vt punktid 51–52), on sisetõlke lisalehekülje marginaalkulu (või lisakulu) väga väike, samas kui välistõlke lehekülje marginaalkulu on märkimisväärne. Seetõttu tuleks välistõlkeid tellida vaid juhtudel, kui siseressurssidest ei piisa. See nõuab head süsteemi nõudluse prognoosimiseks. |
| --- | --- |

56.

Nõudluse täpne prognoosimine on eriti oluline siseressursside maksimaalse kasutuse tagamise seisukohast. Lühikeses perspektiivis ei säästa välistõlgete tellimine alati kulusid, hoolimata näiliselt madalamast hinnast. Kuna sisetõIke kulud on enamasti püsikulud (vt punktid 51–52), on sisetõlke lisalehekülje marginaalkulu (või lisakulu) väga väike, samas kui välistõlke lehekülje marginaalkulu on märkimisväärne. Seetõttu tuleks välistõlkeid tellida vaid juhtudel, kui siseressurssidest ei piisa. See nõuab head süsteemi nõudluse prognoosimiseks.

| 57. | Ehkki parlamendi mitmekeelsuse eeskirjas sätestatakse, et “komisjonide, delegatsioonide ja fraktsioonide sekretariaadid koostavad vastavalt oma tööplaanidele igakuiselt tellitavate tõlketööde prognoosi, märkides ära dokumendi oletatava lähtekeele, esitamise eeldatava kuupäeva ning võimaliku lehekülgede arvu”, ei ole selliseid prognoose planeerimisüksusele saadetud. |
| --- | --- |

57.

Ehkki parlamendi mitmekeelsuse eeskirjas sätestatakse, et “komisjonide, delegatsioonide ja fraktsioonide sekretariaadid koostavad vastavalt oma tööplaanidele igakuiselt tellitavate tõlketööde prognoosi, märkides ära dokumendi oletatava lähtekeele, esitamise eeldatava kuupäeva ning võimaliku lehekülgede arvu”, ei ole selliseid prognoose planeerimisüksusele saadetud.

| 58. | 2003. ja 2004. aastal ei esitanud enamik komisjoni peadirektoraate kirjaliku tõlke peadirektoraadile süstemaatiliselt teatud perioodi tõlketööde prognoosi ning nõukogus esitasid ainult mõned peadirektoraadid regulaarselt peadirektoraadile A III tõlkevajaduste prognoosi. |
| --- | --- |

58.

2003. ja 2004. aastal ei esitanud enamik komisjoni peadirektoraate kirjaliku tõlke peadirektoraadile süstemaatiliselt teatud perioodi tõlketööde prognoosi ning nõukogus esitasid ainult mõned peadirektoraadid regulaarselt peadirektoraadile A III tõlkevajaduste prognoosi.

| 59. | Tegelikkuses on peamised infoallikad tulevase töökoormuse kohta institutsioonide tööprogrammid ja koosolekute päevakorraprojektid, mis annavad tõlkevajadustest ainult ligikaudse ülevaate ega sobi seetõttu täpse kava tegemiseks. |
| --- | --- |

59.

Tegelikkuses on peamised infoallikad tulevase töökoormuse kohta institutsioonide tööprogrammid ja koosolekute päevakorraprojektid, mis annavad tõlkevajadustest ainult ligikaudse ülevaate ega sobi seetõttu täpse kava tegemiseks.

Tähtaegade järgimine

| 60. | Parlamendi 2004. aasta mitmekeelsuse eeskirjas on tõlke tellimise üldtähtajaks (24) sätestatud 10 päeva. Seda tähtaega järgis selle esimese kehtimisaasta jooksul ainult umbes pool tõlgete tellijatest. Seega on suurem osa tõlgetest võimalik esitada alles vahetult enne koosoleku algust. |
| --- | --- |

60.

Parlamendi 2004. aasta mitmekeelsuse eeskirjas on tõlke tellimise üldtähtajaks (24) sätestatud 10 päeva. Seda tähtaega järgis selle esimese kehtimisaasta jooksul ainult umbes pool tõlgete tellijatest. Seega on suurem osa tõlgetest võimalik esitada alles vahetult enne koosoleku algust.

| 61. | 1998. aastal kehtestas nõukogu peadirektoraat A III dokumentide esitamisele tähtajad (10 tööpäeva töörühmade dokumentidele ja 5 tööpäeva COREPERi dokumentidele). Nõukogu töö iseloomust tulenevate ajaliste piirangute tõttu peetakse neist tähtaegadest harva kinni. Enamik parlamendi ja nõukogu tõlgetest esitatakse alles vahetult enne koosoleku algust. |
| --- | --- |

61.

1998. aastal kehtestas nõukogu peadirektoraat A III dokumentide esitamisele tähtajad (10 tööpäeva töörühmade dokumentidele ja 5 tööpäeva COREPERi dokumentidele). Nõukogu töö iseloomust tulenevate ajaliste piirangute tõttu peetakse neist tähtaegadest harva kinni. Enamik parlamendi ja nõukogu tõlgetest esitatakse alles vahetult enne koosoleku algust.

| 62. | Komisjon ei ole kehtestanud dokumentide esitamise tähtaega, kuid kirjaliku tõlke peadirektoraadi planeerimisüksus taotleb tõlgete tellijatelt tihti uusi tähtaegu, kui tõlkimiseks antud aeg ei ole piisav. |
| --- | --- |

62.

Komisjon ei ole kehtestanud dokumentide esitamise tähtaega, kuid kirjaliku tõlke peadirektoraadi planeerimisüksus taotleb tõlgete tellijatelt tihti uusi tähtaegu, kui tõlkimiseks antud aeg ei ole piisav.

Planeerimine

| 63. | Kontrollikoja tehtud 2003. aasta kirjaliku tõlke kogukulude arvutuste põhjal on kolme institutsiooni planeerimiskulud ligikaudu 4,8 miljonit eurot, mis moodustab ca 1 % kirjaliku tõlke kogukuludest (vt 2. tabel). Planeerimine on veel üks moodus siseressursside võimalikult efektiivseks kasutamiseks (vt punkt 56). |
| --- | --- |

63.

Kontrollikoja tehtud 2003. aasta kirjaliku tõlke kogukulude arvutuste põhjal on kolme institutsiooni planeerimiskulud ligikaudu 4,8 miljonit eurot, mis moodustab ca 1 % kirjaliku tõlke kogukuludest (vt 2. tabel). Planeerimine on veel üks moodus siseressursside võimalikult efektiivseks kasutamiseks (vt punkt 56).

| 64. | Muu hulgas väga lühikeste tõlketähtaegade tõttu (vt 5. tabel) ei ole nõukogu ja parlamendi üksuste juhatajatel kuigi palju võimalusi pikaks või keskpikaks planeerimiseks ega töökoormuse ühtlasemaks jaotamiseks. |
| --- | --- |

64.

Muu hulgas väga lühikeste tõlketähtaegade tõttu (vt 5. tabel) ei ole nõukogu ja parlamendi üksuste juhatajatel kuigi palju võimalusi pikaks või keskpikaks planeerimiseks ega töökoormuse ühtlasemaks jaotamiseks.

| 65. | Nõukogu planeerimissüsteem põhineb dokumendi prinditud lehekülgede arvul. See ei ole usaldusväärne moodus tõlkimiseks vajamineva aja prognoosimiseks, kuna selles ei kajastu üldjuhul tõlkimise tegelik töömahukus (25). |
| --- | --- |

65.

Nõukogu planeerimissüsteem põhineb dokumendi prinditud lehekülgede arvul. See ei ole usaldusväärne moodus tõlkimiseks vajamineva aja prognoosimiseks, kuna selles ei kajastu üldjuhul tõlkimise tegelik töömahukus (25).

| 66. | Parlamendi arvutisüsteem võimaldab planeerimisüksustel kontrollida päevas tõlgitud lehekülgede arvu. See annab üldpildi keeleüksuses olemasolevatest ressurssidest, kuid ei võimalda ajakohast teavet iga üksuse olemasolevatest siseressurssidest teatud ajavahemikus, võttes arvesse tõlkijate kohalolu (puhkused, koolitused jne). |
| --- | --- |

66.

Parlamendi arvutisüsteem võimaldab planeerimisüksustel kontrollida päevas tõlgitud lehekülgede arvu. See annab üldpildi keeleüksuses olemasolevatest ressurssidest, kuid ei võimalda ajakohast teavet iga üksuse olemasolevatest siseressurssidest teatud ajavahemikus, võttes arvesse tõlkijate kohalolu (puhkused, koolitused jne).

Sise- ja välisressursside tõhus kasutamine

Eelkäsitlemine

| 67. | Et vältida juba tõlgitud tekstide uuesti tõlkimist, paluvad tõlketeenistused tõlgete tellijatel viidata samalaadsetele varem tõlgitud dokumentidele ja/või märkida ära muudatused võrreldes juba tõlgitud dokumendi eelmise versiooniga. Et aga sellised viited on tihti ära jäetud või puudulikud, peavad planeerimisüksused neid andmebaasidest otsima. Tellimuste ja tõlgitud tekstide süstematiseerimine ei ole piisavalt täpne, et otsing annaks võimalikult häid tulemusi. Olukord on eriti keeruline parlamendis, kus dokumendid on salvestatud erinevatesse andmebaasidesse ja võrgustikesse ning tõlketeenistustel puudub tõlgitud tekstide terviklik kogu. |
| --- | --- |

67.

Et vältida juba tõlgitud tekstide uuesti tõlkimist, paluvad tõlketeenistused tõlgete tellijatel viidata samalaadsetele varem tõlgitud dokumentidele ja/või märkida ära muudatused võrreldes juba tõlgitud dokumendi eelmise versiooniga. Et aga sellised viited on tihti ära jäetud või puudulikud, peavad planeerimisüksused neid andmebaasidest otsima. Tellimuste ja tõlgitud tekstide süstematiseerimine ei ole piisavalt täpne, et otsing annaks võimalikult häid tulemusi. Olukord on eriti keeruline parlamendis, kus dokumendid on salvestatud erinevatesse andmebaasidesse ja võrgustikesse ning tõlketeenistustel puudub tõlgitud tekstide terviklik kogu.

Tõlkeüksuste töömeetodid

| 68. | Üksuste juhatajad vastutavad tõlketööde koosseisulistele tõlkijatele jagamise eest. Kõik keeleüksused on erineva ülesehitusega – mõned on jagatud spetsialiseerunud tõlkijate rühmadeks, teistes tõlgitakse tekstid vastavalt nende saabumise järjekorrale. Komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadis ja nõukogu peadirektoraadis A III on mõlemas keskselt väljatöötatud vahendid, mis näitavad konkreetsete tõlkijate kättesaadavust. Kõik keeleüksused neid vahendeid aga järjepidevalt ei kasuta. Parlamendis sellised vahendid puuduvad. Mõned osakonnajuhatajad kasutavad tabeleid, teised jagavad töö käsitsi laiali. |
| --- | --- |

68.

Üksuste juhatajad vastutavad tõlketööde koosseisulistele tõlkijatele jagamise eest. Kõik keeleüksused on erineva ülesehitusega – mõned on jagatud spetsialiseerunud tõlkijate rühmadeks, teistes tõlgitakse tekstid vastavalt nende saabumise järjekorrale. Komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadis ja nõukogu peadirektoraadis A III on mõlemas keskselt väljatöötatud vahendid, mis näitavad konkreetsete tõlkijate kättesaadavust. Kõik keeleüksused neid vahendeid aga järjepidevalt ei kasuta. Parlamendis sellised vahendid puuduvad. Mõned osakonnajuhatajad kasutavad tabeleid, teised jagavad töö käsitsi laiali.

| 69. | Kõik tõlkeüksused koosnevad tõlkijatest ja abitöötajatest. Viimaste ülesandeks on viidete otsimine, trükkimine, vormindamine, dokumentide arhiveerimine jne. Nõukogus (26) ja parlamendis on ligikaudu üks sekretär kahe tõlkija kohta, komisjonis aga vaid üks sekretär nelja või viie tõlkija kohta. |
| --- | --- |

69.

Kõik tõlkeüksused koosnevad tõlkijatest ja abitöötajatest. Viimaste ülesandeks on viidete otsimine, trükkimine, vormindamine, dokumentide arhiveerimine jne. Nõukogus (26) ja parlamendis on ligikaudu üks sekretär kahe tõlkija kohta, komisjonis aga vaid üks sekretär nelja või viie tõlkija kohta.

| 70. | Ehkki kõik kolm institutsiooni on vastu võtnud põhimõtted, millega soodustatakse moodsa tehnoloogia kasutamist, ning kulutanud 2003. aastal 23,7 miljonit eurot IT-vahenditele (kogumaksumus, kaasa arvatud litsentsid, vt 4. tabel), võib tegelikkuses iga tõlkija oma ülemuse vaikival nõusolekul otsustada arvutipõhiste tõlkevahendite (Translator's Workbench), otsinguvahendite (nt Euramis ja IATE) ja kõnetuvastustarkvara (alternatiivina trükkimisele) kasutamise üle. Parlamendis on selliseid vahendeid kasutavate tõlkijate ja abitöötajate suhtarv eri üksustes väga erinev (10 % ja 90 % vahel). Nõukogus kasutatakse IT-vahendeid vaid vähesel määral. Komisjonis on kolmest institutsioonist kõige tänapäevasemad IT-vahendid, kuid nende kasutamise kohta puuduvad andmed. |
| --- | --- |

70.

Ehkki kõik kolm institutsiooni on vastu võtnud põhimõtted, millega soodustatakse moodsa tehnoloogia kasutamist, ning kulutanud 2003. aastal 23,7 miljonit eurot IT-vahenditele (kogumaksumus, kaasa arvatud litsentsid, vt 4. tabel), võib tegelikkuses iga tõlkija oma ülemuse vaikival nõusolekul otsustada arvutipõhiste tõlkevahendite (Translator's Workbench), otsinguvahendite (nt Euramis ja IATE) ja kõnetuvastustarkvara (alternatiivina trükkimisele) kasutamise üle. Parlamendis on selliseid vahendeid kasutavate tõlkijate ja abitöötajate suhtarv eri üksustes väga erinev (10 % ja 90 % vahel). Nõukogus kasutatakse IT-vahendeid vaid vähesel määral. Komisjonis on kolmest institutsioonist kõige tänapäevasemad IT-vahendid, kuid nende kasutamise kohta puuduvad andmed.

| 71. | Alates 2003. aastast on umbes sada komisjoni 1 100 tõlkijast teinud kaugtööd. Vastavalt kirjaliku tõlke peadirektoraadi hindamisaruandele (27) võimaldab praegune meetod puhast kulusäästu ligikaudu 10 000 eurot tõlkija kohta aastas, peamiselt tänu tootlikkuse suurenemisele. Parlamendis teeb kaugtööd 430 tõlkijast 26 ning ka nõukogu on alustanud selles valdkonnas kaht katseprojekti. |
| --- | --- |

71.

Alates 2003. aastast on umbes sada komisjoni 1 100 tõlkijast teinud kaugtööd. Vastavalt kirjaliku tõlke peadirektoraadi hindamisaruandele (27) võimaldab praegune meetod puhast kulusäästu ligikaudu 10 000 eurot tõlkija kohta aastas, peamiselt tänu tootlikkuse suurenemisele. Parlamendis teeb kaugtööd 430 tõlkijast 26 ning ka nõukogu on alustanud selles valdkonnas kaht katseprojekti.

Välistõlgete tellimine

| 72. | Nii komisjonis kui parlamendis kasutatakse alati koosseisulisi tõlkijaid seadusandlike tekstide tõlkimiseks (kvaliteedi tagamiseks), samuti kiireloomuliste, konfidentsiaalsete ja väikesemahuliste dokumentide tõlkimiseks (praktilistel kaalutlustel). Et pea kõik nõukogus tehtavad tõlked kuuluvad nimetatud kategooriatesse, tehakse suurem osa tõlkeid nõukogus asutusesiseselt. |
| --- | --- |

72.

Nii komisjonis kui parlamendis kasutatakse alati koosseisulisi tõlkijaid seadusandlike tekstide tõlkimiseks (kvaliteedi tagamiseks), samuti kiireloomuliste, konfidentsiaalsete ja väikesemahuliste dokumentide tõlkimiseks (praktilistel kaalutlustel). Et pea kõik nõukogus tehtavad tõlked kuuluvad nimetatud kategooriatesse, tehakse suurem osa tõlkeid nõukogus asutusesiseselt.

| 73. | Tõlke välistõlkijalt tellimise otsuse teevad enamasti tõlkeüksuste juhatajad (arvestamata eespool mainitud vahetut välistõlgete tellimist), võttes arvesse tõlke tüüpi ja olemasolevaid siseressursse. Komisjonis ja parlamendis ilmnes 2004. aastal enamikus keeleüksustes selge positiivne seos töökoormuse ja välistõlke kasutamise vahel. Audit tõi aga esile, et komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadi kaks üksust kasutasid 2004. aastal suures mahus välistõlkijaid, ehkki nende töökoormus oli alla keskmise (kuna võrreldes 2003. aastaga vähenenud töökoormusele reageeriti hilinemisega), mis viitab siseressursside alakasutusele. Parlamendi prantsuse keele tõlkeosakonnal oli 2005. aastal teiseks kõige väiksem töökoormus, kuid teiseks suurim välistõlkijate kasutamise protsent. Nende juhtumite alusel ei ole võetud juhtimisalaseid parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

73.

Tõlke välistõlkijalt tellimise otsuse teevad enamasti tõlkeüksuste juhatajad (arvestamata eespool mainitud vahetut välistõlgete tellimist), võttes arvesse tõlke tüüpi ja olemasolevaid siseressursse. Komisjonis ja parlamendis ilmnes 2004. aastal enamikus keeleüksustes selge positiivne seos töökoormuse ja välistõlke kasutamise vahel. Audit tõi aga esile, et komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadi kaks üksust kasutasid 2004. aastal suures mahus välistõlkijaid, ehkki nende töökoormus oli alla keskmise (kuna võrreldes 2003. aastaga vähenenud töökoormusele reageeriti hilinemisega), mis viitab siseressursside alakasutusele. Parlamendi prantsuse keele tõlkeosakonnal oli 2005. aastal teiseks kõige väiksem töökoormus, kuid teiseks suurim välistõlkijate kasutamise protsent. Nende juhtumite alusel ei ole võetud juhtimisalaseid parandusmeetmeid.

| 74. | Nii parlamendis kui komisjonis saadetakse automaatselt osa tõlkeid välistõlkijatele, kontrollimata vabade siseressursside olemasolu mõne või kõikide keelte osas. 2003–2004 võtsid mõlemad institutsioonid vastu eesmärgi suurendada välistõlkijatele saadetavate tõlgete osakaalu vastavalt 30 ja 40 protsendile, et toime tulla üldise nõudluse eeldatava kasvuga ning võttes arvesse välistõlke väiksemat maksumust (võrreldes täiendavate täisajaga töötavate tõlkijate värbamisega). Nõudluse strukturaalse languse tõttu 2004. aastal peatas komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraat eesmärgi täitmise ja parlament väljastas juhised mitte saata valimisperioodil välistõlkijatele muid tõlkeid peale CRE (28). Ehkki EL-15 keeleüksuste üldine töökoormus oli 2004. aastal ligikaudu 20 % väiksem kui 2003. aastal, jäi välistõlkijate kasutamise protsent parlamendis peaaegu muutumatuks (32,5 % 2003. aastal ja 32 % 2004. aastal) (vt 6. tabel). Erinevused EL-10 keelte välistõlgete tellimise suhtarvus aastatel 2004 ja 2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel tulenevad peamiselt sellest, et parlament oli 2004. aastal teistest edukam EL-10 keelte koosseisuliste tõlkijate värbamisel. Seadusandlike tekstide vähenemise ja väiksema tõlkemahu tõttu suudeti parlamendis tõlkida suuremal arvul tekste EL-10 keeltesse asutusesiseselt (vt ka punktid 20 ja 25). |
| --- | --- |

74.

Nii parlamendis kui komisjonis saadetakse automaatselt osa tõlkeid välistõlkijatele, kontrollimata vabade siseressursside olemasolu mõne või kõikide keelte osas. 2003–2004 võtsid mõlemad institutsioonid vastu eesmärgi suurendada välistõlkijatele saadetavate tõlgete osakaalu vastavalt 30 ja 40 protsendile, et toime tulla üldise nõudluse eeldatava kasvuga ning võttes arvesse välistõlke väiksemat maksumust (võrreldes täiendavate täisajaga töötavate tõlkijate värbamisega). Nõudluse strukturaalse languse tõttu 2004. aastal peatas komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraat eesmärgi täitmise ja parlament väljastas juhised mitte saata valimisperioodil välistõlkijatele muid tõlkeid peale CRE (28). Ehkki EL-15 keeleüksuste üldine töökoormus oli 2004. aastal ligikaudu 20 % väiksem kui 2003. aastal, jäi välistõlkijate kasutamise protsent parlamendis peaaegu muutumatuks (32,5 % 2003. aastal ja 32 % 2004. aastal) (vt 6. tabel). Erinevused EL-10 keelte välistõlgete tellimise suhtarvus aastatel 2004 ja 2005 parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel tulenevad peamiselt sellest, et parlament oli 2004. aastal teistest edukam EL-10 keelte koosseisuliste tõlkijate värbamisel. Seadusandlike tekstide vähenemise ja väiksema tõlkemahu tõttu suudeti parlamendis tõlkida suuremal arvul tekste EL-10 keeltesse asutusesiseselt (vt ka punktid 20 ja 25).

6. tabel

Välistõlgete osakaal 2003., 2004. ja 2005. aastal

| | Komisjon | Parlament | Nõukogu |
| --- | --- | --- | --- |
| Välistõlgete osakaal | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Kõik keeled | 22 % | 23 % | 20 % | 33 % | 30 % | 36 % | 0 % | 1 % | 2 % |
| EL-15 keeled | 21 % | 16 % | 10 % | 32,5 % | 32 % | 33 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| EL-10 keeled | a.p | 60 % | 37 % | 41 % | 20 % | 43 % | a.p | 8 % | 5 % |
| a.p andmed puuduvad.

  Allikas: kontrollikoda. |

Komisjon

Parlament

Nõukogu

Välistõlgete osakaal

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Kõik keeled

22 %

23 %

20 %

33 %

30 %

36 %

0 %

1 %

2 %

EL-15 keeled

21 %

16 %

10 %

32,5 %

32 %

33 %

0 %

0 %

0 %

EL-10 keeled

a.p

60 %

37 %

41 %

20 %

43 %

a.p

8 %

5 %

a.p andmed puuduvad.

Allikas: kontrollikoda.

| 75. | Kui nõukogus ja parlamendis saadavad tõlke tellinud peadirektoraadid küllaltki vähe tõlkeid otse välistõlkijatele,. (29) siis auditi tulemusel selgus, et komisjoni peadirektoraadid olid 2003–2004 saatnud sadade tuhandete lehekülgede kaupa tõlkeid välistõlkijatele otse, kirjaliku tõlke peadirektoraati kaasamata (vt ka punktid 45 ja 54). |
| --- | --- |

75.

Kui nõukogus ja parlamendis saadavad tõlke tellinud peadirektoraadid küllaltki vähe tõlkeid otse välistõlkijatele,. (29) siis auditi tulemusel selgus, et komisjoni peadirektoraadid olid 2003–2004 saatnud sadade tuhandete lehekülgede kaupa tõlkeid välistõlkijatele otse, kirjaliku tõlke peadirektoraati kaasamata (vt ka punktid 45 ja 54).

Produktiivsus

| 76. | Auditis vaadeldi kolme institutsiooni produktiivsust aastatel 2000–2005, et võrrelda nende tulemusi aja lõikes. Produktiivsuse arvutamiseks kasutati täistööaja mõistet, mille kohaselt tõlkimiseks kasutatud aeg on aeg, millal tõlkija on reaalselt kontoritööks kättesaadav. Kuna paljudel juhtudel hõlmab see aeg ka muid tegevusi peale tõlkimise (koolitused, juhtimistegevus, kvaliteedikontroll, teiste talituste koostatud dokumentide korrektuuri lugemine jne), on täistööajal põhinev produktiivsus vaid üldine näitaja. Institutsioonide ja ühe institutsiooni keeleüksuste vahelistesse võrdlustesse tuleks suhtuda ettevaatusega. Samuti tuleks täpselt välja selgitada erinevuste põhjused ning analüüsida võimalikke piiravaid tegureid, et hinnata juhtkonna otsese sekkumise võimalust. |
| --- | --- |

76.

Auditis vaadeldi kolme institutsiooni produktiivsust aastatel 2000–2005, et võrrelda nende tulemusi aja lõikes. Produktiivsuse arvutamiseks kasutati täistööaja mõistet, mille kohaselt tõlkimiseks kasutatud aeg on aeg, millal tõlkija on reaalselt kontoritööks kättesaadav. Kuna paljudel juhtudel hõlmab see aeg ka muid tegevusi peale tõlkimise (koolitused, juhtimistegevus, kvaliteedikontroll, teiste talituste koostatud dokumentide korrektuuri lugemine jne), on täistööajal põhinev produktiivsus vaid üldine näitaja. Institutsioonide ja ühe institutsiooni keeleüksuste vahelistesse võrdlustesse tuleks suhtuda ettevaatusega. Samuti tuleks täpselt välja selgitada erinevuste põhjused ning analüüsida võimalikke piiravaid tegureid, et hinnata juhtkonna otsese sekkumise võimalust.

| 77. | Produktiivsus, mida määratletakse kui asutusesiseselt tõlgitud standardlehekülgede arvu iga täistööajaga töötava koosseisulise tõlkija kohta, on eri keeleosakondade ja institutsioonide vahel väga erinev. EL-10 keeleüksuste produktiivsus on üldjuhul kõigis institutsioonides väiksem suurema koolitusvajaduse, väheste kogemuste ja väiksema tõlkemälu tõttu (mis piirab arvutipõhist tõlkimist), samuti seetõttu, et välistõlgete toimetamisele kulub rohkem aega. |
| --- | --- |

77.

Produktiivsus, mida määratletakse kui asutusesiseselt tõlgitud standardlehekülgede arvu iga täistööajaga töötava koosseisulise tõlkija kohta, on eri keeleosakondade ja institutsioonide vahel väga erinev. EL-10 keeleüksuste produktiivsus on üldjuhul kõigis institutsioonides väiksem suurema koolitusvajaduse, väheste kogemuste ja väiksema tõlkemälu tõttu (mis piirab arvutipõhist tõlkimist), samuti seetõttu, et välistõlgete toimetamisele kulub rohkem aega.

| 78. | ELi institutsioonide tõlketeenistuste produktiivsus on tunduvalt väiksem kui erasektori oma (30). Viimase suurem produktiivsus tuleneb peamiselt tekstide laadist (vähe seadusandlikke tekste), samuti IT-vahendite laialdasest kasutamisest. Ehkki välistõlkijatele saadetakse lihtsamaid tekste, peetakse nende tõlgete kvaliteeti halvemaks ning nende toimetamine on töömahukam kui asutusesiseselt tõlgitud dokumentide puhul. Mitmele tõlkebüroole on seega tõlgete ebarahuldava kvaliteedi tõttu leping üles öeldud (vt punkt 43). Siiski on välistõlge vabade siseressursside puudumisel suurema produktiivsuse ja madalamate palkade tõttu tunduvalt kulusäästlikum kui täiendavate koosseisuliste töötajate palkamine, isegi kui kaudsed kulud (planeerimine, pakkumismenetlused, maksete teostamine, kvaliteedikontroll jne) arvesse võtta. |
| --- | --- |

78.

ELi institutsioonide tõlketeenistuste produktiivsus on tunduvalt väiksem kui erasektori oma (30). Viimase suurem produktiivsus tuleneb peamiselt tekstide laadist (vähe seadusandlikke tekste), samuti IT-vahendite laialdasest kasutamisest. Ehkki välistõlkijatele saadetakse lihtsamaid tekste, peetakse nende tõlgete kvaliteeti halvemaks ning nende toimetamine on töömahukam kui asutusesiseselt tõlgitud dokumentide puhul. Mitmele tõlkebüroole on seega tõlgete ebarahuldava kvaliteedi tõttu leping üles öeldud (vt punkt 43). Siiski on välistõlge vabade siseressursside puudumisel suurema produktiivsuse ja madalamate palkade tõttu tunduvalt kulusäästlikum kui täiendavate koosseisuliste töötajate palkamine, isegi kui kaudsed kulud (planeerimine, pakkumismenetlused, maksete teostamine, kvaliteedikontroll jne) arvesse võtta.

7. tabel

Keskmine tõlkelehekülgede arv ühe tõlkija kohta (täistööajaga töötajad)

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Komisjon (aastas) | 915 | 902 | 909 | 1 054 | 917 | 797 |
| Komisjon (päevas) | 5,2 | 5,2 | 5,1 | 5,7 | 5,0 | 4,5 |
| Parlament (aastas) | 1 092 | 1 195 | 1 062 | 1 031 | 858 | 1 226 |
| Nõukogu (31) (aastas) | 602 | 653 | 772 | 707 | 648 | 669 |
| Allikas: kontrollikoda. |

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Komisjon (aastas)

915

902

909

1 054

917

797

Komisjon (päevas)

5,2

5,2

5,1

5,7

5,0

4,5

Parlament (aastas)

1 092

1 195

1 062

1 031

858

1 226

Nõukogu (31) (aastas)

602

653

772

707

648

669

Allikas: kontrollikoda.

Komisjon

| 79. | Kirjaliku tõlke peadirektoraadi produktiivsust, mis enamikul aastatel on olnud parlamendi omast mõnevõrra väiksem, võib osaliselt seletada komisjoni rolliga õigusloome protsessi algatajana. See eeldab põhjalikumat toimetamist ning juhtivat rolli terminoloogia ja andmebaaside väljatöötamisel, mida saavad kasutada ka teised institutsioonid. Lisaks tegeleb komisjoni tõlkepersonal muu keelealase tööga, mis ei väljendu päevas tõlgitud lehekülgede arvus. |
| --- | --- |

79.

Kirjaliku tõlke peadirektoraadi produktiivsust, mis enamikul aastatel on olnud parlamendi omast mõnevõrra väiksem, võib osaliselt seletada komisjoni rolliga õigusloome protsessi algatajana. See eeldab põhjalikumat toimetamist ning juhtivat rolli terminoloogia ja andmebaaside väljatöötamisel, mida saavad kasutada ka teised institutsioonid. Lisaks tegeleb komisjoni tõlkepersonal muu keelealase tööga, mis ei väljendu päevas tõlgitud lehekülgede arvus.

| 80. | Aastatel 2003–2005 langes EL-15 keelte keskmine produktiivsus rohkem kui 20 % võrra. Enamiku menetluskeelte hulka mittekuuluvate EL-15 keelte produktiivsus langes vähem kui nelja leheküljeni päevas. Langus on põhjustatud menetluskeelte hulka mittekuuluvate keelte üksuste töökoormuse vähenemisest, mis on viinud ressursside ülejäägini. Selle probleemiga tuleks tegeleda, võttes arvesse ilma kirjaliku tõlke peadirektoraadi osaluseta otse välistõlkijatele saadetavate tõlgete määra (vt punkt 75). |
| --- | --- |

80.

Aastatel 2003–2005 langes EL-15 keelte keskmine produktiivsus rohkem kui 20 % võrra. Enamiku menetluskeelte hulka mittekuuluvate EL-15 keelte produktiivsus langes vähem kui nelja leheküljeni päevas. Langus on põhjustatud menetluskeelte hulka mittekuuluvate keelte üksuste töökoormuse vähenemisest, mis on viinud ressursside ülejäägini. Selle probleemiga tuleks tegeleda, võttes arvesse ilma kirjaliku tõlke peadirektoraadi osaluseta otse välistõlkijatele saadetavate tõlgete määra (vt punkt 75).

| 81. | Üksuste produktiivsuses on endiselt suuri erinevusi, ehkki kirjaliku tõlke peadirektoraat võttis kasutusele nn paindlikkusmehhanismi, mis võimaldab ühe keeleosakonna siseselt kanda tõlketöid üksusest, mille töökoormus on ajutiselt keskmisest suurem, üle teisele üksusele (32). Erinevusi võib peamiselt seletada asjaoluga, et erinevaid poliitikavaldkondi puudutavate ja eri keeleüksuste pädevusse kuuluvate tekstide tõlkimise järele on erinev nõudlus. Kirjaliku tõlke peadirektoraadi üksuste produktiivsuse erinevus on pärast laienemist veelgi suurenenud. 2005. aasta kõige produktiivsema üksuse produktiivsus oli kaks korda suurem kõige väiksema produktiivsusega üksuse omast. |
| --- | --- |

81.

Üksuste produktiivsuses on endiselt suuri erinevusi, ehkki kirjaliku tõlke peadirektoraat võttis kasutusele nn paindlikkusmehhanismi, mis võimaldab ühe keeleosakonna siseselt kanda tõlketöid üksusest, mille töökoormus on ajutiselt keskmisest suurem, üle teisele üksusele (32). Erinevusi võib peamiselt seletada asjaoluga, et erinevaid poliitikavaldkondi puudutavate ja eri keeleüksuste pädevusse kuuluvate tekstide tõlkimise järele on erinev nõudlus. Kirjaliku tõlke peadirektoraadi üksuste produktiivsuse erinevus on pärast laienemist veelgi suurenenud. 2005. aasta kõige produktiivsema üksuse produktiivsus oli kaks korda suurem kõige väiksema produktiivsusega üksuse omast.

Parlament

| 82. | Parlament on viimase viie aasta jooksul vähendanud tõlkijate arvu keskmiselt rohkem kui viie täistööajaga tõlkija (või 15 %) võrra keele kohta. |
| --- | --- |

82.

Parlament on viimase viie aasta jooksul vähendanud tõlkijate arvu keskmiselt rohkem kui viie täistööajaga tõlkija (või 15 %) võrra keele kohta.

| 83. | Parlamendi inglise ja prantsuse keele tõlkeüksuste produktiivsus on stabiilselt alla keskmise (5–20 % võrra, olenevalt aastast), samas kui produktiivsuse erinevused teiste EL-15 keelte vahel on kõige rohkem 10 %. Seda seletab prantsuse keele üksuse keskmisest suurem tõlkijate arv ning välistõlgete määr. Inglise keele üksuse tõlgete järele on väiksem nõudlus, sest enamik sisedokumente koostatakse inglise keeles. Välistõlgete määr ja ressursside ülejääk sõltuvad langetatavatest juhtimisotsustest. |
| --- | --- |

83.

Parlamendi inglise ja prantsuse keele tõlkeüksuste produktiivsus on stabiilselt alla keskmise (5–20 % võrra, olenevalt aastast), samas kui produktiivsuse erinevused teiste EL-15 keelte vahel on kõige rohkem 10 %. Seda seletab prantsuse keele üksuse keskmisest suurem tõlkijate arv ning välistõlgete määr. Inglise keele üksuse tõlgete järele on väiksem nõudlus, sest enamik sisedokumente koostatakse inglise keeles. Välistõlgete määr ja ressursside ülejääk sõltuvad langetatavatest juhtimisotsustest.

Nõukogu

| 84. | Nõukogu produktiivsus oli stabiilselt väiksem kui komisjoni ja parlamendi oma. See on põhjustatud erilist tähelepanu nõudvate seadusdokumentide suurest arvust ja väga kõikuvast nõudlusest (2003. aastal ulatus töökoormus vähem kui 1 000 leheküljest kuni rohkem kui 7 000 leheküljeni päevas). |
| --- | --- |

84.

Nõukogu produktiivsus oli stabiilselt väiksem kui komisjoni ja parlamendi oma. See on põhjustatud erilist tähelepanu nõudvate seadusdokumentide suurest arvust ja väga kõikuvast nõudlusest (2003. aastal ulatus töökoormus vähem kui 1 000 leheküljest kuni rohkem kui 7 000 leheküljeni päevas).

| 85. | Ressursside ülejäägi probleemi lahendamiseks on peadirektoraat A III vastu võtnud pikaajalise tegevuskava eesmärgiga vähendada EL-15 keeleüksuste tõlkijate ja sekretäride arvu ca 50 täistööajaga tõlkijalt 2002. aastal 25-le 2015. aastal. (33). Kava eesmärgi saavutamine on aga pikaajaline protsess, sest nõukogu hinnangul on asutusesiseselt ühelt töökohalt teisele asumise võimalused piiratud ja institutsioonide-vaheline liikuvus väike. |
| --- | --- |

85.

Ressursside ülejäägi probleemi lahendamiseks on peadirektoraat A III vastu võtnud pikaajalise tegevuskava eesmärgiga vähendada EL-15 keeleüksuste tõlkijate ja sekretäride arvu ca 50 täistööajaga tõlkijalt 2002. aastal 25-le 2015. aastal. (33). Kava eesmärgi saavutamine on aga pikaajaline protsess, sest nõukogu hinnangul on asutusesiseselt ühelt töökohalt teisele asumise võimalused piiratud ja institutsioonide-vaheline liikuvus väike.

| 86. | Keeleüksuste-vahelised produktiivsuse erinevused on väiksemad nõukogus (ja parlamendis) kui komisjonis (erandina peadirektoraadi A III inglise keele üksuse väike produktiivsus, mis oli aastatel 2003–2005 ca 20–40 % väiksem kui teistes üksustes). Seda näiliselt väikest produktiivsust seletab osaliselt originaaltekstide toimetamise ülesanne ning inglise keele roll peamise releekeelena EL-10 keeltes kirjutatud tekstide tõlkimisel, mis tekitab märkimisväärseid terminoloogilisi probleeme. |
| --- | --- |

86.

Keeleüksuste-vahelised produktiivsuse erinevused on väiksemad nõukogus (ja parlamendis) kui komisjonis (erandina peadirektoraadi A III inglise keele üksuse väike produktiivsus, mis oli aastatel 2003–2005 ca 20–40 % väiksem kui teistes üksustes). Seda näiliselt väikest produktiivsust seletab osaliselt originaaltekstide toimetamise ülesanne ning inglise keele roll peamise releekeelena EL-10 keeltes kirjutatud tekstide tõlkimisel, mis tekitab märkimisväärseid terminoloogilisi probleeme.

Tõlkeprotsessi jälgimine tulemusnäitajate abil

| 87. | Institutsioonide põhiline tõlkestatistika koostatakse tsentraalselt ja selles keskendutakse tõlkemahule üksuse kohta. Statistilisi andmeid kasutavad regulaarselt halduse ja ressurssidega tegelevad üksused, kuid nende kasutamine tõlkeüksuste juhatajate poolt igapäevase kontrolli otstarbeks on väga erinev ja osa üksuste juhatajatest on selleks välja töötanud oma süsteemid. |
| --- | --- |

87.

Institutsioonide põhiline tõlkestatistika koostatakse tsentraalselt ja selles keskendutakse tõlkemahule üksuse kohta. Statistilisi andmeid kasutavad regulaarselt halduse ja ressurssidega tegelevad üksused, kuid nende kasutamine tõlkeüksuste juhatajate poolt igapäevase kontrolli otstarbeks on väga erinev ja osa üksuste juhatajatest on selleks välja töötanud oma süsteemid.

| 88. | Mõnel institutsioonil puuduvad tulemusnäitajad ja statistika järgmiste aspektide osas:






  a) | konkreetse dokumendi tõlkimisele kulunud tegelik aeg võrreldes standardse või hinnangulise ajaga (parlament, komisjon ja nõukogu); |
| --- | --- | --- |

88.

Mõnel institutsioonil puuduvad tulemusnäitajad ja statistika järgmiste aspektide osas:

a)

konkreetse dokumendi tõlkimisele kulunud tegelik aeg võrreldes standardse või hinnangulise ajaga (parlament, komisjon ja nõukogu);

| b) | toimetatud lehekülgede arv (komisjon ja nõukogu) ja toimetamisele kulunud aeg (parlament, komisjon ja nõukogu); |
| --- | --- |

b)

toimetatud lehekülgede arv (komisjon ja nõukogu) ja toimetamisele kulunud aeg (parlament, komisjon ja nõukogu);

| c) | tõlkijate individuaalne tööpanus ja produktiivsus (nõukogu); |
| --- | --- |

c)

tõlkijate individuaalne tööpanus ja produktiivsus (nõukogu);

| d) | planeerimisüksuste poolt automaatselt välistõlkijatele saadetud ning tõlkeüksuste poolt välja saadetud tõlgete maht (parlament ja komisjon); |
| --- | --- |

d)

planeerimisüksuste poolt automaatselt välistõlkijatele saadetud ning tõlkeüksuste poolt välja saadetud tõlgete maht (parlament ja komisjon);

| e) | tõlgete esitamise tähtaja mittejärgimine (nõukogu); |
| --- | --- |

e)

tõlgete esitamise tähtaja mittejärgimine (nõukogu);

| f) | arvutipõhiste tõlkevahendite mõju produktiivsusele (parlament, komisjon ja nõukogu); |
| --- | --- |

f)

arvutipõhiste tõlkevahendite mõju produktiivsusele (parlament, komisjon ja nõukogu);

| g) | läbilõikeandmed, nagu töökoormuse ja välistõlkijate kasutamise omavaheline suhe (parlament, komisjon ja nõukogu) (vt punktid 73 ja 83). |
| --- | --- |

g)

läbilõikeandmed, nagu töökoormuse ja välistõlkijate kasutamise omavaheline suhe (parlament, komisjon ja nõukogu) (vt punktid 73 ja 83).

| 89. | ELi institutsioonide erinevate tõlketeenistuste tootmisnäitajate ja produktiivsuse statistika hõlmab automaatselt, eelkõige süsteemiga Translators’ Workbench (TWB) tõlgitud tekstiosi. Erasektori tõlkefirmades kasutatakse tegeliku töökoormuse ja tõlkijate individuaalse produktiivsuse väljaselgitamiseks üksikasjalikumaid arvutusmeetodeid. |
| --- | --- |

89.

ELi institutsioonide erinevate tõlketeenistuste tootmisnäitajate ja produktiivsuse statistika hõlmab automaatselt, eelkõige süsteemiga Translators’ Workbench (TWB) tõlgitud tekstiosi. Erasektori tõlkefirmades kasutatakse tegeliku töökoormuse ja tõlkijate individuaalse produktiivsuse väljaselgitamiseks üksikasjalikumaid arvutusmeetodeid.

| 90. | Erinevalt teistest institutsioonidest, kus võetakse arvesse ainult teksti tehtud muudatusi, arvutab nõukogu tootmisnäitajaid trükilehekülgede arvu põhjal (vt ka punkt 65). Seetõttu näitab nõukogu statistika tõlgitud lehekülgede arvu rohkem kui 50 % võrra tegelikust suuremana. Pärast kontrollikoja auditit võttis peadirektoraat A III kasutusele teiste institutsioonidega sarnase meetodi. |
| --- | --- |

90.

Erinevalt teistest institutsioonidest, kus võetakse arvesse ainult teksti tehtud muudatusi, arvutab nõukogu tootmisnäitajaid trükilehekülgede arvu põhjal (vt ka punkt 65). Seetõttu näitab nõukogu statistika tõlgitud lehekülgede arvu rohkem kui 50 % võrra tegelikust suuremana. Pärast kontrollikoja auditit võttis peadirektoraat A III kasutusele teiste institutsioonidega sarnase meetodi.

Institutsioonidevaheline koostöö

| 91. | ICTI loomine 1995. aastal on järk-järgult võimaldanud ELi institutsioonide tõlketeenistustel teatud valdkondades koostööd teha. |
| --- | --- |

91.

ICTI loomine 1995. aastal on järk-järgult võimaldanud ELi institutsioonide tõlketeenistustel teatud valdkondades koostööd teha.

| 92. | Peamised saavutused praeguse seisuga on järgmised:






  a) | ühise terminibaasi ja tõlkemälu loomine; |
| --- | --- | --- |

92.

Peamised saavutused praeguse seisuga on järgmised:

a)

ühise terminibaasi ja tõlkemälu loomine;

| b) | institutsioonidevaheline pakkumiskutse välistõlkijatele tõlkimiseks EL-10 keeltest ja nendesse keeltesse (34); |
| --- | --- |

b)

institutsioonidevaheline pakkumiskutse välistõlkijatele tõlkimiseks EL-10 keeltest ja nendesse keeltesse (34);

| c) | ühine pakkumismenetlus kõnetuvastustarkvara ja muude mitmekeelsete abivahendite hankimiseks; |
| --- | --- |

c)

ühine pakkumismenetlus kõnetuvastustarkvara ja muude mitmekeelsete abivahendite hankimiseks;

| d) | välistõlgete hindamise ühiskomisjon (CIEQ); |
| --- | --- |

d)

välistõlgete hindamise ühiskomisjon (CIEQ);

| e) | tõlkijate ja tõlkekoormuse vahetamine piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

e)

tõlkijate ja tõlkekoormuse vahetamine piiratud ulatuses.

| 93. | Kontrollikoja analüüs pakkumise ja nõudluse laadi ja ajastuse kohta näitab, et kui kõigil institutsioonidel on strukturaalseid raskusi vastuvõetava kvaliteedi ja piisavas mahus tõlkimisega EL-10 keeltesse, siis EL-15 keelte osas esinevad selged erinevused. Näiteks komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadi inglise keele tõlkijatel on kõigist keeleüksustest suurim töökoormus (vt punkt 86), nõukogus ja parlamendis aga kõige väiksem. Kuna nõukogu ja parlamendi tööd mõjutavad väga lühikesed tähtajad ja kõikuv nõudlus, esineb neil periooditi ka ajutisi vabu ressursse (vt punkt 84). |
| --- | --- |

93.

Kontrollikoja analüüs pakkumise ja nõudluse laadi ja ajastuse kohta näitab, et kui kõigil institutsioonidel on strukturaalseid raskusi vastuvõetava kvaliteedi ja piisavas mahus tõlkimisega EL-10 keeltesse, siis EL-15 keelte osas esinevad selged erinevused. Näiteks komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadi inglise keele tõlkijatel on kõigist keeleüksustest suurim töökoormus (vt punkt 86), nõukogus ja parlamendis aga kõige väiksem. Kuna nõukogu ja parlamendi tööd mõjutavad väga lühikesed tähtajad ja kõikuv nõudlus, esineb neil periooditi ka ajutisi vabu ressursse (vt punkt 84).

| 94. | Töökoormuse tasakaalustamiseks moodustatud töörühma järelduste põhjal alustati 1. jaanuaril 2005 katseprojekti. 2005. aastal tõlgiti ühes projektis osalevas institutsioonis mõne teise institutsiooni tellimusel 3 763 lehekülge (ehk 63 % esitatud tellimustest). See on vaid 0,2 % kõigi osalevate institutsioonide töökoormuse kogumahust, samas kui üle 20 % samast töökoormusest langeb välistõlkijatele. Säästu võib hinnata 150 000 eurole (35). Kuna vabu ressursse on kokku tunduvalt rohkem kui katreprojekti raames teistele institutsioonidele kättesaadavaks tehti, siis on ka potentsiaalne sääst suurem. |
| --- | --- |

94.

Töökoormuse tasakaalustamiseks moodustatud töörühma järelduste põhjal alustati 1. jaanuaril 2005 katseprojekti. 2005. aastal tõlgiti ühes projektis osalevas institutsioonis mõne teise institutsiooni tellimusel 3 763 lehekülge (ehk 63 % esitatud tellimustest). See on vaid 0,2 % kõigi osalevate institutsioonide töökoormuse kogumahust, samas kui üle 20 % samast töökoormusest langeb välistõlkijatele. Säästu võib hinnata 150 000 eurole (35). Kuna vabu ressursse on kokku tunduvalt rohkem kui katreprojekti raames teistele institutsioonidele kättesaadavaks tehti, siis on ka potentsiaalne sääst suurem.

| 95. | Töökoormuse tasakaalustamise praeguse süsteemi nõrkuseks on asjaolu, et sellest jäetakse välja üldjuhul välistõlkijatele saadetavad dokumendid, samuti tõlked EL-10 keeltesse. Lisaks ei informeeri institutsioonid üksteist piisavalt vabadest ressurssidest ning neil puudub reaalne stiimul või kohustus teise institutsiooni tõlketellimuse täitmiseks. Kui komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadi EL-15 menetluskeelte hulka mittekuuluvate keelte üksuste sisetõlkijad oleksid olnud 2005. aastal sama produktiivsed kui 2003. aastal, oleksid nad iga EL-15 keele kohta vähemalt 10 000 lehekülge rohkem tõlkinud. 2005. aastal tellisid parlament ja mitu komisjoni peadirektoraati sarnasel arvul välistõlkeid samades keeltes dokumentidele, mis ei olnud kiireloomulised ja mille oleks võinud tõlkida mõni teine institutsioon. Nii oleks olnud võimalik vältida välistõlgete eest tehtud makseid kogusummas ligikaudu 11 miljonit eurot (36). |
| --- | --- |

95.

Töökoormuse tasakaalustamise praeguse süsteemi nõrkuseks on asjaolu, et sellest jäetakse välja üldjuhul välistõlkijatele saadetavad dokumendid, samuti tõlked EL-10 keeltesse. Lisaks ei informeeri institutsioonid üksteist piisavalt vabadest ressurssidest ning neil puudub reaalne stiimul või kohustus teise institutsiooni tõlketellimuse täitmiseks. Kui komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadi EL-15 menetluskeelte hulka mittekuuluvate keelte üksuste sisetõlkijad oleksid olnud 2005. aastal sama produktiivsed kui 2003. aastal, oleksid nad iga EL-15 keele kohta vähemalt 10 000 lehekülge rohkem tõlkinud. 2005. aastal tellisid parlament ja mitu komisjoni peadirektoraati sarnasel arvul välistõlkeid samades keeltes dokumentidele, mis ei olnud kiireloomulised ja mille oleks võinud tõlkida mõni teine institutsioon. Nii oleks olnud võimalik vältida välistõlgete eest tehtud makseid kogusummas ligikaudu 11 miljonit eurot (36).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Tõlkenõudluse täitmise ja tarbetute tõlgete vältimise tagamiseks rakendatavad menetlused

| 96. | Ükski institutsioon ei ole kehtestanud järjepidevat ja selget korda tõlketellimuste esitamiseks ja autoriseerimiseks. Kolme institutsiooni kehtestatud rakenduseeskirjades sätestatakse vaid teatud tüüpi dokumentide kohustuslik tõlkimine. On aga terve rida dokumente, mille suhtes puuduvad ühiselt vastu võetud kriteeriumid ja millega tegeletakse juhtumipõhiselt, peamiselt sõltuvalt ressursside olemasolust (vt punktid 13–18).


  Soovitus: Institutsioonid peaksid oma menetlusi tõhustama, kuna paika tuleb panna prioriteedid ja piirangud rahuldamaks pidevalt kasvavat tõlkenõudlust. See peaks sisaldama kontrolli dokumentide mahu üle, tekstide edasist klassifitseerimist vastavalt nende laadile ja eesmärgile ning tõlkimiseks vastu võetud tekstide käsitlemist vastavalt nende otstarbele. |
| --- | --- |

96.

Ükski institutsioon ei ole kehtestanud järjepidevat ja selget korda tõlketellimuste esitamiseks ja autoriseerimiseks. Kolme institutsiooni kehtestatud rakenduseeskirjades sätestatakse vaid teatud tüüpi dokumentide kohustuslik tõlkimine. On aga terve rida dokumente, mille suhtes puuduvad ühiselt vastu võetud kriteeriumid ja millega tegeletakse juhtumipõhiselt, peamiselt sõltuvalt ressursside olemasolust (vt punktid 13–18).

Soovitus: Institutsioonid peaksid oma menetlusi tõhustama, kuna paika tuleb panna prioriteedid ja piirangud rahuldamaks pidevalt kasvavat tõlkenõudlust. See peaks sisaldama kontrolli dokumentide mahu üle, tekstide edasist klassifitseerimist vastavalt nende laadile ja eesmärgile ning tõlkimiseks vastu võetud tekstide käsitlemist vastavalt nende otstarbele.

| 97. | Auditis selgus, et nõudlust tõlgete järele EL-15 keeltesse suudetakse üldiselt rahuldada. Väikeste riikide liitumine ELiga on aga tekitanud suure nõudluse väikestel tõlketurgudel, kus pakkumine on üsna piiratud. EL-10 keelte koosseisuliste tõlkijate leidmiseks korraldatud EPSO konkursid ei ole olnud edukad, mille tagajärjeks on uute liikmesriikide tõlkijate vähesus. Seetõttu ei olnud institutsioonid esimese liitumisjärgse aasta jooksul võimelised täitma uute keelte tõlkevajadusi (vt punktid 19–23).


  Soovitus: Institutsioonide siseressursse EL-10 keelte osas tuleb oluliselt suurendada. Komisjon peaks kriitiliselt analüüsima, miks ei suudetud EPSO kaudu värvata õigeaegselt vajalikke koosseisulisi tõlkijaid. Analüüsi põhjal tuleks koostada tegevuskava, mille abil suurendada teadlikkust ja huvi ühenduse tõlketegevuse vastu EL-10 liikmesriikides ning kandidaatriikides. |
| --- | --- |

97.

Auditis selgus, et nõudlust tõlgete järele EL-15 keeltesse suudetakse üldiselt rahuldada. Väikeste riikide liitumine ELiga on aga tekitanud suure nõudluse väikestel tõlketurgudel, kus pakkumine on üsna piiratud. EL-10 keelte koosseisuliste tõlkijate leidmiseks korraldatud EPSO konkursid ei ole olnud edukad, mille tagajärjeks on uute liikmesriikide tõlkijate vähesus. Seetõttu ei olnud institutsioonid esimese liitumisjärgse aasta jooksul võimelised täitma uute keelte tõlkevajadusi (vt punktid 19–23).

Soovitus: Institutsioonide siseressursse EL-10 keelte osas tuleb oluliselt suurendada. Komisjon peaks kriitiliselt analüüsima, miks ei suudetud EPSO kaudu värvata õigeaegselt vajalikke koosseisulisi tõlkijaid. Analüüsi põhjal tuleks koostada tegevuskava, mille abil suurendada teadlikkust ja huvi ühenduse tõlketegevuse vastu EL-10 liikmesriikides ning kandidaatriikides.

| 98. | Üldjuhul suutsid institutsioonid tõlkekulud kontrolli all hoida hoolimata ametlike keelte arvu suurenemisest 11-lt 21-le (kaasa arvatud iiri keel) alates 2004. aasta maist (vt punktid 25–36). Komisjon ja nõukogu tegid märkimisväärseid pingutusi vähendamaks kõigisse keeltesse tõlgitavate dokumentide arvu, parlament on aga tõlkemahu vähendamisel olnud vähem aktiivne, piirates ainult tõlgitavate dokumentide suurust, võtmata arvesse nende arvu ja liiki (vt punkt 32).


  Soovitus: Tõlketeenistused võiksid kasutajatega sõlmida teenusetaseme lepingud, kus oleks toodud täpsemad suunised selle kohta, mis liiki dokumente ning millistesse keeltesse tõlkida, mis etapis tuleb tõlkimist alustada, samuti lehekülgede koguarvu kohta aastas ning masintõlke kohta. Ka saaks institutsioonide-vaheline koordineerimine ära hoida vastuolusid nende lähenemisviisides. |
| --- | --- |

98.

Üldjuhul suutsid institutsioonid tõlkekulud kontrolli all hoida hoolimata ametlike keelte arvu suurenemisest 11-lt 21-le (kaasa arvatud iiri keel) alates 2004. aasta maist (vt punktid 25–36). Komisjon ja nõukogu tegid märkimisväärseid pingutusi vähendamaks kõigisse keeltesse tõlgitavate dokumentide arvu, parlament on aga tõlkemahu vähendamisel olnud vähem aktiivne, piirates ainult tõlgitavate dokumentide suurust, võtmata arvesse nende arvu ja liiki (vt punkt 32).

Soovitus: Tõlketeenistused võiksid kasutajatega sõlmida teenusetaseme lepingud, kus oleks toodud täpsemad suunised selle kohta, mis liiki dokumente ning millistesse keeltesse tõlkida, mis etapis tuleb tõlkimist alustada, samuti lehekülgede koguarvu kohta aastas ning masintõlke kohta. Ka saaks institutsioonide-vaheline koordineerimine ära hoida vastuolusid nende lähenemisviisides.

Tõlgete õigeaegsuse ja oma otstarbele vastava kvaliteedi tagamiseks rakendatud menetlused

| 99. | Üldjuhul suutsid kolm institutsiooni teha tõlkeid EL-15 keeltesse õigeks ajaks ja nõutava kvaliteediga (vt punktid 41 ja 44). Olukord erines aga EL-10 keelte osas, kuna nende keelte tõlkijaid ei ole piisavalt. Komisjonis ja nõukogus ei piisanud EL-10 keelte siseressurssidest 2004. aastal isegi välistõlgete toimetamiseks ning enamik kliente pidas tõlgete kvaliteeti EL-10 keeltesse ebarahuldavaks (vt punkt 42). Ükski tõlketeenistus ei mõõda kliendirahulolu.


  Soovitus: Institutsioonid peaksid korraldama erinevate tõlketeenuste kasutajate seas regulaarseid kliendirahulolu küsitlusi, mis hõlmaksid ka tähtaegade järgimist. Küsitlusi saaks kasutada tegevuskavade koostamisel, mille abil parandada teenuse kvaliteeti ja produktiivsust. |
| --- | --- |

99.

Üldjuhul suutsid kolm institutsiooni teha tõlkeid EL-15 keeltesse õigeks ajaks ja nõutava kvaliteediga (vt punktid 41 ja 44). Olukord erines aga EL-10 keelte osas, kuna nende keelte tõlkijaid ei ole piisavalt. Komisjonis ja nõukogus ei piisanud EL-10 keelte siseressurssidest 2004. aastal isegi välistõlgete toimetamiseks ning enamik kliente pidas tõlgete kvaliteeti EL-10 keeltesse ebarahuldavaks (vt punkt 42). Ükski tõlketeenistus ei mõõda kliendirahulolu.

Soovitus: Institutsioonid peaksid korraldama erinevate tõlketeenuste kasutajate seas regulaarseid kliendirahulolu küsitlusi, mis hõlmaksid ka tähtaegade järgimist. Küsitlusi saaks kasutada tegevuskavade koostamisel, mille abil parandada teenuse kvaliteeti ja produktiivsust.

| 100. | Parlamendis ja nõukogus puuduvad täpsed suunised kvaliteedikontrolli tegemiseks ning toimetamisviisides on suuri erinevusi. Üldjuhul teostavad institutsioonid siiski adekvaatset kontrolli, mille abil välja selgitada halva kvaliteediga tõlked (vt punktid 37–43). Parlamendi tõlkedirektoraat hindab nii sise- kui välistõlgete kvaliteeti iga kahe kuu tagant juhusliku kontrolliga ning kvaliteedinäitajate abil, teistes institutsioonides sellist kontrolli ega tulemusnäitajaid aga ei rakendata.


  Soovitus: Lisaks välistõlgete süstemaatilisele kvaliteedikontrollile ja iga üksuse juhataja teostatavale järelevalvele oleks soovitatav igas keeleüksuses regulaarselt läbi viia juhuslikke kvaliteedikontrolle. See koos kliendirahulolu küsitlustega võiks olla aluseks kvalitatiivsetele tulemusnäitajatele. |
| --- | --- |

100.

Parlamendis ja nõukogus puuduvad täpsed suunised kvaliteedikontrolli tegemiseks ning toimetamisviisides on suuri erinevusi. Üldjuhul teostavad institutsioonid siiski adekvaatset kontrolli, mille abil välja selgitada halva kvaliteediga tõlked (vt punktid 37–43). Parlamendi tõlkedirektoraat hindab nii sise- kui välistõlgete kvaliteeti iga kahe kuu tagant juhusliku kontrolliga ning kvaliteedinäitajate abil, teistes institutsioonides sellist kontrolli ega tulemusnäitajaid aga ei rakendata.

Soovitus: Lisaks välistõlgete süstemaatilisele kvaliteedikontrollile ja iga üksuse juhataja teostatavale järelevalvele oleks soovitatav igas keeleüksuses regulaarselt läbi viia juhuslikke kvaliteedikontrolle. See koos kliendirahulolu küsitlustega võiks olla aluseks kvalitatiivsetele tulemusnäitajatele.

| 101. | Mõned komisjoni peadirektoraadid teatasid, et neil tuli leppida “hallide tõlgetega” või tõlked otse välistõlkijatelt tellida, kuna kirjaliku tõlke peadirektoraadil ei olnud võimalik teatud tõlkeid nõutavaks tähtajaks valmis teha. Selliste tõlgete mahu kohta ei ole täpseid andmeid ning nende kulud ei kajastu kontrollikoja arvutuses, kuna haldustöötajate poolt “hallide tõlgete” tegemiseks kulutatud aja kohta puudub teave (vt punktid 45, 54 ja 75).


  Soovitus: Tõlketeenistused peaksid jälgima otse välistõlkijatele saadetud tõlgete ja “hallide tõlgete” osakaalu, et seda planeerimisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

101.

Mõned komisjoni peadirektoraadid teatasid, et neil tuli leppida “hallide tõlgetega” või tõlked otse välistõlkijatelt tellida, kuna kirjaliku tõlke peadirektoraadil ei olnud võimalik teatud tõlkeid nõutavaks tähtajaks valmis teha. Selliste tõlgete mahu kohta ei ole täpseid andmeid ning nende kulud ei kajastu kontrollikoja arvutuses, kuna haldustöötajate poolt “hallide tõlgete” tegemiseks kulutatud aja kohta puudub teave (vt punktid 45, 54 ja 75).

Soovitus: Tõlketeenistused peaksid jälgima otse välistõlkijatele saadetud tõlgete ja “hallide tõlgete” osakaalu, et seda planeerimisel arvesse võtta.

Kirjaliku tõlke kulud ja tõhusus

| 102. | Institutsioonid ei ole välja arvutanud oma kirjaliku tõlke kogukulusid ega tõlkelehekülje keskmist maksumust, välja arvatud komisjon 2002. aasta osas. Kontrollikoja hinnangul olid kolme institutsiooni kirjaliku tõlke iga-aastased kogukulud enne ELi laienemist 414 miljonit eurot (vt 4. tabel) ja pärast laienemist 511 miljonit eurot. Keskmine tõlkelehekülje maksumus oli 2003. aastal komisjonis ja parlamendis 150 eurot ning nõukogus 254 eurot. 2005. aastal on lehekülje keskmine maksumus kasvanud komisjonis 194 euroni ja nõukogus 276 euroni, kuid parlamendis langenud 119 euroni. |
| --- | --- |

102.

Institutsioonid ei ole välja arvutanud oma kirjaliku tõlke kogukulusid ega tõlkelehekülje keskmist maksumust, välja arvatud komisjon 2002. aasta osas. Kontrollikoja hinnangul olid kolme institutsiooni kirjaliku tõlke iga-aastased kogukulud enne ELi laienemist 414 miljonit eurot (vt 4. tabel) ja pärast laienemist 511 miljonit eurot. Keskmine tõlkelehekülje maksumus oli 2003. aastal komisjonis ja parlamendis 150 eurot ning nõukogus 254 eurot. 2005. aastal on lehekülje keskmine maksumus kasvanud komisjonis 194 euroni ja nõukogus 276 euroni, kuid parlamendis langenud 119 euroni.

| 103. | Sisetõlge on kulukam kui välistõlge, kuid neid on keeruline võrrelda, sest tekstitüübid on erinevad, sisetõlke kvaliteeti peetakse paremaks, mõningate dokumentide sisetõlkele on eriti parlamendi ja nõukogu töömeetoditest tulenevalt kehtestatud lühikesed tähtajad ning välistõlkeid tuleb toimetada (vt punkt 52).


  Soovitus: Tegevuse kulude arvessevõtmine on selle kulude kontrollimise seisukohalt keskse tähtsusega. Seetõttu tuleks rakendada adekvaatset kulualast juhtimisteavet tagavaid menetlusi. |
| --- | --- |

103.

Sisetõlge on kulukam kui välistõlge, kuid neid on keeruline võrrelda, sest tekstitüübid on erinevad, sisetõlke kvaliteeti peetakse paremaks, mõningate dokumentide sisetõlkele on eriti parlamendi ja nõukogu töömeetoditest tulenevalt kehtestatud lühikesed tähtajad ning välistõlkeid tuleb toimetada (vt punkt 52).

Soovitus: Tegevuse kulude arvessevõtmine on selle kulude kontrollimise seisukohalt keskse tähtsusega. Seetõttu tuleks rakendada adekvaatset kulualast juhtimisteavet tagavaid menetlusi.

| 104. | Töökoormuse olulise vähenemise tõttu vähenes enamiku EL-15 keelte tõlkeüksuste produktiivsus 2004. aastal märgatavalt ning sellest tulenevalt suurenes tõlkelehekülje keskmine maksumus (vt punktid 51 ja 76–86). Tõlkenõudluse vähendamiseks võetud meetmete tõttu on komisjonis ja nõukogus alates 2004. aastast olnud vabu ressursse EL-15 keelte osas, mis ei kuulu menetluskeelte hulka. |
| --- | --- |

104.

Töökoormuse olulise vähenemise tõttu vähenes enamiku EL-15 keelte tõlkeüksuste produktiivsus 2004. aastal märgatavalt ning sellest tulenevalt suurenes tõlkelehekülje keskmine maksumus (vt punktid 51 ja 76–86). Tõlkenõudluse vähendamiseks võetud meetmete tõttu on komisjonis ja nõukogus alates 2004. aastast olnud vabu ressursse EL-15 keelte osas, mis ei kuulu menetluskeelte hulka.

| 105. | Audit näitas, et kolme tõlketeenistuse planeerimisüksused tegelevad praegu pigem tööde jaotamise kui tõlkeprognooside koostamisega töökoormuse planeerimiseks ja hajutamiseks (vt punktid 56–59, 63–66 ja 91–95). |
| --- | --- |

105.

Audit näitas, et kolme tõlketeenistuse planeerimisüksused tegelevad praegu pigem tööde jaotamise kui tõlkeprognooside koostamisega töökoormuse planeerimiseks ja hajutamiseks (vt punktid 56–59, 63–66 ja 91–95).

| 106. | Töökoormuse reguleerimine on võtmetähtsusega küsimus. Tõlkemahu vähendamine toob kaasa ajutise ressursside ülejäägi, väiksema produktiivsuse ja keskmiste tõlkekulude suurenemise. Kontrollikoja auditis ilmnes aga, et mõnel tõlkeüksusel olid nii madalad produktiivsuse näitajad kui keskmisest suurem välistõlgete protsent (vt punktid 73–74). Töökoormuse prognooside (planeerimise) puudumine muudab keerulisemaks teiste institutsioonide ajutiselt vabanenud ressursside täiel määral kasutamise (vt punktid 91–95 ja 56–66). |
| --- | --- |

106.

Töökoormuse reguleerimine on võtmetähtsusega küsimus. Tõlkemahu vähendamine toob kaasa ajutise ressursside ülejäägi, väiksema produktiivsuse ja keskmiste tõlkekulude suurenemise. Kontrollikoja auditis ilmnes aga, et mõnel tõlkeüksusel olid nii madalad produktiivsuse näitajad kui keskmisest suurem välistõlgete protsent (vt punktid 73–74). Töökoormuse prognooside (planeerimise) puudumine muudab keerulisemaks teiste institutsioonide ajutiselt vabanenud ressursside täiel määral kasutamise (vt punktid 91–95 ja 56–66).

| 107. | 2005. aastal tellisid parlamendi ja komisjoni peadirektoraadid (mitte kirjaliku tõlke peadirektoraat) välistõlkijatelt suurel arvul tõlkeid, mida oleks võinud tõlkida mõne teise institutsiooni tõlketeenistus. Kontrollikoja arvutuste kohaselt oleks nii saanud kokku hoida 11 miljoni euro väärtuses välistõlke kulusid (vt punkt 95).


  Soovitus: Suuremat rõhku tuleks panna juhtimis- ja planeerimisprotsessile, et töökoormust ühtlasemalt hajutada ning lihtsustada institutsioonidevahelise koostöö tõhustamist. Planeerimisüksustele tuleks regulaarselt saata usaldusväärseid prognoose tulevaste tõlketööde kohta ning institutsioonid peaksid üksteist teavitama vabadest siseressurssidest.Vabu siseressursse tuleks kasutada komisjoni peadirektoraatide (mitte kirjaliku tõlke peadirektoraat) ja teiste institutsioonide poolt välistõlkijatelt tellitavate tõlgete vähendamiseks, laiendades 2005. aasta jaanuaris alustatud katseprojekti institutsioonidevahelisele koostööle. Institutsioonidevaheline arvete süsteem võiks anda ajutise või struktuurist tingitud ressursside ülejäägiga institutsioonidele stiimuli teha teistega koostööd.Nõukogus tuleks teha edasisi jõupingutusi, et kohandada töö strukturaalsele ressursside ülejäägile. Kaaluda tuleks võimalust leida töötajatele muid tööülesandeid väljaspool tõlketeenistust või rakendada personalieeskirjade muid sätteid, kuna praeguse tegevuskava kohaselt on praegune ressursside ülejääk võimalik likvideerida alles 2015. aastaks. |
| --- | --- |

107.

2005. aastal tellisid parlamendi ja komisjoni peadirektoraadid (mitte kirjaliku tõlke peadirektoraat) välistõlkijatelt suurel arvul tõlkeid, mida oleks võinud tõlkida mõne teise institutsiooni tõlketeenistus. Kontrollikoja arvutuste kohaselt oleks nii saanud kokku hoida 11 miljoni euro väärtuses välistõlke kulusid (vt punkt 95).

Soovitus: Suuremat rõhku tuleks panna juhtimis- ja planeerimisprotsessile, et töökoormust ühtlasemalt hajutada ning lihtsustada institutsioonidevahelise koostöö tõhustamist. Planeerimisüksustele tuleks regulaarselt saata usaldusväärseid prognoose tulevaste tõlketööde kohta ning institutsioonid peaksid üksteist teavitama vabadest siseressurssidest.Vabu siseressursse tuleks kasutada komisjoni peadirektoraatide (mitte kirjaliku tõlke peadirektoraat) ja teiste institutsioonide poolt välistõlkijatelt tellitavate tõlgete vähendamiseks, laiendades 2005. aasta jaanuaris alustatud katseprojekti institutsioonidevahelisele koostööle. Institutsioonidevaheline arvete süsteem võiks anda ajutise või struktuurist tingitud ressursside ülejäägiga institutsioonidele stiimuli teha teistega koostööd.Nõukogus tuleks teha edasisi jõupingutusi, et kohandada töö strukturaalsele ressursside ülejäägile. Kaaluda tuleks võimalust leida töötajatele muid tööülesandeid väljaspool tõlketeenistust või rakendada personalieeskirjade muid sätteid, kuna praeguse tegevuskava kohaselt on praegune ressursside ülejääk võimalik likvideerida alles 2015. aastaks.

| 108. | Ehkki institutsioonid on investeerinud moodsasse tehnoloogiasse, ei kasutata seda järjepidevalt (vt punktid 68–70).


  Soovitus: Tõlkeprotsessi saaks tõhustada:





  — | vähendades tugitöid tegevate sekretäride arvu nõukogus ja parlamendis; |
| --- | --- | --- |

108.

Ehkki institutsioonid on investeerinud moodsasse tehnoloogiasse, ei kasutata seda järjepidevalt (vt punktid 68–70).

Soovitus: Tõlkeprotsessi saaks tõhustada:





  —

vähendades tugitöid tegevate sekretäride arvu nõukogus ja parlamendis;

| — | parimal taval põhinevate ühtlustatud töömeetodite abil; |
| --- | --- |

—

parimal taval põhinevate ühtlustatud töömeetodite abil;

| — | IT-vahendite edasise integreerimise ja intensiivsema kasutamise teel; |
| --- | --- |

—

IT-vahendite edasise integreerimise ja intensiivsema kasutamise teel;

| — | kasutades laialdasemalt kaugtöö võimalust. |
| --- | --- |

—

kasutades laialdasemalt kaugtöö võimalust.

| 109. | Tõlketeenistused ei esita piisavat juhtimisteavet, mis võimaldaks kontrollida tõlkekulusid, nagu reaalselt tõlkimisele ja toimetamisele kulunud aeg, üksikasjalikud produktiivsuse näitajad, välistõlgete määr jne (vt punkt 88).


  Soovitus: Produktiivsuse kasutamiseks juhtimisalase näitajana peaksid institutsioonid välja töötama süsteemid, mis paremini kajastaksid koosseisuliste tõlkijate kõiki tegevusi (kaasa arvatud keeleõppele kulunud aeg). Võimaldamaks ressursside paremat kasutamist tuleks kõigis institutsioonides välja töötada asjakohased, kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed tulemusnäitajad. |
| --- | --- |

109.

Tõlketeenistused ei esita piisavat juhtimisteavet, mis võimaldaks kontrollida tõlkekulusid, nagu reaalselt tõlkimisele ja toimetamisele kulunud aeg, üksikasjalikud produktiivsuse näitajad, välistõlgete määr jne (vt punkt 88).

Soovitus: Produktiivsuse kasutamiseks juhtimisalase näitajana peaksid institutsioonid välja töötama süsteemid, mis paremini kajastaksid koosseisuliste tõlkijate kõiki tegevusi (kaasa arvatud keeleõppele kulunud aeg). Võimaldamaks ressursside paremat kasutamist tuleks kõigis institutsioonides välja töötada asjakohased, kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed tulemusnäitajad.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 6. juuli 2006. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Üldjuhul on töökeelteks inglise, prantsuse ja saksa keel.

1

(2)  Nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58), muudetud.

2

(3)  Hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, iiri, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, slovaki, sloveeni, soome ja rootsi keel. Alates 18. juunist 2005 on iiri keel ELi 21. ametlik keel, ehkki nõukogu määruse (EÜ) nr 920/2005 (ELT L 156, 18.6.2005, lk 3) kohaldamist on osaliselt edasi lükatud kuni 1. jaanuarini 2007.

3

(4)  Eelkõige Euroopa Liidu Teatajas avaldatavad dokumendid (19, 20 või 21 ametlikus keeles vastavalt malta ja iiri keelele kohaldatavatele piirangutele) ning liikmesriigile või selle liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvale isikule saadetavad dokumendid (asjassepuutuva riigi keeles).

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  Luxembourgis asuv tõlkekeskus kasutab enamasti välistõlkijate tehtud tõlkeid. Keskuses töötab ca 80 (2004. aastal) koosseisulist tõlkijat, kes tegelevad peamiselt ELi agentuuride jaoks tellitud välistõlgete toimetamise ning piiratud määral teiste ELi institutsioonide tellitud tekstide tõlkimisega.

5

ca

(6)  Iga osakond koosneb 3–6 üksusest, mis on spetsialiseerunud erinevatele poliitikatele (või valdkondadele); kokku on üksusi 77.

6

(7)  Arv sisaldab kirjaliku tõlke peadirektoraadi, kuid mitte teiste peadirektoraatide poolt tellitud välistõlkeid, kuna selle kohta puuduvad usaldusväärsed ja täielikud andmed.

7

(8)  Ühtlustatud määratlus: trükitud originaalteksti 1 500 tähemärki (lähtekeeles), ilma tühikuteta. Olemasolevate tekstide muudetud versioonide puhul loeb kirjaliku tõlke peadirektoraat kokku muudetud tähemärgid ja lisab saadud arvule teatava protsendi (50 % sisetõlgetele ja 30 % välistõlgetele), et arvestada muudatuste originaalteksti sisseviimisega seonduvat lisatööd. Parlament kasutab veidi teistsugust meetodit – loetakse kokku terve muudetud lõigu tähemärgid, ilma 50 % lisamata. Saadud lehekülgede arv ümardatakse iga dokumendi puhul lähima täisarvuni.

8

(9)  Kontrollikoda kohandas nõukogu ametlikke tootmisandmeid teiste institutsioonide omadega, et neid oleks võimalik võrrelda.

9

(10)  Vt I lisa 9. joonealune märkus.

10

I lisa

(11)  Komisjoni 2006. aasta esialgses eelarveprojektis on sätestatud, et põhidokumentide hulka mittekuuluvaid dokumente võib hinnata vastavalt tegelikele vajadustele kooskõlas 26. mai 2004. aasta otsusega kirjaliku tõlke pakkumise ja nõudluse kohta (SEK(2004) 638).

11

(12)  Vt I lisa 9. joonealune märkus.

12

I lisa

(13)  Tõlgitud lehekülgede arv annab kõikide institutsioonide osas võrreldavat teavet, kuid see erineb veidi nõudlusest planeerimisüksuste poolt tagasi lükatud tellimuste ning tellimuse esitamisest tõlke valmimiseni kuluva aja tõttu. Esitatud arvud ei hõlma “halle tõlkeid” ega vahetut välistõlgete tellimist, mis on eriti olulisel kohal komisjonis, kuid mille kohta puuduvad ammendavad andmed.

13

(14)  Komisjoni menetluskeeled on inglise, prantsuse ja saksa keel.

14

(15)  Nõuandekomiteed, korralduskomiteed ja regulatiivkomiteed, mida reguleeritakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23) ja millega asendatakse nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsus 87/373/EMÜ (EÜT L 197, 18.7.1987, lk 33).

15

(16)  Näiteks avaldamiseks mõeldud või juriidilised tekstid peavad olema parema tõlkekvaliteediga (ja nõuavad seega rohkem ressursse) kui sisekasutuseks mõeldud dokumendid.

16

(17)  CIEQ: Comité Interinstitutionnel d’Evaluation de la Qualité des Traductions Externes.

17

(18)  Vt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 14. põhjendus (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

18

(19)  2004. ja 2005. aastal olid kulud tunduvalt suuremad, nagu selgitatakse punktis 53, kuid neid aastaid iseloomustas väiksem tõhusus, mille tingis üleminek 11 keelega süsteemilt 21 keelega süsteemile.

19

(20)  Personalijuhtimine, koolitus, rahandus jne.

20

Allikas: kontrollikoda.

Allikas:

(21)  Personalijuhtimine, koolitus, rahandus jne.

21

Allikas: kontrollikoda.

Allikas:

(22)  Personalijuhtimine, koolitus, rahandus jne.

22

Allikas: kontrollikoda.

Allikas:

(23)  Uute keelte osas ulatuvad hinnaerinevused 15 protsendist leedu keele puhul kuni 38 protsendini läti keele puhul. 12 % suurust keskmist hinnaerinevust (vt 4. tabel) võib osaliselt seletada erinevate lepingutingimustega. Nimelt on parlamendi töövõtja kohustatud kõik tõlked vastu võtma ning peab kirjalike küsimuste puhul töötama väga lühikeste tähtaegadega.

23

4. tabel

(24)  Tõlke tellimise tähtaeg on tõlketeenistusele tellitud tõlke tegemiseks antud minimaalne aeg, mida ei saa enam lühendada.

24

(25)  Dokumendi tõlkimise töömahukus sõltub mitmest tegurist, nagu tõlgitavate sõnade arv (leheküljed võivad sisaldada erineva pikkusega tekste; tõlkida tuleb ainult varem tõlgitud teksti muudatused), dokumendi tehniline keerukus ja tõlgitud alus- või viiteteksti olemasolu.

25

(26)  Pärast sekretäride poolt tõlkeprotsessiga mitteseotud tegevustele kulutatud aja mahaarvamist.

26

(27)  Euroopa Komisjoni tõlkedirektoraadi hindamisaruanne kaugtöö katseprojekti kohta tõlketeenistuses, Brüssel, 6.10.2003.

27

(28)  CRE = “Compte rendu in Extenso”: istungite stenogrammid, mis moodustasid ca 18 % parlamendi aastate 2003–2005 tõlkemahust.

28

ca

(29)  Euroopa Parlamendi fraktsioonid tellivad mõnikord tõlke välistõlkijalt otse, kui planeerimisüksus on nende tellimused tagasi lükanud (kui tellimused ületavad nädala normi ehk 15 lehekülge).

29

(30)  Vt ka PricewaterhouseCoopers, Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee, “Analyse comparative de la productivité des départements de traduction des institutions européennes” (Euroopa Liidu institutsioonide tõlketeenistuste produktiivsuse võrdlev analüüs), Brüssel, 4. august 2000, lk 24: “Tuleb märkida, et eraettevõtte tõlkija produktiivsus on ca 8–10 lehekülge päevas, võtmata arvesse tõlkemälu abil tehtavaid tõlkeid (üks lehekülg vastab 350 sõnale)”. (350 sõna = 2 100 tähemärki = 1,4 standardlehekülge.)

30

ca

(31)  Nõukogu: kuni 2004. a (k.a) ainult EL-15 keeled.

31

Allikas: kontrollikoda.

Allikas:

(32)  Näiteks inglise keele osakonnas oli kõige hõivatuma üksuse produktiivsus 2004. aasta esimesel poolel 65 % suurem kui väikseima töökoormusega üksuse oma.

32

(33)  DGMA, Plan d’action pour la modernisation administrative du SGC (PAMA), 30.05.2002, 11. jagu: peadirektoraadi A III reform.

33

(34)  Komisjon aga pakkujate nimekirja praktiliselt ei kasutanud ja korraldas ise pakkumiskutse.

34

(35)  Arvestades, et muutuvkulud on 40 eurot lehekülje kohta.

35

(36)  Võttes arvesse ainult välistõlke muutuvkulud, mis on hinnanguliselt 40 eurot lehekülje kohta.

36

---

I LISA

KOMISJONIS, PARLAMENDIS JA NÕUKOGUS KOHALDATAVAD SÄTTED

Komisjon

| 1. | Komisjoni töökorras (1) on sätestatud, et kõik komisjoni poolt vastu võetud õigusaktid lisatakse kokkuvõttele (suulise menetluse korral) või päeva kokkuvõttele (kirjaliku menetluse, volituste suurendamise ja delegeerimismenetluse korral) (2) autentses keeles või autentsetes keeltes, st Euroopa ühenduste ametlikes keeltes üldkohaldatavate aktide puhul ja teistel juhtudel selle riigi keeles või keeltes, millele akt suunatud on (töökorra artikkel 18). |
| --- | --- |

1.

Komisjoni töökorras (1) on sätestatud, et kõik komisjoni poolt vastu võetud õigusaktid lisatakse kokkuvõttele (suulise menetluse korral) või päeva kokkuvõttele (kirjaliku menetluse, volituste suurendamise ja delegeerimismenetluse korral) (2) autentses keeles või autentsetes keeltes, st Euroopa ühenduste ametlikes keeltes üldkohaldatavate aktide puhul ja teistel juhtudel selle riigi keeles või keeltes, millele akt suunatud on (töökorra artikkel 18).

| 2. | Ehkki komiteemenetluse komiteed kuuluvad komisjoni struktuuri (3) ja nende töö suhtes kohaldatakse nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, (4) on töökorra standardeeskirjades. (5) teadlikult välditud otsest viidet keelekasutuse korrale, et iga komitee saaks leida parima lahenduse lähtuvalt oma tegelikest vajadustest. Dokumendid, mis tuleb hiljem igal juhul ära tõlkida (eelkõige meetmete eelnõud, mille lõplik versioon tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas), tõlgitakse põhimõtteliselt juba komitee koosolekuteks. |
| --- | --- |

2.

Ehkki komiteemenetluse komiteed kuuluvad komisjoni struktuuri (3) ja nende töö suhtes kohaldatakse nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, (4) on töökorra standardeeskirjades. (5) teadlikult välditud otsest viidet keelekasutuse korrale, et iga komitee saaks leida parima lahenduse lähtuvalt oma tegelikest vajadustest. Dokumendid, mis tuleb hiljem igal juhul ära tõlkida (eelkõige meetmete eelnõud, mille lõplik versioon tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas), tõlgitakse põhimõtteliselt juba komitee koosolekuteks.

| 3. | 2004. aasta juunis väljastatud peasekretariaadi teatises (6) tõdetakse, et ainult piiratud arvu liikmesriikidele suunatud rakendusmeetmete osas piisab, kui need tõlgitakse vastavatesse keeltesse ning kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teatis, millega teavitatakse otsuse vastuvõtmisest ning veebilehest, kus saab sellega tutvuda. Dokumendi täies mahus kõigisse keeltesse tõlkimine on vajalik ainult siis, kui selle jõustumise õiguslikuks eeltingimuseks on selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (st Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasotsustamismenetlusega vastu võetud määrused, direktiivid ja otsused ning kõigile liikmesriikidele suunatud komisjoni määrused ja direktiivid, mitte aga komisjoni otsused). |
| --- | --- |

3.

2004. aasta juunis väljastatud peasekretariaadi teatises (6) tõdetakse, et ainult piiratud arvu liikmesriikidele suunatud rakendusmeetmete osas piisab, kui need tõlgitakse vastavatesse keeltesse ning kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatakse teatis, millega teavitatakse otsuse vastuvõtmisest ning veebilehest, kus saab sellega tutvuda. Dokumendi täies mahus kõigisse keeltesse tõlkimine on vajalik ainult siis, kui selle jõustumise õiguslikuks eeltingimuseks on selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas (st Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasotsustamismenetlusega vastu võetud määrused, direktiivid ja otsused ning kõigile liikmesriikidele suunatud komisjoni määrused ja direktiivid, mitte aga komisjoni otsused).

| 4. | 2004. aasta mai teatises eristatakse õiguslikel kohustustel põhinevaid dokumente (jagunevad 9 kategooriasse) ja poliitilise tähtsusega dokumente (jagunevad 11 kategooriasse). Mõningate dokumendikategooriate, näiteks muud väljaanded kui Euroopa Liidu Teataja, tõlkimist teatises ei käsitleta ning iga juhtumi üle otsustatakse eraldi tõlke tellinud peadirektoraadi ja kirjaliku tõlke peadirektoraadi vahelises dialoogis (7). |
| --- | --- |

4.

2004. aasta mai teatises eristatakse õiguslikel kohustustel põhinevaid dokumente (jagunevad 9 kategooriasse) ja poliitilise tähtsusega dokumente (jagunevad 11 kategooriasse). Mõningate dokumendikategooriate, näiteks muud väljaanded kui Euroopa Liidu Teataja, tõlkimist teatises ei käsitleta ning iga juhtumi üle otsustatakse eraldi tõlke tellinud peadirektoraadi ja kirjaliku tõlke peadirektoraadi vahelises dialoogis (7).

| 5. | Kõigisse keeltesse tõlgitavate dokumentide peamised kategooriad on järgmised: seadusandlikud ettepanekud, seletuskirjad, juriidilistes tekstides nõutavad aruanded, Euroopa Liidu Teatajas avaldatavad riigiabi kuulutused ja konkurentsimenetlused, samuti nende põhjal võetavad ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatavad lõppotsused, dumpinguvastased otsused, komisjoni teatised (sealhulgas valged ja rohelised raamatud), pakkumiskutsed, huvi ülesnäitamise kutsed ja pressiteated. |
| --- | --- |

5.

Kõigisse keeltesse tõlgitavate dokumentide peamised kategooriad on järgmised: seadusandlikud ettepanekud, seletuskirjad, juriidilistes tekstides nõutavad aruanded, Euroopa Liidu Teatajas avaldatavad riigiabi kuulutused ja konkurentsimenetlused, samuti nende põhjal võetavad ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatavad lõppotsused, dumpinguvastased otsused, komisjoni teatised (sealhulgas valged ja rohelised raamatud), pakkumiskutsed, huvi ülesnäitamise kutsed ja pressiteated.

| 6. | Muud dokumendid tõlgitakse ainult menetluskeeltesse (inglise, prantsuse ja saksa keel) (eelkõige komisjoni teatised, nõukogu otsuste ja komisjoni ettepanekute järelaruanded) või adressaadi keelde (kirjad alalistele esindustele, vastused individuaalsetele päringutele ja rahastamisettepanekud). Tehnilised lisad tõlgitakse kõige rohkem kolme keelde või jäetakse tõlkimata, sõltuvalt reaalsetest vajadustest. Vastused kirjalikele parlamendi küsimustele tõlgitakse küsimuse esitanud Euroopa Parlamendi liikme keelde ja ühte menetluskeelde. |
| --- | --- |

6.

Muud dokumendid tõlgitakse ainult menetluskeeltesse (inglise, prantsuse ja saksa keel) (eelkõige komisjoni teatised, nõukogu otsuste ja komisjoni ettepanekute järelaruanded) või adressaadi keelde (kirjad alalistele esindustele, vastused individuaalsetele päringutele ja rahastamisettepanekud). Tehnilised lisad tõlgitakse kõige rohkem kolme keelde või jäetakse tõlkimata, sõltuvalt reaalsetest vajadustest. Vastused kirjalikele parlamendi küsimustele tõlgitakse küsimuse esitanud Euroopa Parlamendi liikme keelde ja ühte menetluskeelde.

Parlament

| 7. | Parlamendi kodukorra artiklis 138 sätestatakse, et “kõik parlamendi dokumendid peavad olema koostatud ametlikes keeltes”. Artiklis 150 sätestatakse, et “muudatusettepanekut ei panda parlamendis hääletusele enne, kui see on trükitud ning kättesaadavaks tehtud kõigis ametlikes keeltes, kui parlament ei otsusta teisiti. Parlament ei või võtta vastu teistsugust otsust, kui vastu on vähemalt 37 parlamendiliiget”. |
| --- | --- |

7.

Parlamendi kodukorra artiklis 138 sätestatakse, et “kõik parlamendi dokumendid peavad olema koostatud ametlikes keeltes”. Artiklis 150 sätestatakse, et “muudatusettepanekut ei panda parlamendis hääletusele enne, kui see on trükitud ning kättesaadavaks tehtud kõigis ametlikes keeltes, kui parlament ei otsusta teisiti. Parlament ei või võtta vastu teistsugust otsust, kui vastu on vähemalt 37 parlamendiliiget”.

| 8. | Euroopa Parlamendi juhatus võttis 19. aprillil 2004 vastu mitmekeelsuse eeskirja, mis jõustus 1. mail 2004 ja asendas 8. veebruaril 1999 jõustunud mitmekeelsuse eeskirja. Eeskirja artikli 1 lõikes 2 öeldakse järgmist: “Euroopa Parlamendi tõlkevõimsust juhitakse “tasakaalustatud mitmekeelsuse” põhimõtteid järgides. Sedasi arvestatakse täies ulatuses parlamendiliikmete õigusega vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorrale kasutada parlamendis mõnda ELi ametlikku keelt nende omal valikul. Mitmekeelsuse põhimõtete tagamiseks vajaliku tõlkevõimsuse juhtimine tugineb kasutajate reaalsetele vajadustele, kasutajate vastutustundele ning tõlkevõimsuse kasutamise taotluste paremale planeerimisele.” |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlamendi juhatus võttis 19. aprillil 2004 vastu mitmekeelsuse eeskirja, mis jõustus 1. mail 2004 ja asendas 8. veebruaril 1999 jõustunud mitmekeelsuse eeskirja. Eeskirja artikli 1 lõikes 2 öeldakse järgmist: “Euroopa Parlamendi tõlkevõimsust juhitakse “tasakaalustatud mitmekeelsuse” põhimõtteid järgides. Sedasi arvestatakse täies ulatuses parlamendiliikmete õigusega vastavalt Euroopa Parlamendi kodukorrale kasutada parlamendis mõnda ELi ametlikku keelt nende omal valikul. Mitmekeelsuse põhimõtete tagamiseks vajaliku tõlkevõimsuse juhtimine tugineb kasutajate reaalsetele vajadustele, kasutajate vastutustundele ning tõlkevõimsuse kasutamise taotluste paremale planeerimisele.”

| 9. | Suurima sihtkeelte arvuga dokumendid on muudatusettepanekud, raportite projektid ja arvamuste projektid. Kõigil muudel dokumenditüüpidel on sihtkeeli üks (peamiselt inglise keel) kuni neli. Auditi jaoks koostatud 8. tabelis antakse ülevaade parlamendis tõlgitavatest dokumenditüüpidest. |
| --- | --- |

9.

Suurima sihtkeelte arvuga dokumendid on muudatusettepanekud, raportite projektid ja arvamuste projektid. Kõigil muudel dokumenditüüpidel on sihtkeeli üks (peamiselt inglise keel) kuni neli. Auditi jaoks koostatud 8. tabelis antakse ülevaade parlamendis tõlgitavatest dokumenditüüpidest.

8. tabel

Euroopa Parlamendis tõlgitavate dokumentide tüübid

| Andmed alates 01.01.2003 kuni 31.05.2004 | Dok. tüüp | Osakaal tõlgete kogumahust | Kohustuslik kõigisse keeltesse | Ei ole kohustuslik kõigisse keeltesse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Istungi stenogramm | CR | 19,3 % | × | |
| Muudatusettepanek | AM | 17,6 % | × | |
| Muu (“Divers”) | DV | 15,1 % | | × |
| Raporti projekt | PR | 9,8 % | × | |
| Muudetud raport | RR | 7,3 % | × | |
| Kirjalik küsimus | QE | 5,9 % | | × |
| Istungi protokoll | PV | 5,2 % | | × |
| Teatis liikmetele | CM | 4,2 % | | × |
| Töödokument | DT | 3,2 % | | × |
| Märkus | NT | 2,3 % | | × |
| Arvamuse projekt | MA | 2,2 % | × | |
| Resolutsioon | RE | 1,7 % | × | |
| Kiri | LT | 1,2 % | | × |
| Päevakord | ELT | 1,1 % | × | |
| 12 muud kategooriat, millest igaüks hõlmab kõige rohkem 1 % tõlgete kogumahust | | 3,9 % | × | × |
| Allikas: kontrollikoda. |

Andmed alates 01.01.2003 kuni 31.05.2004

Dok. tüüp

Osakaal tõlgete kogumahust

Kohustuslik kõigisse keeltesse

Ei ole kohustuslik kõigisse keeltesse

Istungi stenogramm

CR

19,3 %

×

Muudatusettepanek

AM

17,6 %

×

Muu (“Divers”)

DV

15,1 %

×

Raporti projekt

PR

9,8 %

×

Muudetud raport

RR

7,3 %

×

Kirjalik küsimus

QE

5,9 %

×

Istungi protokoll

PV

5,2 %

×

Teatis liikmetele

CM

4,2 %

×

Töödokument

DT

3,2 %

×

Märkus

NT

2,3 %

×

Arvamuse projekt

MA

2,2 %

×

Resolutsioon

RE

1,7 %

×

Kiri

LT

1,2 %

×

Päevakord

ELT

1,1 %

×

12 muud kategooriat, millest igaüks hõlmab kõige rohkem 1 % tõlgete kogumahust

3,9 %

×

×

Allikas: kontrollikoda.

| 10. | Dokument, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas või mille üle hääletatakse parlamendi istungil, tuleb tõlkida kõigisse keeltesse; töödokumentide tõlkimist võib piirata lähtuvalt lugejate vajadustest. |
| --- | --- |

10.

Dokument, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas või mille üle hääletatakse parlamendi istungil, tuleb tõlkida kõigisse keeltesse; töödokumentide tõlkimist võib piirata lähtuvalt lugejate vajadustest.

Nõukogu

| 11. | Vastavalt nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrusele nr 1 ja nõukogu kodukorra artiklile 14 (8) tuleb kõigisse ametlikesse keeltesse tõlkida ministrite nõupidamistel arutatavad dokumendid, kui nõukogu ei ole küsimuse kiireloomulisust arvesse võttes ühehäälselt otsustanud teisiti. Tõlke puudumisel võib nõukogu iga liige asja arutamise vaidlustada. |
| --- | --- |

11.

Vastavalt nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrusele nr 1 ja nõukogu kodukorra artiklile 14 (8) tuleb kõigisse ametlikesse keeltesse tõlkida ministrite nõupidamistel arutatavad dokumendid, kui nõukogu ei ole küsimuse kiireloomulisust arvesse võttes ühehäälselt otsustanud teisiti. Tõlke puudumisel võib nõukogu iga liige asja arutamise vaidlustada.

| 12. | Nõukogule ja selle ettevalmistavatele organitele dokumentide koostamise juhendi (Guide for producing documents for the Council and its preparatory bodies) lisas on loetletud põhidokumendid, mis tuleb tõlkida kõigisse keeltesse (9). Nagu juhendis sätestatud, ei tõlgita sellest loetelust välja jäävaid dokumente EL-10 keeltesse. Neid võib valikuliselt tõlkida EL-15 keeltesse, kui peadirektoraadi A III töökoormus seda võimaldab ja kodukorras kehtestatud tähtaegu järgitakse. Peadirektoraadil A III on õigus keelduda iga dokumendi tõlkimisest, mida loetelus ei ole. |
| --- | --- |

12.

Nõukogule ja selle ettevalmistavatele organitele dokumentide koostamise juhendi (Guide for producing documents for the Council and its preparatory bodies) lisas on loetletud põhidokumendid, mis tuleb tõlkida kõigisse keeltesse (9). Nagu juhendis sätestatud, ei tõlgita sellest loetelust välja jäävaid dokumente EL-10 keeltesse. Neid võib valikuliselt tõlkida EL-15 keeltesse, kui peadirektoraadi A III töökoormus seda võimaldab ja kodukorras kehtestatud tähtaegu järgitakse. Peadirektoraadil A III on õigus keelduda iga dokumendi tõlkimisest, mida loetelus ei ole.

---

(1)  Komisjoni töökord, K(2000) 3614 (EÜT L 308, 8.12.2000, lk 26).

(2)  Nendes kokkuvõtetes sisalduvad kõik otsused, mis komisjon on vastu võtnud kas koosoleku jooksul (“kokkuvõte” suulise menetluse korral) või päeva jooksul (“päeva kokkuvõte” teiste menetluste korral).

(3)  Esimese astme kohtu otsus, 19. juuli 1999, toimik nr T-188/97, Rothmans International BV versus komisjon.

(4)  Euroopa Komisjon, peasekretäri teatis peadirektoritele ja talituste juhatajatele, SEK(2003) 795, 10. juuli 2003.

(5)  Töökorra standardeeskirjad – nõukogu otsus 1999/468/EÜ – ... komitee töökord (EÜT C 38, 6.2.2001, lk 3).

(6)  Euroopa Komisjon, peasekretariaat, Euroopa Liidu tuleviku ja institutsionaalsete küsimuste töörühma juht, Note for the attention of Mr Madelin, Director General of DG SANCO, 23/06/2004, TFAU/2 – RH – nb (2004) D/6980 5/1208 – A/DOS 6242).

(7)  2004. aasta mai teatises toodud 20 kategooriat hõlmasid 64 % 2004. aasta tõlgetest, 72 % 2005. aasta tõlgetest ja 34 % 2003. aasta tõlgetest. 2005. aasta peamised kategooriad on: seadusandlikud ettepanekud ja iseseisvad õigusaktid (36 %), riigiabi kuulutused ja konkurentsimenetlused (10 %), komisjoni teatised (7 %), pakkumismenetlused (6 %) ja veebilehed (4 %).

(8)  Nõukogu 22. märtsi 2004. aasta otsus, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (2004/338/EÜ, Euratom) (ELT L 106, 15.4.2004, lk 22).

(9)  Nõukogu põhidokumendid on järgmised: õigusaktide eelnõud teatavates otsustavates etappides; nõukogu päevakorrad, A-punktide märkused ja nende lisad; nõukogu päevakorras vastuvõtmiseks või arutluseks esitatud dokumendid; õigustalituse arvamused; nõukogu protokollid; nõukogu vastused Euroopa Parlamendi kirjalikele küsimustele ja suulistele küsimustele, mille üle on toimunud mõttevahetus; eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel tehtavad avaldused; nõukogu istungiteks koostatud pressiteated; kirjaliku menetluse teleksid; liikmesriikide ametiasutuste kasutamiseks mõeldud juhendid; Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldused.

---

II LISA

KONTROLLIKOJA VÄLJATÖÖTATUD KIRJALIKU TÕLKE MAKSUMUSE ARVUTAMISE MEETOD

| 1. | Kontrollikoja poolt arvutatud kogumaksumus (enne makse ja pensionimakseid) hõlmab kõiki otseseid ja kaudseid tõlketegevusega seonduvaid kulusid. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoja poolt arvutatud kogumaksumus (enne makse ja pensionimakseid) hõlmab kõiki otseseid ja kaudseid tõlketegevusega seonduvaid kulusid.

| 2. | Maksumus ühenduse eelarve jaoks (pärast makse ja pensionimakseid) saadakse, lahutades maksumusest enne makse ja pensionimakseid koosseisuliste tõlkijate makstud ühenduse maksu ning liites koosseisuliste tõlkijate eest tööandja poolt tehtavad pensionimaksed (mis on kaks korda suuremad kui ametnike osamaksed). |
| --- | --- |

2.

Maksumus ühenduse eelarve jaoks (pärast makse ja pensionimakseid) saadakse, lahutades maksumusest enne makse ja pensionimakseid koosseisuliste tõlkijate makstud ühenduse maksu ning liites koosseisuliste tõlkijate eest tööandja poolt tehtavad pensionimaksed (mis on kaks korda suuremad kui ametnike osamaksed).

| 3. | Otsesed kulud on tõlkijate ja sekretäride poolt läbiviidavate tõlkimisega seotud tegevuste (kaasa arvatud tõlkeüksuste tehtavad eeltõlked, toimetamine ja vormindamine ning välja arvatud tõlkimisega mitteseotud ülesannete täitmisele kulunud aeg) personalikulud. |
| --- | --- |

3.

Otsesed kulud on tõlkijate ja sekretäride poolt läbiviidavate tõlkimisega seotud tegevuste (kaasa arvatud tõlkeüksuste tehtavad eeltõlked, toimetamine ja vormindamine ning välja arvatud tõlkimisega mitteseotud ülesannete täitmisele kulunud aeg) personalikulud.

| 4. | Kaudsed kulud hõlmavad nende töötajate palku ja hüvitisi, kes ei tegele otseselt tõlkimisega (terminoloogid, töömeetodite spetsialistid, üksuste juhatajad, keelenõustajad ja kõrgem juhtkond, välistõlkijate ja planeerimisüksus ning tõlkijate poolt tõlkimise või toimetamisega mitteseotud tegevusteks kasutatud aeg), samuti üldkulusid, nagu IT, hoonete ja kontorisisustuse, personalijuhtimise jm kulud, mida osaliselt ei hallata otse tõlketeenistuste poolt. Jaotus otsesteks ja kaudseteks kuludeks kooskõlastati institutsioonidega. |
| --- | --- |

4.

Kaudsed kulud hõlmavad nende töötajate palku ja hüvitisi, kes ei tegele otseselt tõlkimisega (terminoloogid, töömeetodite spetsialistid, üksuste juhatajad, keelenõustajad ja kõrgem juhtkond, välistõlkijate ja planeerimisüksus ning tõlkijate poolt tõlkimise või toimetamisega mitteseotud tegevusteks kasutatud aeg), samuti üldkulusid, nagu IT, hoonete ja kontorisisustuse, personalijuhtimise jm kulud, mida osaliselt ei hallata otse tõlketeenistuste poolt. Jaotus otsesteks ja kaudseteks kuludeks kooskõlastati institutsioonidega.

| 5. | Personalikulud arvutati järgmiste elementide põhjal.






  — | Komisjoni personali ja halduse peadirektoraadi arvutatud keskmised personalikulud iga palgaastme kohta. Personalikulud hõlmavad kõiki palga ja hüvitistega seonduvaid punkte. Kontrollikoja auditirühm võttis arvesse kaht tüüpi keskmisi personalikulusid: enne ja pärast maksude mahaarvamist ning pensionimaksete maksmist (1). |
| --- | --- | --- |

5.

Personalikulud arvutati järgmiste elementide põhjal.

—

Komisjoni personali ja halduse peadirektoraadi arvutatud keskmised personalikulud iga palgaastme kohta. Personalikulud hõlmavad kõiki palga ja hüvitistega seonduvaid punkte. Kontrollikoja auditirühm võttis arvesse kaht tüüpi keskmisi personalikulusid: enne ja pärast maksude mahaarvamist ning pensionimaksete maksmist (1).

| — | Tõlketeenistuse personali palgaastmete jaotus igas institutsioonis. |
| --- | --- |

—

Tõlketeenistuse personali palgaastmete jaotus igas institutsioonis.

| — | Hoonetega seonduvad kulud (5 854 eurot ametniku kohta), nagu on määratlenud väliskonsultant koostöös institutsioonidega. |
| --- | --- |

—

Hoonetega seonduvad kulud (5 854 eurot ametniku kohta), nagu on määratlenud väliskonsultant koostöös institutsioonidega.

| — | Palgafondi ja personali haldamise keskmine maksumus vastavalt kirjaliku tõlke peadirektoraadi (komisjonis) või väliskonsultandi (teistes institutsioonides) proportsionaalsele määratlusele. |
| --- | --- |

—

Palgafondi ja personali haldamise keskmine maksumus vastavalt kirjaliku tõlke peadirektoraadi (komisjonis) või väliskonsultandi (teistes institutsioonides) proportsionaalsele määratlusele.

| 6. | IT-kulud määratleti 2003. aasta eelarve vastavate eelarveridade täitumuse alusel ning IT-vahendite keskmised soetus- ja hoolduskulud IT- ja finantstalituste arvutuste põhjal. |
| --- | --- |

6.

IT-kulud määratleti 2003. aasta eelarve vastavate eelarveridade täitumuse alusel ning IT-vahendite keskmised soetus- ja hoolduskulud IT- ja finantstalituste arvutuste põhjal.

| 7. | Kuna koosseisulised tõlkijad toimetavad välistõlkeid ja teostavad kvaliteedikontrolli, kulus osa nende ajast ja nendega seotud kuludest välistõlgetele. |
| --- | --- |

7.

Kuna koosseisulised tõlkijad toimetavad välistõlkeid ja teostavad kvaliteedikontrolli, kulus osa nende ajast ja nendega seotud kuludest välistõlgetele.

| 8. | Seejärel jagati kolme institutsiooni kirjaliku tõlke kogumaksumus aastas tõlgitud lehekülgede arvuga, et saada ühe lehekülje maksumus (vt 2., 3. ja 4. tabel). Komisjoni ja parlamendi osas kasutati kirjaliku tõlke peadirektoraadi ja VII peadirektoraadi esitatud ametlikku tõlkelehekülgede arvu, kuna nende institutsioonide arvutusmeetodid (vt aruande 8. ja 9. joonealune märkus) andsid võrreldavaid tulemusi. Nõukogu 2003. aasta ametlikud andmed põhinesid aga dokumentide trükilehekülgede arvul, mitte tõlgitavate tekstide tähemärkide arvul, mistõttu kontrollikoda arvutas 100 dokumendist koosneva valimi osas keskmise paranduskoefitsiendi (2). Keskmise paranduskoefitsiendi korrutamisel peadirektoraadi A III poolt esitatud ametliku trükilehekülgede arvuga saadi võrreldavad tootmisandmed. |
| --- | --- |

8.

Seejärel jagati kolme institutsiooni kirjaliku tõlke kogumaksumus aastas tõlgitud lehekülgede arvuga, et saada ühe lehekülje maksumus (vt 2., 3. ja 4. tabel). Komisjoni ja parlamendi osas kasutati kirjaliku tõlke peadirektoraadi ja VII peadirektoraadi esitatud ametlikku tõlkelehekülgede arvu, kuna nende institutsioonide arvutusmeetodid (vt aruande 8. ja 9. joonealune märkus) andsid võrreldavaid tulemusi. Nõukogu 2003. aasta ametlikud andmed põhinesid aga dokumentide trükilehekülgede arvul, mitte tõlgitavate tekstide tähemärkide arvul, mistõttu kontrollikoda arvutas 100 dokumendist koosneva valimi osas keskmise paranduskoefitsiendi (2). Keskmise paranduskoefitsiendi korrutamisel peadirektoraadi A III poolt esitatud ametliku trükilehekülgede arvuga saadi võrreldavad tootmisandmed.

| 9. | Kontrollikoja arvutatud lehekülje maksumus ei ole mitmekeelsuse põhimõtte rakendamise kogumaksumus, kuna see ei sisalda juristide-lingvistide poolt tehtava toimetamistöö kulusid ega dokumentide 20 keeles avaldamisega seotud lisakulusid. Kuna õigusloome protsessi käigus tõlgitakse sama õigusakti mitu järjestikust versiooni, on vastuvõetud õigusakti tegelik maksumus mitu korda suurem kui käesoleva aruande 2. tabelis toodud lehekülje maksumus. Näiteks võib tuua Euroopa põhiseaduse, millest tõlgiti 15 versiooni. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja arvutatud lehekülje maksumus ei ole mitmekeelsuse põhimõtte rakendamise kogumaksumus, kuna see ei sisalda juristide-lingvistide poolt tehtava toimetamistöö kulusid ega dokumentide 20 keeles avaldamisega seotud lisakulusid. Kuna õigusloome protsessi käigus tõlgitakse sama õigusakti mitu järjestikust versiooni, on vastuvõetud õigusakti tegelik maksumus mitu korda suurem kui käesoleva aruande 2. tabelis toodud lehekülje maksumus. Näiteks võib tuua Euroopa põhiseaduse, millest tõlgiti 15 versiooni.

---

(1)  Komisjoni makstud pensionimaksed olid hinnanguliselt 16,5 % brutopalgast ehk kaks korda suuremad kui ametnike makstud osamaksed.

(2)  Võimaldamaks dokumentide võrdlemist teiste institutsioonide omadega, rakendati iga valimisse kuulunud dokumendi lehekülgede arvu väljaarvutamiseks paranduskoefitsienti, mis on võrdne 1 500ga jagatud ja lähima täisarvuni ümardatud ilma tühikuteta tähemärkide arvu (juba tõlgitud dokumentide uute versioonide puhul kasutati kirjaliku tõlke peadirektoraadi poolt sisetõlgetele rakendatavat meetodit ehk võeti arvesse muudetud tähemärkide arvu, mida suurendati 50 % võrra) ja lehekülgede arvu suhtega.

---

PARLAMENDI VASTUSED

| 1. | Euroopa Parlamendi töökeelte arvu ei ole seevastu vähendatud; seega tõlgitakse kõik ametlike organite istungite ja koosolekute dokumendid kõikidesse liidu töökeeltesse. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi töökeelte arvu ei ole seevastu vähendatud; seega tõlgitakse kõik ametlike organite istungite ja koosolekute dokumendid kõikidesse liidu töökeeltesse.

| 13.–14. | Tõlgetele kohaldatakse parlamendi kodukorda ja juhatuse poolt vastu võetud ning 1. mail 2004. aastal jõustunud mitmekeelsuse eeskirja.
  Isegi kui mitmekeelsuse eeskiri ei ole reguleerimissüsteem, luuakse sellega siiski tõlke taotlusi esitavate organite hierarhia, määratletakse eelistused erinevate õigusloomega seotud menetluste raames nii institutsioonisisesele kui -välisele tõlkimisele kuuluvate dokumendikategooriate osas, samuti taotletavate keelte eelistusjärjekord, täpsustatakse tõlke taotluste esitamistähtajad ja tõlgitavate tekstide pikkus. Eeskirjas määratletakse samuti tingimused, mille alusel rahuldatakse eriloa alusel taotlused, mille on esitanud volitatud kasutajate nimekirja mitte kuuluvad asutused. Nimetatud taotlused esitatakse seejärel juhatusele ja luba väljastatakse vaid juhul, kui kõnealune dokument on parlamendi tegevuse seisukohast oluline. |
| --- | --- |

13.–14.

Tõlgetele kohaldatakse parlamendi kodukorda ja juhatuse poolt vastu võetud ning 1. mail 2004. aastal jõustunud mitmekeelsuse eeskirja.

Isegi kui mitmekeelsuse eeskiri ei ole reguleerimissüsteem, luuakse sellega siiski tõlke taotlusi esitavate organite hierarhia, määratletakse eelistused erinevate õigusloomega seotud menetluste raames nii institutsioonisisesele kui -välisele tõlkimisele kuuluvate dokumendikategooriate osas, samuti taotletavate keelte eelistusjärjekord, täpsustatakse tõlke taotluste esitamistähtajad ja tõlgitavate tekstide pikkus. Eeskirjas määratletakse samuti tingimused, mille alusel rahuldatakse eriloa alusel taotlused, mille on esitanud volitatud kasutajate nimekirja mitte kuuluvad asutused. Nimetatud taotlused esitatakse seejärel juhatusele ja luba väljastatakse vaid juhul, kui kõnealune dokument on parlamendi tegevuse seisukohast oluline.

| 15.–16. | Süsteem muudetakse kättesaadavaks vaid tellimuse esitanud teenistuse vastutava ametniku taotlusel. Sellegipoolest tuleb GEPRO arvutisüsteemi uuendamise (ITMS-projekt) kontekstis kõik praegused juurdepääsuload uuendada ja nende arvu võimaluste piires vähendada. Mis puudutab kontrollikoja tõstatatud ohu võimalust, siis parlamendi arvates on see eespool nimetatud sätetega kehtestatud piirangute tõttu minimaalne.
  (Vt ka eespool toodud vastust punktidele 13–14.) |
| --- | --- |

15.–16.

Süsteem muudetakse kättesaadavaks vaid tellimuse esitanud teenistuse vastutava ametniku taotlusel. Sellegipoolest tuleb GEPRO arvutisüsteemi uuendamise (ITMS-projekt) kontekstis kõik praegused juurdepääsuload uuendada ja nende arvu võimaluste piires vähendada. Mis puudutab kontrollikoja tõstatatud ohu võimalust, siis parlamendi arvates on see eespool nimetatud sätetega kehtestatud piirangute tõttu minimaalne.

(Vt ka eespool toodud vastust punktidele 13–14.)

| 17. | Mitte väga sageli, kuid siiski tuleb ette, et planeerimise üksus vähendab taotletud keeli kas seoses suulise tõlke vajaduse ankeedi osas kehtivate eeskirjadega või muude konkreetsete erandite valguses, mida tellimuse esitanud teenistused ei ole arvesse võtnud.
  90 % juhtudest on tõlked väljastatud enne koosoleku toimumise kuupäeva. Juhul kui tähtaegadest kinnipidamine osutub võimatuks, tehakse tõlked vaid siis, kui teksti kasutatakse menetluse järgmise etapi alusena. |
| --- | --- |

17.

Mitte väga sageli, kuid siiski tuleb ette, et planeerimise üksus vähendab taotletud keeli kas seoses suulise tõlke vajaduse ankeedi osas kehtivate eeskirjadega või muude konkreetsete erandite valguses, mida tellimuse esitanud teenistused ei ole arvesse võtnud.

90 % juhtudest on tõlked väljastatud enne koosoleku toimumise kuupäeva. Juhul kui tähtaegadest kinnipidamine osutub võimatuks, tehakse tõlked vaid siis, kui teksti kasutatakse menetluse järgmise etapi alusena.

| 20. | 2006. aasta aprillis oli olukord järgmine: EL-10 keeltesse tõlkis 238 täiskohaga tõlkijat, kellest 25,75 CS, 25 ET, 26 HU, 24,5 LT, 28 LV, 23 MT, 31 PL, 26,75 SK, 28 SL, lisaks 5 üksuse juhti (CS, LV, PL, SK, SL) ja 1 üksuse juhi asendaja (MT). |
| --- | --- |

20.

2006. aasta aprillis oli olukord järgmine: EL-10 keeltesse tõlkis 238 täiskohaga tõlkijat, kellest 25,75 CS, 25 ET, 26 HU, 24,5 LT, 28 LV, 23 MT, 31 PL, 26,75 SK, 28 SL, lisaks 5 üksuse juhti (CS, LV, PL, SK, SL) ja 1 üksuse juhi asendaja (MT).

| 23. | Euroopa Parlamendis on uutest keeltest tõlkinud peaaegu alati tõlkijad, kelle jaoks sihtkeel on nende emakeel.
  Parlament ei piira töökeeli ega tunnusta nn menetluskeeli (Vt ka vastust punktile 1). |
| --- | --- |

23.

Euroopa Parlamendis on uutest keeltest tõlkinud peaaegu alati tõlkijad, kelle jaoks sihtkeel on nende emakeel.

Parlament ei piira töökeeli ega tunnusta nn menetluskeeli (Vt ka vastust punktile 1).

| 26. | Parlament ei kasuta mõistet “menetluskeel” (vt punkti 23). |
| --- | --- |

26.

Parlament ei kasuta mõistet “menetluskeel” (vt punkti 23).

| 32.–33. | Eeskirjas toodi kasutusele mõiste “keele lisamise taotlus”. Nagu kontrollikoda seda rõhutab, tõlgitakse parlamendi komisjonides läbivaadatavaid dokumente vaid komisjonide liikmete ja nende asendajate keeltesse. |
| --- | --- |

32.–33.

Eeskirjas toodi kasutusele mõiste “keele lisamise taotlus”. Nagu kontrollikoda seda rõhutab, tõlgitakse parlamendi komisjonides läbivaadatavaid dokumente vaid komisjonide liikmete ja nende asendajate keeltesse.

| 36. | EP arvamuse kohaselt on lähenemine asjakohane, kuna see vastab iga institutsiooni konkreetsetele vajadustele ja kuna nimetatud vajadused on erinevates institutsioonides erinevad. |
| --- | --- |

36.

EP arvamuse kohaselt on lähenemine asjakohane, kuna see vastab iga institutsiooni konkreetsetele vajadustele ja kuna nimetatud vajadused on erinevates institutsioonides erinevad.

| 37. | Parlament soovib juhtida kontrollikoja tähelepanu peagi kohaldatavale kvaliteedi tegevuskavale, mille töötas välja institutsioonidevaheline kirjaliku ja suulise tõlke komitee institutsioonide peasekretäride nõudel. Tegevuskavas sätestatakse 14 konkreetset meedet, millest osa on kirjalikule ja suulisele tõlkele ühised nii inimressursside, originaaltekstide ning tõlgete tehnilise ja keelelise kvaliteedi, dokumentatsiooni, terminoloogia kui ka vahendite valdkonnas. Igas asjassepuutuvas teenistuses tuleb nimetada kvaliteedi eest vastutav ametnik. |
| --- | --- |

37.

Parlament soovib juhtida kontrollikoja tähelepanu peagi kohaldatavale kvaliteedi tegevuskavale, mille töötas välja institutsioonidevaheline kirjaliku ja suulise tõlke komitee institutsioonide peasekretäride nõudel. Tegevuskavas sätestatakse 14 konkreetset meedet, millest osa on kirjalikule ja suulisele tõlkele ühised nii inimressursside, originaaltekstide ning tõlgete tehnilise ja keelelise kvaliteedi, dokumentatsiooni, terminoloogia kui ka vahendite valdkonnas. Igas asjassepuutuvas teenistuses tuleb nimetada kvaliteedi eest vastutav ametnik.

| 39. | Tähtis on märkida, et EP kontrollid põhinevad süstemaatiliselt kõikidel veatüüpidel, sealhulgas täpse terminoloogia kasutamisel. |
| --- | --- |

39.

Tähtis on märkida, et EP kontrollid põhinevad süstemaatiliselt kõikidel veatüüpidel, sealhulgas täpse terminoloogia kasutamisel.

| 40. | Isegi kui puudub kasutajate rahulolu taseme mõõtmise konkreetne vahend, on siiski olemas kaebuste esitamise menetlus koos sinna juurde kuuluva ankeediga. Tuleb lisada, et nn kliendid ELi institutsioonides ja eriti parlamendiliikmed asuvad piisavalt lähedal peasekretariaadile, mis tagab neile võimaluse väljendada oma võimalikku rahulolematust igal ajal ja ilma erimenetluseta. |
| --- | --- |

40.

Isegi kui puudub kasutajate rahulolu taseme mõõtmise konkreetne vahend, on siiski olemas kaebuste esitamise menetlus koos sinna juurde kuuluva ankeediga. Tuleb lisada, et nn kliendid ELi institutsioonides ja eriti parlamendiliikmed asuvad piisavalt lähedal peasekretariaadile, mis tagab neile võimaluse väljendada oma võimalikku rahulolematust igal ajal ja ilma erimenetluseta.

| 47. | Praegune juhtimissüsteem ei võimalda eeskirja nimetatud sätte kohaldamist. Sellegipoolest sisaldab praegu arengujärgus olev ITMS-projekt sel eesmärgil loodud arve esitamise moodulit. |
| --- | --- |

47.

Praegune juhtimissüsteem ei võimalda eeskirja nimetatud sätte kohaldamist. Sellegipoolest sisaldab praegu arengujärgus olev ITMS-projekt sel eesmärgil loodud arve esitamise moodulit.

| 52. | Nagu ka kontrollikoda seda rõhutab, et tohi eraldada kvaliteedi, tähtaja ja sisu näitajaid taotlushinna dokumentidest, mis üksi võetuna ei kajasta tõlke olemust. |
| --- | --- |

52.

Nagu ka kontrollikoda seda rõhutab, et tohi eraldada kvaliteedi, tähtaja ja sisu näitajaid taotlushinna dokumentidest, mis üksi võetuna ei kajasta tõlke olemust.

| 53. | EP kirjaliku tõlke ja planeerimise teenistused on alustanud statistika koostamist, mis katab kolm tõstatatud punkti, nimelt:






  a) | taotluste koguarv; |
| --- | --- | --- |

53.

EP kirjaliku tõlke ja planeerimise teenistused on alustanud statistika koostamist, mis katab kolm tõstatatud punkti, nimelt:

a)

taotluste koguarv;

| c) | esitamistähtaegadest mittekinnipidamine (= eeskirja rikkumine); |
| --- | --- |

c)

esitamistähtaegadest mittekinnipidamine (= eeskirja rikkumine);

| d) | tellimuse esitanud teenistuse soovitav tõlgitavate lehekülgede arv / keelekombinatsioon. |
| --- | --- |

d)

tellimuse esitanud teenistuse soovitav tõlgitavate lehekülgede arv / keelekombinatsioon.

Statistika eesmärk on tulemuslikkuse näitajate loomine, et võimaldada juhtkonnale kohaste meetmete võtmist.

| 56. | Niisugune kavandamine on vajalik, kuid poliitilise institutsiooni tegevuse teatud aspektid jäävad alati ettenägematuteks. |
| --- | --- |

56.

Niisugune kavandamine on vajalik, kuid poliitilise institutsiooni tegevuse teatud aspektid jäävad alati ettenägematuteks.

| 66. | EP algatas uut juhtimissüsteemi (T-Flow) käsitleva ettevalmistava uuringu. Nimetatud süsteem, mis võimaldab vastata kontrollikoja poolt esile toodud probleemidele, on hetkel arenguetapis ja see valmib 2006. aasta sügisel. |
| --- | --- |

66.

EP algatas uut juhtimissüsteemi (T-Flow) käsitleva ettevalmistava uuringu. Nimetatud süsteem, mis võimaldab vastata kontrollikoja poolt esile toodud probleemidele, on hetkel arenguetapis ja see valmib 2006. aasta sügisel.

| 67. | Kontrollikoja poolt tõstatatud dokumentide hajutatuse uurimisega tegelevad praegu pädevad arvutiteenistused. Teisalt on tõlketeenistuste käsutuses kogum tõlkeid, mis võimaldab neil juba tõlgitud tekstide otsimist. |
| --- | --- |

67.

Kontrollikoja poolt tõstatatud dokumentide hajutatuse uurimisega tegelevad praegu pädevad arvutiteenistused. Teisalt on tõlketeenistuste käsutuses kogum tõlkeid, mis võimaldab neil juba tõlgitud tekstide otsimist.

| 69. | Suhe on üks kahele EL-15 keelte puhul. EL-10 keelte puhul on sekretäride/tõlkijate suhe praegu ligikaudu 0,7 kahele ja see ei tohiks ületada suhet 0,8 kahele. |
| --- | --- |

69.

Suhe on üks kahele EL-15 keelte puhul. EL-10 keelte puhul on sekretäride/tõlkijate suhe praegu ligikaudu 0,7 kahele ja see ei tohiks ületada suhet 0,8 kahele.

| 70. | On tõsi, et arvuti kasutamine ei ole veel ühtlaselt jaotunud ja et töömeetodid on vahel erinevad. See on eriti seotud suurte erinevustega personali vanuses. Sellegipoolest on tõlkija individuaalne tootlikkus tänu kauem töötanud tõlkijate suuremale kogemusele võrdlemisi ühtlane. Uue tehnoloogia paremast kasutamisest huvitatud EP juhatus tegi peasekretärile ülesandeks esitada juhatusele antud teemat käsitlev aruanne ja EP teenistused tegelevad sellega praegu. |
| --- | --- |

70.

On tõsi, et arvuti kasutamine ei ole veel ühtlaselt jaotunud ja et töömeetodid on vahel erinevad. See on eriti seotud suurte erinevustega personali vanuses. Sellegipoolest on tõlkija individuaalne tootlikkus tänu kauem töötanud tõlkijate suuremale kogemusele võrdlemisi ühtlane. Uue tehnoloogia paremast kasutamisest huvitatud EP juhatus tegi peasekretärile ülesandeks esitada juhatusele antud teemat käsitlev aruanne ja EP teenistused tegelevad sellega praegu.

| 73. | On tähtis korrigeerida märkust, mis puudutab prantsuse üksuse sisemise suutlikkuse kasutamist. Prantsuse üksuse suutlikkust ei ole alakasutatud, vaid seda on kasutatud muude, täiendavate ülesannete täitmiseks. Prantsuse üksust on eriti kasutatud poola ja leedu uute üksuste loomiseks ja juhtimiseks ning EL-10 keeltest tõlkimiseks läbiviidavateks keeletundideks. Täiendavate ülesannete hulgas on prantsuse üksus pidanud muu hulgas tagama releekeele rolli muudesse keeltesse, samuti on seda kasutatud täiskogu istungite stenogrammi ning majandus- ja rahandusteemalise dialoogi transkriptsiooniks ja läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

73.

On tähtis korrigeerida märkust, mis puudutab prantsuse üksuse sisemise suutlikkuse kasutamist. Prantsuse üksuse suutlikkust ei ole alakasutatud, vaid seda on kasutatud muude, täiendavate ülesannete täitmiseks. Prantsuse üksust on eriti kasutatud poola ja leedu uute üksuste loomiseks ja juhtimiseks ning EL-10 keeltest tõlkimiseks läbiviidavateks keeletundideks. Täiendavate ülesannete hulgas on prantsuse üksus pidanud muu hulgas tagama releekeele rolli muudesse keeltesse, samuti on seda kasutatud täiskogu istungite stenogrammi ning majandus- ja rahandusteemalise dialoogi transkriptsiooniks ja läbivaatamiseks.

| 74. | Märkust tuleb täpsustada, kuna, nagu kontrollikoda seda märgib, välistõlked, välja arvatud CRE, olid asjassepuutuva perioodi ajal katkestatud.
  Mis puudutab välistõlgete määra stabiilsust, siis vastuolu üldise töökoormuse vähenemisega on vaid näiline. Põhjus, miks välistõlgete keskmine määr ei ole hoolimata töökoormuse vähenemisest peaaegu üldse muutunud, on töökoormuse suur koondumine aasta esimesse poolde, mis tingis välistõlgete vajaduse suurenemise nimetatud perioodil. |
| --- | --- |

74.

Märkust tuleb täpsustada, kuna, nagu kontrollikoda seda märgib, välistõlked, välja arvatud CRE, olid asjassepuutuva perioodi ajal katkestatud.

Mis puudutab välistõlgete määra stabiilsust, siis vastuolu üldise töökoormuse vähenemisega on vaid näiline. Põhjus, miks välistõlgete keskmine määr ei ole hoolimata töökoormuse vähenemisest peaaegu üldse muutunud, on töökoormuse suur koondumine aasta esimesse poolde, mis tingis välistõlgete vajaduse suurenemise nimetatud perioodil.

| 83. | EP ei saa kinnitada kontrollikoja järeldust nimetatud kahe üksuse väiksema tootlikkuse osas, kuna nimetatud üksuste teatud ülesannete sisu ja olemus erineb muude üksuste omast ja see erinevus tingib inimressursside suurema kasutamise. Tõsiasi, et inglise ja prantsuse üksused toodavad keskmisest vähem institutsioonisiseselt tõlgitud lehekülgi, on selgitatav nende releekeelest tuleneva rolliga originaaldokumentides vähem kasutatavatest keeltest tõlkimiseks, läbivaadatavate ja redigeeritavate originaaldokumentide suurema mahuga, transkribeeritavate ja läbivaadatavate stenogrammide suurema mahuga ning teatud uute üksuste juhtimise ja koolitamisega EL-10 keeltes. Lisaks teostab inglise üksus alates 2005. aasta sügisest koos tekstide esitamise bürooga originaaldokumentide süstemaatilist kontrollimist.
  (Vt ka vastust punktile 73.) |
| --- | --- |

83.

EP ei saa kinnitada kontrollikoja järeldust nimetatud kahe üksuse väiksema tootlikkuse osas, kuna nimetatud üksuste teatud ülesannete sisu ja olemus erineb muude üksuste omast ja see erinevus tingib inimressursside suurema kasutamise. Tõsiasi, et inglise ja prantsuse üksused toodavad keskmisest vähem institutsioonisiseselt tõlgitud lehekülgi, on selgitatav nende releekeelest tuleneva rolliga originaaldokumentides vähem kasutatavatest keeltest tõlkimiseks, läbivaadatavate ja redigeeritavate originaaldokumentide suurema mahuga, transkribeeritavate ja läbivaadatavate stenogrammide suurema mahuga ning teatud uute üksuste juhtimise ja koolitamisega EL-10 keeltes. Lisaks teostab inglise üksus alates 2005. aasta sügisest koos tekstide esitamise bürooga originaaldokumentide süstemaatilist kontrollimist.

(Vt ka vastust punktile 73.)

| 95. | Keeleüksuste ülemäärase töökoormuse korral uurib planeerimise üksus esmalt töökoormuse jaotamise võimalusi, seda loomulikult vastavalt keelekombinatsioonidele ja muude institutsioonide võimalustele.
  EL-10 keelte väljajätmine on vaid ajutine. Kui EL-10 üksused on saavutanud personali täitumuse, osalevad nad samadel alustel nagu EL-15 keeled.
  Üldiselt tuleb rõhutada, et töökoormuse jaotamist hakati institutsioonide planeerimisüksuste vahel aktiivses koostöös kasutama alles 2006. aasta jaanuaris. 2006. aasta esimese veerandi statistika näitab vahetatud dokumentide mahu märkimisväärset suurenemist. |
| --- | --- |

95.

Keeleüksuste ülemäärase töökoormuse korral uurib planeerimise üksus esmalt töökoormuse jaotamise võimalusi, seda loomulikult vastavalt keelekombinatsioonidele ja muude institutsioonide võimalustele.

EL-10 keelte väljajätmine on vaid ajutine. Kui EL-10 üksused on saavutanud personali täitumuse, osalevad nad samadel alustel nagu EL-15 keeled.

Üldiselt tuleb rõhutada, et töökoormuse jaotamist hakati institutsioonide planeerimisüksuste vahel aktiivses koostöös kasutama alles 2006. aasta jaanuaris. 2006. aasta esimese veerandi statistika näitab vahetatud dokumentide mahu märkimisväärset suurenemist.

| 96.–109. | EP võttis teadmiseks kontrollikoja soovitused ja võtab nende osas asjakohased järelmeetmed. Ajutine töörühm algatas eeskirja läbivaatamise. Samuti on pooleli kontrollikoja tõstatatud teatud arvutialased arengud. |
| --- | --- |

96.–109.

EP võttis teadmiseks kontrollikoja soovitused ja võtab nende osas asjakohased järelmeetmed. Ajutine töörühm algatas eeskirja läbivaatamise. Samuti on pooleli kontrollikoja tõstatatud teatud arvutialased arengud.

---

NÕUKOGU VASTUSED

ÜLDISED MÄRKUSED

Nõukogu peasekretariaat tervitab esimest auditit kirjaliku tõlke kulude kohta mõnedes ELi institutsioonides ning tunnistab selle kasulikkust. Peasekretariaat juhib tähelepanu asjaolule, et auditi käigus kritiseeritud aspekte puudutavad muudatused on juba rakendatud või neid kaalutakse tõlkeosakonnas aktiivselt.

Peasekretariaat soovib siiski rõhutada, et laienemist kui olulist väljakutset silmas pidades hakati kogu selle struktuuris kasutama kontrollitud lähenemisviisi, mis kiideti 2002. aastal heaks kõige kõrgemal poliitilisel tasandil ning mis võimaldas piirata laienemise eelarvelist mõju selle halduskuludele.

Tõlkimise valdkonnas oleks seega eelmiste laienemiste puhul kasutatud lähenemisviis toonud kaasa töötajate hulga suurenemise tõlkeosakonnas 765 uue ametniku võrra, kuid eespool mainitud kontrollitud lähenemisviis tagab asjaomaste meetmete täieliku rakendamise korral ametnike arvu olulise vähenemise. Praeguse kohanemise ja ümberkujunemise perioodi lõpuks töötab peasekretariaadis 25 liikmesriigiga liidu jaoks vähem tõlkijaid (551), kui neid oli 15 liikmesriigiga liidus (578).

See tulemus saavutatakse muu hulgas järgmiste meetmete abil: vaid poliitilises ja seadusandlikus protsessis olemuslikuks peetavate dokumentide (nn põhidokumendid) tõlkimine, tõlketeenuste põhjaliku ratsionaliseerimise rakendamine ning nõukogu dokumentide koostamist, sisu, registrit ja pikkust käsitlevate suuniste vastuvõtmine. Sellega on nõukogu peasekretariaat olnud teenäitajaks teistele institutsioonidele.

Peasekretariaat tunnistab, et selle lähenemisviisi tulemusena on praegu probleemiks EL-15 tõlkeüksuste liigne suurus, kuid rõhutab, et see olukord on mööduv ja mitte-struktuurne. Seetõttu leiab peasekretariaat, et seda tuleks hinnata dünaamilisest aspektist, võttes kohaselt arvesse vaieldamatut keskpika perioodi ja pikaajalist tulu, mis halduskulude piiramise seisukohast tekib.

Peasekretariaat juhib samuti tähelepanu asjaolule, et olles seadusandlikus protsessis viimaseks lüliks enne õigusaktide heakskiitmist ja avaldamist 20 keeles, peab nõukogu (kaasotsustamismenetluse puhul koos Euroopa Parlamendiga) tagama, et nõukogu vastuvõetud õigusaktid oleksid parima võimaliku kvaliteediga, nagu liikmesriigid seda on korduvalt soovinud. Samad põhimõtted kehtivad ka nõukogu poliitikadokumentide puhul.

Nimetatud kvaliteedi ja ühtsuse tagamiseks vajalik kvaliteedikontrollimenetlus toob loomulikult kaasa lisakulusid. Erinevalt teistest institutsioonidest, mis saavad teatavate dokumentide puhul kasutada kulude vähendamiseks laialdaselt tõlkebüroode teenuseid, pole see nõukogu peasekretariaadi puhul võimalik, sest sisetõlgete tegemine on sellise kvaliteedi tagamiseks parim ja kulutõhusaim viis. Vajadus tagada avaldatavate tekstide hea kvaliteet mõjutab tõlkimise kulusid nõukogus olulisel määral.

Peasekretariaat tegeleb tõlkijate liiga suure arvu probleemiga proaktiivselt ning kasutades mitmesuguseid meetmeid, mis käsitlevad samaaegselt probleemi kõiki aspekte. Lisaks tõsiasjale, et asendatud pole tõlkijaid ja sekretäre, kes lahkusid üheksast EL-15 tõlkeüksusest (st kõik üksused peale inglise ja prantsuse üksuse) pärast 2002. aastat, on tõlkeosakonna töötajaid ergutatud aktiivselt kandideerima vabadele töökohtadele teistes peadirektoraatides ja direktoraatides. Loomisel on eriotstarbeline töökoha muutmise programm, mis hõlmab asjakohaste ametikohtade kindlaksmääramist, uutele ametiülesannetele suunatud koolitust ning muutustega seotud motiveerimist.

Lisaks osaleb peasekretariaat aktiivselt institutsioonidevahelises töökoormuse tasakaalustamise projektis netopanustajana ning kaalub ka institutsioonidevahelist liikuvust ja muid võimalikke personalieeskirjades ette nähtud meetmeid.

Seetõttu on peasekretariaat kindel, et aruandes välja toodud puudused, eelkõige ajutist laadi puudused, kõrvaldatakse edukalt ning et peasekretariaat täidab tõhusalt oma ülesanded enda toimimisele seatud piirides.

KOMMENTAARID KONTROLLIKOJA AUDITI TULEMUSTE KOHTA

KOKKUVÕTE

| III. | Ehkki peasekretariaadil puuduvad kirjalikud suunised tõlkimise kohta, tagab koordineerimise ja tootmise üksus (keskkoordinatsioon) tõlgete kontrollitud tootmise. |
| --- | --- |

III.

Ehkki peasekretariaadil puuduvad kirjalikud suunised tõlkimise kohta, tagab koordineerimise ja tootmise üksus (keskkoordinatsioon) tõlgete kontrollitud tootmise.

| IV. | Probleemid, mis esinesid 2004. aastal EL-10 tõlkeüksustes, tulenesid raskustest töötajate värbamisel (vt kommentaare punktis 19). Tõlgete kvaliteet ja õigeaegne valmimine paranes 2005. aastal oluliselt. Olukorra paranemine peegeldus 2006. aastal tõlkebüroodele saadetavate tõlketellimuste vähenemises. |
| --- | --- |

IV.

Probleemid, mis esinesid 2004. aastal EL-10 tõlkeüksustes, tulenesid raskustest töötajate värbamisel (vt kommentaare punktis 19). Tõlgete kvaliteet ja õigeaegne valmimine paranes 2005. aastal oluliselt. Olukorra paranemine peegeldus 2006. aastal tõlkebüroodele saadetavate tõlketellimuste vähenemises.

| V. | Alates 2005. aasta teisest poolest on keskkoordinatsiooni juhataja olnud tihedas kontaktis alaliste esindustega, eelkõige EL-10 liikmesriikide esindustega, eesmärgiga:






  a) | saada tagasisidet






  — | tõlgete kvaliteedi kohta, |
| --- | --- | --- | --- |

V.

Alates 2005. aasta teisest poolest on keskkoordinatsiooni juhataja olnud tihedas kontaktis alaliste esindustega, eelkõige EL-10 liikmesriikide esindustega, eesmärgiga:

a)

saada tagasisidet

—

tõlgete kvaliteedi kohta,

| — | tõlgitud dokumentide hulga kohta, |
| --- | --- |

—

tõlgitud dokumentide hulga kohta,

| — | nimetatud dokumentide koosolekutel kättesaadavuse kohta, |
| --- | --- |

—

nimetatud dokumentide koosolekutel kättesaadavuse kohta,

| — | ühelt poolt koordineerimise ja tootmise üksuse ning tõlkerühmade vaheliste suhete ning teiselt poolt alaliste esinduste ja siseriiklike ametiasutuste vaheliste suhete kohta; |
| --- | --- |

—

ühelt poolt koordineerimise ja tootmise üksuse ning tõlkerühmade vaheliste suhete ning teiselt poolt alaliste esinduste ja siseriiklike ametiasutuste vaheliste suhete kohta;

| b) | vahetada teavet






  — | nõukogu toimimise, täpsemalt dokumentide ringluse kohta, |
| --- | --- | --- |

b)

vahetada teavet

—

nõukogu toimimise, täpsemalt dokumentide ringluse kohta,

| — | tõlkerühmade olukorra kohta, eeskätt töötajate osas, |
| --- | --- |

—

tõlkerühmade olukorra kohta, eeskätt töötajate osas,

| — | üldiste küsimuste kohta, nagu terminoloogia, tähtajad jne. |
| --- | --- |

—

üldiste küsimuste kohta, nagu terminoloogia, tähtajad jne.

Lähemal ajal luuakse elektrooniline kirjakast, kuhu koondatakse kõik delegatsioonidelt saadud kommentaarid ning mis annab ülevaate nõukogus toodetavate dokumentide tajutavast kvaliteedist ja parandab sünergiat tõlkerühmade ja delegatsioonide vahel. Delegatsioone teavitati sellest 5. mail 2006.

| VI. | Nõukogu peasekretariaat kavatseb luua süsteemi, mis võimaldaks kirjaliku tõlke kulusid pidevalt läbi vaadata. Nõukogu peasekretariaadi tõlgete kulukuse tingivad siiski teatud põhjused, mida käsitletakse üksikasjalikumalt mujal käesolevas dokumendis: nõukogu töö ja selle tähtaegadega seotud iseärasused, vajadus tagada õigusaktide kohane kvaliteet tootmisketi lõpuosas ning ajutised struktuursed põhjused, mis on seotud direktoraadi ümberkorraldamisega. |
| --- | --- |

VI.

Nõukogu peasekretariaat kavatseb luua süsteemi, mis võimaldaks kirjaliku tõlke kulusid pidevalt läbi vaadata. Nõukogu peasekretariaadi tõlgete kulukuse tingivad siiski teatud põhjused, mida käsitletakse üksikasjalikumalt mujal käesolevas dokumendis: nõukogu töö ja selle tähtaegadega seotud iseärasused, vajadus tagada õigusaktide kohane kvaliteet tootmisketi lõpuosas ning ajutised struktuursed põhjused, mis on seotud direktoraadi ümberkorraldamisega.

| VII. | Peasekretariaat kavatseb vähendada liigset töötajate arvu, näiteks institutsioonisisese töökoha vahetamise kaudu (liikumine teistesse peadirektoraatidesse) ja institutsioonidevahelise liikumise kaudu (teiste institutsioonide tõlkeosakondadesse).
  Lisaks analüüsib peadirektoraat kõiki personalieeskirjades ette nähtud võimalusi. |
| --- | --- |

VII.

Peasekretariaat kavatseb vähendada liigset töötajate arvu, näiteks institutsioonisisese töökoha vahetamise kaudu (liikumine teistesse peadirektoraatidesse) ja institutsioonidevahelise liikumise kaudu (teiste institutsioonide tõlkeosakondadesse).

Lisaks analüüsib peadirektoraat kõiki personalieeskirjades ette nähtud võimalusi.

| VIII. | Peasekretariaat on oluline panustaja töökoormuse tasakaalustamise süsteemi ning selles tõlgiti 2005. aastal 55 % selle süsteemi kaudu tõlgitud lehekülgede koguarvust. |
| --- | --- |

VIII.

Peasekretariaat on oluline panustaja töökoormuse tasakaalustamise süsteemi ning selles tõlgiti 2005. aastal 55 % selle süsteemi kaudu tõlgitud lehekülgede koguarvust.

| IX. | Peasekretariaat töötas 2004. ja 2005. aastal välja moodsa tehnika kasutamist puudutava ühtse strateegia. Kõik uued tõlkeüksused on töötanud olemasolevate IT-vahenditega alates nende loomisest; nn vanade keelte üksuste puhul on elluviimisel strateegia, mis hõlmab kohaste IT-vahendite väljatöötamist. |
| --- | --- |

IX.

Peasekretariaat töötas 2004. ja 2005. aastal välja moodsa tehnika kasutamist puudutava ühtse strateegia. Kõik uued tõlkeüksused on töötanud olemasolevate IT-vahenditega alates nende loomisest; nn vanade keelte üksuste puhul on elluviimisel strateegia, mis hõlmab kohaste IT-vahendite väljatöötamist.

SISSEJUHATUS

| 6. | Nõukogu peasekretariaadis pole tõlkeosakonna juurde liidetud välistõlgetega tegelevat üksust ega IT-üksust. Seetõttu on peasekretariaadi struktuur lihtsam kui teistes institutsioonides. |
| --- | --- |

6.

Nõukogu peasekretariaadis pole tõlkeosakonna juurde liidetud välistõlgetega tegelevat üksust ega IT-üksust. Seetõttu on peasekretariaadi struktuur lihtsam kui teistes institutsioonides.

TÄHELEPANEKUD

| 13. | Nõukogu peasekretariaadis on kehtestatud läbipaistvad menetlused, ehkki neid võiks lihtsustada.
  Tuleks märkida, et tõlgete tellimise õiguse omajad on peasekretariaadis kindlaks määratud ning koordinatsioonile teada. Samuti on põhidokumentide loetelu vormis selgelt kindlaks määratud, mis tüüpi dokumente tuleks tõlkida. |
| --- | --- |

13.

Nõukogu peasekretariaadis on kehtestatud läbipaistvad menetlused, ehkki neid võiks lihtsustada.

Tuleks märkida, et tõlgete tellimise õiguse omajad on peasekretariaadis kindlaks määratud ning koordinatsioonile teada. Samuti on põhidokumentide loetelu vormis selgelt kindlaks määratud, mis tüüpi dokumente tuleks tõlkida.

| 14. | Nõukogu peasekretariaat soovib vältida erineva lähenemisviisi kasutamist EL-10 ja EL-15 keelte puhul, kuna see võiks tuua kaasa süüdistusi diskrimineerimise kohta. |
| --- | --- |

14.

Nõukogu peasekretariaat soovib vältida erineva lähenemisviisi kasutamist EL-10 ja EL-15 keelte puhul, kuna see võiks tuua kaasa süüdistusi diskrimineerimise kohta.

| 15. | Kontrollikoja järeldused tõlketellimuste esitamise kohta on korrektsed. Tellimuste vastuvõtmine sõltub siiski olemasolevast kontrollstruktuurist. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja järeldused tõlketellimuste esitamise kohta on korrektsed. Tellimuste vastuvõtmine sõltub siiski olemasolevast kontrollstruktuurist.

| 16. | Nõukogus kontrollib keskkoordinatsioon, mis vahendab tõlkeosakonnale esitatud tellimusi, enne teksti saatmist ühele või kõigile 20 tõlkeüksusele alati, kas tõlkimine on kohane. Probleemide korral sekkub keskkoordinatsiooni juhataja ning järgneda võivad isegi kontaktid eesistujariigiga. Keskkoordinatsioon, täpsemalt koordinatsioon ja keelekoordinatsioon on pidevas kontaktis peadirektoraatidega ning vähemal määral ka eesistujariigiga ning see võimaldab neil anda informeeritud hinnanguid selle kohta, kas tõlkimine on kohane, ning seada tõlketööd ebapiisavate tõlkeressursside korral eelisjärjekorda. |
| --- | --- |

16.

Nõukogus kontrollib keskkoordinatsioon, mis vahendab tõlkeosakonnale esitatud tellimusi, enne teksti saatmist ühele või kõigile 20 tõlkeüksusele alati, kas tõlkimine on kohane. Probleemide korral sekkub keskkoordinatsiooni juhataja ning järgneda võivad isegi kontaktid eesistujariigiga. Keskkoordinatsioon, täpsemalt koordinatsioon ja keelekoordinatsioon on pidevas kontaktis peadirektoraatidega ning vähemal määral ka eesistujariigiga ning see võimaldab neil anda informeeritud hinnanguid selle kohta, kas tõlkimine on kohane, ning seada tõlketööd ebapiisavate tõlkeressursside korral eelisjärjekorda.

| 18. | Tõlketellimuste vastuvõtmine või nende tagasilükkamine on koordinatsiooni (eriti Tour de Contrôle'i) ülesanne. Nõukogu arvates on olukord rahuldav. Siiski on võimalik seda paremaks muuta. Täpsemaks analüüsiks võib teha statistikat keeldumiste kohta, välja arvatud juhtkonna kontrolli osas. Tõlketellimuste vastuvõtmisega seoses pole meetmeid vaja võtta.
  Asjaolu, et “tõlketellimuse vastuvõtmine (1) sõltus sagedamini olemasolevatest tõlkeressurssidest kui tegelikest vajadustest” on vältimatu:






  — | kuna teatavates tõlkeüksustes on töötajaid liiga palju või liiga vähe, |
| --- | --- | --- |

18.

Tõlketellimuste vastuvõtmine või nende tagasilükkamine on koordinatsiooni (eriti Tour de Contrôle'i) ülesanne. Nõukogu arvates on olukord rahuldav. Siiski on võimalik seda paremaks muuta. Täpsemaks analüüsiks võib teha statistikat keeldumiste kohta, välja arvatud juhtkonna kontrolli osas. Tõlketellimuste vastuvõtmisega seoses pole meetmeid vaja võtta.

Asjaolu, et “tõlketellimuse vastuvõtmine (1) sõltus sagedamini olemasolevatest tõlkeressurssidest kui tegelikest vajadustest” on vältimatu:

—

kuna teatavates tõlkeüksustes on töötajaid liiga palju või liiga vähe,

| — | ületundide minimeerimise poliitika tõttu, |
| --- | --- |

—

ületundide minimeerimise poliitika tõttu,

| — | tõlkimise erineva kiiruse tõttu (EL-10 vs. EL-15 keeled). |
| --- | --- |

—

tõlkimise erineva kiiruse tõttu (EL-10 vs. EL-15 keeled).

Tõlgetest, mis on tõesti vajalikud, ei keelduta kunagi.

| 19. | EPSO kaudu toimuv värbamine on osutunud sobivate kandidaatide vähesuse tõttu oodatust raskemaks vaatamata institutsioonide suurtele jõupingutustele suurendada liikmesriikide ja teiste osaliste teadlikkust sellest probleemist. |
| --- | --- |

19.

EPSO kaudu toimuv värbamine on osutunud sobivate kandidaatide vähesuse tõttu oodatust raskemaks vaatamata institutsioonide suurtele jõupingutustele suurendada liikmesriikide ja teiste osaliste teadlikkust sellest probleemist.

| 20. | Puudujääke värbamisega seotud eesmärkide saavutamisel ei saa panna üksikute institutsioonide süüks. Kahjuks kestab see olukord (säilib töötajate puudujääk) ka edaspidi (pärast 2006. aasta lõppu) mitte ainult tõlkijate, vaid ka tõlkeüksuste juhatajate, kvaliteedikontrollide ja sekretäride osas. |
| --- | --- |

20.

Puudujääke värbamisega seotud eesmärkide saavutamisel ei saa panna üksikute institutsioonide süüks. Kahjuks kestab see olukord (säilib töötajate puudujääk) ka edaspidi (pärast 2006. aasta lõppu) mitte ainult tõlkijate, vaid ka tõlkeüksuste juhatajate, kvaliteedikontrollide ja sekretäride osas.

| 23. | Vastab tõele, et väga vähesed tõlkijad EL-15 tõlkeüksustes (v.a inglise ja prantsuse üksused) oskavad uute liikmesriikide keeli. See tuleneb teadlikult ja kaalutletult tehtud poliitilisest otsusest, mille eesmärk oli suurendada ametlike keelte arvu 11-lt 20-le ilma töötajate arvu vastava suurenemiseta. 2004. aasta laienemise ettevalmistamise käigus on peasekretariaat organiseerinud inglise ja prantsuse tõlkeüksuste tõlkijatele ühe või mitme uue liikmesriigi keele õpetamist ning see on loonud järgnevas tabelis esitatud olukorra (22. mai 2006. aasta seisuga).
  Uute liikmesriikide keelte valdamine inglise (EN) ja prantsuse (FR) tõlkeüksustes (olukord 22. mai 2006. aasta seisuga) | CS | ET | HU | LT | LV | MT | PL | SK | SL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FR | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 |
| EN | 4 | 3 | 4 | 2 | 3 | 0 | 2 | 4 | 4 |
| Kokku | 6 | 3 | 5 | 2 | 3 | 0 | 5 | 4 | 4 |

23.

Vastab tõele, et väga vähesed tõlkijad EL-15 tõlkeüksustes (v.a inglise ja prantsuse üksused) oskavad uute liikmesriikide keeli. See tuleneb teadlikult ja kaalutletult tehtud poliitilisest otsusest, mille eesmärk oli suurendada ametlike keelte arvu 11-lt 20-le ilma töötajate arvu vastava suurenemiseta. 2004. aasta laienemise ettevalmistamise käigus on peasekretariaat organiseerinud inglise ja prantsuse tõlkeüksuste tõlkijatele ühe või mitme uue liikmesriigi keele õpetamist ning see on loonud järgnevas tabelis esitatud olukorra (22. mai 2006. aasta seisuga).

Uute liikmesriikide keelte valdamine inglise (EN) ja prantsuse (FR) tõlkeüksustes (olukord 22. mai 2006. aasta seisuga)

CS

ET

HU

LT

LV

MT

PL

SK

SL

FR

2

0

1

0

0

0

3

0

0

EN

4

3

4

2

3

0

2

4

4

Kokku

6

3

5

2

3

0

5

4

4

Sellele lisaks uurib peasekretariaat muid võimalusi katta kõik ametlikud keeled, sealhulgas retour'i kasutamist (hõlmab tõlkimist tõlkija emakeelest inglise ja prantsuse keelde).

| 26. | Inglise tõlkeüksus osaleb ulatuslikult töökoormuse tasakaalustamise süsteemis. Siiski tuleb märkida, et isegi kui inglise tõlkeüksuses on töötajaid mõnevõrra liigselt, kuna eesmärk on tagada kõigi ametlike keelte valdamine selles tõlkeüksuses, tuleks seda olukorda võrrelda kuludega, mis tulenesid eelmisest süsteemist, milles iga keeleüksus oli võimeline tõlkima igast ametlikust keelest (ligikaudu minimaalselt kuus tõlkijat iga ELi keele oskusega), ehkki enamikust neist keeltest oli vaja tõlkida vaid 1 % algdokumentide lehekülgede koguarvust.
  Sellegipoolest on peasekretariaat alati märkinud, et vaatab oma poliitika (minimaalselt kahe aasta) kogemuste valguses läbi. Nimetatud läbivaatamine toimub 2006. aasta teises pooles ja/või 2007. aasta alguses. |
| --- | --- |

26.

Inglise tõlkeüksus osaleb ulatuslikult töökoormuse tasakaalustamise süsteemis. Siiski tuleb märkida, et isegi kui inglise tõlkeüksuses on töötajaid mõnevõrra liigselt, kuna eesmärk on tagada kõigi ametlike keelte valdamine selles tõlkeüksuses, tuleks seda olukorda võrrelda kuludega, mis tulenesid eelmisest süsteemist, milles iga keeleüksus oli võimeline tõlkima igast ametlikust keelest (ligikaudu minimaalselt kuus tõlkijat iga ELi keele oskusega), ehkki enamikust neist keeltest oli vaja tõlkida vaid 1 % algdokumentide lehekülgede koguarvust.

Sellegipoolest on peasekretariaat alati märkinud, et vaatab oma poliitika (minimaalselt kahe aasta) kogemuste valguses läbi. Nimetatud läbivaatamine toimub 2006. aasta teises pooles ja/või 2007. aasta alguses.

| 35. | Keskkoordinatsioon kontrollib kinnipidamist “verstapostide” poliitikast, hinnates tõlkimise vajadust teatavas etapis ning jättes teatavate dokumentide tõlketellimused rahuldamata. Olemasolevate ressursside ja ajaliste piirangute alusel tagab keelekoordinatsioon kohase hulga verstapostiks olevate dokumendiversioonide tõlkimise. Keelekoordinatsioon võtab verstapostiks olevate dokumentide tõlkimise üle otsustamisel arvesse mitmesuguseid käegakatsumatuid elemente, nagu teksti poliitiline tähtsus, selle prioriteetsus eesistujariigi programmis ning ajalised piirangud. |
| --- | --- |

35.

Keskkoordinatsioon kontrollib kinnipidamist “verstapostide” poliitikast, hinnates tõlkimise vajadust teatavas etapis ning jättes teatavate dokumentide tõlketellimused rahuldamata. Olemasolevate ressursside ja ajaliste piirangute alusel tagab keelekoordinatsioon kohase hulga verstapostiks olevate dokumendiversioonide tõlkimise. Keelekoordinatsioon võtab verstapostiks olevate dokumentide tõlkimise üle otsustamisel arvesse mitmesuguseid käegakatsumatuid elemente, nagu teksti poliitiline tähtsus, selle prioriteetsus eesistujariigi programmis ning ajalised piirangud.

| 38. | Teatavatel juhtudel, mil tuleb leida tasakaal õigeaegse esitamise ja kvaliteedi vahel, teeb keelekoordinatsioon ettepanekuid teksti toimetamata jätmise kohta. See saab toimuda ainult vaheetappides.
  Kuna aga nõukogu tõlgib ainult põhidokumente, on tavaliselt nõutav väga hea kvaliteet. |
| --- | --- |

38.

Teatavatel juhtudel, mil tuleb leida tasakaal õigeaegse esitamise ja kvaliteedi vahel, teeb keelekoordinatsioon ettepanekuid teksti toimetamata jätmise kohta. See saab toimuda ainult vaheetappides.

Kuna aga nõukogu tõlgib ainult põhidokumente, on tavaliselt nõutav väga hea kvaliteet.

| 39. | Peasekretariaadis on keeleüksuste tasandil loomisel kvaliteedikontrolli menetlus ning hiljuti on kasutusele võetud ametlik menetlus kvaliteediga seotud kaebuste käsitlemiseks ning klientidele tõlgete kohta tagasiside andmise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

39.

Peasekretariaadis on keeleüksuste tasandil loomisel kvaliteedikontrolli menetlus ning hiljuti on kasutusele võetud ametlik menetlus kvaliteediga seotud kaebuste käsitlemiseks ning klientidele tõlgete kohta tagasiside andmise võimaldamiseks.

| 40. | Vt kommentaari punkti 39 kohta. |
| --- | --- |

40.

Vt kommentaari punkti 39 kohta.

| 41. | Nõukogu peasekretariaadil on hea meel tõdeda, et kontrollikoda tunnistab peasekretariaadi klientide rahulolu pakutava teenuse kvaliteediga. Siiski ollakse valmis looma kvaliteedi tagamiseks ühtlustatud menetlusi. |
| --- | --- |

41.

Nõukogu peasekretariaadil on hea meel tõdeda, et kontrollikoda tunnistab peasekretariaadi klientide rahulolu pakutava teenuse kvaliteediga. Siiski ollakse valmis looma kvaliteedi tagamiseks ühtlustatud menetlusi.

| 42. | Üldine tagasiside uute liikmesriikide delegatsioonidelt on praegu samuti üldiselt rahuldav. Probleemiks on välistõlgete toimetamine. Välistõlkeid tellitakse tõlkijate vähesuse tõttu ning nende toimetamine vähendaks sellise tellimise kasulikkust (väärtuslike ressursside kasutamine toimetamise eesmärgil). |
| --- | --- |

42.

Üldine tagasiside uute liikmesriikide delegatsioonidelt on praegu samuti üldiselt rahuldav. Probleemiks on välistõlgete toimetamine. Välistõlkeid tellitakse tõlkijate vähesuse tõttu ning nende toimetamine vähendaks sellise tellimise kasulikkust (väärtuslike ressursside kasutamine toimetamise eesmärgil).

| 44. | Nõukogu analüüsib keskkoordinatsioonis toimuvate statistiliste arengute raames, kuidas hinnata kinnipidamist tõlketööde tähtaegadest. Kodukorraga kooskõlas olevad põhidokumendid on siiski alati valmis koosolekuks, milleks neid on vaja. |
| --- | --- |

44.

Nõukogu analüüsib keskkoordinatsioonis toimuvate statistiliste arengute raames, kuidas hinnata kinnipidamist tõlketööde tähtaegadest. Kodukorraga kooskõlas olevad põhidokumendid on siiski alati valmis koosolekuks, milleks neid on vaja.

| 46. | Selle põhjuseks oli töötajate suur puudujääk asjaomastes keeleüksustes. Puuduvad siiski tõendid selle kohta, nagu oleks mis tahes õigusaktide vastuvõtmine dokumentide puudumise tõttu edasi lükkunud. |
| --- | --- |

46.

Selle põhjuseks oli töötajate suur puudujääk asjaomastes keeleüksustes. Puuduvad siiski tõendid selle kohta, nagu oleks mis tahes õigusaktide vastuvõtmine dokumentide puudumise tõttu edasi lükkunud.

| 47. | Peasekretariaat kavatseb selle auditi jooksul saadud kogemustele tuginedes luua süsteemi kirjaliku tõlke kulude pidevaks läbivaatamiseks. Samuti kaalutakse võimalust saata peadirektoraatidele ja eesistujariigile korrapäraselt teatavate tõlketööde maksumus, eriti selliste tõlketööde puhul, millega kaasneb liigne ületundide tegemine. |
| --- | --- |

47.

Peasekretariaat kavatseb selle auditi jooksul saadud kogemustele tuginedes luua süsteemi kirjaliku tõlke kulude pidevaks läbivaatamiseks. Samuti kaalutakse võimalust saata peadirektoraatidele ja eesistujariigile korrapäraselt teatavate tõlketööde maksumus, eriti selliste tõlketööde puhul, millega kaasneb liigne ületundide tegemine.

| 51. | Kuna nõukogu on seadusandliku protsessi viimaseks lüliks, on tal eriline vastutus vastu võetud (ja avaldatud) teksti kvaliteedi eest. Kvaliteedil on oma hind ning see mõjutab tõlkijate tootlikkust. Lisaks, nagu eespool selgitatud, pole kohane saata seadusandlikke ja poliitiliselt tundlikke dokumente tõlkebüroodele. Just sel põhjusel on peasekretariaadi üldiseks poliitikaks vältida välistõlgete kasutamist. |
| --- | --- |

51.

Kuna nõukogu on seadusandliku protsessi viimaseks lüliks, on tal eriline vastutus vastu võetud (ja avaldatud) teksti kvaliteedi eest. Kvaliteedil on oma hind ning see mõjutab tõlkijate tootlikkust. Lisaks, nagu eespool selgitatud, pole kohane saata seadusandlikke ja poliitiliselt tundlikke dokumente tõlkebüroodele. Just sel põhjusel on peasekretariaadi üldiseks poliitikaks vältida välistõlgete kasutamist.

| 53. | b) | Nõukogu loob menetluse jälgimaks selliste tellimuste osakaalu, mille puhul ei peeta kinni tõlgete esitamise tähtaegadest, ning nimetatud puudujäägi põhjuseid, pidades ühtlasi silmas punkti 44 kohta esitatud kommentaaris mainitud aspekte. |
| --- | --- | --- |

53.

b)

Nõukogu loob menetluse jälgimaks selliste tellimuste osakaalu, mille puhul ei peeta kinni tõlgete esitamise tähtaegadest, ning nimetatud puudujäägi põhjuseid, pidades ühtlasi silmas punkti 44 kohta esitatud kommentaaris mainitud aspekte.

| e) | Nõukogu loob menetluse jälgimaks, milline on tõlkimiseks kohustuslike põhidokumentide osakaal tõlgitavate dokumentide koguarvust. |
| --- | --- |

e)

Nõukogu loob menetluse jälgimaks, milline on tõlkimiseks kohustuslike põhidokumentide osakaal tõlgitavate dokumentide koguarvust.

| f) | Nõukogu loob menetluse saamaks lisateavet tõlgete kohta, mis polnud vajalikud originaali edaspidi tehtud muudatuste tõttu. |
| --- | --- |

f)

Nõukogu loob menetluse saamaks lisateavet tõlgete kohta, mis polnud vajalikud originaali edaspidi tehtud muudatuste tõttu.

| 56. | Kontrollikoja argument korrektsete prognooside kohta on õige, kuid praktikas on tõlketalituste jaoks sageli võimatu neid teha. Näiteks sõltuvad edusammud õigusaktide menetlemisel nõukogus tulemustest, mis saavutatakse erinevates töörühmades, komiteedes ja nõukogu istungitel ning mõnikord isegi kahepoolsetel kohtumistel. |
| --- | --- |

56.

Kontrollikoja argument korrektsete prognooside kohta on õige, kuid praktikas on tõlketalituste jaoks sageli võimatu neid teha. Näiteks sõltuvad edusammud õigusaktide menetlemisel nõukogus tulemustest, mis saavutatakse erinevates töörühmades, komiteedes ja nõukogu istungitel ning mõnikord isegi kahepoolsetel kohtumistel.

| 61. | 25 tõlkijast koosnev isikkoosseis põhineb prognoositaval tavalisel töökoormusel, mis omakorda tugineb põhidokumentide poliitikale. Töökoormuse suurenemine või tipnemine iga eesistumisperioodi lõpus lahendatakse, rakendades tõlkeüksustes palju rangemat töökorraldust, pidades läbirääkimisi tähtaegade suhtes ning – kõige olulisema aspektina – kasutades tööpäeva lõpus ning erandjuhtudel ka nädalavahetusel ja riigipühade ajal ületunde.
  Asjaolu, et nõukogu tõlked esitatakse vaid veidi aega enne koosolekut, tuleneb sellest, et 62 % nõukogu dokumentide tähtaeg on alla 72 tunni. Seetõttu on vältimatu tõlgete kättesaadavus alles vahetult enne koosoleku algust. |
| --- | --- |

61.

25 tõlkijast koosnev isikkoosseis põhineb prognoositaval tavalisel töökoormusel, mis omakorda tugineb põhidokumentide poliitikale. Töökoormuse suurenemine või tipnemine iga eesistumisperioodi lõpus lahendatakse, rakendades tõlkeüksustes palju rangemat töökorraldust, pidades läbirääkimisi tähtaegade suhtes ning – kõige olulisema aspektina – kasutades tööpäeva lõpus ning erandjuhtudel ka nädalavahetusel ja riigipühade ajal ületunde.

Asjaolu, et nõukogu tõlked esitatakse vaid veidi aega enne koosolekut, tuleneb sellest, et 62 % nõukogu dokumentide tähtaeg on alla 72 tunni. Seetõttu on vältimatu tõlgete kättesaadavus alles vahetult enne koosoleku algust.

| 64. | Õige, kuid neil on piisavalt kogemusi, et teada, millised on tippkoormusega perioodid, ning enamikus tõlkeüksustes aitavad neid täisajaga koordinaatoritena tegutsevad tõlkijad. Nii tõlkeüksuse juhatajat kui ka koordinaatorit teavitab pidevalt keskkoordinatsioon. Nõukogus, mis töötab ainult lühikeste tähtaegadega, on tähtaegu puudutavate ettepanekute tegemine jäetud keskkoordinatsioonile, kellel on üldine ülevaade töökoormusest. |
| --- | --- |

64.

Õige, kuid neil on piisavalt kogemusi, et teada, millised on tippkoormusega perioodid, ning enamikus tõlkeüksustes aitavad neid täisajaga koordinaatoritena tegutsevad tõlkijad. Nii tõlkeüksuse juhatajat kui ka koordinaatorit teavitab pidevalt keskkoordinatsioon. Nõukogus, mis töötab ainult lühikeste tähtaegadega, on tähtaegu puudutavate ettepanekute tegemine jäetud keskkoordinatsioonile, kellel on üldine ülevaade töökoormusest.

| 65. | Nõukogu on muutnud lehekülgede lugemisel põhinevat töökoormuse hindamise süsteemi ning kasutab nüüd kaalutud standardlehekülgede ehk nn netolehekülgede süsteemi. |
| --- | --- |

65.

Nõukogu on muutnud lehekülgede lugemisel põhinevat töökoormuse hindamise süsteemi ning kasutab nüüd kaalutud standardlehekülgede ehk nn netolehekülgede süsteemi.

| 67. | Seda ülesannet täidab keskkoordinatsioon, kasutades tehnilisi vahendeid. |
| --- | --- |

67.

Seda ülesannet täidab keskkoordinatsioon, kasutades tehnilisi vahendeid.

| 69. | Nõukogu on teinud sellel rindel märkimisväärseid edusamme alates auditiga hõlmatud ajavahemikust ning sekretäride ja tõlkijate vaheline suhtarv paraneb jätkuvalt. |
| --- | --- |

69.

Nõukogu on teinud sellel rindel märkimisväärseid edusamme alates auditiga hõlmatud ajavahemikust ning sekretäride ja tõlkijate vaheline suhtarv paraneb jätkuvalt.

| 70. | Nõukogu on investeerinud palju aega IT-vahendite kasutamise optimeerimisse. Praegu viiakse ellu rakendusplaani, mis hõlmab IT-vahendite väljaarendamist (EURAMIS ja asutusesisesed vahendid), koolitusprogrammi ning spetsiaalse TRADOSega tegeleva üksuse loomist keskkoordinatsioonis. Nõukogu kavatseb siiski luua statistiliste näitajate süsteemi, et jälgida TRADOSe kasutamist tõlkeosakonnas. |
| --- | --- |

70.

Nõukogu on investeerinud palju aega IT-vahendite kasutamise optimeerimisse. Praegu viiakse ellu rakendusplaani, mis hõlmab IT-vahendite väljaarendamist (EURAMIS ja asutusesisesed vahendid), koolitusprogrammi ning spetsiaalse TRADOSega tegeleva üksuse loomist keskkoordinatsioonis. Nõukogu kavatseb siiski luua statistiliste näitajate süsteemi, et jälgida TRADOSe kasutamist tõlkeosakonnas.

| 78. | Erasektor muretseb kvaliteedi ja ühtsuse pärast vähem kui ELi institutsioonid. Institutsioonide üldised kogemused, mida kinnitab välistõlgete hindamise ühiskomisjoni (CIEQ) töö, näitavad, et õigusakte ei tohiks tõlkebüroodele saata. Nõukogu kogemuste kohaselt pole isegi tekstide saatmine tõlkebüroodele nõukogus toimuvate läbirääkimiste varajastes faasides (töörühma tasandil) olnud järgnevate tekstiversioonide tõlkimisel kuigi palju abiks. |
| --- | --- |

78.

Erasektor muretseb kvaliteedi ja ühtsuse pärast vähem kui ELi institutsioonid. Institutsioonide üldised kogemused, mida kinnitab välistõlgete hindamise ühiskomisjoni (CIEQ) töö, näitavad, et õigusakte ei tohiks tõlkebüroodele saata. Nõukogu kogemuste kohaselt pole isegi tekstide saatmine tõlkebüroodele nõukogus toimuvate läbirääkimiste varajastes faasides (töörühma tasandil) olnud järgnevate tekstiversioonide tõlkimisel kuigi palju abiks.

| 85. | Institutsioonisiseseks töökoha vahetamiseks on väga vähe võimalusi. Tõlkijad moodustavad ligikaudu 66 % nõukogu AD-kategooria töötajatest (790 tõlkijat ilma juristide-lingvistideta ning 450 muud ametnikku).
  Ühtlasi tuleks märkida, et kaheksas keeleüksuses, kus töötajaid on liiga palju, kuulub väga suur osa töötajaid vanusevahemikku 55–65 aastat.
  Vanusevahemikku 55–65 aastat kuuluvate töötajate osakaal keeleüksustes | DA | DE | EL | ES | NL | FI | PT | IT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ülejääk | 12 | 25 | 15 | 16 | 12 | 19 | 18 | 18 |
| 55–65 | 15 | 8 | 11 | 10 | 10 | 8 | 15 | 12 |

85.

Institutsioonisiseseks töökoha vahetamiseks on väga vähe võimalusi. Tõlkijad moodustavad ligikaudu 66 % nõukogu AD-kategooria töötajatest (790 tõlkijat ilma juristide-lingvistideta ning 450 muud ametnikku).

Ühtlasi tuleks märkida, et kaheksas keeleüksuses, kus töötajaid on liiga palju, kuulub väga suur osa töötajaid vanusevahemikku 55–65 aastat.

Vanusevahemikku 55–65 aastat kuuluvate töötajate osakaal keeleüksustes

DA

DE

EL

ES

NL

FI

PT

IT

Ülejääk

12

25

15

16

12

19

18

18

55–65

15

8

11

10

10

8

15

12

Suure arvu tõlkijate ümberkoolitamine ja muudele ametikohtadele üleviimine on keeruline, kuna tõlkijatel on erialane keeleline taust. Sellegipoolest kavatseb nõukogu otsida mis tahes võimalusi üleviimiseks nii nõukogus kui ka institutsioonidevaheliselt. Asjakohaseid meetmeid juba võetakse.

| 86. | Lisaks kontrollikoja aruandes märgitud ülesannetele abistab inglise tõlkeüksus otseselt ka eesistujariiki (üks tõlkija töötab eesistujariigi juures) ja teisi peadirektoraate. |
| --- | --- |

86.

Lisaks kontrollikoja aruandes märgitud ülesannetele abistab inglise tõlkeüksus otseselt ka eesistujariiki (üks tõlkija töötab eesistujariigi juures) ja teisi peadirektoraate.

| 88. | Mainitud tulemusnäitajaid ja statistikat rakendatakse järk-järgult niipea, kui töövoo arendamiseks olemasolevad vahendid võimaldavad vajalikku süsteemi parendamist. |
| --- | --- |

88.

Mainitud tulemusnäitajaid ja statistikat rakendatakse järk-järgult niipea, kui töövoo arendamiseks olemasolevad vahendid võimaldavad vajalikku süsteemi parendamist.

| 90. | Nõukogu kasutatavat statistikat muudeti 2005. aastal, et see peegeldaks teiste institutsioonide praktikat. 2003. ja 2004. aasta statistikat parandati tagasiulatuvalt, et viia see kooskõlla uute arvestusmeetoditega. |
| --- | --- |

90.

Nõukogu kasutatavat statistikat muudeti 2005. aastal, et see peegeldaks teiste institutsioonide praktikat. 2003. ja 2004. aasta statistikat parandati tagasiulatuvalt, et viia see kooskõlla uute arvestusmeetoditega.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 105. | Nõukogu keskkoordinatsioon püüab prognoosida tõlkimisega seotud töökoormust ning seda vastavalt planeerida. Sellega püüab keskkoordinatsioon poliitiliste piirangute raames tasakaalustada töökoormust ja tõlkeressursse. |
| --- | --- |

105.

Nõukogu keskkoordinatsioon püüab prognoosida tõlkimisega seotud töökoormust ning seda vastavalt planeerida. Sellega püüab keskkoordinatsioon poliitiliste piirangute raames tasakaalustada töökoormust ja tõlkeressursse.

---

(1)  Muud kui põhidokumendid.

---

KOMISJONI VASTUSED

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Komisjon on kohustunud toetama mitmekeelset kirjalikku suhtlust kõigi ametlike keelte keeleliselt võrdse kohtlemise kaudu. Samuti säilitab ta liidu mitmekeelsuse, millest on saanud tundlik poliitiline küsimus. Komisjon jälgib kirjaliku tõlke teenuse osutamisel, et see vastaks tegelikule vajadusele, kõrgetele kvaliteedinõuetele ja kulutasuvuse põhimõttele.
  Komisjon on institutsioon, kellel on õigus teha seadusandlikke ettepanekuid ja seetõttu tuleb seal sageli tõlkida täiesti uusi tekste, mida seejärel muudetakse nõukogus ja parlamendis. Seetõttu on tõlked keerukamad ja vajavad rohkem uurimistööd, eelkõige terminoloogia vallas. |
| --- | --- |

I.

Komisjon on kohustunud toetama mitmekeelset kirjalikku suhtlust kõigi ametlike keelte keeleliselt võrdse kohtlemise kaudu. Samuti säilitab ta liidu mitmekeelsuse, millest on saanud tundlik poliitiline küsimus. Komisjon jälgib kirjaliku tõlke teenuse osutamisel, et see vastaks tegelikule vajadusele, kõrgetele kvaliteedinõuetele ja kulutasuvuse põhimõttele.

Komisjon on institutsioon, kellel on õigus teha seadusandlikke ettepanekuid ja seetõttu tuleb seal sageli tõlkida täiesti uusi tekste, mida seejärel muudetakse nõukogus ja parlamendis. Seetõttu on tõlked keerukamad ja vajavad rohkem uurimistööd, eelkõige terminoloogia vallas.

| II. | Pärast auditi lõppu on komisjon oma tõlketavadesse ja -menetlustesse teinud muutusi, mis komisjoni arvates on vastuseks kontrollikoja tähelepanekutele ja mida rõhutatakse komisjoni vastustes asjaomastele lõikudele. |
| --- | --- |

II.

Pärast auditi lõppu on komisjon oma tõlketavadesse ja -menetlustesse teinud muutusi, mis komisjoni arvates on vastuseks kontrollikoja tähelepanekutele ja mida rõhutatakse komisjoni vastustes asjaomastele lõikudele.

| III.–IV. | Komisjon ajakohastab oma kirjaliku tõlke strateegiat, nt koostades juhendi ka põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimiseks. Peadirektoraate julgustatakse muutma tõlgete tellimise sisemenetlusi sujuvamaks. |
| --- | --- |

III.–IV.

Komisjon ajakohastab oma kirjaliku tõlke strateegiat, nt koostades juhendi ka põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimiseks. Peadirektoraate julgustatakse muutma tõlgete tellimise sisemenetlusi sujuvamaks.

| V. | Hetkel uurib komisjon parimaid võimalusi kvaliteedi mõõtmiseks. Kirjaliku tõlke peadirektoraat on süvendanud kontakte komisjoni peadirektoraatide ja talitustega, saades nii korrapärast tagasisidet nendele osutatud teenuse kvaliteedi kohta. Komisjon on seisukohal, et korrapärased kasutajate rahulolu-uuringud peadirektoraatide ja talituste tasandil ei anna märkimisväärset lisaväärtust.
  Komisjoni kvaliteedikontrollimenetlused põhinevad riskihindamisel ja kulutasuvusel, eesmärgiga teha tõlkeid, mis kõikidel juhtudel oma eesmärki teenivad. Selle strateegia kohaselt ei ole ühel leheküljel leiduvate vigade arvul põhinev “kvaliteedinäitaja” asjakohane (vaata ka punkti 100 allpool). |
| --- | --- |

V.

Hetkel uurib komisjon parimaid võimalusi kvaliteedi mõõtmiseks. Kirjaliku tõlke peadirektoraat on süvendanud kontakte komisjoni peadirektoraatide ja talitustega, saades nii korrapärast tagasisidet nendele osutatud teenuse kvaliteedi kohta. Komisjon on seisukohal, et korrapärased kasutajate rahulolu-uuringud peadirektoraatide ja talituste tasandil ei anna märkimisväärset lisaväärtust.

Komisjoni kvaliteedikontrollimenetlused põhinevad riskihindamisel ja kulutasuvusel, eesmärgiga teha tõlkeid, mis kõikidel juhtudel oma eesmärki teenivad. Selle strateegia kohaselt ei ole ühel leheküljel leiduvate vigade arvul põhinev “kvaliteedinäitaja” asjakohane (vaata ka punkti 100 allpool).

| VI.–VII. | Komisjon arvutas välja oma kirjaliku tõlke kulud ja leheküljele tehtavad kulud 2002. aastal, kuid ei ajakohastanud neid arvutusi, oodates käesoleva aruande aluseks oleva auditi tulemusi.
  Leheküljele tehtavate kulude suurenemine komisjonis 2005. aastal (võrreldes 2003. aastaga) tuleneb rangest nõudluse haldamisest, mille tulemusel vähenes nõudlus võrdselt kõigi keelte seas ja “vanades” keeleosakondades jäi osa olemasolevaid ressursse kasutamata. See võimaldas komisjonil vähendada oma vajadust ressursside järele uutes keeleosakondades ning tõi kohe kaasa märkimisväärse kokkuhoiu komisjoni halduseelarves (kokkuhoid vastas 380 kohale).
  Tulemuseks olnud ressursside ülejäägiga “vanades” keeltes tegeldi osaliselt juba 2004. ja 2005. aastal kompenseerivate meetmete abil, näiteks sisemised ümberpaigutused, uued suuremat paindlikkust võimaldavad meetodid, välistõlgete osakaalu järsk vähendamine “vanades” keeleosakondades jne. Meetmeid lisandus 2005. aasta lõpus, mil võeti kasutusele kirjaliku tõlke peadirektoraadi vahendite jagamist käsitlev strateegia, mis kinnitati komisjoni 2007. aasta poliitilise strateegia otsusega. Eesmärk on pakkumise ja nõudluse parem tasakaal ning kulutasuvuse parandamine, millega saavutatakse komisjoni halduseelarves lisasääste keskmise pikkusega ja pikas ajavahemikus. See peaks tagama, et erinevused töömahus ja välistõlgete kasutamise osakaalus võrdsustuvad keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

VI.–VII.

Komisjon arvutas välja oma kirjaliku tõlke kulud ja leheküljele tehtavad kulud 2002. aastal, kuid ei ajakohastanud neid arvutusi, oodates käesoleva aruande aluseks oleva auditi tulemusi.

Leheküljele tehtavate kulude suurenemine komisjonis 2005. aastal (võrreldes 2003. aastaga) tuleneb rangest nõudluse haldamisest, mille tulemusel vähenes nõudlus võrdselt kõigi keelte seas ja “vanades” keeleosakondades jäi osa olemasolevaid ressursse kasutamata. See võimaldas komisjonil vähendada oma vajadust ressursside järele uutes keeleosakondades ning tõi kohe kaasa märkimisväärse kokkuhoiu komisjoni halduseelarves (kokkuhoid vastas 380 kohale).

Tulemuseks olnud ressursside ülejäägiga “vanades” keeltes tegeldi osaliselt juba 2004. ja 2005. aastal kompenseerivate meetmete abil, näiteks sisemised ümberpaigutused, uued suuremat paindlikkust võimaldavad meetodid, välistõlgete osakaalu järsk vähendamine “vanades” keeleosakondades jne. Meetmeid lisandus 2005. aasta lõpus, mil võeti kasutusele kirjaliku tõlke peadirektoraadi vahendite jagamist käsitlev strateegia, mis kinnitati komisjoni 2007. aasta poliitilise strateegia otsusega. Eesmärk on pakkumise ja nõudluse parem tasakaal ning kulutasuvuse parandamine, millega saavutatakse komisjoni halduseelarves lisasääste keskmise pikkusega ja pikas ajavahemikus. See peaks tagama, et erinevused töömahus ja välistõlgete kasutamise osakaalus võrdsustuvad keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul.

| VIII. | Komisjon toetab institutsioonidevahelist koostööd, sealhulgas töökoormuse tasakaalustamise mehhanismi, mille eesmärk on jagada vaba tõlkeressurssi institutsioonide vahel, ja on olnud kogu katseprojekti jooksul suurim panustaja.
  Komisjon jätkab osalemist selle menetluse täiustamises. Komisjoni osalemisvõimalused menetluses tulevikus siiski vähenevad, sest praegu võetakse meetmeid, mille eesmärk on viia ressurss vastavusse tegelike vajadustega. Lisaks võib meetmeid rakendada vaid teatud piirini, sest töö iseloom, ajagraafikud ja päevakorrad on institutsioonides erinevad. Töökoormuse tasakaalustamine ei saa asendada välistõlget ega võimalda ka kõigi institutsioonide vabade ressursside täielikku ärakasutamist. |
| --- | --- |

VIII.

Komisjon toetab institutsioonidevahelist koostööd, sealhulgas töökoormuse tasakaalustamise mehhanismi, mille eesmärk on jagada vaba tõlkeressurssi institutsioonide vahel, ja on olnud kogu katseprojekti jooksul suurim panustaja.

Komisjon jätkab osalemist selle menetluse täiustamises. Komisjoni osalemisvõimalused menetluses tulevikus siiski vähenevad, sest praegu võetakse meetmeid, mille eesmärk on viia ressurss vastavusse tegelike vajadustega. Lisaks võib meetmeid rakendada vaid teatud piirini, sest töö iseloom, ajagraafikud ja päevakorrad on institutsioonides erinevad. Töökoormuse tasakaalustamine ei saa asendada välistõlget ega võimalda ka kõigi institutsioonide vabade ressursside täielikku ärakasutamist.

| IX. | 2004. ja 2005. aastal ei olnud teavet infotehnoloogiavahendite keskmise kasutuse kohta komisjoni tõlkijate seas, kuid 2005. aasta lõpus korraldatud küsitlusest ilmnes, et IT-vahendite kasutamise protsent on vähemalt 76, ning “uute” EL-10 keelte seas on see peaaegu 100.
  Hetkel koostab komisjon statistikat infotehnoloogiavahendite kasutamise kohta. Lisaks töötatakse välja vahendeid tegeliku kasutuse automaatseks registreerimiseks ja valmistatakse ette muid näitajaid.
  Komisjoni tsentraliseeritud tõlkenõudluse haldusüksus on oma planeerimissuutlikkust ja -tegevust märkimisväärselt parandanud, saavutades realistlikud tähtajad ja välistõlgete tellimisega seotud tavade järjepidevuse. Kuid need meetmed ei kata paraku veel kõiki komisjoni tõlketegevusi. Peatselt läbivaadatavas komisjoni tõlkestrateegias tugevdatakse kirjaliku tõlke peadirektoraadi koordineerivat rolli kõigi komisjoni kirjaliku tõlke alastes tegevustes. |
| --- | --- |

IX.

2004. ja 2005. aastal ei olnud teavet infotehnoloogiavahendite keskmise kasutuse kohta komisjoni tõlkijate seas, kuid 2005. aasta lõpus korraldatud küsitlusest ilmnes, et IT-vahendite kasutamise protsent on vähemalt 76, ning “uute” EL-10 keelte seas on see peaaegu 100.

Hetkel koostab komisjon statistikat infotehnoloogiavahendite kasutamise kohta. Lisaks töötatakse välja vahendeid tegeliku kasutuse automaatseks registreerimiseks ja valmistatakse ette muid näitajaid.

Komisjoni tsentraliseeritud tõlkenõudluse haldusüksus on oma planeerimissuutlikkust ja -tegevust märkimisväärselt parandanud, saavutades realistlikud tähtajad ja välistõlgete tellimisega seotud tavade järjepidevuse. Kuid need meetmed ei kata paraku veel kõiki komisjoni tõlketegevusi. Peatselt läbivaadatavas komisjoni tõlkestrateegias tugevdatakse kirjaliku tõlke peadirektoraadi koordineerivat rolli kõigi komisjoni kirjaliku tõlke alastes tegevustes.

SISSEJUHATUS

| 11. | Pärast auditi valmimist on komisjon oma tõlketavadesse ja -menetlustesse teinud muutusi, mis komisjoni arvates on vastuseks kontrollikoja tähelepanekutele ja mida rõhutatakse komisjoni vastustes asjaomastele lõikudele. |
| --- | --- |

11.

Pärast auditi valmimist on komisjon oma tõlketavadesse ja -menetlustesse teinud muutusi, mis komisjoni arvates on vastuseks kontrollikoja tähelepanekutele ja mida rõhutatakse komisjoni vastustes asjaomastele lõikudele.

TÄHELEPANEKUD

| 13.–18. | Komisjon on välja töötanud menetluse, mida rakendatakse kirjaliku tõlke peadirektoraadilt tõlgete tellimisel ja mis põhinevad veebipõhisel rakendusel (POETRY), mis suunab kõik asjaomaste peadirektoraatide ja talituste tõlketellimused kirjaliku tõlke peadirektoraati ja mida kirjaliku tõlke peadirektoraat kasutab nende tellimuste haldamiseks vastavalt oma tõlkestrateegiale. Menetluste kohaselt korraldab iga kirjaliku tõlke peadirektoraadi kliendiks olev teenistus oma sisemist töökorraldust nii, et tellimused lähevad läbi POETRY.
  Arvestades, et komisjoni tõlgete autoriseerimise menetluses puudub järjepidevus, on kirjaliku tõlke peadirektoraadi tehtaval nõudluse analüüsil oluline osa peadirektoraatide tõlketavade ühtlustamisel. Alates 2005. aastast on komisjoni planeerimisüksuse tõlkele autoriseeringu andmist jälgitud süsteemsemalt, eelkõige nende dokumendikategooriate osas, mille kohta tõlkestrateegias suunised puuduvad.
  Komisjon tegeleb autoriseerimismenetluste ja tõlketellimuste analüüsiga oma peadirektoraatides ja talitustes ning kehtestab (2006. aasta lõppu kavandatud) 2007. aastat ja järgnevat perioodi käsitlevas ajakohastatud strateegias suunised ka põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimiseks. See tugevdab komisjoni suutlikkust järjepidevalt nõudlust analüüsida. |
| --- | --- |

13.–18.

Komisjon on välja töötanud menetluse, mida rakendatakse kirjaliku tõlke peadirektoraadilt tõlgete tellimisel ja mis põhinevad veebipõhisel rakendusel (POETRY), mis suunab kõik asjaomaste peadirektoraatide ja talituste tõlketellimused kirjaliku tõlke peadirektoraati ja mida kirjaliku tõlke peadirektoraat kasutab nende tellimuste haldamiseks vastavalt oma tõlkestrateegiale. Menetluste kohaselt korraldab iga kirjaliku tõlke peadirektoraadi kliendiks olev teenistus oma sisemist töökorraldust nii, et tellimused lähevad läbi POETRY.

Arvestades, et komisjoni tõlgete autoriseerimise menetluses puudub järjepidevus, on kirjaliku tõlke peadirektoraadi tehtaval nõudluse analüüsil oluline osa peadirektoraatide tõlketavade ühtlustamisel. Alates 2005. aastast on komisjoni planeerimisüksuse tõlkele autoriseeringu andmist jälgitud süsteemsemalt, eelkõige nende dokumendikategooriate osas, mille kohta tõlkestrateegias suunised puuduvad.

Komisjon tegeleb autoriseerimismenetluste ja tõlketellimuste analüüsiga oma peadirektoraatides ja talitustes ning kehtestab (2006. aasta lõppu kavandatud) 2007. aastat ja järgnevat perioodi käsitlevas ajakohastatud strateegias suunised ka põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimiseks. See tugevdab komisjoni suutlikkust järjepidevalt nõudlust analüüsida.

| 19.–20. | Töölevõtmise tulemuslikkust 31. detsembri 2004. aasta seisuga tuleb hinnata eelarveasutuse otsuste valguses, mille kohaselt laienemiseks mõeldud ressursid tuleb ajavahemikus 2004–2006 järk-järgult kasutusele võtta.
  Hoolimata tööjõupuudusest ja ajutiste töötajate suurest arvust tingitud ebakindlusest suutis komisjon täita oma juriidilised kohustused ja on rahuldanud seega kõikide keelte peamised tõlkevajadused. See on saavutatud nõudluse järjekindla haldamisega, EL-10 osakondade töötajate märkimisväärse ületunnitööga ja tänu välistõlgete kasutamise suurele osakaalule.
  Algne eesmärk oli 90 täistöökohta ja see kehtestati enne üleminekuperioodi käsitleva tõlkestrateegia vastuvõtmist. Eesmärk on üle vaadatud, arvestades strateegia arvatavat mõju tõlkenõudlusele, ja see on nüüd 75 täiskohta (kinnitatud komisjoni 2007. aasta poliitilist strateegiat käsitleva otsusega). |
| --- | --- |

19.–20.

Töölevõtmise tulemuslikkust 31. detsembri 2004. aasta seisuga tuleb hinnata eelarveasutuse otsuste valguses, mille kohaselt laienemiseks mõeldud ressursid tuleb ajavahemikus 2004–2006 järk-järgult kasutusele võtta.

Hoolimata tööjõupuudusest ja ajutiste töötajate suurest arvust tingitud ebakindlusest suutis komisjon täita oma juriidilised kohustused ja on rahuldanud seega kõikide keelte peamised tõlkevajadused. See on saavutatud nõudluse järjekindla haldamisega, EL-10 osakondade töötajate märkimisväärse ületunnitööga ja tänu välistõlgete kasutamise suurele osakaalule.

Algne eesmärk oli 90 täistöökohta ja see kehtestati enne üleminekuperioodi käsitleva tõlkestrateegia vastuvõtmist. Eesmärk on üle vaadatud, arvestades strateegia arvatavat mõju tõlkenõudlusele, ja see on nüüd 75 täiskohta (kinnitatud komisjoni 2007. aasta poliitilist strateegiat käsitleva otsusega).

| 21.–23. | Komisjoni tõlketegevus on koondatud peamistesse keskustesse Brüsselis ja Luksemburgis, et lihtsustada koostööd keeleosakondade vahel, mitmekeelset koordineerimist ja juhtimist, koolitust ning IT-tuge.
  Sellest hoolimata pidi komisjon ajutise meetmena võtma tööle tõlkijaid enamikus oma esindustes, et täiendada uute keelte väheseid ressursse. Hetkel toimub selle korralduse ümberhindamine.
  Komisjon valmistus aktiivselt EL-10 keeltest tehtavateks tõlgeteks ja 2004. aastal oli 25 % kõigist “vanade” keelte tõlkijatest osalenud või osales “uute” keelte kursustel (216 jätkas õppimist, 87 olid hea keeleoskusega ja 68 osalise keeleoskusega).
  Komisjon kasutab (0,9 % kogutoodangust) tõlkimisel või toimetamisel lähtekeele ja mitte sihtkeele emakeelena rääkijaid, et saada hakkama ressursside puudusega mõne keelekombinatsiooni puhul ja et suurendada kulutõhusust. |
| --- | --- |

21.–23.

Komisjoni tõlketegevus on koondatud peamistesse keskustesse Brüsselis ja Luksemburgis, et lihtsustada koostööd keeleosakondade vahel, mitmekeelset koordineerimist ja juhtimist, koolitust ning IT-tuge.

Sellest hoolimata pidi komisjon ajutise meetmena võtma tööle tõlkijaid enamikus oma esindustes, et täiendada uute keelte väheseid ressursse. Hetkel toimub selle korralduse ümberhindamine.

Komisjon valmistus aktiivselt EL-10 keeltest tehtavateks tõlgeteks ja 2004. aastal oli 25 % kõigist “vanade” keelte tõlkijatest osalenud või osales “uute” keelte kursustel (216 jätkas õppimist, 87 olid hea keeleoskusega ja 68 osalise keeleoskusega).

Komisjon kasutab (0,9 % kogutoodangust) tõlkimisel või toimetamisel lähtekeele ja mitte sihtkeele emakeelena rääkijaid, et saada hakkama ressursside puudusega mõne keelekombinatsiooni puhul ja et suurendada kulutõhusust.

| 25. | Tõlkemahu suurenemine komisjonis peatus 2004. aastal tänu nõudluse haldamise strateegia juurutamisele. Kontrollikoja mainitud seadusandliku tegevuse aeglustumine avaldas vaid piiratud mõju, sest see ei mõjutanud suurt hulka õigusakte (näiteks põllumajanduse, dumpinguvastase võitluse, konkurentsi, riigiabi jne valdkonnas).
  Lisaks ei tekkinud ootuspärast mahajäämust EL-10 keeltesse tehtavate tõlgete puhul.
  Joonealuses märkuses nr 13 nimetatud otse välistõlkijale saatmise ja “hallide tõlgete” osas on komisjon nõus, et hetkel puuduvad usaldusväärsed hinnangud “hallide tõlgete” või otse välistõlkijatele saadetud tekstide mahu kohta ja seetõttu korraldab komisjon oma peadirektoraatides ja talitustes küsitluse selliste tõlgete mahu hindamiseks. Küsitluse tulemusi kasutatakse komisjoni ajakohastatud tõlkestrateegias 2007. aastaks ja järgnevaks perioodiks. |
| --- | --- |

25.

Tõlkemahu suurenemine komisjonis peatus 2004. aastal tänu nõudluse haldamise strateegia juurutamisele. Kontrollikoja mainitud seadusandliku tegevuse aeglustumine avaldas vaid piiratud mõju, sest see ei mõjutanud suurt hulka õigusakte (näiteks põllumajanduse, dumpinguvastase võitluse, konkurentsi, riigiabi jne valdkonnas).

Lisaks ei tekkinud ootuspärast mahajäämust EL-10 keeltesse tehtavate tõlgete puhul.

Joonealuses märkuses nr 13 nimetatud otse välistõlkijale saatmise ja “hallide tõlgete” osas on komisjon nõus, et hetkel puuduvad usaldusväärsed hinnangud “hallide tõlgete” või otse välistõlkijatele saadetud tekstide mahu kohta ja seetõttu korraldab komisjon oma peadirektoraatides ja talitustes küsitluse selliste tõlgete mahu hindamiseks. Küsitluse tulemusi kasutatakse komisjoni ajakohastatud tõlkestrateegias 2007. aastaks ja järgnevaks perioodiks.

| 37.–43. | Komisjoni tõlkekvaliteedi kontrollimise poliitika on keskendunud “eesmärgipäraste” tõlgete tootmisele ja seni pole ühtset kvaliteedinäitajat välja töötatud. Peadirektoraadid ja teenistused ei pruugi välistõlgete kvaliteedi hindamisel eesmärgipärasuse põhimõttest lähtuvaid diferentseeritud kvaliteedinõudeid alati arvesse võtta. Hetkel uurib komisjon parimaid võimalusi kvaliteedi mõõtmiseks.
  Kõiki välistõlkeid hinnatakse juhuslike lehekülgede kontrollimise teel ja kui sel viisil hinnates leitakse kvaliteet olevat mitterahuldav, lükatakse tõlge tagasi.
  Probleemid komisjoni õigusaktide ettepanekute väljast tellitud tõlgete kvaliteediga uute keelte puhul algfaasis 2004. aastal on seletatavad piiratud sisetoimetamise võimalustega sel ajal. Kuigi komisjoni oma õigusakte toimetati suhteliselt süsteemselt, ei tehtud seda kaasotsustamismenetluses olevate õigusaktidega, sest neid loeti enne avaldamist veel vähemalt korra (kas parlamendis või nõukogus). 2005. aastal tegeldi selle ajutise probleemiga põhjalikult ja rohkem kui 90 % kogu komisjonis tehtavatest ja välistõlgetest toimetatakse või kontrollitakse.
  Komisjon on võtnud välistõlgete halva kvaliteedi suhtes meetmeid, eelkõige EL-10 keelte uute lepinguliste partnerite osas, i) korraldades uute liikmesriikide pealinnades 2005. aasta algul seminare välistõlkijatele; ii) tagades tõlkeabivahendite ja viitematerjalide üha suurema kättesaadavuse ja iii) andes välistõlkijatele süstemaatiliselt tagasisidet tõlgete kohta, mis on üle viie lehekülje pikad ja mida ei hinnatud väga heaks. Selle tulemusel on välistõlgete kvaliteediprobleemid 2005. aasta teisel poolel vähenenud. |
| --- | --- |

37.–43.

Komisjoni tõlkekvaliteedi kontrollimise poliitika on keskendunud “eesmärgipäraste” tõlgete tootmisele ja seni pole ühtset kvaliteedinäitajat välja töötatud. Peadirektoraadid ja teenistused ei pruugi välistõlgete kvaliteedi hindamisel eesmärgipärasuse põhimõttest lähtuvaid diferentseeritud kvaliteedinõudeid alati arvesse võtta. Hetkel uurib komisjon parimaid võimalusi kvaliteedi mõõtmiseks.

Kõiki välistõlkeid hinnatakse juhuslike lehekülgede kontrollimise teel ja kui sel viisil hinnates leitakse kvaliteet olevat mitterahuldav, lükatakse tõlge tagasi.

Probleemid komisjoni õigusaktide ettepanekute väljast tellitud tõlgete kvaliteediga uute keelte puhul algfaasis 2004. aastal on seletatavad piiratud sisetoimetamise võimalustega sel ajal. Kuigi komisjoni oma õigusakte toimetati suhteliselt süsteemselt, ei tehtud seda kaasotsustamismenetluses olevate õigusaktidega, sest neid loeti enne avaldamist veel vähemalt korra (kas parlamendis või nõukogus). 2005. aastal tegeldi selle ajutise probleemiga põhjalikult ja rohkem kui 90 % kogu komisjonis tehtavatest ja välistõlgetest toimetatakse või kontrollitakse.

Komisjon on võtnud välistõlgete halva kvaliteedi suhtes meetmeid, eelkõige EL-10 keelte uute lepinguliste partnerite osas, i) korraldades uute liikmesriikide pealinnades 2005. aasta algul seminare välistõlkijatele; ii) tagades tõlkeabivahendite ja viitematerjalide üha suurema kättesaadavuse ja iii) andes välistõlkijatele süstemaatiliselt tagasisidet tõlgete kohta, mis on üle viie lehekülje pikad ja mida ei hinnatud väga heaks. Selle tulemusel on välistõlgete kvaliteediprobleemid 2005. aasta teisel poolel vähenenud.

| 44.–46. | Tõlgete tähtaegadest kinnipidamise paranemine komisjonis on tingitud paremast tõlkenõudluse haldamisest ja aktiivsemast planeerimisest.
  Kirjaliku tõlke peadirektoraadi jaoks on probleemid tähtaegadest kinnipidamisel seotud rohkem talituste ja institutsioonide planeerimistegevuse halva kvaliteediga, mitte niivõrd tõlkevõimsuse puudumisega. Komisjon peab tõlkimist seadusandliku protsessi osaks, mille käigus tõlketähtajad tuleb planeerimisse täielikult integreerida, ja kirjaliku tõlke peadirektoraat osaleb tegevuskavade planeerimisel ja koordineerimisvõrgustikes. Nüüdseks on komisjon vastavalt komisjoni ja nõukogu koosolekute ajakavale sisse seadnud tõlgete tähtajalise esitamise kontrollimise süsteemi. Praeguste tulemuste põhjal võib väita, et osutatud tõlketeenused on õiguslikele kohustustele ja tegevusnõuetele vastavad.
  2004. aasta keskel ja lõpus EL-10 keeltesse tehtavatele tõlgetele kehtestatud tähtajad olid tõepoolest pikemad ressursside vähesusest tingituna, nagu märgiti ka punktides 19–20. 2005. aastal on tähtajad lühemad ja planeerimine sujuvam.
  Komisjon kavatseb korraldada küsitluse hallide tõlgete ja otse välistõlkijatele saadetud tõlgete mahu kindlakstegemiseks ja tegeleb nende küsimustega seoses oma tõlkestrateegia peatse ajakohastamisega 2007. aastaks ja järgnevaks perioodiks. |
| --- | --- |

44.–46.

Tõlgete tähtaegadest kinnipidamise paranemine komisjonis on tingitud paremast tõlkenõudluse haldamisest ja aktiivsemast planeerimisest.

Kirjaliku tõlke peadirektoraadi jaoks on probleemid tähtaegadest kinnipidamisel seotud rohkem talituste ja institutsioonide planeerimistegevuse halva kvaliteediga, mitte niivõrd tõlkevõimsuse puudumisega. Komisjon peab tõlkimist seadusandliku protsessi osaks, mille käigus tõlketähtajad tuleb planeerimisse täielikult integreerida, ja kirjaliku tõlke peadirektoraat osaleb tegevuskavade planeerimisel ja koordineerimisvõrgustikes. Nüüdseks on komisjon vastavalt komisjoni ja nõukogu koosolekute ajakavale sisse seadnud tõlgete tähtajalise esitamise kontrollimise süsteemi. Praeguste tulemuste põhjal võib väita, et osutatud tõlketeenused on õiguslikele kohustustele ja tegevusnõuetele vastavad.

2004. aasta keskel ja lõpus EL-10 keeltesse tehtavatele tõlgetele kehtestatud tähtajad olid tõepoolest pikemad ressursside vähesusest tingituna, nagu märgiti ka punktides 19–20. 2005. aastal on tähtajad lühemad ja planeerimine sujuvam.

Komisjon kavatseb korraldada küsitluse hallide tõlgete ja otse välistõlkijatele saadetud tõlgete mahu kindlakstegemiseks ja tegeleb nende küsimustega seoses oma tõlkestrateegia peatse ajakohastamisega 2007. aastaks ja järgnevaks perioodiks.

| 47.–49. | Kontrollikoja nimetatud komisjoni kulukalkulatsiooniprojekt töötati välja 2001. aastal ja seda rakendati 2003. aasta keskpaigani. See saavutas oma eesmärgi, milleks oli teadlikkuse suurendamine kirjaliku tõlke maksumuse osas. Kuid selle süsteemi säilitamist ja ajakohastatud teabe esitamist tellitud tõlgete kogumaksumuse kohta ei peetud siiski prioriteediks, sest see annaks klientideks olevatele peadirektoraatidele vähe lisaväärtust olukorras, kui nende tõlkenõudlust üleminekuaja tõlkekorralduse ajal üksikasjalikult kaaluti.
  Pärast 2004. aasta maikuu teatist keskendus komisjon tõlkemaksumusest teavitamise asemel aktiivsemale planeerimisele, mille tulemuseks oli tõlke kogumaksumuse märkimisväärne vähenemine.
  Komisjon teeb ettepaneku, et 2007. aasta esialgsesse eelarveprojekti lisataks uus poliitikavaldkond “31 – keeleteenused”, kuhu koondataks kõigi keeleteenuste mõju eelarvele (neid ei eraldataks enam erinevatele poliitikavaldkondadele).
  Hetkel ajakohastab komisjon oma püsikulu arvutamise süsteemi kooskõlas kontrollikoja poolt rakendatud meetoditega, et toetada juhtkonda tõlkeprotsessi tõhususe jälgimisel, hinnates tõlketoodanguga (ja teiste toodetega) seotud kulude arengut. |
| --- | --- |

47.–49.

Kontrollikoja nimetatud komisjoni kulukalkulatsiooniprojekt töötati välja 2001. aastal ja seda rakendati 2003. aasta keskpaigani. See saavutas oma eesmärgi, milleks oli teadlikkuse suurendamine kirjaliku tõlke maksumuse osas. Kuid selle süsteemi säilitamist ja ajakohastatud teabe esitamist tellitud tõlgete kogumaksumuse kohta ei peetud siiski prioriteediks, sest see annaks klientideks olevatele peadirektoraatidele vähe lisaväärtust olukorras, kui nende tõlkenõudlust üleminekuaja tõlkekorralduse ajal üksikasjalikult kaaluti.

Pärast 2004. aasta maikuu teatist keskendus komisjon tõlkemaksumusest teavitamise asemel aktiivsemale planeerimisele, mille tulemuseks oli tõlke kogumaksumuse märkimisväärne vähenemine.

Komisjon teeb ettepaneku, et 2007. aasta esialgsesse eelarveprojekti lisataks uus poliitikavaldkond “31 – keeleteenused”, kuhu koondataks kõigi keeleteenuste mõju eelarvele (neid ei eraldataks enam erinevatele poliitikavaldkondadele).

Hetkel ajakohastab komisjon oma püsikulu arvutamise süsteemi kooskõlas kontrollikoja poolt rakendatud meetoditega, et toetada juhtkonda tõlkeprotsessi tõhususe jälgimisel, hinnates tõlketoodanguga (ja teiste toodetega) seotud kulude arengut.

| 51.–52. | Hoolimata sellest, et ametlike keelte arv peaaegu kahekordistus, suurenesid komisjoni tõlkekulud 2003. aastaga võrreldes kokku vaid 20 % võrra. See saavutati tänu nõudluse haldamise strateegia rangele rakendamisele. Strateegia tulemusel töökoormus siiski vähenes ja kulutused leheküljele suurenesid. See on siiski ajutine ja põhjendatav järgmiste teguritega:






  — | poliitiline nõue kohelda kõiki keeli võrdselt, kuigi pärast 2004. aasta laienemist juurde tulnud 9 uue ametliku keele tõlkevõimsus suureneb ajavahemikul 2004–2006 järk-järgult, |
| --- | --- | --- |

51.–52.

Hoolimata sellest, et ametlike keelte arv peaaegu kahekordistus, suurenesid komisjoni tõlkekulud 2003. aastaga võrreldes kokku vaid 20 % võrra. See saavutati tänu nõudluse haldamise strateegia rangele rakendamisele. Strateegia tulemusel töökoormus siiski vähenes ja kulutused leheküljele suurenesid. See on siiski ajutine ja põhjendatav järgmiste teguritega:

—

poliitiline nõue kohelda kõiki keeli võrdselt, kuigi pärast 2004. aasta laienemist juurde tulnud 9 uue ametliku keele tõlkevõimsus suureneb ajavahemikul 2004–2006 järk-järgult,

| — | kogenud tõlkijate, tõlkemälude, terminoloogilise toe, masintõlke jne puudus üheksa uue ametliku keele puhul, mistõttu on nende keelte tootmisvõimsus võrreldes “vanade” keeltega väiksem, |
| --- | --- |

—

kogenud tõlkijate, tõlkemälude, terminoloogilise toe, masintõlke jne puudus üheksa uue ametliku keele puhul, mistõttu on nende keelte tootmisvõimsus võrreldes “vanade” keeltega väiksem,

| — | 2003. aasta rekordiline tõlkenõudlus ja sellest tulenev töökoormus, mis nõudis töötajatelt ülisuuri pingutusi ületunnitöö, planeeritud puhkuse edasilükkamise jm vormis. Seega pole see tase õiglane lähtepunkt pikaajalise töökoormuse kavandamise seisukohalt. |
| --- | --- |

—

2003. aasta rekordiline tõlkenõudlus ja sellest tulenev töökoormus, mis nõudis töötajatelt ülisuuri pingutusi ületunnitöö, planeeritud puhkuse edasilükkamise jm vormis. Seega pole see tase õiglane lähtepunkt pikaajalise töökoormuse kavandamise seisukohalt.

Komisjon tegi mõned sisemised ümberkorraldused juba 2004. ja 2005. aastal ning on komisjoni 2007. aasta poliitilist strateegiat käsitlevas otsuses seadnud veelgi ambitsioonikamad eesmärgid seoses sisemiste ümberkorraldustega kirjaliku tõlke peadirektoraadis, eesmärgiga kohandada püsikulusid vastavalt muutuvale nõudlusele keelegruppide lõikes. Muud parandusmeetmed hõlmavad välistõlgete osakaalu vähendamist (kuigi välistõlgete tellimine võib osutuda vajalikuks, kui kirjaliku tõlke peadirektoraadis ei ole mõne konkreetse teema valdajat või keele oskajat), kahesuunalist tõlkimist, tõlkijate ajutist saatmist teiste peadirektoraatide juurde ning komisjoni originaaltekstide toimetamise talituse laiendamist.

| 53. f) | Komisjon on seisukohal, et alates 2005. aastast pole märkimisväärne nende tõlgete hulk, mis on täiesti või poolvalmis, kuid mida ei vajata originaali hiljem tehtud muudatuste tõttu, sest põhimõtteks on mitte alustada tõlkimist enne lõpliku teksti olemasolu.
  Ainsad erandid on dokumendid, mis poliitilistel põhjustel kinnitatakse kõrgeimal tasemel ja mille tähtajad on lühikesed ning millest poleks võimalik kinni pidada, kui tõlkeid ei alustataks enne lõpliku dokumendi olemasolu. |
| --- | --- |

53. f)

Komisjon on seisukohal, et alates 2005. aastast pole märkimisväärne nende tõlgete hulk, mis on täiesti või poolvalmis, kuid mida ei vajata originaali hiljem tehtud muudatuste tõttu, sest põhimõtteks on mitte alustada tõlkimist enne lõpliku teksti olemasolu.

Ainsad erandid on dokumendid, mis poliitilistel põhjustel kinnitatakse kõrgeimal tasemel ja mille tähtajad on lühikesed ning millest poleks võimalik kinni pidada, kui tõlkeid ei alustataks enne lõpliku dokumendi olemasolu.

| 54. | Komisjon kavatseb korraldada küsitluse “hallide tõlgete” ja otse välistõlkijale saadetud tõlgete mahu kindlakstegemiseks ja kajastab küsitluse tulemusi oma 2007. aasta ja järgneva perioodi tõlkestrateegia ajakohastatud versioonis. |
| --- | --- |

54.

Komisjon kavatseb korraldada küsitluse “hallide tõlgete” ja otse välistõlkijale saadetud tõlgete mahu kindlakstegemiseks ja kajastab küsitluse tulemusi oma 2007. aasta ja järgneva perioodi tõlkestrateegia ajakohastatud versioonis.

| 56.–59. | Alates 2005. aastast on komisjon märkimisväärselt parandanud oma tegevust tõlgete eelplaneerimisel: suur osa komisjoni tõlkekoormusest planeeritakse tegevuskavade raames ja seda jälgitakse regulaarselt eri peadirektoraatidega peetavate koordineerimiskoosolekute kaudu. Kirjaliku tõlke peadirektoraadi tõlketellimusi haldav üksus on regulaarselt kontaktis iga peadirektoraadi tõlkekorrespondentidega ja selle tulemuseks on olukord, kus enamik peadirektoraate saadab korrapäraseid prognoose nõudluse kohta, eriti kui tegemist on tähtsate küsimustega.
  Peasekretariaadis on mõistetud vajadust tugineda tõhusamale planeerimisvahendile ja komisjonis astutakse samme tõlkimise paremaks integreerimiseks planeerimisvahenditesse.
  Kuid selliste nõudluse prognoosimise süsteemidega on alati seotud ebakindlus, mis tuleneb meie töö poliitilisest iseloomust, uusi algatusi vajavatest ettenägematutest sündmustest jne. Hoolimata sisemiste ressursside olemasolust võib dokumentide puhul, mille jaoks sisemised erialateadmised puuduvad (näiteks keerukat tehnilist terminoloogiat sisaldavad tekstid), ikkagi välistõlkijate abi vaja minna. |
| --- | --- |

56.–59.

Alates 2005. aastast on komisjon märkimisväärselt parandanud oma tegevust tõlgete eelplaneerimisel: suur osa komisjoni tõlkekoormusest planeeritakse tegevuskavade raames ja seda jälgitakse regulaarselt eri peadirektoraatidega peetavate koordineerimiskoosolekute kaudu. Kirjaliku tõlke peadirektoraadi tõlketellimusi haldav üksus on regulaarselt kontaktis iga peadirektoraadi tõlkekorrespondentidega ja selle tulemuseks on olukord, kus enamik peadirektoraate saadab korrapäraseid prognoose nõudluse kohta, eriti kui tegemist on tähtsate küsimustega.

Peasekretariaadis on mõistetud vajadust tugineda tõhusamale planeerimisvahendile ja komisjonis astutakse samme tõlkimise paremaks integreerimiseks planeerimisvahenditesse.

Kuid selliste nõudluse prognoosimise süsteemidega on alati seotud ebakindlus, mis tuleneb meie töö poliitilisest iseloomust, uusi algatusi vajavatest ettenägematutest sündmustest jne. Hoolimata sisemiste ressursside olemasolust võib dokumentide puhul, mille jaoks sisemised erialateadmised puuduvad (näiteks keerukat tehnilist terminoloogiat sisaldavad tekstid), ikkagi välistõlkijate abi vaja minna.

| 60.–62. | Kirjaliku tõlke peadirektoraat lepib tähtajad kokku tõlget telliva peadirektoraadiga dokumendi eesmärgi/kasutusalaga (nt arutelu konkreetsel nõukogu või komisjoni kohtumisel) seotud tingimusi arvestades. Seda lähenemist eelistatakse üldisele tähtaegade esitamisele, sest see võimaldab olemasolevaid ressursse paindlikumalt ja tõhusamalt kasutada ning vähendab vajadust lisaressursi järele, mida nõuab tipptõlkekoormus. |
| --- | --- |

60.–62.

Kirjaliku tõlke peadirektoraat lepib tähtajad kokku tõlget telliva peadirektoraadiga dokumendi eesmärgi/kasutusalaga (nt arutelu konkreetsel nõukogu või komisjoni kohtumisel) seotud tingimusi arvestades. Seda lähenemist eelistatakse üldisele tähtaegade esitamisele, sest see võimaldab olemasolevaid ressursse paindlikumalt ja tõhusamalt kasutada ning vähendab vajadust lisaressursi järele, mida nõuab tipptõlkekoormus.

| 67. | Eeltöötlus on komisjonis suurel määral automatiseeritud ja keskne tõlkeplaneerimisüksus ei pea tegema erilist uurimistööd: kõiki tõlgitavaid dokumente (peale konfidentsiaalsete) võrreldakse automaatselt Euramisega, mis on hiiglaslik keeleline andmebaas, mis sisaldab lauseteks jagatud ja vastavate tõlkelausetega seotud tuhandeid dokumente. Võrreldakse ka EUR-Lexi sisuga. |
| --- | --- |

67.

Eeltöötlus on komisjonis suurel määral automatiseeritud ja keskne tõlkeplaneerimisüksus ei pea tegema erilist uurimistööd: kõiki tõlgitavaid dokumente (peale konfidentsiaalsete) võrreldakse automaatselt Euramisega, mis on hiiglaslik keeleline andmebaas, mis sisaldab lauseteks jagatud ja vastavate tõlkelausetega seotud tuhandeid dokumente. Võrreldakse ka EUR-Lexi sisuga.

| 68.–71. | Tõlkimise haldamist komisjoni tõlkeüksustes toetavad abivahendid, mis näitavad üksikute tõlkijate koormust. Kuid need vahendid ei peegelda tõlkija suutlikkuse kõiki aspekte, näiteks eriteadmisi või keeleoskust. Seetõttu on üksuse juhi otsused jätkuvalt olulised.
  Komisjon edendab aktiivselt arvutipõhiste abivahendite kasutamist, et suurendada kulutõhusust. Sellega seotud meetmeteks on olnud teadlikkuse parandamine, koolitus (eelkõige eesmärgiga võimaldada lõppkasutajatel neid abivahendeid tõhusalt kasutada) ning tootlikkust suurendavate abivahendite koostalitlusvõime tagamine teiste rakendustega (nt TWB ja LegisWrite). Selliste abivahendite kasutamist on tippjuhtkond pidevalt toetanud ja hiljuti koostas komisjon oma tõlkijatele parimaid tavasid käsitlevad suunised ning suurt tähelepanu pööratakse ka hiljuti tööle võetud tõlkijate ja sekretäride arvutikoolitusele. Siiski on see osaliselt tõlkija otsustada, missugused abivahendid ja allikad on tema töö jaoks sobivaimad, arvestades eeltöötlusaruandeid, oma tausta, teadmisi ja kogemusi. |
| --- | --- |

68.–71.

Tõlkimise haldamist komisjoni tõlkeüksustes toetavad abivahendid, mis näitavad üksikute tõlkijate koormust. Kuid need vahendid ei peegelda tõlkija suutlikkuse kõiki aspekte, näiteks eriteadmisi või keeleoskust. Seetõttu on üksuse juhi otsused jätkuvalt olulised.

Komisjon edendab aktiivselt arvutipõhiste abivahendite kasutamist, et suurendada kulutõhusust. Sellega seotud meetmeteks on olnud teadlikkuse parandamine, koolitus (eelkõige eesmärgiga võimaldada lõppkasutajatel neid abivahendeid tõhusalt kasutada) ning tootlikkust suurendavate abivahendite koostalitlusvõime tagamine teiste rakendustega (nt TWB ja LegisWrite). Selliste abivahendite kasutamist on tippjuhtkond pidevalt toetanud ja hiljuti koostas komisjon oma tõlkijatele parimaid tavasid käsitlevad suunised ning suurt tähelepanu pööratakse ka hiljuti tööle võetud tõlkijate ja sekretäride arvutikoolitusele. Siiski on see osaliselt tõlkija otsustada, missugused abivahendid ja allikad on tema töö jaoks sobivaimad, arvestades eeltöötlusaruandeid, oma tausta, teadmisi ja kogemusi.

| 73.–74. | Komisjoni otsus selle kohta, kas tellida tõlge väljast või mitte, sõltub suuresti kõnealuste dokumentide liigist. Olukorras, kus eesmärgiks seati tellida väljast 30 % tõlgetest ja tõlkekoormus komisjonis oli väga suur, otsustas komisjon teatavate dokumentide tõlkeid automaatselt välistõlkijatelt tellida.
  Pärast uue nõudluse haldamise strateegia rakendamist 2004. aastal jättis komisjon oma varasemad välistõlgete tellimise osakaalu käsitlevad eesmärgid kõrvale. Kuid praktikas muutus välistõlgete tellimine teatava viivitusega. Seni toimub välistõlgete tellimine peamiselt vaid tõelise vajaduse korral (st sisemiste ressursside täiendamiseks). Erandjuhtudel, kui antud keeleosakonnas puuduvad vajalikud eriteadmised konkreetse teemavaldkonna kohta, tellitakse tõlked jätkuvalt väljast, hoolimata sisemisest jõudlusest. |
| --- | --- |

73.–74.

Komisjoni otsus selle kohta, kas tellida tõlge väljast või mitte, sõltub suuresti kõnealuste dokumentide liigist. Olukorras, kus eesmärgiks seati tellida väljast 30 % tõlgetest ja tõlkekoormus komisjonis oli väga suur, otsustas komisjon teatavate dokumentide tõlkeid automaatselt välistõlkijatelt tellida.

Pärast uue nõudluse haldamise strateegia rakendamist 2004. aastal jättis komisjon oma varasemad välistõlgete tellimise osakaalu käsitlevad eesmärgid kõrvale. Kuid praktikas muutus välistõlgete tellimine teatava viivitusega. Seni toimub välistõlgete tellimine peamiselt vaid tõelise vajaduse korral (st sisemiste ressursside täiendamiseks). Erandjuhtudel, kui antud keeleosakonnas puuduvad vajalikud eriteadmised konkreetse teemavaldkonna kohta, tellitakse tõlked jätkuvalt väljast, hoolimata sisemisest jõudlusest.

| 75. | Komisjoni tõlkestrateegiat laiendatakse nii, et see hõlmaks ka põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimise juhiseid. Strateegias tugevdatakse ka kirjaliku tõlke peadirektoraadi koordineerivat rolli, sest kogu teave tõlketellimuste kohta hakkab kulgema selle kaudu. |
| --- | --- |

75.

Komisjoni tõlkestrateegiat laiendatakse nii, et see hõlmaks ka põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimise juhiseid. Strateegias tugevdatakse ka kirjaliku tõlke peadirektoraadi koordineerivat rolli, sest kogu teave tõlketellimuste kohta hakkab kulgema selle kaudu.

| 76. | Komisjon on seisukohal, et “tootlikkus” tähendab tehtava töö hulka, teiste sõnadega tõlkija päevatoodangut nõudlust arvesse võttes, sest tootlikkust ei saa mõõta ainult täisajaga töötaja tõlgitud lehekülgede arvuga. |
| --- | --- |

76.

Komisjon on seisukohal, et “tootlikkus” tähendab tehtava töö hulka, teiste sõnadega tõlkija päevatoodangut nõudlust arvesse võttes, sest tootlikkust ei saa mõõta ainult täisajaga töötaja tõlgitud lehekülgede arvuga.

| 78. | Võrreldes tõlketööd ELi institutsioonides ja erasektoris, tuleb arvestada järgmisi lisategureid:






  a) | turu varustatus kogenud tõlkijatega erineb keeleti märkimisväärselt; |
| --- | --- | --- |

78.

Võrreldes tõlketööd ELi institutsioonides ja erasektoris, tuleb arvestada järgmisi lisategureid:

a)

turu varustatus kogenud tõlkijatega erineb keeleti märkimisväärselt;

| b) | peamine probleem on välistõlgete kvaliteedi ebapüsivus ja see teeb raskeks kvaliteedikontrollitegevuste tõhusa planeerimise; |
| --- | --- |

b)

peamine probleem on välistõlgete kvaliteedi ebapüsivus ja see teeb raskeks kvaliteedikontrollitegevuste tõhusa planeerimise;

| c) | tõlkebüroodes on sageli vähem koosseisulisi töötajaid, sest nemad saavad tõlketellimused esitada otse alltöövõtjatele, kellega neil pole püsivat töösuhet, ja seetõttu saavad nad muutuva nõudlusega paindlikumalt kohaneda. ELi institutsioonidel peab olema tagatud personali kriitiline mass kvaliteedi ja sõltumatusega seotud põhjustel ning selleks, et hakkama saada muutuva ning ettenägematu nõudlusega. |
| --- | --- |

c)

tõlkebüroodes on sageli vähem koosseisulisi töötajaid, sest nemad saavad tõlketellimused esitada otse alltöövõtjatele, kellega neil pole püsivat töösuhet, ja seetõttu saavad nad muutuva nõudlusega paindlikumalt kohaneda. ELi institutsioonidel peab olema tagatud personali kriitiline mass kvaliteedi ja sõltumatusega seotud põhjustel ning selleks, et hakkama saada muutuva ning ettenägematu nõudlusega.

Seetõttu on komisjon arvamusel, et poliitilistes organisatsioonides, nagu Euroopa institutsioonid, ei kaalu välistõlke väiksemad kulud alati üles kvaliteediga seotud riske.

| 79.–80. | Komisjon rõhutab, et tõlkija keskmise töökoormuse areng 2004. ja 2005. aastal on ebatüüpiline ega peegelda õiglaselt tõlkijate töösaavutusi. Pigem on süüdi nõudluse vähenemine, mis on kaasa toonud nõudluse ja pakkumise struktuurse ebavõrdsuse keeleosakondades, kogenud tõlkijate, terminoloogiaandmebaaside ja tõlkemälude puudus EL-10 keelte puhul ning aeg, mis EL-10 tõlkijatel on kulunud arvukate välistõlgete toimetamisele (kontrollikoja esitatud töökoormust käsitlevat statistikat pole selles osas kohandatud).
  Nõudlus ja sellega seotud töökoormus võib erineda, sõltudes komisjoni poliitilisest ja seadusandlikust aktiivsusest. Komisjoni tõlketeenuse suhteliselt suuri kulusid võib osaliselt põhjendada sellega, et eesmärk on rahuldada kiireloomulisi poliitilisi vajadusi. See tähendab seda, et võimsust on vähese tegevusaktiivsuse perioodidel pisut üle.
  Komisjon on vastuseks tellimuste struktuursele vähenemisele EL-15 menetluskeelte hulka mittekuuluvates keeltes käivitanud mitmeid algatusi:






  — | sisemised ümberkorraldused uute keeleosakondade, kirjaliku tõlke peadirektoraadi horisontaalsete teenuste või muude komisjoni teenuste tugevdamiseks (32 ametikohtade loetelule vastavat kohta 2004. aastal, 41 2005. aastal, 2006. aastaks on kavandatud 43 ja 2007. aastaks 205 kohta), |
| --- | --- | --- |

79.–80.

Komisjon rõhutab, et tõlkija keskmise töökoormuse areng 2004. ja 2005. aastal on ebatüüpiline ega peegelda õiglaselt tõlkijate töösaavutusi. Pigem on süüdi nõudluse vähenemine, mis on kaasa toonud nõudluse ja pakkumise struktuurse ebavõrdsuse keeleosakondades, kogenud tõlkijate, terminoloogiaandmebaaside ja tõlkemälude puudus EL-10 keelte puhul ning aeg, mis EL-10 tõlkijatel on kulunud arvukate välistõlgete toimetamisele (kontrollikoja esitatud töökoormust käsitlevat statistikat pole selles osas kohandatud).

Nõudlus ja sellega seotud töökoormus võib erineda, sõltudes komisjoni poliitilisest ja seadusandlikust aktiivsusest. Komisjoni tõlketeenuse suhteliselt suuri kulusid võib osaliselt põhjendada sellega, et eesmärk on rahuldada kiireloomulisi poliitilisi vajadusi. See tähendab seda, et võimsust on vähese tegevusaktiivsuse perioodidel pisut üle.

Komisjon on vastuseks tellimuste struktuursele vähenemisele EL-15 menetluskeelte hulka mittekuuluvates keeltes käivitanud mitmeid algatusi:

—

sisemised ümberkorraldused uute keeleosakondade, kirjaliku tõlke peadirektoraadi horisontaalsete teenuste või muude komisjoni teenuste tugevdamiseks (32 ametikohtade loetelule vastavat kohta 2004. aastal, 41 2005. aastal, 2006. aastaks on kavandatud 43 ja 2007. aastaks 205 kohta),

| — | välistõlgete osakaalu vähendamine EL-15 keeltes 20 protsendilt 2003. aastal peaaegu nullini, |
| --- | --- |

—

välistõlgete osakaalu vähendamine EL-15 keeltes 20 protsendilt 2003. aastal peaaegu nullini,

| — | kahesuunalise tõlke kasutuselevõtt (tõlge tõlkija teise keelde), |
| --- | --- |

—

kahesuunalise tõlke kasutuselevõtt (tõlge tõlkija teise keelde),

| — | tõlkijate lähetamine teistesse peadirektoraatidesse. |
| --- | --- |

—

tõlkijate lähetamine teistesse peadirektoraatidesse.

Neid meetmeid rakendatakse ka edaspidi ja komisjoni eesmärk on 2006. aasta lõpuks viia kõigis keeleosakondades personali hulk vastavusse tegelike vajadustega. Samuti tegeleb komisjon oma 2007. aastat ja järgnevat perioodi käsitleva ajakohastatud tõlkestrateegia raames otse välistõlkijaile töö saatmise probleemiga ja peadirektoraatides tehtavate “hallide tõlgetega”, mille üle puudub kirjaliku tõlke peadirektoraadil igasugune järelevalve.

| 81. | Komisjon suurendab oma jõupingutusi eri üksuste töökoormuse tasakaalustamisel, a) suurendades osakonnasisest paindlikkust ja b) paremini jaotades teemavaldkondi keeleosakondade üksuste vahel, nii et see peegeldaks nõudluse haldamise üksuse sarnast valdkonnastruktuuri.
  Komisjon rõhutab siiski, et töökoormuse võrdlemisel tuleks arvesse võtta erinevate keeleosakondade iseloomu ja piiranguid. |
| --- | --- |

81.

Komisjon suurendab oma jõupingutusi eri üksuste töökoormuse tasakaalustamisel, a) suurendades osakonnasisest paindlikkust ja b) paremini jaotades teemavaldkondi keeleosakondade üksuste vahel, nii et see peegeldaks nõudluse haldamise üksuse sarnast valdkonnastruktuuri.

Komisjon rõhutab siiski, et töökoormuse võrdlemisel tuleks arvesse võtta erinevate keeleosakondade iseloomu ja piiranguid.

| 87. | 2004. aastal tegi komisjon märkimisväärseid jõupingutusi statistiliste süsteemide kohandamisel, nii et need hõlmaksid ka 2004. aasta maikuus kokku lepitud tõlkestrateegia rakendamiseks vajalikke näitajaid. Hetkel arendab komisjon välja andmebaasi, mis sisaldab üksikasjalikumaid andmeid tõlketööde kohta. Teatavad eriti tähtsad statistilised mõisted, nagu näiteks “päevakoormus”, on kavas üle vaadata 2006. aastal. |
| --- | --- |

87.

2004. aastal tegi komisjon märkimisväärseid jõupingutusi statistiliste süsteemide kohandamisel, nii et need hõlmaksid ka 2004. aasta maikuus kokku lepitud tõlkestrateegia rakendamiseks vajalikke näitajaid. Hetkel arendab komisjon välja andmebaasi, mis sisaldab üksikasjalikumaid andmeid tõlketööde kohta. Teatavad eriti tähtsad statistilised mõisted, nagu näiteks “päevakoormus”, on kavas üle vaadata 2006. aastal.

| 88. | Komisjon eelistab kasutada tööjõudluse koondarvestust (üksuse/osakonna kohta, tõlkija keskmine jne), sest peab seda sobivaks oma tõlkekoormuse arengu hindamiseks. Üksikasjalikumat statistikat tuleks kasutada ettevaatlikult, sest statistilisi andmeid mõjutavad erinevad tegurid: tõlkemälude ja terminoloogia olemasolu, tõlkijapoolne teema valdamine, tõlkija lähtekeeleoskus (tõlkija kolmas, neljas või isegi viies keel), jõupingutused kvaliteedi tagamisel vastavalt eesmärgipärasuse põhimõttele jne. Sellist statistikat on keeruline ja kallis teha, arvestades tõlketegevuse keerukust.
  Komisjoni tõlkeandmete andmebaas, mida praegu luuakse, hakkab sisaldama üksikasjalikumaid andmeid kvaliteedikontrolli kohta, mille aluseks on kokkulepitud määratlused toimetamise, ülelugemise, korrektuuri, juhusliku kontrolli ja muude kontrollitegevuste kohta, ning arusaamine iga tegevuse sobivusest ja eesmärgist, et tagada toote vastavus eesmärgile.
  Töökoormuse ja välistõlgete osakaalu vastavuse osas tuleb silmas pidada, et teatavaid tõlkeid tuleb mõnikord tellida väljast, hoolimata olemasolevatest sisemistest ressurssidest (vt ka kommentaarid punktidele 73 ja 74).
  Komisjonil puuduvad kindlaksmääratud näitajad, mis peegeldaksid arvutipõhiste tõlkeabivahendite mõju tootlikkusele, kuid olemas on statistika, mis vajab tõlgendamist. Olemas on andmed aastatoodangu ja töökoormuse kohta ja neid saab võrrelda arvutipõhiste tõlkeabivahendite kuludega. Sellest hoolimata pole mõju silmanähtav, sest see on alguses alati suurem. |
| --- | --- |

88.

Komisjon eelistab kasutada tööjõudluse koondarvestust (üksuse/osakonna kohta, tõlkija keskmine jne), sest peab seda sobivaks oma tõlkekoormuse arengu hindamiseks. Üksikasjalikumat statistikat tuleks kasutada ettevaatlikult, sest statistilisi andmeid mõjutavad erinevad tegurid: tõlkemälude ja terminoloogia olemasolu, tõlkijapoolne teema valdamine, tõlkija lähtekeeleoskus (tõlkija kolmas, neljas või isegi viies keel), jõupingutused kvaliteedi tagamisel vastavalt eesmärgipärasuse põhimõttele jne. Sellist statistikat on keeruline ja kallis teha, arvestades tõlketegevuse keerukust.

Komisjoni tõlkeandmete andmebaas, mida praegu luuakse, hakkab sisaldama üksikasjalikumaid andmeid kvaliteedikontrolli kohta, mille aluseks on kokkulepitud määratlused toimetamise, ülelugemise, korrektuuri, juhusliku kontrolli ja muude kontrollitegevuste kohta, ning arusaamine iga tegevuse sobivusest ja eesmärgist, et tagada toote vastavus eesmärgile.

Töökoormuse ja välistõlgete osakaalu vastavuse osas tuleb silmas pidada, et teatavaid tõlkeid tuleb mõnikord tellida väljast, hoolimata olemasolevatest sisemistest ressurssidest (vt ka kommentaarid punktidele 73 ja 74).

Komisjonil puuduvad kindlaksmääratud näitajad, mis peegeldaksid arvutipõhiste tõlkeabivahendite mõju tootlikkusele, kuid olemas on statistika, mis vajab tõlgendamist. Olemas on andmed aastatoodangu ja töökoormuse kohta ja neid saab võrrelda arvutipõhiste tõlkeabivahendite kuludega. Sellest hoolimata pole mõju silmanähtav, sest see on alguses alati suurem.

| 89. | Komisjon on seisukohal, et tuleks arvestada automaatselt tõlgitud tekstisegmente, kui arvutatakse arvutipõhistesse abivahenditesse tehtud investeeringute mõju tootlikkusele.
  Komisjoni töökoormust käsitleva statistika kohandamine tõlkemälude või muude tõlkeabivahendite mõju alusel oleks märkimisväärne investeering. Muid tootlikkust mõjutavaid tegureid (nt kahju, mis tuleneb neljandast või viiendast keelest tõlkimisest, või eelist, mis tuleneb tuntud teemavaldkonna tõlkimisest) on raskem arvesse võtta. |
| --- | --- |

89.

Komisjon on seisukohal, et tuleks arvestada automaatselt tõlgitud tekstisegmente, kui arvutatakse arvutipõhistesse abivahenditesse tehtud investeeringute mõju tootlikkusele.

Komisjoni töökoormust käsitleva statistika kohandamine tõlkemälude või muude tõlkeabivahendite mõju alusel oleks märkimisväärne investeering. Muid tootlikkust mõjutavaid tegureid (nt kahju, mis tuleneb neljandast või viiendast keelest tõlkimisest, või eelist, mis tuleneb tuntud teemavaldkonna tõlkimisest) on raskem arvesse võtta.

| 91.–95. | Töökoormuse tasakaalustamise skeem oli katseprojekt vastastikuse usalduse loomiseks. Tulemused olid väga positiivsed: komisjon pakkus teistele institutsioonidele oma EL-8 keelte vaba tõlkeressurssi ja leppis kokku kõigi institutsioonidega, et EL-10 tõlkeosakonnad ei ole oma nappide ressursside tõttu veel valmis töökoormuse tasakaalustamise skeemis täielikult osalema ning et nad liituvad 2006. aasta jooksul.
  Töökoormuse tasakaalustamist käsitlevad arvud 2006. aastal näitavad tõlgete kogumahu püsivat ja suurt kasvu. Komisjon on täielikult pühendunud töökoormuse tasakaalustamise mehhanismi kasutamisele ja edasiarendamisele, kuid märgib, et ettenägematute vajaduste tarvis peab alati olemas olema teatav sisemise ressursi varu.
  Töökoormuse tasakaalustamise skeemi potentsiaal väheneb, sest keeleosakondade ressursse viiakse praegu vastavusse tegelike vajadustega. Need parandusmeetmed on jätkuvalt komisjoni esmane prioriteet.
  Asjaolu, et 20 % kogutöömahust tellivad institutsioonid väljast, selle asemel et need omavahel ära jagada, on peamiselt tingitud sellest, et vabade ressursside olemasolu ei lange tellimuse täitmiseks vajaliku aja jooksul vahetustaotlustega kokku.
  Kontrollikoja arvestatud 11 miljoni euro suurune lisasääst, mis on seotud välistõlgetega, ei ole komisjoni seisukohalt asjakohane, sest alates 2004. aasta maikuust tellis komisjon välistõlkeid peamiselt EL-10 keeltes. Seetõttu on välistõlgete-eelarvest saadavate potentsiaalsete lisasäästude võimalus vähenenud peaaegu nullini. |
| --- | --- |

91.–95.

Töökoormuse tasakaalustamise skeem oli katseprojekt vastastikuse usalduse loomiseks. Tulemused olid väga positiivsed: komisjon pakkus teistele institutsioonidele oma EL-8 keelte vaba tõlkeressurssi ja leppis kokku kõigi institutsioonidega, et EL-10 tõlkeosakonnad ei ole oma nappide ressursside tõttu veel valmis töökoormuse tasakaalustamise skeemis täielikult osalema ning et nad liituvad 2006. aasta jooksul.

Töökoormuse tasakaalustamist käsitlevad arvud 2006. aastal näitavad tõlgete kogumahu püsivat ja suurt kasvu. Komisjon on täielikult pühendunud töökoormuse tasakaalustamise mehhanismi kasutamisele ja edasiarendamisele, kuid märgib, et ettenägematute vajaduste tarvis peab alati olemas olema teatav sisemise ressursi varu.

Töökoormuse tasakaalustamise skeemi potentsiaal väheneb, sest keeleosakondade ressursse viiakse praegu vastavusse tegelike vajadustega. Need parandusmeetmed on jätkuvalt komisjoni esmane prioriteet.

Asjaolu, et 20 % kogutöömahust tellivad institutsioonid väljast, selle asemel et need omavahel ära jagada, on peamiselt tingitud sellest, et vabade ressursside olemasolu ei lange tellimuse täitmiseks vajaliku aja jooksul vahetustaotlustega kokku.

Kontrollikoja arvestatud 11 miljoni euro suurune lisasääst, mis on seotud välistõlgetega, ei ole komisjoni seisukohalt asjakohane, sest alates 2004. aasta maikuust tellis komisjon välistõlkeid peamiselt EL-10 keeltes. Seetõttu on välistõlgete-eelarvest saadavate potentsiaalsete lisasäästude võimalus vähenenud peaaegu nullini.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 96. | Olemas on menetlused ja abivahendid tõlketellimuste suunamiseks komisjoni peadirektoraatidest kirjaliku tõlke peadirektoraati ja nende tellimuste edasiseks käsitlemiseks. |
| --- | --- |

96.

Olemas on menetlused ja abivahendid tõlketellimuste suunamiseks komisjoni peadirektoraatidest kirjaliku tõlke peadirektoraati ja nende tellimuste edasiseks käsitlemiseks.

Soovitus

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega muuta paremaks tõlgete tellimuse menetlusi peadirektoraatides ja talitustes ning koostab tõlkestrateegia tulevase ajakohastatud versiooni raames eeskirjad/juhised ka põhidokumentide hulka mittekuuluvate dokumentide tõlkimise kohta.

| 97. | Komisjon on täitnud oma poliitilised ja asutamislepingust tulenevad tõlketegevust käsitlevad kohustused. Komisjon märgib ka, et ühinevatel riikidel lasub esmane vastutus oma tõlketurgude arendamise eest ja komisjon on seda sõnumit korduvalt asjaomastele valitsustele edastanud. |
| --- | --- |

97.

Komisjon on täitnud oma poliitilised ja asutamislepingust tulenevad tõlketegevust käsitlevad kohustused. Komisjon märgib ka, et ühinevatel riikidel lasub esmane vastutus oma tõlketurgude arendamise eest ja komisjon on seda sõnumit korduvalt asjaomastele valitsustele edastanud.

Soovitus

Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja soovituse koostada tegevuskava ühenduse kirjaliku tõlke alase teadlikkuse parandamiseks EL-10 liikmesriikides ja teistes kandidaatriikides, kuid märgib, et on juba astunud samme tõlketurgude ettevalmistamiseks ühinevates riikides, toetades huvi komisjoni tõlketegevuse vastu ja parandades sellekohast teadlikkust: enne EL-10 liikmesriikide ühinemist võttis komisjon nende esindustes tööle tõlkijad ja hiljuti kontaktisikud ka kahes järgmisena ühinevas riigis. Nad suhtlevad aktiivselt vastava riigi tõlkijate erialaorganisatsioonide, ülikoolide ja meediaga ning kõigi nende riikide ülikoolide juures, kaasa arvatud Bulgaarias ja Rumeenias, on kasutusel komisjoni “külalistõlkija süsteem”. Korraldatud on erialaseid visiite nendest riikidest komisjoni juurde ja erilisi jõupingutusi tehti selleks, et toetada tõlketegevuse kajastamist meedias ja erialaringkondade huvi tõlketegevuse vastu kirjaliku tõlke peadirektoraadi peadirektori visiitide abil Bulgaariasse ja Rumeeniasse 2005. aasta algul.

98.   Soovitus

Komisjon tervitab kontrollikoja soovitust sõlmida kirjaliku tõlke teenuse kasutajatega lepingud teenuse taseme kohta. Sellised lepingud on juba sõlmitud juhiste tõlkimiseks tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadile ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadile: need peadirektoraadid hindasid oma aastast tõlkevajadust, kirjaliku tõlke peadirektoraat pakkus keelelist nõu originaalide koostamisel ja kokku lepiti tekstide tõlkimise ajakava.

| 99. | Sisemiste ressursside puudus EL-10 keeltesse tehtud välistõlgete toimetamise puhul piirdus esimese paari ühinemisjärgse kuuga ja see puudutas ainult neid dokumente, millel oli “turvavõrk” tänu sellele, et neid loeti ka parlamendis ja nõukogus. |
| --- | --- |

99.

Sisemiste ressursside puudus EL-10 keeltesse tehtud välistõlgete toimetamise puhul piirdus esimese paari ühinemisjärgse kuuga ja see puudutas ainult neid dokumente, millel oli “turvavõrk” tänu sellele, et neid loeti ka parlamendis ja nõukogus.

Soovitus

Komisjon kahtleb rahuloluküsitluste pideva kasutamise väärtuses. Sellest hoolimata uurib komisjon hetkel parimaid võimalusi kvaliteedi mõõtmiseks. Lisaks saadakse korrapäraselt tagasisidet ja reageeritakse sellele.

| 100. | Komisjoni tõlgetele tehtava kvaliteedikontrolli (toimetamine ja muu kontroll) eesmärk on toota tekste, mis on eesmärgipärased, kuid selle tulemusel ei koostata kvaliteedinäitajaid ja seda ei pruugita kohaldada kõigi tõlgete puhul (riskianalüüs). Välistõlkeid hinnatakse näidislehekülgede alusel ja halva kvaliteediga tõlkeid toimetatakse. |
| --- | --- |

100.

Komisjoni tõlgetele tehtava kvaliteedikontrolli (toimetamine ja muu kontroll) eesmärk on toota tekste, mis on eesmärgipärased, kuid selle tulemusel ei koostata kvaliteedinäitajaid ja seda ei pruugita kohaldada kõigi tõlgete puhul (riskianalüüs). Välistõlkeid hinnatakse näidislehekülgede alusel ja halva kvaliteediga tõlkeid toimetatakse.

Soovitus

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega teha korrapäraselt pistelist kvaliteedikontrolli. Komisjon kavandab osana kvaliteedijuhtimisalastest jõupingutustest kasutusele võtta süsteemi oma kvaliteedikontrollialaste tegevuste süsteemsemaks määratlemiseks, jälgimiseks ja dokumenteerimiseks. Pistelisi kontrolle hõlmavat süsteemsemat lähenemist kaalutakse hetkel käsil oleva laialdasema kvaliteedianalüüsi ja kvaliteedimõõtmise raames.

101.   Soovitus

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega jälgida otse välistõlkijaile saadetavate dokumentide ja hallide tõlgete osakaalu ja viib läbi uuringu, et nende nähtuste ulatust täpsustada. Uuringust tulenevad järeldused aitavad teha ettevalmistusi tõlkestrateegia ajakohastamiseks 2007. aastaks ja järgnevaks perioodiks.

| 102.–103. | Komisjon arvutas välja oma kirjaliku tõlke kulud ja leheküljele tehtavad kulud 2002. aastal, kuid ei ajakohastanud neid arvutusi, oodates käesoleva aruande aluseks oleva auditi tulemusi. |
| --- | --- |

102.–103.

Komisjon arvutas välja oma kirjaliku tõlke kulud ja leheküljele tehtavad kulud 2002. aastal, kuid ei ajakohastanud neid arvutusi, oodates käesoleva aruande aluseks oleva auditi tulemusi.

Soovitus

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega tagada tõlketegevuse kulusid käsitleva teabe asjakohane haldamine ja ajakohastab hetkel oma kuluarvestuse ja -jälgimissüsteemi vastavalt kontrollikoja rakendatud meetoditele osana oma tavapärasest haldusteabealasest aruandlusest.

| 104. | Töökoormuse vähenemine ja pakkumise ja nõudluse struktuurne tasakaalutus erinevate ametlike keelte osas tuleneb 2004. aasta mais kasutusele võetud tõlkestrateegia mõjust. See tasakaalutus on siiski ajutise iseloomuga ja hetkel sellega ka tegeletakse.
  Strateegia on loonud aluse märkimisväärseteks säästudeks ühenduse eelarves: vahetu kokkuhoid tulenes sellest, et uute keelte puhul seati töötajate värbamisel eesmärgiks tavapärasest märkimisväärselt väiksem arv kohti. Lisasääst tuleneb jätkuvatest ümberkorraldustest vanade keelte osakondades ja teistest personalihaldusmeetmetest ning tõlkestrateegia pidevast kohandamisest. |
| --- | --- |

104.

Töökoormuse vähenemine ja pakkumise ja nõudluse struktuurne tasakaalutus erinevate ametlike keelte osas tuleneb 2004. aasta mais kasutusele võetud tõlkestrateegia mõjust. See tasakaalutus on siiski ajutise iseloomuga ja hetkel sellega ka tegeletakse.

Strateegia on loonud aluse märkimisväärseteks säästudeks ühenduse eelarves: vahetu kokkuhoid tulenes sellest, et uute keelte puhul seati töötajate värbamisel eesmärgiks tavapärasest märkimisväärselt väiksem arv kohti. Lisasääst tuleneb jätkuvatest ümberkorraldustest vanade keelte osakondades ja teistest personalihaldusmeetmetest ning tõlkestrateegia pidevast kohandamisest.

| 105. | Komisjon on oma tõlke eelplaneerimisalast suutlikkust märkimisväärselt parandanud: peadirektoraatide tõlkekorrespondentide võrgustikku on uuendatud, et kirjaliku tõlke peadirektoraadi nõudluse haldamise üksusel oleksid kindlad kontaktivõimalused ja selleks, et edendada tõlkeküsimuste koordineerimist peadirektoraatides ning parandada tõlkeplaneerimist.
  Nii komisjoni kui ka institutsioonidevahelisel tasandil pööratakse nüüd kirjalikule tõlkele rohkem tähelepanu: seadusandlikke ettepanekuid jälgitakse rangelt komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi andmebaaside abil. Peasekretariaat teeb jõupingutusi, et parandada tõlkeplaneerimisvahendeid seoses eGreffe arendamisega. Kohtumised nõukogu eesistujariigiga, keskendumine tõlgete planeerimisele ja prioriteetide seadmine on muutunud tavapäraseks ning toetavad paremat eelplaneerimist. Ka komisjoni peadirektoraatidega korraldatakse korrapäraseid üksustevahelisi tõlkealaseid kohtumisi.
  Komisjon on otsustanud seda teed jätkata, et parandada tõlketegevuse eelplaneerimist veelgi. |
| --- | --- |

105.

Komisjon on oma tõlke eelplaneerimisalast suutlikkust märkimisväärselt parandanud: peadirektoraatide tõlkekorrespondentide võrgustikku on uuendatud, et kirjaliku tõlke peadirektoraadi nõudluse haldamise üksusel oleksid kindlad kontaktivõimalused ja selleks, et edendada tõlkeküsimuste koordineerimist peadirektoraatides ning parandada tõlkeplaneerimist.

Nii komisjoni kui ka institutsioonidevahelisel tasandil pööratakse nüüd kirjalikule tõlkele rohkem tähelepanu: seadusandlikke ettepanekuid jälgitakse rangelt komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi andmebaaside abil. Peasekretariaat teeb jõupingutusi, et parandada tõlkeplaneerimisvahendeid seoses eGreffe arendamisega. Kohtumised nõukogu eesistujariigiga, keskendumine tõlgete planeerimisele ja prioriteetide seadmine on muutunud tavapäraseks ning toetavad paremat eelplaneerimist. Ka komisjoni peadirektoraatidega korraldatakse korrapäraseid üksustevahelisi tõlkealaseid kohtumisi.

Komisjon on otsustanud seda teed jätkata, et parandada tõlketegevuse eelplaneerimist veelgi.

| 106. | Kuigi 2004. aastal tuli ette mõningaid ajutisi probleeme, on komisjon nüüdseks oma välistõlgete tellimise poliitikat kohandanud ja vähendab välistõlgete tellimist peaaegu nullini neis keeleosakondades, kus leidub vabu ressursse. Kuid välistõlgete tellimist jätkatakse juhul, kui tegemist on teatud keele oskajate puudusega (st konkreetsed keelekombinatsioonid) või on vajalik valdkonna hea tundmine (nt rahvusvahelised raamatupidamisstandardid, pangandusdirektiivid jne). |
| --- | --- |

106.

Kuigi 2004. aastal tuli ette mõningaid ajutisi probleeme, on komisjon nüüdseks oma välistõlgete tellimise poliitikat kohandanud ja vähendab välistõlgete tellimist peaaegu nullini neis keeleosakondades, kus leidub vabu ressursse. Kuid välistõlgete tellimist jätkatakse juhul, kui tegemist on teatud keele oskajate puudusega (st konkreetsed keelekombinatsioonid) või on vajalik valdkonna hea tundmine (nt rahvusvahelised raamatupidamisstandardid, pangandusdirektiivid jne).

| 107. | Komisjon kavatseb jätkata institutsioonidevahelise töökoormuse tasakaalustamise süsteemi toetamist ja aktiivset kasutamist. Samas on komisjon seisukohal, et kontrollikoja pakutud 11 miljoni euro suurune potentsiaalne sääst ei ole komisjoni osas asjakohane (vt punkt 95).
  Töökoormuse tasakaalustamisega on seotud piirangud, mis tulenevad erinevate institutsioonide töö iseloomust, erinevate institutsioonide ajakavast ja päevakorrast ja vajadusest säilitada osa ressursse ettenägematute ja kiireloomuliste tellimuste puhuks. |
| --- | --- |

107.

Komisjon kavatseb jätkata institutsioonidevahelise töökoormuse tasakaalustamise süsteemi toetamist ja aktiivset kasutamist. Samas on komisjon seisukohal, et kontrollikoja pakutud 11 miljoni euro suurune potentsiaalne sääst ei ole komisjoni osas asjakohane (vt punkt 95).

Töökoormuse tasakaalustamisega on seotud piirangud, mis tulenevad erinevate institutsioonide töö iseloomust, erinevate institutsioonide ajakavast ja päevakorrast ja vajadusest säilitada osa ressursse ettenägematute ja kiireloomuliste tellimuste puhuks.

Soovitus

Komisjon on nõus kontrollikoja soovitusega parandada tõlke planeerimist oma üksustes ja juhib tähelepanu jõupingutustele, mida selles suhtes on tehtud (vt punkt 105 eespool).

Komisjon toetab institutsioonidevahelist koostööd ja nõustub ka soovitusega tegeleda otse välistõlkijatele saadetavate tekstide küsimusega ja pikendada institutsioonidevahelise töökoormuse tasakaalustamise katseprojekti. Samas on komisjon seisukohal, et institutsioonidevaheline arvepidamissüsteem kujutaks endast halduskoormust, mis ei oleks vastavuses võimaliku kasuga.

108.   Soovitus

Komisjon nõustub kontrollikoja soovitustega tõlkeprotsessi edasise parandamise kohta ja on enamiku neist juba ellu viinud: regulaarselt avaldatakse häid tavasid seoses nüüdisaegse tehnoloogia kasutamisega; uued tõlkijad võtavad need head tavad kohe kasutusse ja kasutavad laialdaselt (100 %) arvutipõhiseid tõlkeabivahendeid. Arvutipõhiste abivahendite integreerimise osas on käimas nii haldus- kui tõlkeabivahendeid hõlmav projekt. Eeltöötlemise automatiseerimine oli tähtis samm selles suunas.

Hetkel suurendab komisjon kaugtöötajate arvu kirjaliku tõlke peadirektoraadis 100-lt 200-le.

| 109. | Komisjon on seisukohal, et tõlkekulude jälgimist käsitlev haldusteave on piisav. Statistilisi andmebaase ajakohastatakse ja parandatakse siiski pidevalt, et kohandada neid sihtotstarbelise haldusteabe muutuvate vajadustega.
  Lisaks toetab komisjon koondstatistikat, mis on järelevalve seisukohalt asjakohane. |
| --- | --- |

109.

Komisjon on seisukohal, et tõlkekulude jälgimist käsitlev haldusteave on piisav. Statistilisi andmebaase ajakohastatakse ja parandatakse siiski pidevalt, et kohandada neid sihtotstarbelise haldusteabe muutuvate vajadustega.

Lisaks toetab komisjon koondstatistikat, mis on järelevalve seisukohalt asjakohane.

---