----

----

I Informacije

Komisija

----

Menjalni tečaji eura (1)

25. avgusta 2006

(2006/C 204/01)

1 euro= 

----

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

----

----

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2006/C 204/02)

(Besedilo velja za EGP)

Datum sprejetja: 

Država članica: Italija

Št. pomoči: N 11/06

Naziv: Podaljšanje sheme okoljske pomoči N433/04 v Furlaniji — Julijski krajini

Cilj: varstvo okolja

Pravna podlaga: Decisione della Giunta Regionale n. 1002 del 22 aprile 2004 concernente la Legge regionale 18/2003

Proračun: 2 mio EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: 30 % in dodatek v višini 10 % za MSP ali 5 % za podjetja iz člena 87(3)(c). 15 % za MSP za prevzem novih standardov Skupnosti.

Trajanje: 2006–2007

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja: 

Država članica: Ciper

Št. pomoči: N 65/2006

Naslo: Tροποποίηση του καθεστώτος ενισχύσεων για τεχνολογική αναβάθμιση του μεταποιητικού τομέα

Cilj: Regionalni razvoj — Majhna in srednje velika podjetja

Pravna podlaga: Υπ. Α. 15.11.2005

Načrtovani letni izdatki: 5,1 mio EUR

Trajanje: 

Gospodarski sektorji: Omejeno na predelovalno industrijo

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: Ministry of Commerce, Industry and Tourism, Nicosia

Drugi podatki: Shema pomoči — Neposredna subvencija

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja odločitve: 

Država članica: Združeno kraljestvo

Št. pomoči: N 117/2005

Naziv: skupno javno naročilo za storitve širokopasovnega dostopovnega omrežja na Škotskem

Cilj: Cilj načrtovanega ukrepa je priključiti različne organe javnega sektorja, kot so šole, knjižnice in mestne hiše, na nekaterih območjih Škotske na sodobne storitve širokopasovnega dostopovnega omrežja. Projekt predvideva združitev povpraševanja javnega sektorja po takih storitvah in zagotovitev slednjih prek javnih naročil

Pravna podlaga: The measure will be implemented under Section 69 of the Local Government Act 1973 and Section 20 of the Local Government in Scotland Act 2003

Proračun: skupni proračun za naročila, financirana iz državnih sredstev, bo po pričakovanjih znašal okoli 100 milijonov GBP (približo 145 milijonov EUR)

Intenzivnost pomoči: 100 %

Trajanje projekta: 5–7 let

Drugi podatki: izbrani ponudnik(i) mora(jo) omogočiti nediskriminatoren grosističen dostop tretjim operaterjem v primeru, da del sredstev, pridobljenih v okviru projekta, uporablja(jo) tudi za storitve, namenjene občanom in podjetjem.

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja odločitve: 

Država članica: Združeno kraljestvo

Številka pomoči: N 194/2006

Naziv: Screen East Content Investment Fund

Cilj: Rizični kapital za MSP

Pravna podlaga: „National Lottery Act 1993“ amendment of section 23 (No 2) Order 1999

Proračun: 2 285 714 GBP (približno 3,32 milijona EUR)

Trajanje: Do 30. septembra 2008

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja odločitve: 

Država članica: Irska

Številka pomoči: N 230/2006

Naziv: Transitional extension to the scheme of reliefs for the renewal of certain urban areas (ex N 264/2004 and 270/2002)

Cilj: Regionalna pomoč

Pravna podlaga: Finance Act 2006

Proračun: 20 000 000 EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: 4,4 % — 11,56 % neto

Trajanje: 

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja odločitve: 

Država članica: Irska

Številka pomoči: N 231/2006

Naziv: Transitional extension to the scheme of reliefs for the renewal of certain rural areas (ex N 257/2004 and N 271/2002)

Cilj: Regionalna pomoč

Pravna podlaga: Finance Act 2006

Proračun: 4 000 000 EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: 4,4 % — 11,56 % neto

Trajanje: 

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja odločitve: 

Država članica: Irska

Št. pomoči: N 232/2006

Naziv: State Aid No N 232/2006 — Transitional extension to Capital Allowances Depreciation Regime for Hotels in Ireland (ex N 832/2000) — Ireland

Cilj pomoči: Regionalna pomoč

Pravna podlaga: Finance Act 2006

Proračun: 35 000 000 EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: 4,5 %/12,5 % neto

Trajanje: 

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja odločitve: 

Država članica: Italija

Št. pomoči: N 512/2005

Naziv: državna pomoč, namenjena reševanju podjetij v težavah — Volare Airlines Spa

Cilj: nadaljevanje poslovanja družbe, ohranitev delovnih mest in zaščita interesov posojilodajalcev (zračni promet)

Oblika: poroštvo za bančno posojilo

Pravna podlaga: 

Proračun: 25 milijonov EUR

Trajanje: šest mesecev

Drugi podatki: predložitev rednih poročil o izvajanju pomoči

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja sklepa: 

Država članica: Francija (Departma Var)

Številka pomoči: N 563/05

Naziv: Pomoč za Ryanair za letalsko povezavo med Toulonom in Londonom

Pravna podlaga: Loi no 2005-882 du 2 août 2005

Proračun: 500 000 EUR letno za obdobje 3 let

Intenzivnost ali znesek pomoči: 50 % dodatnih stroškov

Trajanje: 3 leta

Gospodarski sektorji: Zračni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč: 

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja: 

Država članica: Poljska [Dolny Śląsk]

Številka pomoči: N 629/2005

Naziv: Pomoc regionalna dla Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o.

Cilj: regionalni razvoj [računovodstvo in knjigovodstvo (NACE 74.12)]

Pravna podlaga: Umowa ramowa o udzielenie dotacji celowej z dnia 15 kwietnia 2005 r. pomiędzy Ministrem Gospodarki i Pracy a Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o, Uchwała nr 33/2004 z dnia 1 lutego 2005 r. w sprawie ustanowienia programu wieloletniego pod nazwą „Wsparcie finansowe inwestycji realizowanej przez Global e-Business Operations Centre Sp. z o. o., we Wrocławiu pod nazwą: ‚Global Business Centre‘, w latach 2005-2009“

Art. 80 ustawy z dnia 26 listopada 1998 r. o finansach publicznych (Dz. U. z 2003 r., Nr 15, poz. 148)

Proračun: Skupni dodeljeni znesek pomoči: 8 640 000 PLZ

Največja intenzivnost pomoči: 10,53 %

Trajanje: Datum zaključka: 31.12.2009

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Datum sprejetja: 

Država članica: Nemčija

Št. pomoči: NN 7/2006

Naslov: Forschungskonzept „Mobilität und bodengebundener Verkehr“

Cilj: Raziskave in razvoj (Vsi sektorji)

Pravna podlaga: Bundeshaushaltsplan, Einzelplan 30, Kapitel 3006, Titel 68340

Proračun: 80 000 000 EUR

Najvišja intenzivnost pomoči: 100 %

Trajanje: 1.1.2005 — 31.12.2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

----

----

DRŽAVNA POMOČ — ŠVEDSKA

Pomoč C 35/2006 (prej NN 37/2006) — Prodaja zemljišča pod tržno ceno

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(2006/C 204/03)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 19. julija 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Švedsko o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o pomoči, v zvezi s katero Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

Te pripombe bodo sporočene Švedski. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

POVZETEK

Dne 14. novembra 2005 je zainteresirana stranka obvestila Komisijo, da je občina Are prodala zemljišče zadrugi Konsum Jamtland ekonomisk forening, ki prodaja izdelke široke porabe, po domnevno nižji ceni od tržne.

Pritožnik trdi, da je Lidl Sverige KB, neposredni tekmec kupca zemljišča na maloprodajnem trgu hrane in živil, dal uradno ponudbo v višini 6,6 milijona SEK za isto zemljišče, medtem ko je dejanska prodajna cena znašala 2 milijona SEK. Domnevni znesek pomoči znaša torej 4,6 milijona SEK (trenutno 0,5 milijona EUR).

Predhodno stališče Komisije je, da ta posel predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Zdi se, da je ponudba, ki jo je dal Lidl, neposredno primerljiva z dejansko ceno posla. Zadevni trg je odprt za trgovino v Skupnosti. Zdi se, da zadevna prodaja zemljišča ni skladna z določbami Sporočila Komisije o elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti (1), in sicer zato, ker ni bila izvedena na podlagi brezpogojnega postopka za oddajo naročila, niti ni uradnih dokazov o neodvisni strokovni cenitvi zemljišča.

Ker posel ni bil priglašen Komisiji, je bila sprejeta predhodna ugotovitev, da Švedska ni izpolnila svoje obveznosti v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES, da Komisijo pravočasno obvesti o morebitnem načrtovanem dodeljevanju ali spreminjanju pomoči, da ta lahko poda svoje pripombe. Ukrep se zato obravnava kot nezakonita pomoč.

Komisija resno dvomi o združljivosti tovrstne državne pomoči s Pogodbo ES. Ukrepa ni mogoče obravnavati kot pomoč za začetne naložbe v skladu s smernicami o državni regionalni pomoči (2). Zdi se, da je pravzaprav pomoč za tekoče poslovanje, ki na podlagi teh istih smernic ni dovoljena v območjih, ki prejemajo pomoč v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. V tej fazi Komisija meni, da ni nikakršne druge pravne podlage za izvzetje tega ukrepa iz načela nezdružljivosti.

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 se lahko od prejemnika izterja povračilo vseh nezakonitih pomoči.

BESEDILO DOPISA

„Kommissionen önskar informera Sverige om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av Era myndigheter om den ovannämnda stödåtgärden, har beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1.   FÖRFARANDE

2.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDEN

Påstådd stödmottagare

Den klagande

Påstått statligt stöd

De svenska myndigheternas argument

Den klagandes argument

3.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

Statligt stöd enligt artikel 87.1

Användning av offentliga medel

Gynnande av vissa företag

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

Kravet på anmälan

Förenlighet

Slutsats

4.   BESLUT

----

(1)UL C 209 z dne 10. julija 1997, str. 3.

(2)UL C 74 z dne 10. marca 1998, str. 9.

(3)EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

(4)EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

(5)EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

(6)EUT L 83, 27.3.1999, s. 1.

----

----

DRŽAVNE POMOČI — ZDRUŽENO KRALJESTVO

(Členi 87 do 89 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti)

Sporočilo Komisije drugim državam članicam in zainteresiranim strankam na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

Državna pomoč C 16/2005 (prej N 232/2004) — Prodaja Tote

(2006/C 204/04)

(Besedilo velja za EGP)

Z naslednjim dopisom z dne 5. julija 2006 je Komisija obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi, da zaključi postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe.

„Z odločitvijo z dne 1. junija 2005 je Komisija sprožila formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo. Odločitev o sprožitvi postopka je bila sporočena organom Združenega kraljestva 1. junija 2005 in objavljena v Uradnem listu 8. julija 2005 (UL C 168, str. 41). Združeno kraljestvo je umaknilo svojo priglasitev ukrepa pomoči z dopisom, evidentiranim 5. maja 2006.

Komisija upošteva izjavo vlade Združenega kraljestva, da ne bo nadaljevala trenutne prodajne ponudbe.

Komisija upošteva, da lahko v skladu s členom 8 Uredbe Sveta 659/99 (1) država članica pravočasno umakne priglasitev, preden Komisija sprejme odločbo o pomoči. V primerih, ko je Komisija sprožila formalni postopek preiskave, Komisija postopek zaključi.

Komisija se je zato odločila, da zaključi formalni postopek preiskave na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zadevno pomočjo, ker upošteva, da je Združeno kraljestvo umaknilo svojo priglasitev.“

----

(1)  Uredba Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES, UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

----

----

DRŽAVNA POMOČ — NEMČIJA

Državna pomoč št. C 34/2006 (ex N 29/2005) — Uvedba prizemne digitalne televizije (DVB-T) v Severnem Porenju — Vestfaliji

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(2006/C 204/05)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 19. julija 2006 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Zvezno republiko Nemčijo o svoji odločitvi, da sproži postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedeno pomočjo/navedenim ukrepom.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o pomoči/ukrepu, v zvezi s katerim Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

Te pripombe se posredujejo Zvezni republiki Nemčiji. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

OPIS UKREPA

Priglašeni ukrep zadeva uvedbo prizemne digitalne televizije („DVB-T“) v nemški pokrajini Severno Porenje — Vestfalija („SPV“), kjer se je v letu 2004 začela uvajati na dveh območjih. Prehod na prizemno digitalno televizijo upravlja organ SPV za medije Landesanstalt für Medien Nordrhein-Westfalen („LfM“).

Proračun LfM za uvajanje DVB-T v SPV znaša 6,8 milijona EUR. Natančni pogoji finančne pomoči LfM komercialnim izdajateljem televizijskih programov so navedeni v smernici o finančni pomoči za DVB-T (Förderrichtlinie DVB-T) z dne 19. novembra 2004. V direktivi je navedeno, da je pomoč omejena na pet let. Pomoč je povezana s pristojbinami za prenos v omrežju DVB-T. V petletnem obdobju znašajo pomoči povprečno 30 odstotkov pristojbin izdajateljev televizijskih programov za prenos. V prvem letu delovanja pomoč znaša 40 odstotkov pristojbin izdajateljev televizijskih programov za prenos. Vsako leto se zmanjša za pet odstotnih točk in v petem letu doseže 20 odstotkov. Direktiva tudi določa, da se pomoč zmanjša za znesek, ki ga izdajatelji televizijskih programov prihranijo s tem, ko izklopijo svoje analogne oddajnike (Abschaltgewinne). Finančna pomoč komercialnim izdajateljem programov se odobri v obliki nepovratnih sredstev.

Pri samostojnih programih Viva, Eurosport, CNN in Terra Nova predvidena finančna pomoč ustreza shemi, kakor je opisana v direktivi. V petih letih skupna finančna pomoč za te štiri programe tako znaša skupaj 4.050.000 EUR. Lfm ne predvideva odobritve finančne pomoči skupini RTL, kateri je bil dodeljen en celoten multipleks s štirimi programi. Razlog za to je, da je RTL veliko prihranil s tem, da je prenehal oddajati v analognem prizemnem omrežju. Prihranek ni posledica samo izklopa analognega oddajanja v SPV, ampak v določenem obsegu tudi izklopa analognega oddajanja v severni Nemčiji. V primeru ProSiebenSat.1, ki je prav tako prejel en celoten multipleks, znaša predvidena finančna pomoč 550.000 EUR na leto in je vseh pet let enaka. V petih letih skupna finančna pomoč za ProSiebenSat.1 tako znaša skupaj 2.750.000 EUR. Enako kot pri skupini RTL izračun subvencije upošteva prihranke zaradi izklopa analognega prizemnega omrežja v SPV in severni Nemčiji.

PRESOJA UKREPA

Komisija zavzema predhodno stališče, da subvencija, ki jo je dodelil LfM, pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1). Komisija meni, da se LfM lahko obravnava kot javni organ, ki ga je ustanovila ali imenovala država in opravlja nalogo v javnem interesu, ugodnosti, ki jih ta organ dodeli, pa se lahko štejejo za javna sredstva.

Videti je, da finančna pomoč LfM daje prednost dvema skupinama upravičencev, in sicer komercialnim izdajateljem televizijskih programov, ki sodelujejo v DVB-T kot neposredni prejemniki, ter operaterju omrežja DVB-T, podjetju T-Systems, ki je posredni prejemnik. Na ravni izdajateljev televizijskih programov subvencija LfM krije nekatere stroške, ki jih imajo izdajatelji z oddajanjem prek omrežja DVB-T v obdobju petih let. Subvencija jim tako nadomesti stroške, ki so del običajnih obratovalnih stroškov. Na ravni omrežja ni izključeno, da operater omrežja T-Systems prejema posredno ugodnost, ki je posledica subvencij LfM, ker se lahko izogne potrebi po zaračunavanju dostopa do DVB-T končnim uporabnikom in ima možnost, da določi višje pristojbine za prenos, kakor bi jih bili pripravljeni plačati izdajatelji, če subvencije ne bi bilo. Vendar pa na tej stopnji ni jasno, ali je prišlo do dejanskega prenosa državnih sredstev operaterju omrežja.

Komisija tudi dvomi, ali so bili razpisni postopki pripravljeni tako, da zagotavljajo, da je selektivna ekonomska prednost, ki je posledica subvencije LfM, čim bolj omejena ali celo odpravljena, na podlagi česar bi bili primerni za preprečevanje izkrivljanja konkurence. Videti pa je, da ukrep izkrivlja konkurenco, ker delež stroškov prenosa, ki jih krije subvencija, ni enak za vse komercialne izdajatelje televizijskih programov in ker subvencija na primer ne podpira izdajateljev, ki uporabljajo druge oddajnike, in ne DVB-T. Obstajajo tudi empirični dokazi o zamenljivosti različnih oddajnikov na maloprodajni ravni, zlasti pa o konkurenčnem učinku oddajanja DVB-T na kabelske operaterje. Poleg tega Komisija meni, da lahko zadevni ukrep vpliva na trgovino med državami članicami, ker so domnevni prejemniki mednarodno dejavni na različnih trgih.

Nemški organi se pri utemeljevanju skladnosti ukrepa v primeru domnevne pomoči sklicujejo na člene 87(3)(c), 87(3)(d) in 86(2) Pogodbe ES. Komisija glede člena 87(3)(c) dvomi, da je priglašeni ukrep primeren in potreben za zagotavljanje pluralnosti medijev, spodbujanje razvoja novih storitev ali spodbujanje konkurence med različnimi oddajniki, kakor trdijo organi oblasti. Poleg tega ne vidi razloga, zakaj bi bil priglašeni ukrep primeren ali potreben za premagovanje drugih vrst tržnih pomanjkljivosti, ki bi lahko ovirale prehod na digitalno televizijo. Nasprotno, videti je, da ukrep ni potreben, saj so se komercialni izdajatelji televizijskih programov odločili za uporabo DVB-T in so oddajali več kakor dve leti brez vsakršnega zagotovila o finančni pomoči.

Glede člena 87(3)(d) Komisija zavzema predhodno stališče, da ukrep zadeva oddajanje televizijskih signalov in ni povezan z nobenimi posebnimi kulturnimi vsebinami, ki se sicer ne bi oddajale.

Glede člena 86(2) Komisija meni, da morajo nacionalni organi jasno določiti storitve splošnega gospodarskega pomena in jih izrecno zaupati določenemu podjetju; vendar pa ni videti, da bi bilo to storjeno v tem primeru. Komisija dvomi tudi, ali se lahko ta ukrep odobritve štiriletne finančne pomoči za običajne komercialne dejavnosti komercialnih podjetij šteje kot storitev splošnega gospodarskega pomena, zlasti glede na javne izdajatelje televizijskih programov, ki imajo izrecno dolžnost opravljanja obvezne javne storitve, da zagotovijo pluralnost medijev ter ponudijo lokalne in regionalne programe.

BESEDILO DOPISA

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der von der Bundesregierung übermittelten Angaben zu der oben genannten Beihilfe beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER BEIHILFE

2.1.   Regulatorischer und technischer Hintergrund

Die einzelnen Phasen der Umstellung

Vergabe der Rundfunklizenzen

Vergabe der Netzlizenzen

2.2.   Ausführliche Beschreibung der Maßnahme

3.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

3.1.1.   Staatliche Mittel

3.1.2.   Vorteil

3.1.3.   Wettbewerbsverfälschung

Zuteilung der Netz- und Rundfunklizenzen

Unterschiede in der öffentlichen Finanzierung für private Rundfundanbieter

Sektorielle Beihilfe

3.1.4.   Auswirkungen auf den Handel

3.1.5.   Vorläufige Schlussfolgerung zum Beihilfecharakter der Maßnahme

3.2.   Würdigung der Vereinbarkeit

3.2.1.   Artikel 87 Absatz 3 EG-Vertrag

3.2.2.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe d EG-Vertrag

3.2.3.   Artikel 86 Absatz 2 EG-Vertrag

4.   SCHLUSSFOLGERUNG

Aus diesen Gründen fordert die Kommission die Bundesrepublik Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens ihre Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

Die Kommission ersucht um zusätzliche Auskünfte zu folgenden Fragen:

Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an die potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

Die Kommission erinnert die Bundesrepublik Deutschland an die Sperrwirkung des Artikels 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen von den Empfängern zurückgefordert werden können.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie alle betroffenen Dritten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die betroffenen Dritten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Betroffenen werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.“

----

(1)ABl. C 216 vom 28. August 2004, S. 5.

(2)  Entscheidung K(2005)3903 der Kommission vom 9. November 2005 über die staatliche Beihilfe, die die Bundesrepublik Deutschland zugunsten der Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg gewährt hat, siehe Amtsblatt L 200 vom 22. Juli 2006.

(3)  Mit Schreiben vom 2. Dezember 2005, 9. Dezember 2005 und 12. Dezember 2005.

(4)  DVB-T bedeutet Digital-Video-Broadcasting über ein terrestrisches Netz.

(5)  ‚eEurope 2005: Eine Informationsgesellschaft für alle‘ (KOM(2002)263 endg.); ‚Mitteilung der Kommission über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk (digitaler Übergang und Analogabschaltung)‘ (KOM(2003)541 endg.) und ‚Mitteilung der Kommission über die Beschleunigung des Übergangs vom analogen zum digitalen Rundfunk‘ (KOM(2005)204 endg.).

(6)  Die Arbeitsgemeinschaft Fernsehforschung (AGF) ist ein Zusammenschluss der größten deutschen Rundfunkanbieter zur Messung des Fernsehzuschauerverhaltens. Im Gegensatz zum Satellitenempfang, der in rund 30 % der deutschen Fernsehhaushalte digital übertragen wird, ist der Kabelempfang vorwiegend analog. Nur 10 % der Kabelhaushalte empfangen digitale Rundfunksignale.

(7)  SES/ASTRA ist der größte Satellitenbetreiber in Deutschland und veröffentlicht jedes Jahr den German Satellite Monitor über die Bedeutung der verschiedenen Fernsehübertragungswege. In Schaubild 1 sind die jeweils zum Jahresende datierten Angaben der ASTRA/Infratest-Erhebungen, z.B. Ende 2005, auf den 1. Januar des folgenden Jahres bezogen, z.B. 1.1.2006, um sie mit den Angaben von AGF/GfK vergleichbar zu machen, die jeweils zu Jahresbeginn erhoben werden.

(8)  Landesmediengesetz Nordrhein-Westfalen (‚LMG NRW‘) in der Fassung vom 2. Juli 2002. Gesetz- und Verordnungsblatt für das Land NRW vom 30. Juli 2002, Nr. 20, S. 334.

(9)  Damals hieß die LfM noch Landesanstalt für Rundfunk Nordrhein-Westfalen.

(10)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 9.

(11)  ARD steht für Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland, ZDF für Zweites Deutsches Fernsehen und WDR für Westdeutscher Rundfunk.

(12)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 23. März 2004, S. 10.

(13)  Ein Multiplex entspricht einem Frequenzblock für die Rundfunkübertragung und beinhaltet in NRW vier Programme.

(14)  Einer Pressemitteilung des Projektbüros DVB-T Nordrhein-Westfalen vom 24. November 2004 zufolge können 14 der insgesamt 18 Mio. Einwohner Nordrhein-Westfalens seit dem 8. November 2004 DVB-T-Übertragungen empfangen.

(15)  In einem Teil des Ballungsraums Düsseldorf/Ruhrgebiet (Oberbergischer Kreis) erfolgte die digitale Umstellung allerdings ohne die privaten Rundfunkanbieter.

(16)Staatsvertrag über den Rundfunk im vereinten Deutschland vom 31. August 1991 (Rundfunkstaatsvertrag - RStV) in der Fassung vom 1. Juli 2002, Bayerisches Gesetz- und Verordnungsblatt, S. 162.

(17)  Erstmalige Zuweisung von Übertragungskapazitäten für die landesweite digitale terrestrische Verbreitung bzw. Weiterleitung von Fernsehprogrammen und Mediendiensten im DVB-T Standard in Nordrhein-Westfalen, Bekanntmachung der LfM vom 4. Dezember 2003, veröffentlicht im Landesministerialblatt vom 30. Dezember 2003.

(18)  Grundlage der Maßgabe, dass bei der Vergabe von Lizenzen für die digitale terrestrische Übertragung im Fernsehen Fernsehveranstalter mit denjenigen Programmen vorrangig zu berücksichtigen sind, die in dem jeweils betroffenen Verbreitungsgebiet analog verbreitet werden, ist in Artikel 52a Absatz 1 des Rundfunkstaatsvertrags und in § 28 Absatz 1 des LMG NRW enthalten.

(19)  Siehe Randnummer 0.

(20)  Terra Nova ist der Nachfolgesender von Onyx-TV, dem die ursprüngliche Lizenz erteilt wurde. Am 15. September 2004 ersetzte die französische Groupe AB ihren Musiksender Onyx durch den Dokumentarsender Terra Nova.

(21)  Amtsblatt RegTP Nr. 3/2004, Vfg Nr. 3/2004, S. 82.

(22)  Amtsblatt RegTP Nr. 23/2002, Vfg Nr. 36/2002, S. 1695.

(23)  45 % des auf NRW entfallenden Rundfunkgebührenanteils wird an die Filmstiftung NRW überwiesen.

(24)  Siehe Randnummer (10).

(25)  In der Anmeldung hat Deutschland berechnet, dass die Übertragungskosten pro Programm für einen Zeitraum von fünf Jahren insgesamt 2,7 Mio. EUR betragen; diese Summe steht jedoch im Widerspruch zu allen anderen übermittelten Informationen.

(26)  Rs. T-358/94, Air France/Kommission, Slg. 1996 II-2109 und Rs. C-482/99, France/Kommission, Stardust Marine Slg. 2002 I-4397.

(27)  LMG NRW, insbesondere § 87 und § 88.

(28)  LMG NRW, § 117.

(29)  LMG NRW, § 113 und § 114.

(30)  Siehe Randnummer 17.

(31)  LMG NRW, § 27 Absatz 1.

(32)  Rs. C-482/99 Frankreich/Kommission, Stardust Marine Slg. 2002 I-4397, Randnummer 23 und darin genannte Verweise.

(33)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 8.

(34)  Siehe Randnummer 9.

(35)  Die analoge terrestrische Lizenz für VOX scheint 2002 verlängert worden zu sein.

(36)  Siehe Randnummer 10.

(37)  Obwohl dem WDR ein Teil des DVB-T-Netzes (zwei Multiplexe) zugeteilt wurde, kann er nicht als Begünstigter angesehen werden, da diese Multiplexe ausschließlich von öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten genutzt werden, die keine Zuschüsse von der LfM erhalten.

(38)  Media Perspektiven, Basisdaten: Daten zur Mediensituation in Deutschland 2004, S. 11 und S. 18; AGF/GfK Fernsehforschung und I-Punkt Deutschland auf der Grundlage von Nielsen Media Research.

(39)  Urteil vom 24. Juli 2004 in der Rs. C-280/00 Altmark Trans GmbH, Slg. 2003 I-7747, Randnummern 88-94.

(40)  Siehe Randnummern 8 und 28.

(41)  Siehe Randnummer 14.

(42)  Siehe Randnummern 13 bis 15.

(43)  Bei den drei Sendern handelt es sich um RTL, VOX und Sat.1 (siehe Tabelle 1).

(44)  Siehe Randnummer 14.

(45)  Bei einem völlig transparenten und offenen Ausschreibungsverfahren wäre von den bietenden Rundfunkanbietern zu erwarten, dass sie einen zuschussbedingten Vorteil ganz oder teilweise in höhere oder qualitativ bessere Lizenzgebote umsetzen.

(46)  Siehe Randnummer 16.

(47)  Im Schreiben der deutschen Behörden vom 25. April 2005 heißt es auf Seite 13: ‚Die Förderung der Landesmedienanstalt ist völlig unabhängig von den potentiellen und dem tatsächlichen Netzbetreiber festgelegt worden und spielte für das telekommunikationsrechtliche Ausschreibungsverfahren der RegTP keine Rolle.‘

(48)  Der Kommission ist nicht bekannt, wann die RegTP über die Frequenzzuteilung entschieden hat.

(49)  Siehe Randnummer 16.

(50)  Siehe Schreiben der deutschen Behörden vom 29. April 2005, S. 3.

(51)  Entscheidung der Kommission vom 4. September 2001 (Sache Nr. COMP/M.2558 - Havas/Tempus; ABl. C 319 vom 14. November 2001, Randnummer 9 und darin genannte Verweise).

(52)  Für einen Überblick über neuere Fälle siehe Entscheidung der Kommission im Fall Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, insbesondere die Randnummern 32-50).

(53)  Siehe TPS I (IV/36.237 vom 3. März 1999, Randnummer 30), British Interactive Broadcasting/Open (IV/36.539 vom 15. September 1999, ABl. L 312, Randnummer 26) und Telenor/Canal+/Canal Digital (COMP/C.2/38.287 vom 29. Dezember 2003, Randnummer 50).

(54)  Ein ‚Lock-in-Effekt‘ liegt vor, wenn Haushalte nicht bereit sind, in einen anderen Übertragungsmodus zu investieren, so dass ein Wechsel zwischen verschiedenen Plattformen unwahrscheinlich ist; siehe Entscheidung der Kommission im Fall MSG Media Service (ABl. L 364 vom 31. Dezember 1994, Randnummer 42).

(55)  Siehe Randnummer 7 und Fußnote 6 .

(56)  Auf die 24 Programme, die das DVB-T in NRW anbietet, entfielen 2004 über 80 % der Zuschauer und mehr als 90 % der Einnahmen aus der Fernsehwerbung in Deutschland; (siehe Fußnote 38).

(57)  Vgl. den oben genannten Fall C25/04 Einführung des digitalen terrestrischen Fernsehens (DVB-T) in Berlin-Brandenburg.

(58)  Kurzfristig konnten die Kabelbetreiber Zuschauer, die am analogen Empfang über Kabel festhalten wollten, abwerben; dies war jedoch nur ein einmaliger Effekt, der sich nach der digitalen Umstellung nicht fortsetzte. Mittelfristig haben die Kabelbetreiber Kunden an die gebührenfreie DVB-T-Plattform verloren. Quelle: Emnid-Studie vom 30.4.2003, zitiert im Mabb-Bericht ‚Berlin goes digital‘, und ‚DVB-T-Region Berlin/Potsdam: Terrestrik wächst weiter‘, in: Media Perspektiven 7/2004, S. 296.

(59)  Quelle: ASTRA (2006): Reichweiten in Deutschland: Marktdaten Jahresende 2005: 7,4 % (gegenüber 2,8 % im Jahr 2004) ist das gewogene Mittel von Berlin mit 8,9 % (3,6 %) und Brandenburg mit 5,2 % (1,5 %).

(60)  Siehe ‚Berlin/Potsdam: Erste DVB-T-Region Deutschland‘, in: Media Perspektiven 12/2003, S. 565.

(61)  Insbesondere in Italien, Frankreich, Schweden und dem Vereinigten Königreich.

(62)  Siehe Schreiben vom 29. April 2005, Ziffer 2: ‚Technisch gesehen kann nahezu jeder Haushalt in NRW Rundfunk über Satellit empfangen.‘

(63)  Interaktivität kann lediglich durch Bereitstellung eines DVB-RCT (Return Channel Terrestrial – terrestrischer Rückkanal) mit zusätzlichen Kosten und mittels eines teureren Decoders oder durch herkömmliche Rückkanäle wie das Telefon- oder ein interaktives Fernsehkabel erreicht werden.

(64)  Im Gegensatz zum digitalen Kabel, das parallel zur bloßen Übertragung für komplexe interaktive Dienstleistungen mit einem Rückkanal aufgerüstet werden kann.

(65)  ‚Mitteilung über den Übergang vom analogen zum digitalen Rundfunk‘ (digitaler Übergang und Analogabschaltung) (KOM(2003) 541 endg.).

(66)  Siehe insbesondere den Fall C25/04 DVB-T in Berlin-Brandenburg und die Mitteilung der Kommission KOM(2003) 541 endg.

(67)  Siehe Randnummer 9.

(68)  Siehe Randnummer 14.

(69)  Entscheidungen der Kommission in den Sachen NN 88/98, BBC 24-stündiger werbefreier Nachrichtenkanal (ABl. C 78 vom 18.3.2000) und NN 70/98, ‚Kinderkanal und Phoenix‘ (ABl. C 238 vom 21. 8.1999).

----

----

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2006/C 204/06)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za registracijo po členu 5 in členu 17(2)

„POMME DU LIMOUSIN“

ES št.: FR/PDO/005/0442/29.11.2004

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek je zgolj informativne narave. Vsi zainteresirani se lahko s celotno specifikacijo seznanijo pri nacionalnih organih, navedenih v oddelku 1, ali pri Evropski komisiji (1).

1.   Pristojna služba v državi članici:

2.   Vlagatelj:

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.6 — Sveže sadje

4.   Specifikacija (povzetek zahtev iz člena 4(2):

4.1   Ime: „Pomme du Limousin“

4.2   Opis: „Pomme du Limousin“ je jabolko svežega okusa, ki ga zaznamujejo:

rahlo podolgovata oblika s poudarjeno muho in jamico pri muhi;

premer najmanj 65 mm,

belo in čvrsto meso ter hrustljava, sočna in nemoknata tekstura;

uravnotežen sladko kiselkast okus.

Prideluje se iz sorte „Golden delicious“.

Jabolko „Pomme du Limousin“ ima refrakcijski indeks najmanj 12,5 % Brix, čvrstost najmanj 5 kg/cm2 in kislost najmanj 3,7 g/l jabolčne kisline.

Jabolko spada v tržni kategoriji Extra in 1, kot jih določa Uredba (ES) št. 85/2004 z dne 15. januarja 2004, ali v tržno kategorijo 2 izključno zaradi stopnje njegove porjavelosti.

„Pomme du Limousin“ je belo-zelene do rumene barve ter lahko nekoliko rdečkast.

Proizvodi iz tega jabolka (sok, kompot itn.) se ne morejo potegovati za ZOP „Pomme du Limousin“.

4.3   Geografsko območje: Geografsko območje, na katerem se jabolka pridelujejo, sortirajo in pakirajo, sestavlja 100 občin v departmajih Corrèze, Creuse, Dordogne in Haute-Vienne.

Popoln seznam občin je naveden v specifikaciji.

4.4   Dokazilo o poreklu: Vsak izvajalec je z izjavo o ustreznosti registriran pri INAO (nacionalni inštitut za označbe porekla).

Namen dokumentarnega sledenja je spremljanje proizvoda od posaditve do odpreme sadja.

Po obiranju se obrana jabolka skladiščijo v enoti homogene proizvodnje, ki je opredeljena v specifikaciji, in označijo. Po zaključenem obiranju vsak proizvajalec naslovi na INAO zbirno poročilo o pridelku.

Skladišča/pakirnice jabolk z ZOP „Pomme du Limousin“ morajo redno posodabljati registre, v katerih se lahko preveri izvor in namembni kraj jabolk ter količina uporabljenih jabolk in jabolk, danih v promet.

Vsa jabolka z ZOP „Pomme du Limousin“ se med pakiranjem označijo z nalepko.

Jabolka z ZOP „Pomme du Limousin“ so z naključnim izbiranjem podvržena analitičnim in organoleptičnim pregledom, s katerimi se preverja, če dejansko ustrezajo značilnostim iz točke 4.2.

4.5   Metoda pridobivanja: 

Sorta:

Jabolka izhajajo iz sorte „Golden delicious“ ali iz katerega izmed mutantov z ZOP (standardne značilnosti ali značilnosti, blizu vrsti „Golden delicious“).

Podlaga za cepljenje in cepič morata biti certificirana.

Tehnike pridelave:

Poljedelski donos je največ 58 ton na hektar. Vsaka prekoračitev tega donosa povzroči izgubo ZOP za celoten pridelek zadevne enote homogene proizvodnje.

Gostota:

Gostota nasada jablan mora biti med 1 000 in 3 000 jablan na hektar.

Dovoljeno je zasaditi opraševalne sorte, vendar se sadje s teh dreves ne more potegovati za ZOP.

Obrezovanje:

Jablane se obrezuje najmanj vsaki dve leti od tretjega lista v smeri provodnika. Z obrezovanjem se razredčijo sadne veje in odstranijo prisekane veje, ki so pod vejami in/ali jim primanjkuje svetlobe.

Namakanje:

Dovoljeni sta samo lokalno in mikronamakanje, če je nameščena naprava, ki omogoča spremljanje dovoda vode.

Prepovedana je fertigacija.

Namakanje je prepovedano po 31. avgustu in v petnajstih dneh pred obiranjem.

Tretiranje s fitosanitarnimi sredstvi:

Kemična dezinfekcija zemljišča pred zasaditvijo je prepovedana.

Pridelovalci redno posodabljajo register o obdelovanju, v katerega zapisujejo vse poljedelske posege, opravljene v vsaki enoti homogene proizvodnje.

Obiranje:

Datum začetka obiranja je določen s prefekturnim odlokom na predlog služb INAO.

Jabolka se obirajo ročno.

Ko so jabolka obrana, se jih ne sme več tretirati s fitosanitarnimi sredstvi.

Skladiščenje jabolk:

Po obiranju je treba jabolka nujno skladiščiti v hladnem prostoru, da se ohrani njihova čvrstost, tekstura in sočnost.

Po 15. decembru morajo pakirana jabolka prihajati iz skladišč s kontrolirano atmosfero. Navedena skladišča morajo biti neprepustna in opremljena z napravami za beleženje in spremljanje temperature, ogljikovega dioksida in kisika.

Pakiranje:

Jabolka se pakirajo znotraj geografskega območja, določenega v točki 4.3, v embalažo, ki ohranja značilnosti in kakovost sadja.

Zato je pakiranje v enote nad 20 kg ter v plastične ali papirnate vrečke prepovedano.

Po datumu, ki se določi glede na obarvanje jabolk in se nahaja med 1. junijem in 1. avgustom, jabolka ne smejo več biti dana v promet z ZOP „Pomme du Limousin“.

4.6   Povezava: Področje pridelave jabolk „Pomme du Limousin“ obsega planote Haut-Limousin, ki so prvo predgorje Centralnega masiva med Auvergne in Bassin Aquitain. Navedena geografska in geološka enota se razteza na del administrativnih regij Limousin in Aquitaine ter na departmaje Corrèze, Creuse, Dordogne in Haute-Vienne.

Prst na kristalni podlagi je hkrati lahka in globoka ter dobro zadržuje vodo.

Sicer je podnebje vlažno oceansko s precej obilnimi, a ne prekomernimi padavinami ter zmernimi temperaturami. Povprečna temperatura nad 9 oC določa fiziološko mejo gojenja jablan in je lahko neposredno soodvisna od razlike med dnevno in nočno temperaturo, ki je odločilna septembra in oktobra. Izmenjava mrzlih noči in vročih ter sončnih dni spodbuja razvoj aromatičnih snovi in rdečkaste pigmentacije na koži zaradi antokianov.

Naštetim dejavnikom se pridružuje nadmorska višina: jablane najbolj uspevajo na višini med 300 in 500 metri. Obstaja namreč določena povezava med okusom jabolka in nadmorsko višino, ki omili najvišje temperature, ki pogosto preprečujejo razvoj aromatičnih snovi in antokianov. Na visoki nadmorski višini je jabolko „Golden delicious“ podolgovato, čvrstejše in ima večjo vsebnost sladkorja.

Po vedno večjem uspehu jabolk „Pomme du Limousin“, tudi pri izvozu, se je celoten sektor povezal, da bi s številnimi pobudami izpostavil originalnosti proizvoda: narejena je bil cesta „Route de la Pomme du Limousin“, organizirane turistične, kulturne in športne prireditve v zvezi z ZOP ter vzpodbujeno sodelovanje med obrtniki in restavracijami za oblikovanje posebnih menijev, ki poudarjajo kakovost okusa jabolka.

4.7   Nadzorni organ: 

4.8   Označevanje: Vsako jabolko je označeno z nalepko, ki vsebuje:

oznako „AOC“, napisano s črkami, ki so najmanj enake velikosti, kot črke drugih napisov;

ime „Pomme du Limousin“, napisano s črkami, ki niso manjše od polovice velikosti črk napisa „AOC“.

Poleg tega mora biti na vsaki enoti pakiranja:

ime „Pomme du Limousin“, napisano s črkami, ki so najmanj enake velikosti, kot največje črke na nalepki;

napis „AOC“ ali „zaščitena označba porekla“.

Kadar je na nalepki ločeno od naslova navedeno ime pakirnice ali znamke, se ime porekla ponovi za besedama „appellation“ (označba) in „contrôlée“ (zaščitena).

Tako kot na nalepki mora biti tudi na vseh spremnih dokumentih in računih ime zaščitene označbe porekla „Pomme du Limousin“ in napis „zaščitena označba porekla“ ali „AOC“.

4.9   Nacionalne zahteve: —

----

(1)  Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.

----

----

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

(2006/C 204/07)

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006. Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

Vloga za registracijo po členu 5 in členu 17(2)

„ŽATECKÝ CHMEL“

ES št.: CZ/PDO/005/0402/19.10.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek je zgolj informativne narave. Vsi zainteresirani se lahko s celotno specifikacijo seznanijo pri nacionalnih organih, navedenih v oddelku 1, ali pri Evropski komisiji (1).

1.   Pristojna služba v državi članici:

2.   Vlagatelj:

3.   Vrsta proizvoda:

Skupina 1.8 — hmelj

4.   Specifikacija (povzetek zahtev iz člena 4(2):

4.1   Ime: „Žatecký chmel“

4.2   Opis: Posebna značilnost hmelja „Žatecký chmel“ je oblika storžkov (zmerna do podolgovato jajčasta, 100 storžkov tehta 13–17 gramov, z nežnimi, 12–16 mm dolgimi, pravilnimi spiralami storžkov), z rahlo aromo hmelja in zlato barvo lupulina. Značilnosti hmelja „Žatecký chmel“ so rdeča barva trte, nežni storžek, nizka vsebnost mircena in uravnovešena vsebnost alfa in beta kisline. Za sestavo hmeljske smole je značilna relativno nizka vsebnost grenčice v obliki alfa kisline (2,5 %–5,5 %). Vsebnost grenčice v obliki beta kisline je višja od vsebnosti alfa kisline, razmerje med njima je najpogosteje v obsegu 0,60–0,80. Vsebnost mircena je 25–40 %. Značilna je tudi velika količina beta farnesena (14–20 %), ki je pri drugih vrstah hmelja prisoten le v majhnih količinah. Razmerje med posameznimi sestavinami hmelja določa končno aromo hmelja „Žatecký chmel“. Dozori zgodaj. Na trgu je na voljo stisnjen ali zdrobljen.

4.3   Geografsko območje: Hmelj „Žatecký chmel“ raste na območju pridelave hmelja Žatec. To območje zajema katastrske občine Louny, Rakovník, Chomutov, Kladno, Plzeň-sever in Rokycany. Več podrobnosti o tej regiji je v specifikaciji.

4.4   Dokazilo o poreklu: V Češki republiki certifikacijo hmelja urejajo Akt št. 97/1996 Recueil o zaščiti hmelja, Uredba Sveta (ES) št. 1952/2005, Uredba Komisije (EGS) št. 178/77 in Uredba Komisije (EGS) št. 890/78. Organ, pooblaščen za certificiranje hmelja v Češki republiki, je ÚKZÚZ (Ústřední kontrolní a zkušební ústav zemědělský, Centralni inštitut za nadzor in pregledovanje v poljedelstvu, v nadaljnjem besedilu „Inštitut“).

Dokazilo o poreklu zagotavlja zakonsko predpisan postopek. Proizvajalci stehtajo pridelani hmelj, ga ustrezno označijo, opremijo z zaščitno oznako in izdajo deklaracijo o številki in teži označenih pakiranj hmelja glede na katastrsko območje in vrsto hmelja. Inštitut opravi nadaljnja preverjanja označenega hmelja in hmeljskih izdelkov, izda potrdilo ter preveri skladnost s pravnimi zahtevami za zaščito hmelja in s pravili Evropske skupnosti. Inštitut tudi vodi evidenco o hmeljiščih in proizvajalcih hmelja.

Državna kmetijska in živilska inšpekcija (Státní zemědělská a potravinářská inspekce) preveri specifikacije in izda odločbe v zvezi z Inštitutom.

4.5   Metoda pridobivanja: Hmelj „Žatecký chmel“ raste na območju pridelave hmelja Žatec. Pomladanska opravila se začnejo aprila z rezanjem in napeljevanjem, sledijo obrezovanje, obdelovanje in kemična zaščita rastlin. V obdobju rasti se opravijo številna škropljenja proti škodljivim organizmom in boleznim. Hmelj se obira v drugi polovici avgusta in začetku septembra. Hmelj se predela v stisnjen ali zdrobljen hmelj.

Hmeljišče je zgrajeno iz lesenih, včasih betonskih drogov. Pri novih drogovih se uporabi žica ali jeklena vrv. Hmeljski drogovi so visoki približno 7 metrov (optimalna višina za hmelj, ki se prideluje na tem območju). Na enem hektarju hmeljišča raste 2 500–3 500 rastlin, odvisno od gostote nasada (ki se določi s tehniko kmetovanja, z rastnimi lastnostmi rastlin in strukturno optimizacijo pridelka). Hmelj je trajnica, ki raste na istem mestu do 20 let. V hmeljišču se zaradi oploditve gojijo le rastline ženskega spola. Moške rastline niso zaželene zaradi njihovega vpliva na kvaliteto hmelja.

Hmelj „Žatecký chmel“ se prideluje na tradicionalnem območju že več kot tisoč let. Za klone hmelja „Žatecký chmel“ se štejejo edino: Lučan (registriran 1941), Blato (1952), Osvaldův klon 31 (1952), Osvaldův klon 72 (1952), Osvaldův klon 114 (1952), Siřem (1969), Zlatan (1976), Podlešák (1989) in Blšanka (1993).

4.6   Povezava: Posebni naravni pogoji območja pridelave hmelja Žatec zagotavljajo edinstvenost hmelja „Žatecký chmel“ (glej odstavek 4.2). To območje je na severo-zahodu zaščiteno z gorovjem Krušné hory, Doupovské vrchy in češkim centralnim masivom České středohoří, ki tvorijo zaveso pred dežjem. Skupna letna količina padavin v tem območju znaša zato le okoli 450 mm. Čas padavin je za razvoj hmelja ugoden (povprečna količina padavin v obdobju rasti je 260 mm). Povprečna letna temperatura je 8–9 °C (v obdobju rasti pa 14–16 °C). Kakovost hmelja določujejo podnebne razmere in prst. Ta je v glavnem rdeča permijska, pa tudi lažji peščeni lapor. Na rast in razvoj hmelja vplivajo tudi pogoji na hmeljiščih, ki jih določuje zlasti višina (200–500 metrov nadmorske višine) in položaj glede na lego zemljišča, nagnjenost in izpostavitev hmeljišč. Ta se nahajajo zlasti v širokih, odprtih dolinah s prostim pretokom zraka, ki so zaščitene pred močnimi zahodnimi in severnimi vetrovi. Kjer ti pogoji niso zagotovljeni, hmelj ne dosega takšne kakovosti in donosa. Na kemijsko sestavo in rast hmelja vpliva zlasti okolje. Zgoraj opisani pogoji (kombinacija povprečne količine padavin, temperature, profila prsti, višine in svetlobe) so edinstveni za območje pridelave hmelja Žatec. Druga območja pridelave hmelja na svetu se razlikujejo v nekaterih osnovnih pogojih (več padavin, višje povprečne temperature, povprečno krajši dnevi/manj svetlobe v obdobju rasti).

4.7   Nadzorni organ: 

Končno odločitev sprejme Državna kmetijska in živilska inšpekcija.

4.8   Označevanje: Napis „ŽATECKÝ CHMEL“ je pritrjen na zunanjo stran vsakega paketa.

4.9   Nacionalne zahteve: —

----

(1)  Evropska komisija, Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja, Enota za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov, B-1049 Bruselj.

----

----

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4091 — Linde/Spectra)

(2006/C 204/08)

(Besedilo velja za EGP)

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

----

----

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4182 — Hörmann/MN/ACP JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2006/C 204/09)

(Besedilo velja za EGP)

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)UL L 56, 5.3.2005, str. 32.

----

----

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4294 — Arcelor/SNCFL/CFL Cargo)

(2006/C 204/10)

(Besedilo velja za EGP)

----

(1)UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

----

III Obvestila

Komisija

----

Obvestilo o javnem razpisu za izvozna nadomestila za oves, izvožen iz Finske in Švedske v tržnem letu 2006–2007

(2006/C 204/11)

I.   PREDMET

II.   ROKI

III.   PONUDBE

IV.   VARŠČINA

Varščina se položi v korist pristojnega organa.

V.   IZBIRA PONUDB

Iz izbire ponudbe izhaja:

----

(1)UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

(2)UL L 147, 30.6.1995, str. 7, Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 444/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

(3)UL L 233, 26.8.2006, str. 6.

----