# Euroopa Liidu C 221/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 221 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide14. september 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 221

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide14. september 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2006/C 221/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2006/C 221/2 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/15/EMÜ (tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 221/3 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4383 — APHL/Permira/Clessidra/Sisal) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 7 |
| 2006/C 221/4 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 8 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2006/C 221/5 | EFTA järelevalveameti otsus, — Nr 41/04/COL — 17. märts 2004, millega muudetakse neljakümne neljandat korda riigiabi käsitlevaid VORMILISI ja sisulisi eeskirju, LISADES peatükI 24B: laevaehituse RIIGIABI raamistik (
  1
  ) | 10 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2006/C 221/1

Euro vahetuskurss

1

2006/C 221/2

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/15/EMÜ (tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

2

2006/C 221/3

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4383 — APHL/Permira/Clessidra/Sisal) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

7

2006/C 221/4

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

8

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

2006/C 221/5

EFTA järelevalveameti otsus, — Nr 41/04/COL — 17. märts 2004, millega muudetakse neljakümne neljandat korda riigiabi käsitlevaid VORMILISI ja sisulisi eeskirju, LISADES peatükI 24B: laevaehituse RIIGIABI raamistik (
  1
  )

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/1

---

Euro vahetuskurss (1)

13. september 2006

(2006/C 221/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2677 |
| JPY | Jaapani jeen | 149,23 |
| DKK | Taani kroon | 7,4597 |
| GBP | Inglise nael | 0,67655 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2478 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5892 |
| ISK | Islandi kroon | 89,71 |
| NOK | Norra kroon | 8,3825 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5766 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,541 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 273,76 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6959 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,9637 |
| RON | Rumeenia leu | 3,5024 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,59 |
| SKK | Slovakkia kroon | 37,368 |
| TRY | Türgi liir | 1,8630 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6885 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4228 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,8636 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9653 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9989 |
| KRW | Korea won | 1 215,85 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,3236 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,0764 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3820 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 551,92 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,656 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,816 |
| RUB | Vene rubla | 33,9850 |
| THB | Tai baht | 47,389 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2677

JPY

Jaapani jeen

149,23

DKK

Taani kroon

7,4597

GBP

Inglise nael

0,67655

SEK

Rootsi kroon

9,2478

CHF

Šveitsi frank

1,5892

ISK

Islandi kroon

89,71

NOK

Norra kroon

8,3825

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5766

CZK

Tšehhi kroon

28,541

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

273,76

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6959

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,9637

RON

Rumeenia leu

3,5024

SIT

Sloveenia talaar

239,59

SKK

Slovakkia kroon

37,368

TRY

Türgi liir

1,8630

AUD

Austraalia dollar

1,6885

CAD

Kanada dollar

1,4228

HKD

Hong Kongi dollar

9,8636

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9653

SGD

Singapuri dollar

1,9989

KRW

Korea won

1 215,85

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,3236

CNY

Hiina jüaan

10,0764

HRK

Horvaatia kuna

7,3820

IDR

Indoneesia ruupia

11 551,92

MYR

Malaisia ringit

4,656

PHP

Filipiini peeso

63,816

RUB

Vene rubla

33,9850

THB

Tai baht

47,389

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/2

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/15/EMÜ (tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

| ESO

   (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 13630-1:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 1: Nõuded | — | |
| CEN | EN 13630-2:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 2: Detoneerivate nööride ja süütenööride kuumuskindluse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13630-3:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 3: Detoneerivate nööride südamiku hõõrdetundlikkuse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13630-4:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 4: Detoneerivate nööride löögitundlikkuse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13630-5:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 5: Detoneerivate nööride abrasioonitaluvuse määramine | — | |
| CEN | EN 13630-6:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 6: Detoneerivate nööride tõmbekindluse mõõtmine | — | |
| CEN | EN 13630-7:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 7: Detoneerivate nööride aktiveerumiskindluse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13630-8:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 8: Detoneerivate nööride ja süütenööride veekindluse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13630-9:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 9: Detonatsiooni detoneerivalt nöörilt detoneerivale nöörile edasikandumise määramine | — | |
| CEN | EN 13630-10:2005
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 10: Süütenööride initsiatsioonivõime määramine | — | |
| CEN | EN 13630-11:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 11: Detoneerivate nööride detonatsioonikiiruse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13630-12:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 12: Süütenööride põlemiskestuse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13631-1:2005
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 1: Nõuded | — | |
| CEN | EN 13631-2:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 2: Lõhkeainete kuumuskindluse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13631-3:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 3: Lõhkeainete hõõrdetundlikkuse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13631-4:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 4: Lõhkeainete löögitundlikkuse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13631-5:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 5: Veekindluse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13631-6:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 6: Hüdrostaatilise rõhutaluvuse määramine | — | |
| CEN | EN 13631-7:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 7: Ohutuse ja äärmuslike temperatuuride taluvuse määramine | — | |
| CEN | EN 13631-10:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 10: Initsieerimisvahendite kontrollimise meetod | — | |
| CEN | EN 13631-11:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 11: Detonatsiooni edasikandumise määratlemine | — | |
| CEN | EN 13631-12:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 12: Erinevate aktiveerumisomadustega detonaatorikiirendite tehnilised andmed | — | |
| CEN | EN 13631-13:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 13: Tiheduse määramine | — | |
| CEN | EN 13631-14:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 14: Detonatsiooni kiiruse määramine | — | |
| CEN | EN 13631-15:2005
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 15: Termodünaamiliste omaduste arvutamine | — | |
| CEN | EN 13631-16:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 16: Toksiliste gaaside avastamine ja mõõtmine | — | |
| CEN | EN 13763-1:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 1: Nõuded | — | |
| CEN | EN 13763-2:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 2: Kuumuskindluse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13763-3:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 3: Põrutustundlikkuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-4:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 4: Juhtmete ja lööktorude hõõrdekindluse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-5:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 5: Juhtmete ja lööktorude lõikekindluse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-6:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 6: Juhtmete mõranemiskindluse määramine madalatel temperatuuridel | — | |
| CEN | EN 13763-7:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 7: Juhtmete, lööktorude, ühenduste, kontaktide ja sulguste mehaanilise tugevuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-8:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 8: Tavaliste detonaatorite vibratsioonitundlikkuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-9:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 9: Detonaatorite paindetundlikkuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-11:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 11: Detonaatorite ja releede viskamine nende vastupidavuse määramiseks | — | |
| CEN | EN 13763-12:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 12: Hüdrostaatilise rõhutaluvuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-13:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 13: Elektriliste detonaatorite elektrostaatilise laengu taluvuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-15:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 15: Initsieerimisekvivalendi määramine | — | |
| CEN | EN 13763-16:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 16: Relee täpsuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-17:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 17: Elektrilistes detonaatorites süütevoolu puudumise kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13763-18:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 18: Elektriliste detonaatorite jadalõhkamisvoolu määramine | — | |
| CEN | EN 13763-19:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 19: Elektriliste detonaatorite tööimpulsi määramine | — | |
| CEN | EN 13763-20:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 20: Elektriliste detonaatorite üldise elektritakistuse määramine | — | |
| CEN | EN 13763-21:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 21: Elektriliste detonaatorite ülelöögipinge määramine | — | |
| CEN | EN 13763-22:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 22: Sisendjuhtme mahtuvuslikkuse, isolatsioonitakistuse ja isolatsioonirikke määramine | — | |
| CEN | EN 13763-23:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 23: Löögitekitusseadme lööklaine kiiruse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13763-24:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 24: Löögitekitusseadme elektrilise mittejuhtivuse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13763-25:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 25: Relee- ja sidestuselementide ülekandevõimsuse kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13857-1:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Osa 1: Terminoloogia | — | |
| CEN | EN 13857-3:2002
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Osa 3: Tootja või tema volitatud esindaja poolt kasutajale esitatav informatsioon | — | |
| CEN | EN 13938-1:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketikütused. Osa 1: Nõuded | — | |
| EN 13938-1:2004/AC:2006 | | |
| CEN | EN 13938-2:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketikütused. Osa 2: Elektrostaatilisele energiale vastupidavuse määramine | — | |
| CEN | EN 13938-3:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 3: Detonatsiooni edasikandumiseks vajaliku põlemise määramine | — | |
| CEN | EN 13938-4:2003
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 4: Keskkonnatingimustes esineva põlemiskiiruse määramine | — | |
| CEN | EN 13938-5:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 5: Tühemike ja pragude kindlaksmääramine | — | |
| CEN | EN 13938-7:2004
  Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 7: Musta püssirohu omaduste kindlaksmääramine | — | |

ESO

(1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN 13630-1:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 1: Nõuded

—

CEN

EN 13630-2:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 2: Detoneerivate nööride ja süütenööride kuumuskindluse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13630-3:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 3: Detoneerivate nööride südamiku hõõrdetundlikkuse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13630-4:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 4: Detoneerivate nööride löögitundlikkuse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13630-5:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 5: Detoneerivate nööride abrasioonitaluvuse määramine

—

CEN

EN 13630-6:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 6: Detoneerivate nööride tõmbekindluse mõõtmine

—

CEN

EN 13630-7:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 7: Detoneerivate nööride aktiveerumiskindluse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13630-8:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 8: Detoneerivate nööride ja süütenööride veekindluse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13630-9:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 9: Detonatsiooni detoneerivalt nöörilt detoneerivale nöörile edasikandumise määramine

—

CEN

EN 13630-10:2005

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 10: Süütenööride initsiatsioonivõime määramine

—

CEN

EN 13630-11:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 11: Detoneerivate nööride detonatsioonikiiruse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13630-12:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detoneerivad nöörid ja süütenöörid. Osa 12: Süütenööride põlemiskestuse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13631-1:2005

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 1: Nõuded

—

CEN

EN 13631-2:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 2: Lõhkeainete kuumuskindluse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13631-3:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 3: Lõhkeainete hõõrdetundlikkuse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13631-4:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 4: Lõhkeainete löögitundlikkuse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13631-5:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 5: Veekindluse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13631-6:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 6: Hüdrostaatilise rõhutaluvuse määramine

—

CEN

EN 13631-7:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 7: Ohutuse ja äärmuslike temperatuuride taluvuse määramine

—

CEN

EN 13631-10:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 10: Initsieerimisvahendite kontrollimise meetod

—

CEN

EN 13631-11:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 11: Detonatsiooni edasikandumise määratlemine

—

CEN

EN 13631-12:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 12: Erinevate aktiveerumisomadustega detonaatorikiirendite tehnilised andmed

—

CEN

EN 13631-13:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 13: Tiheduse määramine

—

CEN

EN 13631-14:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 14: Detonatsiooni kiiruse määramine

—

CEN

EN 13631-15:2005

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 15: Termodünaamiliste omaduste arvutamine

—

CEN

EN 13631-16:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Brisantsed lõhkeained. Osa 16: Toksiliste gaaside avastamine ja mõõtmine

—

CEN

EN 13763-1:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 1: Nõuded

—

CEN

EN 13763-2:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 2: Kuumuskindluse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13763-3:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 3: Põrutustundlikkuse määramine

—

CEN

EN 13763-4:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 4: Juhtmete ja lööktorude hõõrdekindluse määramine

—

CEN

EN 13763-5:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 5: Juhtmete ja lööktorude lõikekindluse määramine

—

CEN

EN 13763-6:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 6: Juhtmete mõranemiskindluse määramine madalatel temperatuuridel

—

CEN

EN 13763-7:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 7: Juhtmete, lööktorude, ühenduste, kontaktide ja sulguste mehaanilise tugevuse määramine

—

CEN

EN 13763-8:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 8: Tavaliste detonaatorite vibratsioonitundlikkuse määramine

—

CEN

EN 13763-9:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 9: Detonaatorite paindetundlikkuse määramine

—

CEN

EN 13763-11:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 11: Detonaatorite ja releede viskamine nende vastupidavuse määramiseks

—

CEN

EN 13763-12:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 12: Hüdrostaatilise rõhutaluvuse määramine

—

CEN

EN 13763-13:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 13: Elektriliste detonaatorite elektrostaatilise laengu taluvuse määramine

—

CEN

EN 13763-15:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 15: Initsieerimisekvivalendi määramine

—

CEN

EN 13763-16:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 16: Relee täpsuse määramine

—

CEN

EN 13763-17:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 17: Elektrilistes detonaatorites süütevoolu puudumise kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13763-18:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 18: Elektriliste detonaatorite jadalõhkamisvoolu määramine

—

CEN

EN 13763-19:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 19: Elektriliste detonaatorite tööimpulsi määramine

—

CEN

EN 13763-20:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 20: Elektriliste detonaatorite üldise elektritakistuse määramine

—

CEN

EN 13763-21:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 21: Elektriliste detonaatorite ülelöögipinge määramine

—

CEN

EN 13763-22:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 22: Sisendjuhtme mahtuvuslikkuse, isolatsioonitakistuse ja isolatsioonirikke määramine

—

CEN

EN 13763-23:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 23: Löögitekitusseadme lööklaine kiiruse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13763-24:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 24: Löögitekitusseadme elektrilise mittejuhtivuse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13763-25:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Detonaatorid ja releed. Osa 25: Relee- ja sidestuselementide ülekandevõimsuse kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13857-1:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Osa 1: Terminoloogia

—

CEN

EN 13857-3:2002

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Osa 3: Tootja või tema volitatud esindaja poolt kasutajale esitatav informatsioon

—

CEN

EN 13938-1:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketikütused. Osa 1: Nõuded

—

EN 13938-1:2004/AC:2006

CEN

EN 13938-2:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketikütused. Osa 2: Elektrostaatilisele energiale vastupidavuse määramine

—

CEN

EN 13938-3:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 3: Detonatsiooni edasikandumiseks vajaliku põlemise määramine

—

CEN

EN 13938-4:2003

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 4: Keskkonnatingimustes esineva põlemiskiiruse määramine

—

CEN

EN 13938-5:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 5: Tühemike ja pragude kindlaksmääramine

—

CEN

EN 13938-7:2004

Tsiviilkäibes olevad lõhkeained. Paiskelõhkeained ja raketilõhkeained. Osa 7: Musta püssirohu omaduste kindlaksmääramine

—

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

Märkus:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2)(muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2)(muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) (3) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida veebilehelt

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel (32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel (32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/7

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4383 — APHL/Permira/Clessidra/Sisal)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(2006/C 221/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 1. septembril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Apax Partners Holdings Ltd. (edaspidi “APHL” Ühendkuningriik) ja Permira Holdings Limited (edaspidi “PHL”, Ühendkuningriik) ja Clessidra SGR SpA (edaspidi “Clessidra”, Itaalia) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sisal SpA (edaspidi “Sisal”, Itaalia) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

1. septembril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Apax Partners Holdings Ltd. (edaspidi “APHL” Ühendkuningriik) ja Permira Holdings Limited (edaspidi “PHL”, Ühendkuningriik) ja Clessidra SGR SpA (edaspidi “Clessidra”, Itaalia) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Sisal SpA (edaspidi “Sisal”, Itaalia) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | APHL: erakapitali investeerimisfondide haldus- ja investeerimisalane nõustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

APHL: erakapitali investeerimisfondide haldus- ja investeerimisalane nõustamine;

| — | PHL: erakapitali investeerimisfondide haldus- ja investeerimisalane nõustamine; |
| --- | --- |

—

PHL: erakapitali investeerimisfondide haldus- ja investeerimisalane nõustamine;

| — | Clessidra: erakapitali investeerimisfond; |
| --- | --- |

—

Clessidra: erakapitali investeerimisfond;

| — | Sisal: hasartmängud ja kihlveod. |
| --- | --- |

—

Sisal: hasartmängud ja kihlveod.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 tuleb märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4383 — APHL/Permira/Clessidra/Sisal):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4383 — APHL/Permira/Clessidra/Sisal):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/8

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2006/C 221/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Madalmaad (Lõuna-Hollandi provints)

Abi number: N 96/06

Nimetus: “Taastuv energia — Eneco”

Eesmärk: Süsinikdioksiidi vähendamine (Energeetika)

Õiguslik alus: Algemene subsidieverordening Zuid-Holland

Eelarve: 450 000 EUR

Osatähtsus või summa: 26 % täiendavatest investeerimiskuludest

Kestus: 1.7.2005—30.6.2007

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Madalmaad

Abi number: N 543/2005

Nimetus: “Euroopa Parlamendi liikmed stimuleerivad soojus- ja elektrienergia koostootmist”

Eesmärk: Keskkond: heitkoguste vähendamine (Energeetika)

Õiguslik alus: Wet van 5 juni 2003 tot wijziging van de Elektriciteitswet 1998 ten behoeve van de stimulering van de milieukwaliteit van de elektriciteitsproductie

Eelarve: 110 miljonit EUR

Kestus: Kaks aastat: 1.1.2006 kuni 31.12.2007

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Holland

Abi nr: N 628/2005

Nimetus: Verkorte Melding PRIOO

Õiguslik alus: Kaderwet EZ-subsidies

Meetme liik: Abiskeem

Abi vorm: Otsene toetus

Toetusesaaja sektor: Kõik sektorid

Kestus: lõppemise kuupäev: 1.10.2011

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Austria

Abi number: NN 162/A/2003 ja N 317/A/2006

Nimetus: Toetus elektri tootmisele taastuvatest allikatest vastavalt Rohelise elektri seadusele (soodustariifid)

Eesmärk: Keskkonnakaitse; taastuvatest allikatest elektritootmise stimuleerimine (Elektri tootmine)

Õiguslik alus: Ökostromgesetz in der Fassung der Regierungsvorlage 655 dB, des Abänderungsantrages, beschlossen im Wirtschaftsausschuss vom 25. November 2005 (1225 dB) und des Abänderungsantrages in 2. Lesung, beschlossen im Plenum des Nationalrates vom 23. Mai 2006

Kestus: alates 1.1.2003

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

Vastuvõtmise kuupäev:

Liikmesriik: Austria

Abi number: NN 162/B/2003 ja N 317/B/2006

Nimetus: Toetus elektri- ja soojusenergia koostootmisele vastavalt Rohelise elektri seadusele (soodustariifid)

Eesmärk: Keskkonnakaitse; Elektri- ja soojusenergia koostootmise stimuleerimine kaugkütte jaoks (Elektri tootmine)

Õiguslik alus: Ökostromgesetz in der Fassung der Regierungsvorlage 655 dB, des Abänderungsantrages, beschlossen im Wirtschaftsausschuss vom 25. November 2005 (1225 dB) und des Abänderungsantrages in 2. Lesung, beschlossen im Plenum des Nationalrates vom 23. Mai 2006

Kestus: 1.1.2003 kuni 31.12.2008 vastavalt 2010

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 14.9.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 221/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 221/10

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS,

Nr 41/04/COL

17. märts 2004,

millega muudetakse neljakümne neljandat korda riigiabi käsitlevaid VORMILISI ja sisulisi eeskirju, LISADES peatükI 24B: laevaehituse RIIGIABI raamistik

(2006/C 221/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (1), eriti selle artikleid 61–63 ja selle protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat EFTA riikide vahelist lepingut (2), eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b ja selle protokolli nr 3 I osa artiklit 1 (3),

ARVESTADES, et EFTA järelevalveamet jõustab riigiabi käsitlevad EMP lepingu sätted järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 alusel,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b alusel väljastab EFTA järelevalveamet teated või suunised küsimuste kohta, mida käsitletakse EMP lepingus, kui kõnealuse lepingu või järelevalve- ja kohtulepinguga nähakse nii ette või kui EFTA järelevalveamet peab seda vajalikuks,

TULETADES MEELDE riigiabi käsitlevaid vormilisi ja sisulisi eeskirju (4), mille EFTA järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994. aastal (5),

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

| | 30. detsembril 2003. aastal avaldas Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi komisjon) laevaehituse riigiabi uue raamistiku (6), |
| --- | --- |

30. detsembril 2003. aastal avaldas Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi komisjon) laevaehituse riigiabi uue raamistiku (6),

| | kõnealune raamistik on Euroopa Majanduspiirkonna jaoks olulise tähtsusega, |
| --- | --- |

kõnealune raamistik on Euroopa Majanduspiirkonna jaoks olulise tähtsusega,

| | EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tagatakse kogu Euroopa Majanduspiirkonna territooriumil, |
| --- | --- |

EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tagatakse kogu Euroopa Majanduspiirkonna territooriumil,

| | EMP lepingu XV lisa lõpus oleva pealkirja “ÜLDOSA” järel oleva II punkti kohaselt võtab EFTA järelevalveamet, olles eelnevalt pidanud nõu komisjoniga, vastu õigusaktid, mis vastavad komisjoni vastu võetud õigusaktidele, |
| --- | --- |

EMP lepingu XV lisa lõpus oleva pealkirja “ÜLDOSA” järel oleva II punkti kohaselt võtab EFTA järelevalveamet, olles eelnevalt pidanud nõu komisjoniga, vastu õigusaktid, mis vastavad komisjoni vastu võetud õigusaktidele,

| | OLLES pidanud nõu komisjoniga, |
| --- | --- |

OLLES pidanud nõu komisjoniga,

| | TULETADES MEELDE, et EFTA järelevalveamet on kõnealuses asjas pidanud EFTA riikidega nõu mitmepoolsel kohtumisel 3. veebruaril 2004. aastal, |
| --- | --- |

TULETADES MEELDE, et EFTA järelevalveamet on kõnealuses asjas pidanud EFTA riikidega nõu mitmepoolsel kohtumisel 3. veebruaril 2004. aastal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

| 1. | Riigiabi suuniseid muudetakse peatüki 24B “Laevaehituse riigiabi raamistik” lisamise teel. Uus peatükk on toodud käesoleva otsuse I lisas. |
| --- | --- |

1.

Riigiabi suuniseid muudetakse peatüki 24B “Laevaehituse riigiabi raamistik” lisamise teel. Uus peatükk on toodud käesoleva otsuse I lisas.

| 2. | EFTA riikidele teatakse sellest otsuse ärakirja ja I lisa sisaldava kirjaga. |
| --- | --- |

2.

EFTA riikidele teatakse sellest otsuse ärakirja ja I lisa sisaldava kirjaga.

| 3. | Komisjonile teatakse sellest otsuse ärakirja ja I lisa sisaldava kirjaga kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d. |
| --- | --- |

3.

Komisjonile teatakse sellest otsuse ärakirja ja I lisa sisaldava kirjaga kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 27 punktiga d.

| 4. | Käesolev otsus, sealhulgas I lisa, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP-osas ja EMP-kaasandes. |
| --- | --- |

4.

Käesolev otsus, sealhulgas I lisa, avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP-osas ja EMP-kaasandes.

| 5. | Käesolev otsus on autentne inglise keeles. |
| --- | --- |

5.

Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 17 märts 2004

EFTA järelevalveameti nimel

Hannes HAFSTEIN,

esimees

Einar M. BULL,

nõukogu liige

---

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

1

(2)  Edaspidi “järelevalve- ja kohtuleping”.

2

(3)  Järelevalve- ja kohtulepingu protokoll nr 3, mida muudeti EFTA riikide poolt 10. detsembril 2001. Muudatused jõustusid 28. augustil 2003.

3

(4)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

4

(5)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 ja samal kuupäeval EMP kaasandes nr 32, viimati muudetud nõukogu otsusega nr 40/04/COL, 17. märts 2004 (seni avaldamata).

5

(6)  Laevaehituse riigiabi raamistik, ELT C 317, 30.12.2003, lk 11.

6

---

I LISA

24B.   LAEVAEHITUSE RIIGIABI (1)

24B.1.   Sissejuhatus

| (1) | Laevaehituse riigiabi suhtes on kohaldatud mitut EMP erikorda. Võrreldes tööstusharudega, mille suhtes ei ole kohaldatud erieeskirju, on laevaehituse suhtes kohaldatav kord sisaldanud segu rangematest ja leebematest sätetest. Käesoleva raamistikuga nähakse ette uued eeskirjad laevaehituse riigiabi hindamiseks pärast laevaehitusele antavale abile uusi eeskirju kehtestava nõukogu 29. juuni 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1540/98 (2) aegumist 31. detsembril 2003. aastal, nagu see lülitati EMP lepingusse EMP Ühiskomitee 29. jaanuari 1999. aasta otsuse nr 12/1999 (3) alusel. |
| --- | --- |

(1)

Laevaehituse riigiabi suhtes on kohaldatud mitut EMP erikorda. Võrreldes tööstusharudega, mille suhtes ei ole kohaldatud erieeskirju, on laevaehituse suhtes kohaldatav kord sisaldanud segu rangematest ja leebematest sätetest. Käesoleva raamistikuga nähakse ette uued eeskirjad laevaehituse riigiabi hindamiseks pärast laevaehitusele antavale abile uusi eeskirju kehtestava nõukogu 29. juuni 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1540/98 (2) aegumist 31. detsembril 2003. aastal, nagu see lülitati EMP lepingusse EMP Ühiskomitee 29. jaanuari 1999. aasta otsuse nr 12/1999 (3) alusel.

| (2) | Käesoleva raamistiku eesmärk on võimalikult suures ulatuses kõrvaldada erinevused laevaehituse ja muude tööstusharude suhtes kehtivate eeskirjade vahel ning seeläbi lihtsustada ja muuta selgemaks EFTA järelevalveameti (edaspidi “amet”) tegevuspõhimõtted selles valdkonnas, kohaldades valdkondadevahelisi üldsätteid ka laevaehituse suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva raamistiku eesmärk on võimalikult suures ulatuses kõrvaldada erinevused laevaehituse ja muude tööstusharude suhtes kehtivate eeskirjade vahel ning seeläbi lihtsustada ja muuta selgemaks EFTA järelevalveameti (edaspidi “amet”) tegevuspõhimõtted selles valdkonnas, kohaldades valdkondadevahelisi üldsätteid ka laevaehituse suhtes.

| (3) | Sellest hoolimata tõdeb amet, et teatavad laevaehitust mõjutavad tegurid peaksid kajastuma riigiabi kontrollimist käsitlevates ameti tegevuspõhimõtetes. Need tegurid on järgmised:






  a) | liigne tootmisvõimsus, allalöödud hinnad ja kaubandusmoonutused maailma laevaehitusturul; |
| --- | --- | --- |

(3)

Sellest hoolimata tõdeb amet, et teatavad laevaehitust mõjutavad tegurid peaksid kajastuma riigiabi kontrollimist käsitlevates ameti tegevuspõhimõtetes. Need tegurid on järgmised:

a)

liigne tootmisvõimsus, allalöödud hinnad ja kaubandusmoonutused maailma laevaehitusturul;

| b) | laevad on oma olemuselt väga suured tootmisvahendid, see suurendab ametlikult toetatavatest laenuvõimalustest tulenevat konkurentsi moondumise ohtu; |
| --- | --- |

b)

laevad on oma olemuselt väga suured tootmisvahendid, see suurendab ametlikult toetatavatest laenuvõimalustest tulenevat konkurentsi moondumise ohtu;

| c) | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames sõlmitud laevaehitust käsitlevad kokkulepped, nimelt 1998. aasta OECD kokkulepe ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta ja sellega seotud valdkondlik lepe laevade ekspordikrediidi kohta, mida ühenduses kohaldatakse vastavalt nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsusele 2001/76/EÜ, millega asendatakse 4. aprilli 1978. aasta otsus ametlikult toetatava ekspordikrediidi valdkonnas teatavate suuniste kohaldamise kohta. (4) |
| --- | --- |

c)

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames sõlmitud laevaehitust käsitlevad kokkulepped, nimelt 1998. aasta OECD kokkulepe ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta ja sellega seotud valdkondlik lepe laevade ekspordikrediidi kohta, mida ühenduses kohaldatakse vastavalt nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsusele 2001/76/EÜ, millega asendatakse 4. aprilli 1978. aasta otsus ametlikult toetatava ekspordikrediidi valdkonnas teatavate suuniste kohaldamise kohta. (4)

| (4) | Amet tõdeb, et OECD raames tehakse tööd eesmärgiga asendada veel jõustumata 1994. aasta kokkulepe, mis käsitleb harilike konkurentsitingimuste järgimist laevaehituse ja -remondi valdkonnas. (5) Käesolev raamistik ei ole mingil juhul mõeldud selle töö tulemuse piiramiseks ja seda võib läbi vaadata OECD raames sõlmitud kokkulepet silmas pidades. |
| --- | --- |

(4)

Amet tõdeb, et OECD raames tehakse tööd eesmärgiga asendada veel jõustumata 1994. aasta kokkulepe, mis käsitleb harilike konkurentsitingimuste järgimist laevaehituse ja -remondi valdkonnas. (5) Käesolev raamistik ei ole mingil juhul mõeldud selle töö tulemuse piiramiseks ja seda võib läbi vaadata OECD raames sõlmitud kokkulepet silmas pidades.

| (5) | Neid erijooni arvestades on käesoleva raamistiku eesmärgid, lisaks kohaldatavate eeskirjade lihtsustamisele:






  a) | tõhustada EMP laevatehaste tööd ja suurendada nende konkurentsivõimet, eeskätt uuenduste edendamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

(5)

Neid erijooni arvestades on käesoleva raamistiku eesmärgid, lisaks kohaldatavate eeskirjade lihtsustamisele:

a)

tõhustada EMP laevatehaste tööd ja suurendada nende konkurentsivõimet, eeskätt uuenduste edendamise kaudu;

| b) | vajaduse korral lihtsustada majanduslikult mittetasuva tootmisvõimsuse vähendamist; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral lihtsustada majanduslikult mittetasuva tootmisvõimsuse vähendamist;

| c) | täita kehtivaid ekspordikrediidi ja arenguabi alaseid rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

c)

täita kehtivaid ekspordikrediidi ja arenguabi alaseid rahvusvahelisi kohustusi.

| (6) | Nende eesmärkide saavutamiseks nähakse käesoleva raamistikuga ette erimeetmed uuendusabi, sulgemisabi, ekspordikrediidi, arenguabi ja piirkondliku abi kohta. |
| --- | --- |

(6)

Nende eesmärkide saavutamiseks nähakse käesoleva raamistikuga ette erimeetmed uuendusabi, sulgemisabi, ekspordikrediidi, arenguabi ja piirkondliku abi kohta.

| (7) | Teatavad tunnusjooned, näiteks väikesed tootesarjad, toodetavate ühikute suurus, väärtus ja keerukus ning asjaolu, et üldiselt kasutatakse prototüüpe kaubanduslikult, muudavad laevaehituse ainulaadseks ja eristavad seda muudest tööstusharudest. Seetõttu on laevaehitus ainus valdkond, mis võib saada uuendusabi. Määrusega (EÜ) nr 1540/98 seati sisse abi uuendustesse investeerimiseks, mis oli mõeldud andmiseks üksnes nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, et soodustada tehnoloogilise riski võtmist. Siiski ei olnud kõnealuse sätte rakendamine rahuldav. Leitakse, et laevaehituse ainulaadsus õigustab valdkonnakohase uuendusabi säilitamist. Seetõttu püütakse käesoleva raamistikuga parandada uuenduste toetamist, võttes eeskätt arvesse raskusi varasema sätte kohaldamisel. |
| --- | --- |

(7)

Teatavad tunnusjooned, näiteks väikesed tootesarjad, toodetavate ühikute suurus, väärtus ja keerukus ning asjaolu, et üldiselt kasutatakse prototüüpe kaubanduslikult, muudavad laevaehituse ainulaadseks ja eristavad seda muudest tööstusharudest. Seetõttu on laevaehitus ainus valdkond, mis võib saada uuendusabi. Määrusega (EÜ) nr 1540/98 seati sisse abi uuendustesse investeerimiseks, mis oli mõeldud andmiseks üksnes nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, et soodustada tehnoloogilise riski võtmist. Siiski ei olnud kõnealuse sätte rakendamine rahuldav. Leitakse, et laevaehituse ainulaadsus õigustab valdkonnakohase uuendusabi säilitamist. Seetõttu püütakse käesoleva raamistikuga parandada uuenduste toetamist, võttes eeskätt arvesse raskusi varasema sätte kohaldamisel.

| (8) | Amet võib pidada laevade ehitamiseks, remondiks ja ümberehitamiseks antavat abi ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui see on kooskõlas käesoleva raamistiku sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Amet võib pidada laevade ehitamiseks, remondiks ja ümberehitamiseks antavat abi ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui see on kooskõlas käesoleva raamistiku sätetega.

| (9) | Käesolev raamistik ei piira ajutisi meetmeid, mis on kehtestatud laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi käsitleva nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1177/2002, (6) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 16. detsembri 2002. aasta otsuse nr.170/2002 (7) alusel. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev raamistik ei piira ajutisi meetmeid, mis on kehtestatud laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi käsitleva nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1177/2002, (6) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 16. detsembri 2002. aasta otsuse nr.170/2002 (7) alusel.

24B.2.   Mõisted

| (10) | Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | laevaehitus — iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ehitamine EMPs; |
| --- | --- | --- |

(10)

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

laevaehitus — iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ehitamine EMPs;

| b) | laevaremont — iseliikuvate kaubanduslike merelaevade parandamine või taastamine EMPs; |
| --- | --- |

b)

laevaremont — iseliikuvate kaubanduslike merelaevade parandamine või taastamine EMPs;

| c) | laevade ümberehitamine — EMPs selliste iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ümberehitamine, mille kogumahutavus on vähemalt 1 000 tonni, tingimusel, et ümberehitus hõlmab lastiplaani, laevakere, käitussüsteemi või reisijate majutamise võimaluste põhjalikku muutmist; |
| --- | --- |

c)

laevade ümberehitamine — EMPs selliste iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ümberehitamine, mille kogumahutavus on vähemalt 1 000 tonni, tingimusel, et ümberehitus hõlmab lastiplaani, laevakere, käitussüsteemi või reisijate majutamise võimaluste põhjalikku muutmist;

| d) | iseliikuvad kaubanduslikud merelaevad:






  i) | reisijate- ja/või kaubaveoks kasutatavad laevad, mille kogumahutavus on vähemalt 100 tonni, |
| --- | --- | --- |

d)

iseliikuvad kaubanduslikud merelaevad:

i)

reisijate- ja/või kaubaveoks kasutatavad laevad, mille kogumahutavus on vähemalt 100 tonni,

| ii) | eriülesanneteks kasutatavad laevad (näiteks põhjasüvendid ja jäämurdjad), mille kogumahutavus on vähemalt 100 tonni, |
| --- | --- |

ii)

eriülesanneteks kasutatavad laevad (näiteks põhjasüvendid ja jäämurdjad), mille kogumahutavus on vähemalt 100 tonni,

| iii) | vedurpuksiirid võimsusega vähemalt 365 kW, |
| --- | --- |

iii)

vedurpuksiirid võimsusega vähemalt 365 kW,

| iv) | ekspordikrediidi ja arenguabi puhul kalalaevad kogumahutavusega vähemalt 100 tonni, kui see on kooskõlas 1998. aasta OECD kokkuleppega ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta ja sellega seotud valdkondliku leppega laevade ekspordikrediidi kohta või mõne emba-kumba neist muutva või asendava kokkuleppega, |
| --- | --- |

iv)

ekspordikrediidi ja arenguabi puhul kalalaevad kogumahutavusega vähemalt 100 tonni, kui see on kooskõlas 1998. aasta OECD kokkuleppega ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta ja sellega seotud valdkondliku leppega laevade ekspordikrediidi kohta või mõne emba-kumba neist muutva või asendava kokkuleppega,

| v) | alapunktides i–iv osutatud laevade lõpetamata, kuid ujuvad ja liikuvad kered. |
| --- | --- |

v)

alapunktides i–iv osutatud laevade lõpetamata, kuid ujuvad ja liikuvad kered.

Seejuures tähendab “iseliikuv merelaev” püsiva käituri ja rooliseadmega laeva, mis on igati sõidukõlblik avamerel. Sõjalisel otstarbel kasutatavad laevad (s.o laevad, mis oma ehituslike põhiomaduste ja võimaluste tõttu on mõeldud kasutamiseks ainuüksi sõjalistel otstarvetel, nagu sõjalaevad ja muud ründe- või kaitseotstarbelised laevad) ja muudel laevadel üksnes sõjaväelise otstarbega tehtud muudatused või neile sel otstarbel lisatud omadused ei lähe arvesse tingimusel, et selliste laevade, muudatuste või omaduste suhtes kohaldatavad meetmed või menetlused ei kujuta endast riigiabi eeskirjadega vastuolus olevat varjatud tegevust kaubandusliku laevaehituse huvides;

| e) | sidusüksus — füüsiline või juriidiline isik:






  i) | kellele kuulub ettevõte või kes omab kontrolli ettevõtte üle, mis tegeleb laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega, või |
| --- | --- | --- |

e)

sidusüksus — füüsiline või juriidiline isik:

i)

kellele kuulub ettevõte või kes omab kontrolli ettevõtte üle, mis tegeleb laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega, või

| ii) | keda laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegelev ettevõte kas otseselt või kaudselt omab või kontrollib, aktsiaosaluse kaudu või muul viisil. |
| --- | --- |

ii)

keda laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegelev ettevõte kas otseselt või kaudselt omab või kontrollib, aktsiaosaluse kaudu või muul viisil.

Kontroll ettevõtte üle tekib siis, kui isikul või laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegeleval ettevõttel on või kui ta kontrollib rohkem kui 25 % vastavalt kas ettevõtte või isiku aktsiakapitalist.

| f) | abi — abi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, sealhulgas sellised meetmed nagu laenuvõimalused, tagatised ja maksusoodustused. |
| --- | --- |

f)

abi — abi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses, sealhulgas sellised meetmed nagu laenuvõimalused, tagatised ja maksusoodustused.

24B.3.   Kohaldatavad sätted

24B.3.1.   Kohaldamisala

| (11) | Laevaehituse abi hõlmab abi laevatehastele, sidusüksustele, laevaomanikele ja kolmandatele isikutele, mida otseselt või kaudselt antakse laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Laevaehituse abi hõlmab abi laevatehastele, sidusüksustele, laevaomanikele ja kolmandatele isikutele, mida otseselt või kaudselt antakse laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks.

24B.3.2.   Valdkondadevaheliste sätete kohaldamine

| (12) | Üldpõhimõte on, et laevaehitusele võib anda abi EMP lepingu artikli 61 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 ning kõikide nende alusel vastuvõetud õigusnormide ja meetmete, sealhulgas allpool loetletute kohaselt:






  a) | nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu endise artikli 93 kohaldamiseks, (8) nagu see lülitati järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II ossa; (9) |
| --- | --- | --- |

(12)

Üldpõhimõte on, et laevaehitusele võib anda abi EMP lepingu artikli 61 ja järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 ning kõikide nende alusel vastuvõetud õigusnormide ja meetmete, sealhulgas allpool loetletute kohaselt:

a)

nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu endise artikli 93 kohaldamiseks, (8) nagu see lülitati järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II ossa; (9)

| b) | komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes, (10) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsuse nr 88/2002 (11) alusel; |
| --- | --- |

b)

komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes, (10) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsuse nr 88/2002 (11) alusel;

| c) | komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (12) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsuse nr 88/2002 (13) alusel; |
| --- | --- |

c)

komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes, (12) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsuse nr 88/2002 (13) alusel;

| d) | komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (14) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsuse nr 88/2002 (15) alusel; |
| --- | --- |

d)

komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (14) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsuse nr 88/2002 (15) alusel;

| e) | nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1177/2002, mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi, (16) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 16. detsembri 2002. aasta otsuse nr 170/2002 (17) alusel. |
| --- | --- |

e)

nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1177/2002, mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi, (16) nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 16. detsembri 2002. aasta otsuse nr 170/2002 (17) alusel.

| f) | ameti suunised raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta; (18) |
| --- | --- |

f)

ameti suunised raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta; (18)

| g) | ameti suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta; (19) ja |
| --- | --- |

g)

ameti suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta; (19) ja

| h) | uurimiseks ja arendamiseks antavat riigiabi käsitlev ühenduse raamistik. (20) |
| --- | --- |

h)

uurimiseks ja arendamiseks antavat riigiabi käsitlev ühenduse raamistik. (20)

24B.3.3.   Erisätted

| 13) | Üldpõhimõtte suhtes, mida kirjeldatakse punktis 24B.3.2, kehtivad järgmised erandid, mida õigustavad punktis 24B.1 esitatud tegurid. |
| --- | --- |

13)

Üldpõhimõtte suhtes, mida kirjeldatakse punktis 24B.3.2, kehtivad järgmised erandid, mida õigustavad punktis 24B.1 esitatud tegurid.

24.B.3.3.1.   Uurimis-, arendus- ja uuendusabi

| 14) | Laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegelevate ettevõtete uurimis- ja arenduskulutuste katmiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud uurimiseks ja arendamiseks antavat riigiabi käsitlevas EMP raamistikus või mõnes hilisemas sellealases kokkuleppes. |
| --- | --- |

14)

Laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegelevate ettevõtete uurimis- ja arenduskulutuste katmiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud uurimiseks ja arendamiseks antavat riigiabi käsitlevas EMP raamistikus või mõnes hilisemas sellealases kokkuleppes.

| 15) | Olemasolevatele laevu ehitavatele, remontivatele või ümber ehitavatele tehastele uuendusteks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui abi osatähtsus on kuni 20 % kogusummast ja täidetud on järgmised tingimused:






  a) | abi on seotud uuenduslike toodete ja protsesside tööstusliku rakendamisega, s.t toodete ja protsessidega, mis on tehnoloogiliselt uued või võrreldes asjakohase tööstusharu tehnika tasemega EMPs märkimisväärselt parendatud, ja millega kaasneb tehnoloogilise või majandusliku ebaõnnestumise oht; |
| --- | --- | --- |

15)

Olemasolevatele laevu ehitavatele, remontivatele või ümber ehitavatele tehastele uuendusteks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui abi osatähtsus on kuni 20 % kogusummast ja täidetud on järgmised tingimused:

a)

abi on seotud uuenduslike toodete ja protsesside tööstusliku rakendamisega, s.t toodete ja protsessidega, mis on tehnoloogiliselt uued või võrreldes asjakohase tööstusharu tehnika tasemega EMPs märkimisväärselt parendatud, ja millega kaasneb tehnoloogilise või majandusliku ebaõnnestumise oht;

| b) | abi piirdub ainult nende kulutuste toetamisega, mis on otse ja ainuüksi seotud uuendusosa investeeringute, kavandamise, inseneritöö ja katsetamisega. Erandjuhul võib toetada tehnoloogiliste uuenduste järeleproovimiseks hädavajalikke täiendavaid tootmiskulusid, kui need piirduvad vähima vajaliku summaga. |
| --- | --- |

b)

abi piirdub ainult nende kulutuste toetamisega, mis on otse ja ainuüksi seotud uuendusosa investeeringute, kavandamise, inseneritöö ja katsetamisega. Erandjuhul võib toetada tehnoloogiliste uuenduste järeleproovimiseks hädavajalikke täiendavaid tootmiskulusid, kui need piirduvad vähima vajaliku summaga.

24B.3.3.2.   Sulgemisabi

| (16) | Laevu ehitavate, remontivate või ümber ehitavate tehaste täielikust või osalisest sulgemisest tulenevate harilike kulutuste katmiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et tulenev tootmisvõimsuse vähenemine on tegelik ja pöördumatu. |
| --- | --- |

(16)

Laevu ehitavate, remontivate või ümber ehitavate tehaste täielikust või osalisest sulgemisest tulenevate harilike kulutuste katmiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et tulenev tootmisvõimsuse vähenemine on tegelik ja pöördumatu.

| (17) | Punktis 16 osutatud abikõlblikud kulutused on järgmised:






  a) | maksed koondatavatele või enne ametlikku pensioniiga pensionile jäävatele töötajatele; |
| --- | --- | --- |

(17)

Punktis 16 osutatud abikõlblikud kulutused on järgmised:

a)

maksed koondatavatele või enne ametlikku pensioniiga pensionile jäävatele töötajatele;

| b) | koondatavate või enne ametlikku pensioniiga pensionile jäävate töötajate nõustamise kulud, sealhulgas laevatehaste tehtavad maksed, mille eesmärk on hõlbustada kõnealusest laevatehasest sõltumatute väikeettevõtete loomist, mille põhitegevuseks ei ole laevade ehitamine; |
| --- | --- |

b)

koondatavate või enne ametlikku pensioniiga pensionile jäävate töötajate nõustamise kulud, sealhulgas laevatehaste tehtavad maksed, mille eesmärk on hõlbustada kõnealusest laevatehasest sõltumatute väikeettevõtete loomist, mille põhitegevuseks ei ole laevade ehitamine;

| c) | töötajatele kutsealaseks ümberõppeks tehtavad maksed; |
| --- | --- |

c)

töötajatele kutsealaseks ümberõppeks tehtavad maksed;

| d) | kulutused, mis on seotud laevatehas(t)e, selle/nende hoonete, rajatiste ja infrastruktuuri ümberkorraldamisega muuks otstarbeks kui laevaehitus. |
| --- | --- |

d)

kulutused, mis on seotud laevatehas(t)e, selle/nende hoonete, rajatiste ja infrastruktuuri ümberkorraldamisega muuks otstarbeks kui laevaehitus.

| (18) | Lisaks sellele võib ettevõtete puhul, mis täielikult lõpetavad laevade ehitamise, remontimise või ümberehitamise, pidada EMP lepinguga kokkusobivaks ka järgmisi meetmeid:






  a) | abi, mille summa ei ületa suuremat järgmisest kahest sõltumatu nõustaja kindlaksmääratud väärtusest: rajatiste raamatupidamislik jääkväärtus või kolme aasta eeldatav diskonteeritud tegevuskasum, miinus tulu, mida abistatav ettevõte saab rajatiste sulgemisest; |
| --- | --- | --- |

(18)

Lisaks sellele võib ettevõtete puhul, mis täielikult lõpetavad laevade ehitamise, remontimise või ümberehitamise, pidada EMP lepinguga kokkusobivaks ka järgmisi meetmeid:

a)

abi, mille summa ei ületa suuremat järgmisest kahest sõltumatu nõustaja kindlaksmääratud väärtusest: rajatiste raamatupidamislik jääkväärtus või kolme aasta eeldatav diskonteeritud tegevuskasum, miinus tulu, mida abistatav ettevõte saab rajatiste sulgemisest;

| b) | abi laenude ja laenutagatiste kujul, mille abil ettevõte saab käibekapitali, mida ta vajab pooleli olevate tööde lõpuleviimiseks, tingimusel, et see piirdub vähima vajalikuga ja märkimisväärne osa töödest on juba tehtud. |
| --- | --- |

b)

abi laenude ja laenutagatiste kujul, mille abil ettevõte saab käibekapitali, mida ta vajab pooleli olevate tööde lõpuleviimiseks, tingimusel, et see piirdub vähima vajalikuga ja märkimisväärne osa töödest on juba tehtud.

| (19) | Ettevõtted võivad saada osalise sulgemise abi üksnes juhul, kui nad ei ole saanud viimase 10 aasta jooksul päästmis- või ümberkorraldamisabi. Kui päästmis- või ümberkorraldamisabi andmisest on möödunud vähem kui 10 aastat, lubab amet anda osalise sulgemise abi üksnes erandlikel ja ettenägematutel asjaoludel, mis ei sõltu ettevõttest. |
| --- | --- |

(19)

Ettevõtted võivad saada osalise sulgemise abi üksnes juhul, kui nad ei ole saanud viimase 10 aasta jooksul päästmis- või ümberkorraldamisabi. Kui päästmis- või ümberkorraldamisabi andmisest on möödunud vähem kui 10 aastat, lubab amet anda osalise sulgemise abi üksnes erandlikel ja ettenägematutel asjaoludel, mis ei sõltu ettevõttest.

| (20) | Abi summa ja osatähtsus peavad olema asjakohaste sulgemiste ulatust silmas pidades põhjendatud, kusjuures arvesse võetakse asjakohase piirkonna struktuuriprobleeme ja muule tööstustegevusele ümberlülitumise puhul EMP õigusnorme, mis kehtivad sellise muu tegevuse suhtes. |
| --- | --- |

(20)

Abi summa ja osatähtsus peavad olema asjakohaste sulgemiste ulatust silmas pidades põhjendatud, kusjuures arvesse võetakse asjakohase piirkonna struktuuriprobleeme ja muule tööstustegevusele ümberlülitumise puhul EMP õigusnorme, mis kehtivad sellise muu tegevuse suhtes.

| (21) | Et tagada abi saavate sulgemiste pöördumatus, hoolitsevad EFTA riigid selle eest, et suletud laevaehitusrajatised jäävad suletuks vähemalt 10 aastaks. |
| --- | --- |

(21)

Et tagada abi saavate sulgemiste pöördumatus, hoolitsevad EFTA riigid selle eest, et suletud laevaehitusrajatised jäävad suletuks vähemalt 10 aastaks.

24B.3.3.3.   Tööhõiveabi

| (22) | Töökohtade loomiseks, samuti halvemusega ja puudega töötajate töölevõtmiseks laevu ehitavates, remontivates või ümber ehitavates ettevõtetes või halvemusega ja puudega töötajate töölevõtmisest tulenevate lisakulude katmiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes käsitleva komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2204/2002 (21) sisalduvate sisuliste sätetega, nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 20. juuni 2003. aasta otsuse nr 83/2003 (22) alusel. |
| --- | --- |

(22)

Töökohtade loomiseks, samuti halvemusega ja puudega töötajate töölevõtmiseks laevu ehitavates, remontivates või ümber ehitavates ettevõtetes või halvemusega ja puudega töötajate töölevõtmisest tulenevate lisakulude katmiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes käsitleva komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2204/2002 (21) sisalduvate sisuliste sätetega, nagu see lülitati EMP lepingusse EMP ühiskomitee 20. juuni 2003. aasta otsuse nr 83/2003 (22) alusel.

24B.3.3.4.   Ekspordikrediit

| (23) | Ametlikult toetatavate laenuvõimaluste kujul kodu- või välismaistele laevaomanikele või kolmandatele isikutele laevade ehitamiseks või ümberehitamiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas tingimustega, mis sisalduvad ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes. |
| --- | --- |

(23)

Ametlikult toetatavate laenuvõimaluste kujul kodu- või välismaistele laevaomanikele või kolmandatele isikutele laevade ehitamiseks või ümberehitamiseks antavat abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas tingimustega, mis sisalduvad ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes.

24B.3.3.5.   Arenguabi

| (24) | Mõnele arengumaale arenguabina laevade ehitamiseks ja ümberehitamiseks antud abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas asjakohaste tingimustega, mis sisalduvad ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes. |
| --- | --- |

(24)

Mõnele arengumaale arenguabina laevade ehitamiseks ja ümberehitamiseks antud abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas asjakohaste tingimustega, mis sisalduvad ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes.

| (25) | Komisjon teeb kindlaks väljapakutud abi “arenguosa”, abi vajalikkuse ja selle, kas see kuulub ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitleva 1998. aasta OECD kokkuleppe ja sellega seotud valdkondliku laevade ekspordikrediiti käsitleva leppe või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepete kohaldamisalasse. Arenguabi saamiseks peavad saama pakkumisi esitada eri laevatehased. Pakkumismenetlused peavad olema kooskõlas EMP riigihanke-eeskirjadega niivõrd, kuivõrd need eeskirjad on kohaldatavad. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon teeb kindlaks väljapakutud abi “arenguosa”, abi vajalikkuse ja selle, kas see kuulub ametlikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitleva 1998. aasta OECD kokkuleppe ja sellega seotud valdkondliku laevade ekspordikrediiti käsitleva leppe või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepete kohaldamisalasse. Arenguabi saamiseks peavad saama pakkumisi esitada eri laevatehased. Pakkumismenetlused peavad olema kooskõlas EMP riigihanke-eeskirjadega niivõrd, kuivõrd need eeskirjad on kohaldatavad.

24B.3.3.6.   Piirkondlik abi

| (26) | Laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks antavat piirkondlikku abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:






  a) | abi peab olema antud selleks, et investeerida olemasolevate laevatehaste täiustamisse või ajakohastamisse eesmärgiga suurendada nende jõudlust ega tohi olla seotud asjakohas(t)e laevatehas(t)e rahalise ümberkorraldamisega; |
| --- | --- | --- |

(26)

Laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks antavat piirkondlikku abi võib pidada EMP lepinguga kokkusobivaks üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:

a)

abi peab olema antud selleks, et investeerida olemasolevate laevatehaste täiustamisse või ajakohastamisse eesmärgiga suurendada nende jõudlust ega tohi olla seotud asjakohas(t)e laevatehas(t)e rahalise ümberkorraldamisega;

| b) | piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a ja mis vastavad kaardile, mille amet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud piirkondliku abi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 22,5 %; |
| --- | --- |

b)

piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a ja mis vastavad kaardile, mille amet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud piirkondliku abi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 22,5 %;

| c) | piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a ja mis vastavad kaardile, mille amet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud piirkondliku abi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 12,5 % või kohaldatavat piirkondliku abi ülemmäära, kusjuures aluseks võetakse neist kahest piirmäärast väiksem; |
| --- | --- |

c)

piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a ja mis vastavad kaardile, mille amet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud piirkondliku abi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 12,5 % või kohaldatavat piirkondliku abi ülemmäära, kusjuures aluseks võetakse neist kahest piirmäärast väiksem;

| d) | abi peab piirduma abikõlblike kulutustega, mis on määratletud kohaldatavates riigiabi suunistes piirkondliku abi kohta. |
| --- | --- |

d)

abi peab piirduma abikõlblike kulutustega, mis on määratletud kohaldatavates riigiabi suunistes piirkondliku abi kohta.

24B.4.   Teatamiskohustus

| (27) | Kõikidest kavatsustest anda uut abi laevade ehitamiseks, remontimiseks või ümberehitamiseks kas mõne kava või kavaga hõlmamata üksiktoetuse raames tuleb ametile teatada, välja arvatud juhul, kui abitingimused on sätestatud mõnes riigiabi grupierandis (23), millega nähakse teatavate riigiabi liikide puhul ette vabastus eelneva teatamise kohustusest. |
| --- | --- |

(27)

Kõikidest kavatsustest anda uut abi laevade ehitamiseks, remontimiseks või ümberehitamiseks kas mõne kava või kavaga hõlmamata üksiktoetuse raames tuleb ametile teatada, välja arvatud juhul, kui abitingimused on sätestatud mõnes riigiabi grupierandis (23), millega nähakse teatavate riigiabi liikide puhul ette vabastus eelneva teatamise kohustusest.

24B.5.   Järelevalve

| (28) | EFTA riigid esitavad ametile aastaaruanded kõikide olemasolevate abikavade kohta järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osas ja selle rakendussätetes esitatud eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

(28)

EFTA riigid esitavad ametile aastaaruanded kõikide olemasolevate abikavade kohta järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osas ja selle rakendussätetes esitatud eeskirjade kohaselt.

24B.6.   Erinevatest allikatest pärit kattuv abi

| (29) | Käesolevas raamistikus ettenähtud abi ülemmäärasid kohaldatakse sõltumata sellest, kas asjakohast abi rahastatakse täielikult või osaliselt riigi või EMP koostööst laekuvatest vahenditest. Käesoleva raamistiku alusel võimaldatavat abi ei või ühendada EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohase riigiabi muude vormidega või EFTA riikide ühenduse programmides osalemisest laekuvate muude rahastamisvormidega, kui sellise kuhjumise tagajärjel on abi osatähtsus käesoleva raamistikuga ettenähtust suurem. |
| --- | --- |

(29)

Käesolevas raamistikus ettenähtud abi ülemmäärasid kohaldatakse sõltumata sellest, kas asjakohast abi rahastatakse täielikult või osaliselt riigi või EMP koostööst laekuvatest vahenditest. Käesoleva raamistiku alusel võimaldatavat abi ei või ühendada EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohase riigiabi muude vormidega või EFTA riikide ühenduse programmides osalemisest laekuvate muude rahastamisvormidega, kui sellise kuhjumise tagajärjel on abi osatähtsus käesoleva raamistikuga ettenähtust suurem.

| (30) | Erinevateks eesmärkideks antava abi suhtes, mis hõlmab samu abikõlblikke kulutusi, kohaldatakse kõige soodsamat abi ülemmäära. |
| --- | --- |

(30)

Erinevateks eesmärkideks antava abi suhtes, mis hõlmab samu abikõlblikke kulutusi, kohaldatakse kõige soodsamat abi ülemmäära.

24B.7.   KÄesoleva Raamistiku Kohaldamine

| (31) | Käesoleva raamistik kehtib 1. jaanuarist 2004 ja mitte kauem kui 31. detsembrini 2006. Selle ajavahemiku vältel võib amet raamistiku läbi vaadata. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva raamistik kehtib 1. jaanuarist 2004 ja mitte kauem kui 31. detsembrini 2006. Selle ajavahemiku vältel võib amet raamistiku läbi vaadata.

---

(1)  Käesolev peatükk vastab laevaehituse riigiabi ühenduse raamistikule (ELT C 317, 30.12.2003, lk 11).

(2)  EÜT L 202, 18.07.1998, lk 1.

(3)  EÜT L 35, 10.2.2000 ja EMP kaasanne nr 7, vt EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti b.

(4)  EÜT L 32, 2.2.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2002/634/EÜ (EÜT L 206, 3.8.2002, lk 16).

(5)  EÜT C 375, 30.12.1994, lk 1. EFTA riikidest üksnes Norra on 1994. aasta kokkuleppe osaline.

(6)  EÜT L 172, 2.7.2002, lk 1.

(7)  EÜT L 38, 13.2.2002 ja EMP kaasanne nr 9, vt EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti c punkti a.

(8)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(9)  Järelevalve- ja kohtulepingu protokoll nr 3, mida EFTA riigid muutsid 10. detsembril 2001. Kõnealused muudatused jõustusid 28. augustil 2003. Muudetud protokolli nr 3 võib leida riigiabi käsitlevalt ameti võrgulehelt – õigusnormid: www.eftasurv.int

(10)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20.

(11)  EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vt EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti d.

(12)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

(13)  EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vt EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti e.

(14)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

(15)  EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vt EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti f.

(16)  EÜT L 172, 2.7.2002, lk 1.

(17)  EÜT L 38, 13.2.2002 ja EMP kaasanne nr 9, vt EMP lepingu XV lisa punkti 1 alapunkti c punkti a.

(18)  EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste 16. peatükk (EÜT L 274, 26.10.2000 ja EMP kaasanne nr 48). Käesolevad suunised vastavad Euroopa Ühenduse suunistele raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2).

(19)  EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste 15. peatükk (EÜT L 21, 24.1.2002 ja EMP kaasanne nr 6). Käesolevad suunised vastavad Euroopa Ühenduse suunistele keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta (EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3).

(20)  EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste 14. peatükk (EÜT L 245, 26.9.1996 ja EMP kaasanne nr 43). Käesolevad suunised vastavad Euroopa Ühenduse suunistele uurimiseks ja arendamiseks antava riigiabi kohta (EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5).

(21)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3.

(22)  ELT L 257, 09.10.2003 ja EMP kaasanne nr 51, vt EMP lepingu XV lisa punkt 1 alapunkt g.

(23)  Vt punkti 12 alapunkte b, c ja d ning punkti 22 eespool.

---