# Den Europæiske Unions C 263/2006

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 263 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 49. årgang31. oktober 2006 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 263

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

49. årgang31. oktober 2006

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2006/C 263/1 | ORIENTERING TIL LÆSERNE | s2 |

Informationsnummer

Indhold

Side

2006/C 263/1

ORIENTERING TIL LÆSERNE

s2

| | I   Meddelelser |
| --- | --- |
| | Revisionsretten — Årsberetningerne for regnskabsåret 2005 |
| 2006/C 263/2 | Årsberetning om budgetgennemførelsen, med institutionernes svar | 1 |
| 2006/C 263/3 | Årsberetning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds (EUF) aktiviteter, med institutionernes svar | 205 |

I   Meddelelser

Revisionsretten — Årsberetningerne for regnskabsåret 2005

2006/C 263/2

Årsberetning om budgetgennemførelsen, med institutionernes svar

1

2006/C 263/3

Årsberetning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds (EUF) aktiviteter, med institutionernes svar

205

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

31.10.2006

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/s2

---

1.

| 1. | Revisionsretten, Den Europæiske Unions uafhængige eksterne revisor, offentliggør hvert år en årsberetning om budgetgennemførelsen og en årsberetning om EUF. Disse årsberetninger er et element i dechargeproceduren, som afslutter den årlige budgetprocedure. |
| --- | --- |

Revisionsretten, Den Europæiske Unions uafhængige eksterne revisor, offentliggør hvert år en årsberetning om budgetgennemførelsen og en årsberetning om EUF. Disse årsberetninger er et element i dechargeproceduren, som afslutter den årlige budgetprocedure.

| 2. | I henhold til EF-traktatens artikel 274 har Kommissionen kompetencen til og ansvaret for at gennemføre budgettet i overensstemmelse med bestemmelserne (1) og med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen for at sikre, at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Fællesskabsudgifterne kontrolleres på forskellige niveauer i Kommissionen og i administrationerne i medlemsstaterne og de stater, der modtager støtte. Det er Rettens rolle at undersøge finansforvaltningen i sin helhed og herigennem bidrage til at forbedre forvaltningen af Den Europæiske Unions budget. |
| --- | --- |

2.

I henhold til EF-traktatens artikel 274 har Kommissionen kompetencen til og ansvaret for at gennemføre budgettet i overensstemmelse med bestemmelserne (1) og med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen for at sikre, at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Fællesskabsudgifterne kontrolleres på forskellige niveauer i Kommissionen og i administrationerne i medlemsstaterne og de stater, der modtager støtte. Det er Rettens rolle at undersøge finansforvaltningen i sin helhed og herigennem bidrage til at forbedre forvaltningen af Den Europæiske Unions budget.

| 3. | Fra regnskabsåret 1994 har Retten i medfør af EF-traktaten skullet afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om rigtigheden af Det Europæiske Fællesskabs årsregnskab, der er opstillet af Kommissionen og på dennes ansvar, samt om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Denne erklæring, der er baseret på specifikke vurderinger for hvert enkelt af de større aktivitetsområder i Fællesskabet, er den centrale del af Rettens årsberetning om budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

3.

Fra regnskabsåret 1994 har Retten i medfør af EF-traktaten skullet afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om rigtigheden af Det Europæiske Fællesskabs årsregnskab, der er opstillet af Kommissionen og på dennes ansvar, samt om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Denne erklæring, der er baseret på specifikke vurderinger for hvert enkelt af de større aktivitetsområder i Fællesskabet, er den centrale del af Rettens årsberetning om budgetgennemførelsen.

| 4. | Ud over årsberetningerne offentliggør Retten særberetninger om særlige emner og afgiver udtalelser om forslag til EU-lovgivning på det finansielle område. Disse beretninger og udtalelser offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og på Rettens websted www.eca.europa.eu. Bilag II er en liste over beretninger og udtalelser vedtaget af Retten inden for de seneste fem år. |
| --- | --- |

4.

Ud over årsberetningerne offentliggør Retten særberetninger om særlige emner og afgiver udtalelser om forslag til EU-lovgivning på det finansielle område. Disse beretninger og udtalelser offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og på Rettens websted www.eca.europa.eu. Bilag II er en liste over beretninger og udtalelser vedtaget af Retten inden for de seneste fem år.

| 5. | Rettens regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2005, offentliggøres sammen med den eksterne revisors beretning i Den Europæiske Unions Tidende. Med denne beretning afgiver revisor erklæring om, hvorvidt regnskabet giver et retvisende billede af Rettens finansielle stilling og aktiver, og giver en vurdering af de administrative og regnskabsmæssige procedurer, og af den interne kontrol samt af, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. |
| --- | --- |

5.

Rettens regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2005, offentliggøres sammen med den eksterne revisors beretning i Den Europæiske Unions Tidende. Med denne beretning afgiver revisor erklæring om, hvorvidt regnskabet giver et retvisende billede af Rettens finansielle stilling og aktiver, og giver en vurdering af de administrative og regnskabsmæssige procedurer, og af den interne kontrol samt af, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig.

| 6. | Medlemmerne af Revisionsretten er: Hubert WEBER (formand), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN og Karel PINXTEN. |
| --- | --- |

6.

Medlemmerne af Revisionsretten er: Hubert WEBER (formand), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN og Karel PINXTEN.

---

(1)  Ud over afgørelser, beslutninger, rådsforordninger og direktiver vedrørende indtægter (»egne indtægter«) og finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget er der særlige forordninger for gennemførelsen af Den Europæiske Unions forskellige politikker og instrumenter. Der gælder særlige forordninger for De Europæiske Udviklingsfonde.

---

I Meddelelser

Revisionsretten — Årsberetningerne for regnskabsåret 2005

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/1

---

REVISIONSRETTEN

Image

I medfør af artikel 248, stk. 1 og 4, i EF-traktaten, artikel 143 og artikel 181, stk. 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget samt artikel 116 og artikel 135, stk. 2, i finansforordningen af 27. marts 2003 for den 9. Europæiske Udviklingsfond vedtog Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber på møderne den 7. og 14. september 2006

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2005

Beretningerne, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er fremsendt til dechargemyndigheden og de øvrige institutioner.

---

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Dette dokument, som dækker regnskabsåret 2005, indeholder Rettens 29. årsberetning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget og årsberetningen om De Europæiske Udviklingsfonde. |
| --- | --- |

0.1.

Dette dokument, som dækker regnskabsåret 2005, indeholder Rettens 29. årsberetning om gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget og årsberetningen om De Europæiske Udviklingsfonde.

| 0.2. | Årsberetningen om gennemførelsen af det almindelige budget er nu bygget op på følgende måde: Kapitel 1: revisionserklæringen, kapitel 2: Kommissionens interne kontrolsystem (1), kapitel 3: de væsentligste bemærkninger om budgetforvaltningen, kapitel 4 til 10: indtægterne og aktiviteterne finansieret over de forskellige dele af budgettet — et kapitel om hvert af udgiftsområderne i de finansielle overslag — og kapitel 11: finansielle instrumenter og bankaktiviteter. Kommissionens eller — hvor det er relevant — de andre EU-institutioners svar offentliggøres sammen med beretningen. |
| --- | --- |

0.2.

Årsberetningen om gennemførelsen af det almindelige budget er nu bygget op på følgende måde: Kapitel 1: revisionserklæringen, kapitel 2: Kommissionens interne kontrolsystem (1), kapitel 3: de væsentligste bemærkninger om budgetforvaltningen, kapitel 4 til 10: indtægterne og aktiviteterne finansieret over de forskellige dele af budgettet — et kapitel om hvert af udgiftsområderne i de finansielle overslag — og kapitel 11: finansielle instrumenter og bankaktiviteter. Kommissionens eller — hvor det er relevant — de andre EU-institutioners svar offentliggøres sammen med beretningen.

| 0.3. | Kapitlerne om indtægterne og de største udgiftsområder har følgende hovedelementer:






  — | de specifikke vurderinger, dvs. detaljerede analyser af resultaterne af det revisionsarbejde, der er udført med henblik på revisionserklæringen |
| --- | --- | --- |

0.3.

Kapitlerne om indtægterne og de største udgiftsområder har følgende hovedelementer:

—

de specifikke vurderinger, dvs. detaljerede analyser af resultaterne af det revisionsarbejde, der er udført med henblik på revisionserklæringen

| — | resultaterne af de opfølgningsrevisioner, Retten har udført for at vurdere de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på Rettens og budgetmyndighedens anbefalinger fremsat i forbindelse med tidligere revisioner |
| --- | --- |

—

resultaterne af de opfølgningsrevisioner, Retten har udført for at vurdere de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på Rettens og budgetmyndighedens anbefalinger fremsat i forbindelse med tidligere revisioner

| — | en liste med de særberetninger, som Retten har offentliggjort siden sidste årsberetning. |
| --- | --- |

—

en liste med de særberetninger, som Retten har offentliggjort siden sidste årsberetning.

| 0.4. | De specifikke vurderinger er baseret på en evaluering af, hvordan de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes på indtægterne og de enkelte udgiftsområder, fungerer, på resultaterne af Rettens test af de underliggende transaktioner og — hvor det er relevant — på resultaterne af andre revisorers arbejde. Rettens samlede vurdering af disse elementer udgør grundlaget for revisionserklæringen i kapitel 1. I bilagene til kapitel 4 til 9 beskrives endvidere de elementer, der er anvendt til overvågning og evaluering af den økonomiske forvaltning af EU-budgettet. |
| --- | --- |

0.4.

De specifikke vurderinger er baseret på en evaluering af, hvordan de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes på indtægterne og de enkelte udgiftsområder, fungerer, på resultaterne af Rettens test af de underliggende transaktioner og — hvor det er relevant — på resultaterne af andre revisorers arbejde. Rettens samlede vurdering af disse elementer udgør grundlaget for revisionserklæringen i kapitel 1. I bilagene til kapitel 4 til 9 beskrives endvidere de elementer, der er anvendt til overvågning og evaluering af den økonomiske forvaltning af EU-budgettet.

| 0.5. | 2005 var det første fulde år, hvor Den Europæiske Union havde 25 medlemmer. Hovedbegivenheden var — set fra et finansielt synspunkt — indførelsen af periodiseret regnskabsføring og opstillingen af det konsoliderede årsregnskab på dette grundlag. Kapitel 1 informerer om denne centrale proces. Kommissionen har i de sidste tre år arbejdet på denne omfattende og komplekse ændring, men som Retten bemærker det, er der behov for yderligere fremskridt. |
| --- | --- |

0.5.

2005 var det første fulde år, hvor Den Europæiske Union havde 25 medlemmer. Hovedbegivenheden var — set fra et finansielt synspunkt — indførelsen af periodiseret regnskabsføring og opstillingen af det konsoliderede årsregnskab på dette grundlag. Kapitel 1 informerer om denne centrale proces. Kommissionen har i de sidste tre år arbejdet på denne omfattende og komplekse ændring, men som Retten bemærker det, er der behov for yderligere fremskridt.

| 0.6. | Retten noterer en fortsat forbedring af Kommissionens interne kontrolsystem i regnskabsåret 2005. I 2005 kom der endvidere et forslag til ændring af finansforordningen med henblik på at forenkle og forbedre procedurerne. I 2006 er dette forslag blevet fulgt op af et revideret forslag, som tager hensyn til Rettens og andre institutioners udtalelse. Samtidig hermed har Kommissionen fremsat to forslag til forbedring af gennemførelsesbestemmelserne til den nugældende finansforordning, som Retten også har afgivet udtalelse om. |
| --- | --- |

0.6.

Retten noterer en fortsat forbedring af Kommissionens interne kontrolsystem i regnskabsåret 2005. I 2005 kom der endvidere et forslag til ændring af finansforordningen med henblik på at forenkle og forbedre procedurerne. I 2006 er dette forslag blevet fulgt op af et revideret forslag, som tager hensyn til Rettens og andre institutioners udtalelse. Samtidig hermed har Kommissionen fremsat to forslag til forbedring af gennemførelsesbestemmelserne til den nugældende finansforordning, som Retten også har afgivet udtalelse om.

| 0.7. | Kommissionen har desuden foreslået ændringer til sektorreglerne og -forordningerne, til dels i forbindelse med udarbejdelsen af de kommende finansielle overslag for perioden 2007-2013. Disse ændringer omfatter nye eller reviderede forordninger om egne indtægter, strukturforanstaltninger, landbrug, interne politikker og foranstaltninger udadtil. Retten leverer fortsat input til disse processer i form af udtalelser, og den vil følge anvendelsen af dem meget nøje. |
| --- | --- |

0.7.

Kommissionen har desuden foreslået ændringer til sektorreglerne og -forordningerne, til dels i forbindelse med udarbejdelsen af de kommende finansielle overslag for perioden 2007-2013. Disse ændringer omfatter nye eller reviderede forordninger om egne indtægter, strukturforanstaltninger, landbrug, interne politikker og foranstaltninger udadtil. Retten leverer fortsat input til disse processer i form af udtalelser, og den vil følge anvendelsen af dem meget nøje.

| 0.8. | De årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne er nogle af de vigtigste elementer i Kommissionens reformprogram, som har stået på siden 2000. Kvaliteten af disse rapporter, som er grundlæggende instrumenter til sikring af ansvarlighed og kommunikation, er blevet bedre. Men som angivet i denne årsberetning konstaterer Retten, at der stadig er væsentlig fejlfrekvens på de fleste af de områder, hvor reglerne fortsat er komplekse, og hvor udgifterne hovedsagelig er baseret på oplysninger fra modtagerne. Både i Kommissionen og i medlems- og modtagerstaterne skal de nuværende overvågnings- og kontrolssystemer styrkes yderligere og integreres, så man kan styre de iboende risici. |
| --- | --- |

0.8.

De årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne er nogle af de vigtigste elementer i Kommissionens reformprogram, som har stået på siden 2000. Kvaliteten af disse rapporter, som er grundlæggende instrumenter til sikring af ansvarlighed og kommunikation, er blevet bedre. Men som angivet i denne årsberetning konstaterer Retten, at der stadig er væsentlig fejlfrekvens på de fleste af de områder, hvor reglerne fortsat er komplekse, og hvor udgifterne hovedsagelig er baseret på oplysninger fra modtagerne. Både i Kommissionen og i medlems- og modtagerstaterne skal de nuværende overvågnings- og kontrolssystemer styrkes yderligere og integreres, så man kan styre de iboende risici.

| 0.9. | I udtalelse nr. 2/2004 (2) om »én enkelt revisionsmodel« foreslog Retten, at der oprettes en struktur for intern kontrol i Fællesskabet, hvori de eksisterende systemer eller nye systemer:






  — | udbygges/udvikles og anvendes ensartet og efter fælles principper og standarder i Kommissionen og i medlemsstaterne og |
| --- | --- | --- |

0.9.

I udtalelse nr. 2/2004 (2) om »én enkelt revisionsmodel« foreslog Retten, at der oprettes en struktur for intern kontrol i Fællesskabet, hvori de eksisterende systemer eller nye systemer:

—

udbygges/udvikles og anvendes ensartet og efter fælles principper og standarder i Kommissionen og i medlemsstaterne og

| — | udformes således, at der sikres en passende balance mellem omkostningerne forbundet med kontrollen og det udbytte, der opnås ved, at risikoen for uregelmæssigheder kommer under kontrol. |
| --- | --- |

—

udformes således, at der sikres en passende balance mellem omkostningerne forbundet med kontrollen og det udbytte, der opnås ved, at risikoen for uregelmæssigheder kommer under kontrol.

| 0.10. | Efter overvejelser og høring om disse spørgsmål udsendte Kommissionen i januar 2006 en meddelelse (3), hvori den redegør for sin handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol. Det er Kommissionens mål at sikre effektiv og produktiv intern kontrol af EU's midler. Det er af altafgørende betydning, at borgerne i Unionen har rimelig sikkerhed for, at offentlige europæiske midler forvaltes lovligt og formelt rigtigt, og på den baggrund hilser Retten dette tiltag velkommen. Retten vil evaluere resultaterne af handlingsplanen, når de relevante foranstaltninger er gennemført, og det er muligt at vurdere deres effekt. |
| --- | --- |

0.10.

Efter overvejelser og høring om disse spørgsmål udsendte Kommissionen i januar 2006 en meddelelse (3), hvori den redegør for sin handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol. Det er Kommissionens mål at sikre effektiv og produktiv intern kontrol af EU's midler. Det er af altafgørende betydning, at borgerne i Unionen har rimelig sikkerhed for, at offentlige europæiske midler forvaltes lovligt og formelt rigtigt, og på den baggrund hilser Retten dette tiltag velkommen. Retten vil evaluere resultaterne af handlingsplanen, når de relevante foranstaltninger er gennemført, og det er muligt at vurdere deres effekt.

---

(1)  Bemærkningerne om kontrolsystemet kunne tidligere findes i kapitlet med revisionserklæringen og i de enkelte kapitler om indtægter og udgifter.

(2)  EUT C 107 af 30.4.2004.

(3)  KOM(2006) 9 endelig af 17.1.2006.

---

ÅRSBERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2006/C 263/01)

INDHOLD

| Kapitel 1 | — | Revisionserklæring med underbyggende oplysninger |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

—

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

| Kapitel 2 | — | Kommissionens interne kontrol |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

—

Kommissionens interne kontrol

| Kapitel 3 | — | Budgetforvaltningen |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

—

Budgetforvaltningen

| Kapitel 4 | — | Indtægter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

—

Indtægter

| Kapitel 5 | — | Den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

—

Den fælles landbrugspolitik

| Kapitel 6 | — | Strukturforanstaltninger: regionalpolitik, beskæftigelses- og socialpolitik, udvikling af landdistrikter og fiskeri |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

—

Strukturforanstaltninger: regionalpolitik, beskæftigelses- og socialpolitik, udvikling af landdistrikter og fiskeri

| Kapitel 7 | — | Interne politikker inklusive forskning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

—

Interne politikker inklusive forskning

| Kapitel 8 | — | Foranstaltninger udadtil |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

—

Foranstaltninger udadtil

| Kapitel 9 | — | Førtiltrædelsesstrategi |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

—

Førtiltrædelsesstrategi

| Kapitel 10 | — | Administrationsudgifter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

—

Administrationsudgifter

| Kapitel 11 | — | Finansielle instrumenter og bankaktiviteter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 11

—

Finansielle instrumenter og bankaktiviteter

| Bilag I (1) | — | Finansielle oplysninger om det almindelige budget |
| --- | --- | --- |

Bilag I (1)

—

Finansielle oplysninger om det almindelige budget

| Bilag II (1) | — | Beretninger og udtalelser vedtaget af Revisionsretten siden år 2001 |
| --- | --- | --- |

Bilag II (1)

—

Beretninger og udtalelser vedtaget af Revisionsretten siden år 2001

---

(1)  Bilagene til årsberetningen om budgetgennemførelsen findes bagest i dette dokument.

---

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

Revisionserklæring

Regnskabernes rigtighed

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Indledning

Regnskabernes rigtighed

Generel baggrund

Revisionens omfang og revisionsmetode

Kommissionens ændringsstyring

Den konsoliderede åbningsbalance pr. 1. januar 2005

Det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2005

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Rettens metode

Resultaterne af revisionen vedrørende 2005

REVISIONSERKLÆRING

I.

| I. | I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Revisionsretten revideret De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab, som består af det konsoliderede årsregnskab og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, for det regnskabsår, som afsluttedes den 31. december 2005 (1). |
| --- | --- |

I overensstemmelse med traktatens artikel 248 har Revisionsretten revideret De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab, som består af det konsoliderede årsregnskab og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, for det regnskabsår, som afsluttedes den 31. december 2005 (1).

| II. | Det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2005 er det første årsregnskab, som i overensstemmelse med finansforordningen af 25. juni 2002 er opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har godkendt, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne (2), hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser. Overgangen til periodiserede regnskaber betød, at åbningsbalancen skulle opstilles igen pr. 1. januar 2005 og medførte store ændringer i opstillingen (3) af årsregnskabet og dets indhold (4). |
| --- | --- |

II.

Det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2005 er det første årsregnskab, som i overensstemmelse med finansforordningen af 25. juni 2002 er opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har godkendt, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne (2), hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser. Overgangen til periodiserede regnskaber betød, at åbningsbalancen skulle opstilles igen pr. 1. januar 2005 og medførte store ændringer i opstillingen (3) af årsregnskabet og dets indhold (4).

| III. | Det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber konsolideres af Kommissionens regnskabsfører og godkendes af Kommissionen. Det er Rettens opgave at afgive en erklæring baseret på sin revision til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

III.

Det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber konsolideres af Kommissionens regnskabsfører og godkendes af Kommissionen. Det er Rettens opgave at afgive en erklæring baseret på sin revision til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| IV. | Retten har udført revisionen i overensstemmelse med sine egne retningslinjer og standarder, som er baseret på internationale standarder tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskabet. Revisionen har givet Retten et rimeligt grundlag for at kunne afgive nedenstående erklæring. For så vidt angår indtægter var omfanget af Rettens revisionsarbejde begrænset. For det første er de egne indtægter fra moms og BNI baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor Retten ikke kan revidere de underliggende data direkte, og for det andet kan revisionen af traditionelle egne indtægter ikke dække indførsler, som ikke er blevet kontrolleret af toldmyndighederne. |
| --- | --- |

IV.

Retten har udført revisionen i overensstemmelse med sine egne retningslinjer og standarder, som er baseret på internationale standarder tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskabet. Revisionen har givet Retten et rimeligt grundlag for at kunne afgive nedenstående erklæring. For så vidt angår indtægter var omfanget af Rettens revisionsarbejde begrænset. For det første er de egne indtægter fra moms og BNI baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor Retten ikke kan revidere de underliggende data direkte, og for det andet kan revisionen af traditionelle egne indtægter ikke dække indførsler, som ikke er blevet kontrolleret af toldmyndighederne.

Regnskabernes rigtighed

V.

| V. | Det er Rettens opfattelse, at det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber er opstillet i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen af 25. juni 2002 og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har godkendt. Når der ses bort fra virkningerne af de forhold, der beskrives i punkt VI, VII og VIII, giver det i alt væsentligt et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2005 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår. |
| --- | --- |

Det er Rettens opfattelse, at det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber er opstillet i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen af 25. juni 2002 og de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har godkendt. Når der ses bort fra virkningerne af de forhold, der beskrives i punkt VI, VII og VIII, giver det i alt væsentligt et retvisende billede af Fællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2005 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår.

| VI. | I en så kompleks situation (jf. punkt II) noterer Retten sig, at den nuværende ramme for finansiel rapportering ikke er blevet anvendt konsekvent, navnlig for så vidt angår cut-off, og at regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater ikke har været i stand til at sikre de finansielle oplysningers kvalitet, hvilket resulterede i en lang række korrektioner efter opstillingen af de foreløbige regnskaber (jf. punkt VII og VIII). |
| --- | --- |

VI.

I en så kompleks situation (jf. punkt II) noterer Retten sig, at den nuværende ramme for finansiel rapportering ikke er blevet anvendt konsekvent, navnlig for så vidt angår cut-off, og at regnskabssystemerne i nogle af Kommissionens generaldirektorater ikke har været i stand til at sikre de finansielle oplysningers kvalitet, hvilket resulterede i en lang række korrektioner efter opstillingen af de foreløbige regnskaber (jf. punkt VII og VIII).

| VII. | Rettens revision viste, at der er fejl i de beløb, som er registreret i regnskabssystemet som regninger/omkostningsopgørelser og forfinansiering, og som, efter de betydelige korrektioner, der er foretaget af de foreløbige regnskaber, stadig har en nettoeffekt på følgende elementer af det konsoliderede årsregnskab (jf. også punkt VIII):






  a) | Den konsoliderede åbningsbalance pr. 1. januar 2005, som regulerer den konsoliderede slutbalance pr. 31. december 2004 på grundlag af de nye regnskabsprincipper, som bygger på periodiseringsprincippet, ansætter kreditorer og det samlede beløb for lang- og kortfristet forfinansiering henholdsvis ca. 47 millioner euro og ca. 179 millioner euro for højt. Nettoaktiverne er følgelig ansat ca. 132 millioner euro for højt. |
| --- | --- | --- |

VII.

Rettens revision viste, at der er fejl i de beløb, som er registreret i regnskabssystemet som regninger/omkostningsopgørelser og forfinansiering, og som, efter de betydelige korrektioner, der er foretaget af de foreløbige regnskaber, stadig har en nettoeffekt på følgende elementer af det konsoliderede årsregnskab (jf. også punkt VIII):

a)

Den konsoliderede åbningsbalance pr. 1. januar 2005, som regulerer den konsoliderede slutbalance pr. 31. december 2004 på grundlag af de nye regnskabsprincipper, som bygger på periodiseringsprincippet, ansætter kreditorer og det samlede beløb for lang- og kortfristet forfinansiering henholdsvis ca. 47 millioner euro og ca. 179 millioner euro for højt. Nettoaktiverne er følgelig ansat ca. 132 millioner euro for højt.

| b) | De fejl, der nævnes i punkt a, indvirker på den konsoliderede slutbalance pr. 31. december 2005, som ansætter kreditorer og det samlede beløb for lang- og kortfristet forfinansiering henholdsvis ca. 508 millioner euro og ca. 822 millioner euro for højt. Nettoaktiverne er følgelig ansat ca. 314 millioner euro for højt. |
| --- | --- |

b)

De fejl, der nævnes i punkt a, indvirker på den konsoliderede slutbalance pr. 31. december 2005, som ansætter kreditorer og det samlede beløb for lang- og kortfristet forfinansiering henholdsvis ca. 508 millioner euro og ca. 822 millioner euro for højt. Nettoaktiverne er følgelig ansat ca. 314 millioner euro for højt.

| VIII. | Rettens revision bekræftede også det generelle forbehold, som generaldirektøren for uddannelse og kultur har fremsat med hensyn til den manglende sikkerhed for, at generaldirektoratets andel i de samlede beløb i såvel den konsoliderede åbningsbalance pr. 1. januar 2005 (aktiver til en værdi af 572,5 millioner euro og passiver til en værdi af 198,5 millioner euro) som den konsoliderede slutbalance pr. 31. december 2005 (aktiver til en værdi af 382,7 millioner euro og passiver til en værdi af 187,3 millioner euro) er korrekt. På grund af udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer i dette generaldirektorat er det ikke muligt at sætte tal på det beløb, som direktoratets andel i aktiverne og passiverne er ansat for højt eller for lavt med. |
| --- | --- |

VIII.

Rettens revision bekræftede også det generelle forbehold, som generaldirektøren for uddannelse og kultur har fremsat med hensyn til den manglende sikkerhed for, at generaldirektoratets andel i de samlede beløb i såvel den konsoliderede åbningsbalance pr. 1. januar 2005 (aktiver til en værdi af 572,5 millioner euro og passiver til en værdi af 198,5 millioner euro) som den konsoliderede slutbalance pr. 31. december 2005 (aktiver til en værdi af 382,7 millioner euro og passiver til en værdi af 187,3 millioner euro) er korrekt. På grund af udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer i dette generaldirektorat er det ikke muligt at sætte tal på det beløb, som direktoratets andel i aktiverne og passiverne er ansat for højt eller for lavt med.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

IX.

| IX. | På områder, hvor overvågnings- og kontrolsystemerne er implementeret på en sådan måde, at de sikrer en passende risikostyring, er de transaktioner, som ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab, taget under et lovlige og formelt rigtige. Det gælder indtægter, forpligtelser, administrationsudgifter og førtiltrædelsesstrategi bortset fra Sapard-programmet. For så vidt angår udgifterne under den fælles landbrugspolitik, viser Rettens revision endvidere, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) — når det anvendes korrekt — er et effektivt system til begrænsning af risikoen for uregelmæssige udgifter. |
| --- | --- |

På områder, hvor overvågnings- og kontrolsystemerne er implementeret på en sådan måde, at de sikrer en passende risikostyring, er de transaktioner, som ligger til grund for De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab, taget under et lovlige og formelt rigtige. Det gælder indtægter, forpligtelser, administrationsudgifter og førtiltrædelsesstrategi bortset fra Sapard-programmet. For så vidt angår udgifterne under den fælles landbrugspolitik, viser Rettens revision endvidere, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) — når det anvendes korrekt — er et effektivt system til begrænsning af risikoen for uregelmæssige udgifter.

| X. | Uden at drage den opfattelse i tvivl, som der gives udtryk for i punkt IX, understreger Retten, at der i forbindelse med førtiltrædelsesstrategien for alle programmers og instrumenters vedkommende stadig består en væsentlig risiko relateret til de gennemførende organisationer i de tiltrædende lande og kandidatlandene. |
| --- | --- |

X.

Uden at drage den opfattelse i tvivl, som der gives udtryk for i punkt IX, understreger Retten, at der i forbindelse med førtiltrædelsesstrategien for alle programmers og instrumenters vedkommende stadig består en væsentlig risiko relateret til de gennemførende organisationer i de tiltrædende lande og kandidatlandene.

| XI. | Retten noterer sig, at der på andre områder stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne, og Kommissionen og medlemsstaterne og de andre modtagerlande bør gøre en større indsats for at få implementeret passende overvågnings- og kontrolsystemer, så de bedre vil kunne takle de iboende risici. Der er tale om følgende områder: den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger, interne politikker og foranstaltninger udadtil.






  a) | For så vidt angår den fælles landbrugspolitik fik Retten bevis for, at de udgifter, som ikke er omfattet af IFKS, eller hvor IFKS ikke anvendes rigtigt, eller hvor systemet først lige er blevet indført, er forbundet med større risiko, fordi kontrolsystemerne er mindre effektive. Hertil kommer, at resultaterne af IFKS-inspektionerne ikke i tilstrækkelig grad efterprøves og valideres af et uafhængigt organ, og at EU normalt ikke kontrollerer ansøgningerne om støtte på stedet. Godkendelsessystemerne og kontrollen af landbrugsstøtte, som ikke er omfattet af IFKS, og som foretages efter, at udbetalingen har fundet sted, giver ikke rimelig sikkerhed for, at fællesskabslovgivningen er overholdt. Retten konkluderede, at der stadig er fejl, som indvirker væsentligt på landbrugsudgifterne taget under et. |
| --- | --- | --- |

XI.

Retten noterer sig, at der på andre områder stadig er fejl, som indvirker væsentligt på betalingerne, og Kommissionen og medlemsstaterne og de andre modtagerlande bør gøre en større indsats for at få implementeret passende overvågnings- og kontrolsystemer, så de bedre vil kunne takle de iboende risici. Der er tale om følgende områder: den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger, interne politikker og foranstaltninger udadtil.

a)

For så vidt angår den fælles landbrugspolitik fik Retten bevis for, at de udgifter, som ikke er omfattet af IFKS, eller hvor IFKS ikke anvendes rigtigt, eller hvor systemet først lige er blevet indført, er forbundet med større risiko, fordi kontrolsystemerne er mindre effektive. Hertil kommer, at resultaterne af IFKS-inspektionerne ikke i tilstrækkelig grad efterprøves og valideres af et uafhængigt organ, og at EU normalt ikke kontrollerer ansøgningerne om støtte på stedet. Godkendelsessystemerne og kontrollen af landbrugsstøtte, som ikke er omfattet af IFKS, og som foretages efter, at udbetalingen har fundet sted, giver ikke rimelig sikkerhed for, at fællesskabslovgivningen er overholdt. Retten konkluderede, at der stadig er fejl, som indvirker væsentligt på landbrugsudgifterne taget under et.

| b) | For strukturforanstaltningernes vedkommende konstaterede Retten igen, at Kommissionen ikke fører et effektivt tilsyn for at formindske risikoen for, at den kontrol, som medlemsstaterne skal udføre, ikke sikrer, at der ikke godtgøres udgifter, som er ansat for højt, eller udgifter, som ikke er støtteberettigede. For begge de to programmeringsperioders vedkommende (1994-1999 og 2000-2006) konstaterede Retten, at udgifterne ikke var fri for væsentlige uregelmæssigheder. Nogle af programmerne for perioden 1994-1999 var blevet afsluttet uden gyldigt grundlag. |
| --- | --- |

b)

For strukturforanstaltningernes vedkommende konstaterede Retten igen, at Kommissionen ikke fører et effektivt tilsyn for at formindske risikoen for, at den kontrol, som medlemsstaterne skal udføre, ikke sikrer, at der ikke godtgøres udgifter, som er ansat for højt, eller udgifter, som ikke er støtteberettigede. For begge de to programmeringsperioders vedkommende (1994-1999 og 2000-2006) konstaterede Retten, at udgifterne ikke var fri for væsentlige uregelmæssigheder. Nogle af programmerne for perioden 1994-1999 var blevet afsluttet uden gyldigt grundlag.

| c) | For de interne politikkers vedkommende viste Rettens revision, at der på trods af de fremskridt, der er gjort på nogle områder, er svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne, som har resulteret i en væsentlig fejlfrekvens i betalingerne til modtagerne. Fejlene skyldes hovedsagelig det komplicerede system for godtgørelse af omkostninger og de uklare procedurer og instrukser for de forskellige programmer. |
| --- | --- |

c)

For de interne politikkers vedkommende viste Rettens revision, at der på trods af de fremskridt, der er gjort på nogle områder, er svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne, som har resulteret i en væsentlig fejlfrekvens i betalingerne til modtagerne. Fejlene skyldes hovedsagelig det komplicerede system for godtgørelse af omkostninger og de uklare procedurer og instrukser for de forskellige programmer.

| d) | For så vidt angår foranstaltningerne udadtil har forbedringerne af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer endnu ikke haft nogen effekt i de organisationer, som gennemfører aktionerne, hvor der stadig er en væsentlig fejlfrekvens, som kan forklares med, at der ikke er anlagt en samlet strategi for overvågning, kontrol og revision af disse organisationer. |
| --- | --- |

d)

For så vidt angår foranstaltningerne udadtil har forbedringerne af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer endnu ikke haft nogen effekt i de organisationer, som gennemfører aktionerne, hvor der stadig er en væsentlig fejlfrekvens, som kan forklares med, at der ikke er anlagt en samlet strategi for overvågning, kontrol og revision af disse organisationer.

14. september 2006.

Hubert WEBER

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN |
| Indledning |
| 1.1. | I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af Fællesskabets større aktivitetsområder. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN

Indledning

1.1.

I medfør af EF-traktatens artikel 248 afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af Fællesskabets større aktivitetsområder.

| 1.2. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at skaffe sig tilstrækkelig sikkerhed til, at den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Fællesskabernes indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling ved regnskabsårets udgang (jf. punkt 1.5-1.58). |
| --- | --- |

1.2.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at skaffe sig tilstrækkelig sikkerhed til, at den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Fællesskabernes indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling ved regnskabsårets udgang (jf. punkt 1.5-1.58).

| 1.3. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, er at tilvejebringe så mange direkte eller indirekte revisionsbeviser, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.59-1.65 med hensyn til tværgående spørgsmål og kapitel 2 og 4-10 med hensyn til detaljer). |
| --- | --- |

1.3.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, er at tilvejebringe så mange direkte eller indirekte revisionsbeviser, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.59-1.65 med hensyn til tværgående spørgsmål og kapitel 2 og 4-10 med hensyn til detaljer).

| 1.4. | Da Kommissionen ikke har meddelt systematiske indikatorer (5), har Retten opstillet en række indikatorer, som anvendes til kontrol af de fremskridt, der er gjort i arbejdet med at forbedre såvel den interne kontrol samlet som de interne kontroller på hvert enkelt indkomst- og udgiftsområde (jf. bilagene til dette kapitel og til kapitel 2 og 4-10). |
| --- | --- |

1.4.

Da Kommissionen ikke har meddelt systematiske indikatorer (5), har Retten opstillet en række indikatorer, som anvendes til kontrol af de fremskridt, der er gjort i arbejdet med at forbedre såvel den interne kontrol samlet som de interne kontroller på hvert enkelt indkomst- og udgiftsområde (jf. bilagene til dette kapitel og til kapitel 2 og 4-10).

5

Regnskabernes rigtighed

Generel baggrund

| 1.5. | Rettens bemærkninger vedrører det endelige årsregnskab for regnskabsåret 2005, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 128 og 129 i finansforordningen af 25. juni 2002 (6) og sendt til Retten den 28. juli 2006. Årsregnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

1.5.

Rettens bemærkninger vedrører det endelige årsregnskab for regnskabsåret 2005, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 128 og 129 i finansforordningen af 25. juni 2002 (6) og sendt til Retten den 28. juli 2006. Årsregnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter.

6

| 1.6. | Regnskabsåret 2005 var en vigtig milepæl med hensyn til gennemførelsen af de nye elementer i handlingsplanen for modernisering af Fællesskabernes regnskabssystem, som Kommissionen vedtog den 17. december 2002 (7). Disse elementer skulle imødekomme en række bemærkninger, som Retten tidligere har fremsat, og tog hensyn til bestemmelserne i finansforordningen (særlig artikel 123-138): |
| --- | --- |

1.6.

Regnskabsåret 2005 var en vigtig milepæl med hensyn til gennemførelsen af de nye elementer i handlingsplanen for modernisering af Fællesskabernes regnskabssystem, som Kommissionen vedtog den 17. december 2002 (7). Disse elementer skulle imødekomme en række bemærkninger, som Retten tidligere har fremsat, og tog hensyn til bestemmelserne i finansforordningen (særlig artikel 123-138):

7

| — | Siden 1. januar 2005 har de konsoliderede regnskaber skullet opstilles efter periodiseringsprincippet, mens den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen stadig er baseret på kontantbevægelser som fastsat i finansforordningen. |
| --- | --- |

—

Siden 1. januar 2005 har de konsoliderede regnskaber skullet opstilles efter periodiseringsprincippet, mens den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen stadig er baseret på kontantbevægelser som fastsat i finansforordningen.

| — | Selv om budgetrapporteringens indhold ikke er blevet ændret, skal årsregnskabet nu omfatte nye elementer: en resultatopgørelse (inklusive præsentation af segmentoplysninger), en pengestrømsopgørelse og en opgørelse over bevægelser på egenkapitalen. |
| --- | --- |

—

Selv om budgetrapporteringens indhold ikke er blevet ændret, skal årsregnskabet nu omfatte nye elementer: en resultatopgørelse (inklusive præsentation af segmentoplysninger), en pengestrømsopgørelse og en opgørelse over bevægelser på egenkapitalen.

| — | For første gang var de forskellige fællesskabsorganer også omfattet af konsolideringen. |
| --- | --- |

—

For første gang var de forskellige fællesskabsorganer også omfattet af konsolideringen.

| — | Et nyt regnskabssystem skulle tages i brug, som sikrer, at hver enkelt regnskabsbegivenhed og ikke kun hver enkelt kontantbevægelse registreres fuldt ud, når den opstår. Det skulle give de interne brugere mere komplette og relevante informationer til brug for deres beslutningstagning. Det skulle også betyde, at de oplysninger, de eksterne læsere får, bliver mere gennemsigtige og informative. |
| --- | --- |

—

Et nyt regnskabssystem skulle tages i brug, som sikrer, at hver enkelt regnskabsbegivenhed og ikke kun hver enkelt kontantbevægelse registreres fuldt ud, når den opstår. Det skulle give de interne brugere mere komplette og relevante informationer til brug for deres beslutningstagning. Det skulle også betyde, at de oplysninger, de eksterne læsere får, bliver mere gennemsigtige og informative.

Periodiserede regnskaber: Den vigtigste betydning af anvendelsen af periodiseringsprincippet er, at regnskaberne ændrer fokus, så de i stedet for at registrere kontanttransaktioner nu indregner »rettigheder og forpligtelser«, så snart de er anerkendt.De vigtigste virkninger af overgangen til periodiserede regnskaber på det konsoliderede årsregnskab er følgende:Forfinansiering: Denne post opføres nu på balancen som et »aktiv«. Den omfatter udbetalte forskud, som modtagerne endnu ikke har anvendt, eller som der endnu ikke er indsendt en betalingsanmodning for (28 000 millioner euro).Kreditorer: Beløbene bogføres, så snart de anvisningsberettigede har godkendt dem som påløbne og støtteberettigede omkostninger (74 200 millioner euro).Periodeafgrænsning (cut-off): Transaktioner foretaget i regnskabsårets løb skal bogføres i den regnskabsperiode, de vedrører.Ovennævnte tal er taget direkte fra De Europæiske Fællesskabers årsregnskab (åbningsbalancen pr. 1. januar 2005).

Periodiserede regnskaber:

Forfinansiering:

Kreditorer:

Periodeafgrænsning (cut-off):

Revisionens omfang og revisionsmetode

| 1.7. | Retten koncentrerede sin revision vedrørende regnskabernes rigtighed om: |
| --- | --- |

1.7.

Retten koncentrerede sin revision vedrørende regnskabernes rigtighed om:

| — | Kommissionens styring af overgangen fra kontantregnskaber til periodiserede regnskaber (jf. punkt 1.10-1.27) |
| --- | --- |

—

Kommissionens styring af overgangen fra kontantregnskaber til periodiserede regnskaber (jf. punkt 1.10-1.27)

| — | at efterprøve nøjagtigheden af de forskellige elementer i regnskaberne (jf. punkt 1.28-1.58). |
| --- | --- |

—

at efterprøve nøjagtigheden af de forskellige elementer i regnskaberne (jf. punkt 1.28-1.58).

| 1.8. | I forbindelse med arbejdet vedrørende Kommissionens ændringsstyring tog Retten særlig hensyn til: |
| --- | --- |

1.8.

I forbindelse med arbejdet vedrørende Kommissionens ændringsstyring tog Retten særlig hensyn til:

| — | om Kommissionen havde sørget for, at de relevante regnskabsstandarder faktisk blev anvendt |
| --- | --- |

—

om Kommissionen havde sørget for, at de relevante regnskabsstandarder faktisk blev anvendt

| — | om de foranstaltninger, der var truffet i Kommissionen, bidrager til at give rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede. |
| --- | --- |

—

om de foranstaltninger, der var truffet i Kommissionen, bidrager til at give rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede.

Med dette for øje analyserede Retten grundlaget for godkendelsen (i overensstemmelse med artikel 61 i finansforordningen) af åbnings- og slutbalancerne for 2005 og den anvendte cut-off metode og undersøgte, i hvilken udstrækning de lokale finansforvaltningssystemer, som leverer dataene til Kommissionens regnskaber, var parat til at klare denne opgave.

| 1.9. | Rettens efterprøvning af 2005-regnskabernes rigtighed var især koncentreret om: |
| --- | --- |

1.9.

Rettens efterprøvning af 2005-regnskabernes rigtighed var især koncentreret om:

| — | åbningsbalancen for 2005 (som skal vise effekten af de ændringer, der er foretaget for at kunne regulere balancen pr. 31. december 2004 i overensstemmelse med de nye regnskabsprincipper) |
| --- | --- |

—

åbningsbalancen for 2005 (som skal vise effekten af de ændringer, der er foretaget for at kunne regulere balancen pr. 31. december 2004 i overensstemmelse med de nye regnskabsprincipper)

| — | slutbalancen pr. 31. december 2005 |
| --- | --- |

—

slutbalancen pr. 31. december 2005

| — | de data i disse balancer, som ikke var tilgængelige under det gamle system, men som skal afspejles i de periodiserede regnskaber (forfinansiering og garantier i forbindelse hermed, regninger/omkostningsopgørelser). |
| --- | --- |

—

de data i disse balancer, som ikke var tilgængelige under det gamle system, men som skal afspejles i de periodiserede regnskaber (forfinansiering og garantier i forbindelse hermed, regninger/omkostningsopgørelser).

Der blev foretaget regnskabsanalytisk revision og substanstest af omfattende stikprøver.

Kommissionens ændringsstyring

Generelle resultater

| 1.10. | Kommissionen skulle gennemføre moderniseringen af regnskabssystemet inden for den tidsplan og de organisatoriske rammer, der er fastsat i finansforordningen. Som allerede bemærket af Retten i tidligere årsberetninger (8) var tidsplanen for de nødvendige tilpasninger og godkendelser meget ambitiøs. |
| --- | --- |

1.10.

Kommissionen skulle gennemføre moderniseringen af regnskabssystemet inden for den tidsplan og de organisatoriske rammer, der er fastsat i finansforordningen. Som allerede bemærket af Retten i tidligere årsberetninger (8) var tidsplanen for de nødvendige tilpasninger og godkendelser meget ambitiøs.

8

| 1.10. | Kommissionen anerkender, at dens tjenestegrene har gjort en enorm indsats for at skifte over til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet. |
| --- | --- |

1.10.

Kommissionen anerkender, at dens tjenestegrene har gjort en enorm indsats for at skifte over til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet.

Kommissionen udarbejdede med henblik på modernisering af regnskabssystemet en meget detaljeret projektforvaltningsplan med angivelse af alle nødvendige milepæle til at gøre projektet til en succes.

| 1.11. | Erfaringen fra andre offentlige administrationer, der har gennemført lignende reformer (9), viser, at projekter af samme størrelsesorden og kompleksitet som moderniseringen af Fællesskabernes regnskaber er forbundet med mange forskellige problemer, som komplicerer og forsinker deres fuldførelse. På den baggrund er der gjort betydelige fremskridt: |
| --- | --- |

1.11.

Erfaringen fra andre offentlige administrationer, der har gennemført lignende reformer (9), viser, at projekter af samme størrelsesorden og kompleksitet som moderniseringen af Fællesskabernes regnskaber er forbundet med mange forskellige problemer, som komplicerer og forsinker deres fuldførelse. På den baggrund er der gjort betydelige fremskridt:

9

| — | Den 1. januar 2005 holdt Kommissionen op med at føre EU's almindelige regnskaber efter kasseregnskabsprincippet og gik over til at føre dem efter periodiseringsprincippet. Der er blevet indført nye regnskabsregler (10) og -metoder samt et nyt harmoniseret regnskabscharter og nye konsolideringsværktøjer i alle Fællesskabets institutioner og organer. |
| --- | --- |

—

Den 1. januar 2005 holdt Kommissionen op med at føre EU's almindelige regnskaber efter kasseregnskabsprincippet og gik over til at føre dem efter periodiseringsprincippet. Der er blevet indført nye regnskabsregler (10) og -metoder samt et nyt harmoniseret regnskabscharter og nye konsolideringsværktøjer i alle Fællesskabets institutioner og organer.

10

| — | Interessenterne har fået individuelle og konsoliderede regnskaber, som omfatter de nye obligatoriske elementer og indeholder flere detaljerede informationer om de ressourcer, der kontrolleres af de forskellige enheder, omkostningerne forbundet med deres operationer og om pengestrømme. |
| --- | --- |

—

Interessenterne har fået individuelle og konsoliderede regnskaber, som omfatter de nye obligatoriske elementer og indeholder flere detaljerede informationer om de ressourcer, der kontrolleres af de forskellige enheder, omkostningerne forbundet med deres operationer og om pengestrømme.

| 1.11. | Til trods for visse anliggenders komplicerede karakter og de mange forskellige problemer og udfordringer er det lykkedes Kommissionen at styre projektet uden overskridelse af de vigtigste frister. Blandt de bedre resultater kan nævnes: |
| --- | --- |

1.11.

Til trods for visse anliggenders komplicerede karakter og de mange forskellige problemer og udfordringer er det lykkedes Kommissionen at styre projektet uden overskridelse af de vigtigste frister. Blandt de bedre resultater kan nævnes:

| — | it-systemerne blev udviklet, så de kunne støtte de nye krav til regnskabsføring |
| --- | --- |

—

it-systemerne blev udviklet, så de kunne støtte de nye krav til regnskabsføring

| — | overgangen til det nye system forløb problemløst, således at det nye system kunne tages i brug i begyndelsen af januar 2005 |
| --- | --- |

—

overgangen til det nye system forløb problemløst, således at det nye system kunne tages i brug i begyndelsen af januar 2005

| — | de administrative procedurer i alle Kommissionens tjenestegrene blev tilpasset kravene i forbindelse med periodiseringsprincippet |
| --- | --- |

—

de administrative procedurer i alle Kommissionens tjenestegrene blev tilpasset kravene i forbindelse med periodiseringsprincippet

| — | åbningssaldiene for de periodiserede regnskaber blev beregnet og godkendt |
| --- | --- |

—

åbningssaldiene for de periodiserede regnskaber blev beregnet og godkendt

| — | der blev udviklet et integreret likviditetsmodul for de finansielle aktiviteter, som forvaltes af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender |
| --- | --- |

—

der blev udviklet et integreret likviditetsmodul for de finansielle aktiviteter, som forvaltes af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender

| — | alle afdelinger skønnede, hvilke udgifter der skulle periodiseres i slutningen af hvert år |
| --- | --- |

—

alle afdelinger skønnede, hvilke udgifter der skulle periodiseres i slutningen af hvert år

| — | Kommissionens regnskaber blev udarbejdet og konsolideret med de andre institutioners og organers. |
| --- | --- |

—

Kommissionens regnskaber blev udarbejdet og konsolideret med de andre institutioners og organers.

Kommissionen har endelig overholdt de tidsfrister, der er fastsat i finansforordningen for forberedelse af årsregnskabet, hvilket på alle måder er i overensstemmelse med internationale standarder, og har overholdt sit tilsagn over for Europa-Parlamentet og Rådet om at rapportere om de fremskridt, der gøres i retning af dette mål, hvilket alle myndigheder betragtede som meget ambitiøst.

| 1.12. | Tabel 1.1
  er en opfølgning af Rettens forbehold i revisionserklæringen for 2004 for så vidt angår regnskabernes rigtighed samt andre spørgsmål, som Retten har rejst, og som delvist har fundet en løsning i forbindelse med moderniseringen af Fællesskabets regnskabssystem. Men som i ethvert andet nyt periodiseret regnskabssystem af denne størrelsesorden er der stadig visse svagheder (jf. de følgende punkter). |
| --- | --- |

1.12.

Tabel 1.1
  er en opfølgning af Rettens forbehold i revisionserklæringen for 2004 for så vidt angår regnskabernes rigtighed samt andre spørgsmål, som Retten har rejst, og som delvist har fundet en løsning i forbindelse med moderniseringen af Fællesskabets regnskabssystem. Men som i ethvert andet nyt periodiseret regnskabssystem af denne størrelsesorden er der stadig visse svagheder (jf. de følgende punkter).

Tabel 1.1

| 1.12. | Kommissionen har altid i statusrapporterne vedrørende periodiseringsregnskaberne erkendt, at der stadig skal gøres en indsats. |
| --- | --- |

1.12.

Kommissionen har altid i statusrapporterne vedrørende periodiseringsregnskaberne erkendt, at der stadig skal gøres en indsats.

Tabel 1.1 — Opfølgning af det forbehold, der blev fremsat i revisionserklæringen for 2004 med hensyn til regnskabernes rigtighed, og effekten af moderniseringen af regnskabssystemet på en række af bemærkningerne i årsberetningen for regnskabsåret 2004

| Forbehold i revisionserklæringen for 2004 | Svarene i årsberetningen for regnskabsåret 2004 | Det videre forløb |
| --- | --- | --- |
| Der er ingen effektive procedurer for intern kontrol af diverse indtægter og forskud, og Retten kan derfor ikke være sikker på, at transaktionerne vedrørende diverse debitorer er opført korrekt og med det fulde beløb. | Kommissionen accepterer denne bemærkning, men anfører, at de problemer, der påpeges, vil blive imødegået med indførelsen af det nye regnskabssystem i 2005. | Retten erkender, at alle afdelingerne i Kommissionen samt de andre institutioner og organer har gjort et stort arbejde for at opgøre forfinansieringsbeløb, som tidligere er blevet bogført som endelige udgifter. Men på grundlag af de udførte systemanalyser og substanstest konkluderede Retten alligevel, at den endnu ikke kan betragte de forfinansieringsbeløb, som er opført i balancen, som fuldstændige og tilstrækkeligt pålidelige. |
| Spørgsmål, som (delvist) er blevet løst inden for rammerne af moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem | Svarene i årsberetningen for regnskabsåret 2004 | Situationen, som den ser ud i dag |
| Da der ikke var et egnet regnskabssystem, er regnskabet pr. regnskabsårets udgang stadig i vid udstrækning opstillet på grundlag af opgørelser uden for regnskaberne, og de oplysninger, der blev anvendt hertil, havde ikke altid relation til de budgettransaktioner, de hidrørte fra. Hertil kommer, at man med det regnskabssystem, som blev anvendt, og som stadig i vid udstrækning byggede på kasseregnskabsprincippet, ikke kunne sondre mellem investeringsudgifter og driftsudgifter, mellem endelige betalinger og forfinansieringer og ikke engang fastslå beløbet for gæld og tilgodehavender. Det indvirkede på beregningen af det økonomiske resultat. | Det nye regnskabssystem (baseret på periodiseringsprincippet) blev indført i januar 2005. I forbindelse med regnskabsafslutningen for 2004 anvendtes samme regler og systemer som det foregående år, som forudset i både finansforordningen og Kommissionens meddelelse om modernisering af regnskabssystemet. Sondringen mellem kapitaludgifter og andre udgifter er en af forbedringerne i kraft af det nye regnskabssystem. | Efter at det nye regnskabssystem baseret på periodiseringsprincippet er blevet indført, er de fleste af de problemer, som Retten havde nævnt, blevet behandlet. Årsregnskabet opstilles nu på grundlag af oplysninger taget fra regnskabsregistreringerne. Regnskaberne føres på grundlag af almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, og sondringen mellem kapitaludgifter og andre udgifter sker, så snart transaktionen er initieret. Forfinansieringsbeløb og ikke afregnede regninger/omkostningsopgørelser er opført i balancen. Men disse væsentlige ændringer, som fortsat kræver et kulturskift hos alle de involverede parter, har medført interne forsinkelser i udarbejdelsen af de fornødne oplysninger og medført unøjagtigheder i disse regnskaber, som er de første, der er opstillet på grundlag af periodiseret regnskabsføring. |
| Retten kan ikke garantere, at de beløb, der er registreret som indeståender hos finansielle mellemled (1 313,6 millioner euro pr. 31. december 2004), er korrekte og fuldstændige. | Det nye system, der er indført i 2005, og som er baseret på periodiseringsprincippet, vil sætte Kommissionen i stand til bedre at kontrollere forfinansieringens omfang (f.eks. for så vidt angår finansielle mellemled). | Fra og med 2005 skal indeståender hos finansielle mellemled medregnes under forfinansiering. Som allerede tidligere nævnt (jf. forbeholdet i revisionserklæringen for 2004), kan Retten endnu ikke betragte de forfinansieringsbeløb, der er opført i balancen, som fuldstændige og tilstrækkeligt pålidelige. |
| Regnskabsopstillingen er fortsat behæftet med en række mangler for så vidt angår bestemte landbrugsudgifter og forskud, som endnu ikke er betalt, men som er blevet regnskabsført, som om de var det (graduering), og hensættelsen til pensioner, som er blevet regnskabsført på en sådan måde, at effekten på det økonomiske resultat udlignes. | Det nuværende gradueringssystem er under afvikling, og der er ikke planer om at ændre registreringen i budgetbogføringen i de sidste år, hvor ordningen kører. Hvordan ordningen skal behandles i det almindelige regnskab, er ved at blive undersøgt i sammenhæng med overgangen til periodiseringsprincippet i 2005. Spørgsmålet om pensionsforpligtelserne vil blive taget op, når der foreligger en IPSAS for behandlingen af pensioner inden for den offentlige sektor. | De midler, der tilbageholdes til graduering, er nu opført i balancen under forfinansiering, indtil de anvendes. Den budgetmæssige behandling af betalingen er ikke blevet ændret. Selv om der stadig ikke er en IPSAS om dette spørgsmål, konteres pensionsforpligtelserne fra nu af i resultatopgørelsen uden det tilsvarende tilgodehavende fra medlemsstaterne. |
| I de forklarende noter til regnskabet gøres der ikke tilstrækkeligt eller tilstrækkeligt præcist opmærksom på, at nogle transaktioner senere sandsynligvis vil blive korrigeret af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne, og der er heller ingen oplysninger om, hvor stort et beløb der vil kunne være tale om. Hertil kommer andre usikkerhedsmomenter, som midlertidigt kan få indvirkning på regnskaberne. | Der er i årsregnskabet for 2004 medtaget en yderligere bemærkning om, at de fleste af Kommissionens betalinger i løbet af året er foreløbige og undergivet forskellige betingelser. Kommissionen har indført nye regler for den regnskabsmæssige behandling. Virkningerne af de nye regler skulle blive afspejlet i årsregnskabet for 2005. Kommissionen vil undersøge mulighederne for at forbedre oplysningerne om den finansielle virkning af de korrektioner, der er foretaget for tidligere år. Med hensyn til de andre usikkerhedsmomenter (f.eks. de attesterende organers forbehold eller negative udtalelser eller udsættelsen af beslutningen om afslutning af betalingsorganets regnskaber) er de involverede udgifter normalt begrænsede. | Bemærkningerne indeholder flere oplysninger end tidligere om, at nogle transaktioner sandsynligvis vil blive korrigeret på et senere tidspunkt af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne. Men der skelnes ikke klart og tydeligt mellem de udgifter, som er blevet kontrolleret og derefter reguleret, og dem, som skal kontrolleres yderligere. |

Forbehold i revisionserklæringen for 2004

Svarene i årsberetningen for regnskabsåret 2004

Det videre forløb

Der er ingen effektive procedurer for intern kontrol af diverse indtægter og forskud, og Retten kan derfor ikke være sikker på, at transaktionerne vedrørende diverse debitorer er opført korrekt og med det fulde beløb.

Kommissionen accepterer denne bemærkning, men anfører, at de problemer, der påpeges, vil blive imødegået med indførelsen af det nye regnskabssystem i 2005.

Retten erkender, at alle afdelingerne i Kommissionen samt de andre institutioner og organer har gjort et stort arbejde for at opgøre forfinansieringsbeløb, som tidligere er blevet bogført som endelige udgifter. Men på grundlag af de udførte systemanalyser og substanstest konkluderede Retten alligevel, at den endnu ikke kan betragte de forfinansieringsbeløb, som er opført i balancen, som fuldstændige og tilstrækkeligt pålidelige.

Spørgsmål, som (delvist) er blevet løst inden for rammerne af moderniseringen af Fællesskabernes regnskabssystem

Svarene i årsberetningen for regnskabsåret 2004

Situationen, som den ser ud i dag

Da der ikke var et egnet regnskabssystem, er regnskabet pr. regnskabsårets udgang stadig i vid udstrækning opstillet på grundlag af opgørelser uden for regnskaberne, og de oplysninger, der blev anvendt hertil, havde ikke altid relation til de budgettransaktioner, de hidrørte fra. Hertil kommer, at man med det regnskabssystem, som blev anvendt, og som stadig i vid udstrækning byggede på kasseregnskabsprincippet, ikke kunne sondre mellem investeringsudgifter og driftsudgifter, mellem endelige betalinger og forfinansieringer og ikke engang fastslå beløbet for gæld og tilgodehavender. Det indvirkede på beregningen af det økonomiske resultat.

Det nye regnskabssystem (baseret på periodiseringsprincippet) blev indført i januar 2005. I forbindelse med regnskabsafslutningen for 2004 anvendtes samme regler og systemer som det foregående år, som forudset i både finansforordningen og Kommissionens meddelelse om modernisering af regnskabssystemet. Sondringen mellem kapitaludgifter og andre udgifter er en af forbedringerne i kraft af det nye regnskabssystem.

Efter at det nye regnskabssystem baseret på periodiseringsprincippet er blevet indført, er de fleste af de problemer, som Retten havde nævnt, blevet behandlet. Årsregnskabet opstilles nu på grundlag af oplysninger taget fra regnskabsregistreringerne. Regnskaberne føres på grundlag af almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, og sondringen mellem kapitaludgifter og andre udgifter sker, så snart transaktionen er initieret. Forfinansieringsbeløb og ikke afregnede regninger/omkostningsopgørelser er opført i balancen. Men disse væsentlige ændringer, som fortsat kræver et kulturskift hos alle de involverede parter, har medført interne forsinkelser i udarbejdelsen af de fornødne oplysninger og medført unøjagtigheder i disse regnskaber, som er de første, der er opstillet på grundlag af periodiseret regnskabsføring.

Retten kan ikke garantere, at de beløb, der er registreret som indeståender hos finansielle mellemled (1 313,6 millioner euro pr. 31. december 2004), er korrekte og fuldstændige.

Det nye system, der er indført i 2005, og som er baseret på periodiseringsprincippet, vil sætte Kommissionen i stand til bedre at kontrollere forfinansieringens omfang (f.eks. for så vidt angår finansielle mellemled).

Fra og med 2005 skal indeståender hos finansielle mellemled medregnes under forfinansiering. Som allerede tidligere nævnt (jf. forbeholdet i revisionserklæringen for 2004), kan Retten endnu ikke betragte de forfinansieringsbeløb, der er opført i balancen, som fuldstændige og tilstrækkeligt pålidelige.

Regnskabsopstillingen er fortsat behæftet med en række mangler for så vidt angår bestemte landbrugsudgifter og forskud, som endnu ikke er betalt, men som er blevet regnskabsført, som om de var det (graduering), og hensættelsen til pensioner, som er blevet regnskabsført på en sådan måde, at effekten på det økonomiske resultat udlignes.

Det nuværende gradueringssystem er under afvikling, og der er ikke planer om at ændre registreringen i budgetbogføringen i de sidste år, hvor ordningen kører. Hvordan ordningen skal behandles i det almindelige regnskab, er ved at blive undersøgt i sammenhæng med overgangen til periodiseringsprincippet i 2005. Spørgsmålet om pensionsforpligtelserne vil blive taget op, når der foreligger en IPSAS for behandlingen af pensioner inden for den offentlige sektor.

De midler, der tilbageholdes til graduering, er nu opført i balancen under forfinansiering, indtil de anvendes. Den budgetmæssige behandling af betalingen er ikke blevet ændret. Selv om der stadig ikke er en IPSAS om dette spørgsmål, konteres pensionsforpligtelserne fra nu af i resultatopgørelsen uden det tilsvarende tilgodehavende fra medlemsstaterne.

I de forklarende noter til regnskabet gøres der ikke tilstrækkeligt eller tilstrækkeligt præcist opmærksom på, at nogle transaktioner senere sandsynligvis vil blive korrigeret af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne, og der er heller ingen oplysninger om, hvor stort et beløb der vil kunne være tale om. Hertil kommer andre usikkerhedsmomenter, som midlertidigt kan få indvirkning på regnskaberne.

Der er i årsregnskabet for 2004 medtaget en yderligere bemærkning om, at de fleste af Kommissionens betalinger i løbet af året er foreløbige og undergivet forskellige betingelser. Kommissionen har indført nye regler for den regnskabsmæssige behandling. Virkningerne af de nye regler skulle blive afspejlet i årsregnskabet for 2005. Kommissionen vil undersøge mulighederne for at forbedre oplysningerne om den finansielle virkning af de korrektioner, der er foretaget for tidligere år. Med hensyn til de andre usikkerhedsmomenter (f.eks. de attesterende organers forbehold eller negative udtalelser eller udsættelsen af beslutningen om afslutning af betalingsorganets regnskaber) er de involverede udgifter normalt begrænsede.

Bemærkningerne indeholder flere oplysninger end tidligere om, at nogle transaktioner sandsynligvis vil blive korrigeret på et senere tidspunkt af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne. Men der skelnes ikke klart og tydeligt mellem de udgifter, som er blevet kontrolleret og derefter reguleret, og dem, som skal kontrolleres yderligere.

Resultaterne af revisionen på Kommissionens niveau

Interne forsinkelser i forbindelse med arbejdet på Kommissionens årsregnskab for 2005

| 1.13. | De forskellige generaldirektoraters implementering af Kommissionens regnskabsførers generelle cut-off-metode/instrukser og alle de anvisningsberettigedes (11) godkendelse af åbnings- og slutsaldiene er centrale elementer i processen for opstilling af Kommissionens årsregnskab for 2005. Disse godkendelser var i de fleste tilfælde forsinkede, særlig i de operationelle generaldirektorater. |
| --- | --- |

1.13.

De forskellige generaldirektoraters implementering af Kommissionens regnskabsførers generelle cut-off-metode/instrukser og alle de anvisningsberettigedes (11) godkendelse af åbnings- og slutsaldiene er centrale elementer i processen for opstilling af Kommissionens årsregnskab for 2005. Disse godkendelser var i de fleste tilfælde forsinkede, særlig i de operationelle generaldirektorater.

11

| 1.13. | Der er konstateret visse forsinkelser med de krævende interne arbejdstidsfrister, som Generaldirektoratet for Budget har fastsat. Et godt arbejdsprogram indeholder sædvanligvis en vis smidighed til at gøre plads for eventuelle forsinkelser. Det var tilfældet med Kommissionens tidsplaner. Trods disse interne forsinkelser var Kommissionen alligevel i stand til at overholde fristen i henhold til finansforordningen og fremlægge årsregnskabet til tiden. |
| --- | --- |

1.13.

Der er konstateret visse forsinkelser med de krævende interne arbejdstidsfrister, som Generaldirektoratet for Budget har fastsat. Et godt arbejdsprogram indeholder sædvanligvis en vis smidighed til at gøre plads for eventuelle forsinkelser. Det var tilfældet med Kommissionens tidsplaner. Trods disse interne forsinkelser var Kommissionen alligevel i stand til at overholde fristen i henhold til finansforordningen og fremlægge årsregnskabet til tiden.

| 1.14. | I mange af de generaldirektorater, som Retten reviderede, påvistes der flere svagheder vedrørende godkendelsen af dataene: Overvågningen var svag, der var ikke afsat nok personale til opgaven, og det udførte arbejde var ikke godt nok dokumenteret. Tallene i det finansielle bilag til nogle af de operationelle generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter indeholdt fejl (jf. punkt 1.16). |
| --- | --- |

1.14.

I mange af de generaldirektorater, som Retten reviderede, påvistes der flere svagheder vedrørende godkendelsen af dataene: Overvågningen var svag, der var ikke afsat nok personale til opgaven, og det udførte arbejde var ikke godt nok dokumenteret. Tallene i det finansielle bilag til nogle af de operationelle generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter indeholdt fejl (jf. punkt 1.16).

| 1.14. | Kommissionens tjenestegrene har gjort en større indsats i næsten 2 år på at identificere og registrere data, som ikke fandtes tidligere i det gamle system. |
| --- | --- |

1.14.

Kommissionens tjenestegrene har gjort en større indsats i næsten 2 år på at identificere og registrere data, som ikke fandtes tidligere i det gamle system.

I hvert generaldirektorat blev der foretaget kontrol og godkendelse af disse data for hver åbningsbalance, og i sidste ende godkendte alle generaldirektørerne undtagen én åbnings- og slutbalancerne for generaldirektoratet.

Kommissionen er klar over, at der er behov for visse forbedringer af regnskabskontrollen. Der er som et projekt på mellemlang sigt planlagt en opdatering/forbedring af regnskabskontrollen. Der blev taget visse skridt i løbet af 2005 med planer om nye i 2006 og 2007.

2005 var det første år, hvor der forelå komplette tal pr. generaldirektorat. Ved opdelingen af regnskaberne pr. generaldirektorat opstod der visse svagheder, som er grunden til, at nogle tal i det finansielle bilag til de individuelle årsberetninger fra nogle generaldirektorater indeholdt mindre fejl, men disse påvirkede ikke Kommissionens regnskaber som helhed.

| 1.15. | Ofte havde de forskellige anvisningsberettigede ikke færdiggjort/formaliseret den metode, der skulle anvendes i de enkelte generaldirektorater, før regnskaberne blev opstillet. Periodiseringen af posterne til åbnings- og slutsaldiene blev derfor foretaget, uden at der var et formelt metodologisk grundlag, hvori Kommissionens regnskabsførers generelle cut-off-metode/instrukser var implementeret. |
| --- | --- |

1.15.

Ofte havde de forskellige anvisningsberettigede ikke færdiggjort/formaliseret den metode, der skulle anvendes i de enkelte generaldirektorater, før regnskaberne blev opstillet. Periodiseringen af posterne til åbnings- og slutsaldiene blev derfor foretaget, uden at der var et formelt metodologisk grundlag, hvori Kommissionens regnskabsførers generelle cut-off-metode/instrukser var implementeret.

| 1.15. | Da der ikke er benchmarks til rådighed i den offentlige sektor for cut-off, blev den endelige beregning af cut-off prioriteret frem for en formalisering af proceduren. |
| --- | --- |

1.15.

Da der ikke er benchmarks til rådighed i den offentlige sektor for cut-off, blev den endelige beregning af cut-off prioriteret frem for en formalisering af proceduren.

Regnskabsafdelingen anviste ikke desto mindre en klar metode for cut-off, som alle tjenestegrene skulle følge. Generaldirektoraterne skulle træffe nogle valg i forhold til operationelle faktorer, som var specifikke for deres sektorer.

Selvom de anvendte metoder ikke alle blev formaliseret, blev der taget visse skridt til at sikre en korrekt implementering: revision og tilbagemelding, afholdelse af workshops og omhyggelig vejledning af tjenestegrenene.

| 1.16. | Endvidere blev direktørerne for Ressourcer (12) bedt om som led i processen for udformning af de årlige aktivitetsrapporter (dvs. ved udgangen af marts 2006) at godkende finansrapporterne formelt. Disse rapporter indeholder navnlig åbnings- og slutsaldiene. Generaldirektoratet for Budget arbejdede imidlertid med samme frist, og havde derfor ikke modtaget alle godkendelserne, før opstillingen af de foreløbige regnskaber var afsluttet. Godkendelserne til de endelige regnskaber var indsendt i rette tid. |
| --- | --- |

1.16.

Endvidere blev direktørerne for Ressourcer (12) bedt om som led i processen for udformning af de årlige aktivitetsrapporter (dvs. ved udgangen af marts 2006) at godkende finansrapporterne formelt. Disse rapporter indeholder navnlig åbnings- og slutsaldiene. Generaldirektoratet for Budget arbejdede imidlertid med samme frist, og havde derfor ikke modtaget alle godkendelserne, før opstillingen af de foreløbige regnskaber var afsluttet. Godkendelserne til de endelige regnskaber var indsendt i rette tid.

12

| 1.17. | De forsinkelser, der henvises til i punkt 1.13, indvirkede på Rettens substanstest i og med, at Retten både modtog åbningssaldi, som var beregnet før cut-off og efter cut-off (henholdsvis den 18. januar 2006 og den 15. marts 2006), og hvori der stadig blev foretaget ændringer. Retten fik den komplette foreløbige åbningsbalance, som viser effekten af de ændringer, der er foretaget for at regulere balancen pr. 31. december 2004 i overensstemmelse med de nye regnskabsprincipper, den 31. marts 2006 sammen med de konsoliderede foreløbige regnskaber. |
| --- | --- |

1.17.

De forsinkelser, der henvises til i punkt 1.13, indvirkede på Rettens substanstest i og med, at Retten både modtog åbningssaldi, som var beregnet før cut-off og efter cut-off (henholdsvis den 18. januar 2006 og den 15. marts 2006), og hvori der stadig blev foretaget ændringer. Retten fik den komplette foreløbige åbningsbalance, som viser effekten af de ændringer, der er foretaget for at regulere balancen pr. 31. december 2004 i overensstemmelse med de nye regnskabsprincipper, den 31. marts 2006 sammen med de konsoliderede foreløbige regnskaber.

| 1.17. | Kommissionen har forståelse for, at Revisionsrettens revisionsarbejde i år har været en udfordring, hvilket også hele projektet var for Kommissionen. |
| --- | --- |

1.17.

Kommissionen har forståelse for, at Revisionsrettens revisionsarbejde i år har været en udfordring, hvilket også hele projektet var for Kommissionen.

Men:

| — | der blev fulgt forsvarlige procedurer, og systemet var dokumenteret |
| --- | --- |

—

der blev fulgt forsvarlige procedurer, og systemet var dokumenteret

| — | balancerne, bortset fra cut-off, blev først udlæst i januar 2005 |
| --- | --- |

—

balancerne, bortset fra cut-off, blev først udlæst i januar 2005

| — | ca. medio 2005 var næsten 95 % af disse balancer endelige |
| --- | --- |

—

ca. medio 2005 var næsten 95 % af disse balancer endelige

| — | ændringer siden da var dokumenteret, og der blev specifikt sikret et revisionsspor. |
| --- | --- |

—

ændringer siden da var dokumenteret, og der blev specifikt sikret et revisionsspor.

Der er fortsat uløste problemer af mindre betydning vedrørende det centrale regnskabssystem (ABAC) — men stadig væsentlige problemer i de lokale hjælpesystemer

| 1.18. | Der er blevet gennemført en omfattende handlingsplan for at forbedre sikkerheden i det centrale regnskabssystem, men der er stadig to spørgsmål, som endnu ikke er færdigbehandlet, nemlig en revidering af adgangsrettighederne i Generaldirektoratet for Budget og en revurdering af sikkerheden i applikationen ABAC Workflow (13). Generaldirektøren for budget betragter ikke arbejdet på disse spørgsmål som væsentligt — særlig fordi der er indført et effektivt overvågningssystem — og forbeholdet med hensyn til systemsikkerhed og adgangsret i den årlige aktivitetsrapport for 2004 er derfor blevet ophævet. Rettens revision bekræfter, at sikkerheden i ABAC er blevet bedre. |
| --- | --- |

1.18.

Der er blevet gennemført en omfattende handlingsplan for at forbedre sikkerheden i det centrale regnskabssystem, men der er stadig to spørgsmål, som endnu ikke er færdigbehandlet, nemlig en revidering af adgangsrettighederne i Generaldirektoratet for Budget og en revurdering af sikkerheden i applikationen ABAC Workflow (13). Generaldirektøren for budget betragter ikke arbejdet på disse spørgsmål som væsentligt — særlig fordi der er indført et effektivt overvågningssystem — og forbeholdet med hensyn til systemsikkerhed og adgangsret i den årlige aktivitetsrapport for 2004 er derfor blevet ophævet. Rettens revision bekræfter, at sikkerheden i ABAC er blevet bedre.

13

| 1.19. | Mange generaldirektorater anvender deres egne it-systemer til finansforvaltning og til at oprette de transaktioner, som sendes til det centrale regnskabssystem (ABAC) via et interface. Det vil imidlertid tage længere tid at validere og modernisere sådanne systemer. |
| --- | --- |

1.19.

Mange generaldirektorater anvender deres egne it-systemer til finansforvaltning og til at oprette de transaktioner, som sendes til det centrale regnskabssystem (ABAC) via et interface. Det vil imidlertid tage længere tid at validere og modernisere sådanne systemer.

| 1.19. | Da situationen er i konstant udvikling, skal regnskabsafdelingens godkendelsesgrupper holde øje med denne udvikling, og de har også med virkning fra den 1. juni 2006 indført en procedure for godkendelse af ændringer i de lokale systemer som forudset i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen. |
| --- | --- |

1.19.

Da situationen er i konstant udvikling, skal regnskabsafdelingens godkendelsesgrupper holde øje med denne udvikling, og de har også med virkning fra den 1. juni 2006 indført en procedure for godkendelse af ændringer i de lokale systemer som forudset i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen.

| 1.20. | Retten undersøgte programmet for dybtgående kontrol af de lokale regnskabssystemer i 13 generaldirektorater, som Kommissionens regnskabsførers tjenester foretog i 2005 (dvs. 8 generaldirektorater, hvor der under den generelle vurdering i 2004 var påvist risici (14), plus yderligere 5 udvalgt på grundlag af deres finansielle betydning og/eller organisatoriske kompleksitet (15)). Rettens revision bekræftede grundlaget for Kommissionens regnskabsførers beslutning om at afvise at godkende de lokale systemer i følgende tre tjenester på grund af væsentlige svagheder: EuropeAid, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur samt Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser. I nogle tilfælde, hvor resultaterne viste, at flere af godkendelseskriterierne ikke var opfyldt fuldt ud, er det ikke klart, hvorfor der ikke blev givet en godkendelse med forbehold. |
| --- | --- |

1.20.

Retten undersøgte programmet for dybtgående kontrol af de lokale regnskabssystemer i 13 generaldirektorater, som Kommissionens regnskabsførers tjenester foretog i 2005 (dvs. 8 generaldirektorater, hvor der under den generelle vurdering i 2004 var påvist risici (14), plus yderligere 5 udvalgt på grundlag af deres finansielle betydning og/eller organisatoriske kompleksitet (15)). Rettens revision bekræftede grundlaget for Kommissionens regnskabsførers beslutning om at afvise at godkende de lokale systemer i følgende tre tjenester på grund af væsentlige svagheder: EuropeAid, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur samt Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser. I nogle tilfælde, hvor resultaterne viste, at flere af godkendelseskriterierne ikke var opfyldt fuldt ud, er det ikke klart, hvorfor der ikke blev givet en godkendelse med forbehold.

14

15

| 1.20. | Godkendelse er ikke det samme som revision. Konklusionerne kan ikke sammenlignes med revisionspåtegninger. Godkendelse af lokale systemer er en ret ny aktivitet, som omsætter artikel 61 i finansforordningen i konkrete tiltag. Der udarbejdes godkendelsesrapporter for at give regnskabsføreren tilstrækkelige oplysninger til godkendelsen. Der redegøres i indledningen til godkendelsesrapporterne for dækning og begrænsninger. |
| --- | --- |

1.20.

Godkendelse er ikke det samme som revision. Konklusionerne kan ikke sammenlignes med revisionspåtegninger. Godkendelse af lokale systemer er en ret ny aktivitet, som omsætter artikel 61 i finansforordningen i konkrete tiltag. Der udarbejdes godkendelsesrapporter for at give regnskabsføreren tilstrækkelige oplysninger til godkendelsen. Der redegøres i indledningen til godkendelsesrapporterne for dækning og begrænsninger.

| 1.21. | På grundlag af de opnåede resultater og de spørgsmål, der endnu ikke er fundet en løsning på, mener Retten, at de fleste af de godkendelseserklæringer, som Kommissionens regnskabsfører har udstedt om de lokale systemer, skal betragtes som betingede godkendelser eller godkendelser med forbehold. Dette bekræftes også af antallet og rækkevidden af tværgående spørgsmål (16) og af forhold, der kræver yderligere overvejelser (17), og som Kommissionens regnskabsfører gjorde opmærksom på i sin endelige beretning ved udgangen af 2005. |
| --- | --- |

1.21.

På grundlag af de opnåede resultater og de spørgsmål, der endnu ikke er fundet en løsning på, mener Retten, at de fleste af de godkendelseserklæringer, som Kommissionens regnskabsfører har udstedt om de lokale systemer, skal betragtes som betingede godkendelser eller godkendelser med forbehold. Dette bekræftes også af antallet og rækkevidden af tværgående spørgsmål (16) og af forhold, der kræver yderligere overvejelser (17), og som Kommissionens regnskabsfører gjorde opmærksom på i sin endelige beretning ved udgangen af 2005.

16

17

| 1.21. | Regnskabsafdelingerne skal følge op på de spørgsmål og anliggender, der kræver en nærmere overvejelse som nævnt i godkendelsesrapporterne fra 2005. |
| --- | --- |

1.21.

Regnskabsafdelingerne skal følge op på de spørgsmål og anliggender, der kræver en nærmere overvejelse som nævnt i godkendelsesrapporterne fra 2005.

Opfølgningsaktiviteterne finder sted i alle tjenestegrene, også i Generaldirektoratet for Budget og for Informationsteknologi, hvad angår ABAC-systemet (det centrale regnskabssystem).

Arbejde udført efter forelæggelsen af de foreløbige regnskaber for at forbedre regnskabssystemernes og dataenes kvalitet

Kommissionens foranstaltninger med henblik på at sikre, at de endelige regnskaber er nøjagtige

| 1.22. | Generaldirektøren for budget har i sin erklæring taget forbehold med hensyn til tre lokale systemer, som ikke var godkendt, og fordi konsekvenskontrollen endnu ikke var afsluttet. Rettens revision bekræftede dette forbehold (jf. punkt 1.18-1.21 og 1.28-1.58). I den generelle konklusion om de konstaterede svagheders samlede effekt udtalte generaldirektøren, at GD for Budget sammen med de andre tjenestegrene i Kommissionen vil træffe yderligere foranstaltninger til afhjælpning/afklaring af de tilbageværende fejl eller usikkerheder og hen over regnskabsåret 2006 fortsat vil investere i at styrke Fællesskabets ABAC-regnskabssystem. Han tilføjede, at dette ikke kun er et spørgsmål om passende værktøjer som f.eks. uddannelseskurser, dokumentations- og it-systemer, men at der også skal arbejdes på at sikre det nødvendige kulturskift i relation dertil, og at der på den baggrund kan gives rimelig sikkerhed efter de retningslinjer, der fastsættes i erklæringen. |
| --- | --- |

1.22.

Generaldirektøren for budget har i sin erklæring taget forbehold med hensyn til tre lokale systemer, som ikke var godkendt, og fordi konsekvenskontrollen endnu ikke var afsluttet. Rettens revision bekræftede dette forbehold (jf. punkt 1.18-1.21 og 1.28-1.58). I den generelle konklusion om de konstaterede svagheders samlede effekt udtalte generaldirektøren, at GD for Budget sammen med de andre tjenestegrene i Kommissionen vil træffe yderligere foranstaltninger til afhjælpning/afklaring af de tilbageværende fejl eller usikkerheder og hen over regnskabsåret 2006 fortsat vil investere i at styrke Fællesskabets ABAC-regnskabssystem. Han tilføjede, at dette ikke kun er et spørgsmål om passende værktøjer som f.eks. uddannelseskurser, dokumentations- og it-systemer, men at der også skal arbejdes på at sikre det nødvendige kulturskift i relation dertil, og at der på den baggrund kan gives rimelig sikkerhed efter de retningslinjer, der fastsættes i erklæringen.

| 1.22. | Kommissionen anerkender den ekstraordinære indsats, som tjenestegrenene har gjort for at kunne gå over til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet. Regnskabsafdelingen har dog ikke godkendt 3 lokale systemer. På grund heraf og også fordi de foreløbige regnskaber for øjeblikket bliver revideret af Revisionsretten, og fordi det kan blive nødvendigt med korrektioner inden godkendelsen af de endelige, konsoliderede regnskaber den 31. juli 2006, fremsatte Generaldirektoratet for Budget den 31. marts 2006 et systemisk, foreløbigt og tidsbestemt forbehold i sin årsberetning for 2005. |
| --- | --- |

1.22.

Kommissionen anerkender den ekstraordinære indsats, som tjenestegrenene har gjort for at kunne gå over til regnskabsføring efter periodiseringsprincippet. Regnskabsafdelingen har dog ikke godkendt 3 lokale systemer. På grund heraf og også fordi de foreløbige regnskaber for øjeblikket bliver revideret af Revisionsretten, og fordi det kan blive nødvendigt med korrektioner inden godkendelsen af de endelige, konsoliderede regnskaber den 31. juli 2006, fremsatte Generaldirektoratet for Budget den 31. marts 2006 et systemisk, foreløbigt og tidsbestemt forbehold i sin årsberetning for 2005.

| 1.23. | Generaldirektøren for uddannelse og kultur fremsatte også et forbehold og erklærede, at han ikke kunne give sikkerhed for, at de beløb, der var opført i Kommissionens balance, var korrekte. Kommissionens tjenester og Retten påpegede også betydelige risici i andre generaldirektorater, men ingen anden anvisningsberettiget har taget forbehold (18). I 26 af de 40 direktorater for ressourcer angav direktørerne imidlertid, at der på grund af svagheder påpeget i de årlige aktivitetsrapporter og/eller under hensyntagen til, at det er det første år, hvor den foreløbige regnskabsafslutning foretages efter periodiseringsprincippet, stadig vil kunne være behov for at efterprøve tallene yderligere og — hvis det er nødvendigt — foretage korrektioner før den endelige afslutning af regnskaberne. |
| --- | --- |

1.23.

Generaldirektøren for uddannelse og kultur fremsatte også et forbehold og erklærede, at han ikke kunne give sikkerhed for, at de beløb, der var opført i Kommissionens balance, var korrekte. Kommissionens tjenester og Retten påpegede også betydelige risici i andre generaldirektorater, men ingen anden anvisningsberettiget har taget forbehold (18). I 26 af de 40 direktorater for ressourcer angav direktørerne imidlertid, at der på grund af svagheder påpeget i de årlige aktivitetsrapporter og/eller under hensyntagen til, at det er det første år, hvor den foreløbige regnskabsafslutning foretages efter periodiseringsprincippet, stadig vil kunne være behov for at efterprøve tallene yderligere og — hvis det er nødvendigt — foretage korrektioner før den endelige afslutning af regnskaberne.

18

| 1.23. | Som følge af inkonsekvent behandling af kravene i forbindelse med periodiserede regnskaber i det lokale regnskabssystem APPFIN i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der opstået forskelle i åbnings- og slutsaldiene i dets regnskaber. Der er ændringer af det lokale system undervejs, som vil garantere en korrekt behandling af transaktionerne i fremtiden; korrigeringen af tidligere fejl er i gang og skulle være tilendebragt ved årets udgang. |
| --- | --- |

1.23.

Som følge af inkonsekvent behandling af kravene i forbindelse med periodiserede regnskaber i det lokale regnskabssystem APPFIN i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der opstået forskelle i åbnings- og slutsaldiene i dets regnskaber. Der er ændringer af det lokale system undervejs, som vil garantere en korrekt behandling af transaktionerne i fremtiden; korrigeringen af tidligere fejl er i gang og skulle være tilendebragt ved årets udgang.

Til trods for forsøg i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur på at korrigere regnskabstallene, har generaldirektoratet opretholdt sit forbehold med hensyn til de endelige tal.

For de andres vedkommende er der taget forbehold, fordi de igangværende revisioner endnu ikke var afsluttet pr. 31. marts 2006. De problemer, som generaldirektoraterne eller revisorerne havde indkredset, er så vidt muligt blevet korrigeret i de endelige regnskaber.

Konsolideringens omfang

| 1.24. | Konsolideringens omfang, der er defineret i regnskabsregel nr. 1, som er godkendt af Kommissionens regnskabsfører, rækker videre end til, hvad der er fastsat i finansforordningens artikel 121 (19) (f.eks. dækker den også den fælles sygesikringsordning og organer, som ikke er omhandlet i finansforordningens artikel 185) (20). |
| --- | --- |

1.24.

Konsolideringens omfang, der er defineret i regnskabsregel nr. 1, som er godkendt af Kommissionens regnskabsfører, rækker videre end til, hvad der er fastsat i finansforordningens artikel 121 (19) (f.eks. dækker den også den fælles sygesikringsordning og organer, som ikke er omhandlet i finansforordningens artikel 185) (20).

19

20

| 1.24. | Konsolideringens omfang, der er defineret i regnskabsregel nr. 1, tager hensyn til kontrolprincippet og bygger på internationale regnskabsstandarder. På den anden side er der i finansforordningens artikel 121 kun tale om konsolidering af institutioner og subsidierede agenturer. |
| --- | --- |

1.24.

Konsolideringens omfang, der er defineret i regnskabsregel nr. 1, tager hensyn til kontrolprincippet og bygger på internationale regnskabsstandarder. På den anden side er der i finansforordningens artikel 121 kun tale om konsolidering af institutioner og subsidierede agenturer.

For at undgå en strid mellem regnskabsreglen og finansforordningen er det blevet foreslået at ændre artikel 121 i finansforordningen som led i den generelle revision af den for således også at tage højde for konsolidering af alle kontrollerede organer i overensstemmelse med regnskabsregel nr. 1.

| 1.25. | Den fælles sygesikringsordning og to organer (EF-Sortsmyndigheden og Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked) indgik imidlertid ikke i konsolideringen af regnskaberne for 2005 (jf. også punkt 1.29). På grundlag af en analyse af den form for kontrol, som De Europæiske Fællesskaber har med den fælles sygesikringsordning, mener Retten, at ordningen ikke burde indgå i konsolideringen som defineret i regnskabsregel nr. 1, og at denne derfor bør revurderes. |
| --- | --- |

1.25.

Den fælles sygesikringsordning og to organer (EF-Sortsmyndigheden og Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked) indgik imidlertid ikke i konsolideringen af regnskaberne for 2005 (jf. også punkt 1.29). På grundlag af en analyse af den form for kontrol, som De Europæiske Fællesskaber har med den fælles sygesikringsordning, mener Retten, at ordningen ikke burde indgå i konsolideringen som defineret i regnskabsregel nr. 1, og at denne derfor bør revurderes.

| 1.25. | Regnskabsreglen vil blive ajourført med hensyn til ikke-konsolidering af sygesikringsordningen. |
| --- | --- |

1.25.

Regnskabsreglen vil blive ajourført med hensyn til ikke-konsolidering af sygesikringsordningen.

Udelukkelsen af de to agenturer tillades i henhold til finansforordningen af praktiske grunde: Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked foretrækker stadig ikke at blive inddraget i konsolideringen; EF-Sortsmyndigheden har i mellemtiden accepteret at blive konsolideret, men for sent for 2005-konsolideringen. Som angivet af Revisionsretten i punkt 1.29 har udeladelsen ingen betydning.

Effekten af det igangværende arbejde

| 1.26. | I udtalelse nr. 2/2001 (21) om forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget omtalte Retten de risici, der er forbundet med en situation, hvor det foreløbige konsoliderede årsregnskab, som sendes til Revisionsretten, stadig vil kunne ændres. Retten understregede, at det var vigtigt, at »de foreløbige årsregnskaber er fuldstændige og sammenhængende og behørigt udarbejdet inden for de fastsatte frister. De er kun foreløbige i den forstand, at Kommissionen endnu ikke har godkendt dem formelt, og at de i givet fald vil kunne ændres på grundlag af forslag fra Rettens tjenestegrene.« |
| --- | --- |

1.26.

I udtalelse nr. 2/2001 (21) om forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget omtalte Retten de risici, der er forbundet med en situation, hvor det foreløbige konsoliderede årsregnskab, som sendes til Revisionsretten, stadig vil kunne ændres. Retten understregede, at det var vigtigt, at »de foreløbige årsregnskaber er fuldstændige og sammenhængende og behørigt udarbejdet inden for de fastsatte frister. De er kun foreløbige i den forstand, at Kommissionen endnu ikke har godkendt dem formelt, og at de i givet fald vil kunne ændres på grundlag af forslag fra Rettens tjenestegrene.«

21

| 1.27. | Kommissionen overholdt ikke disse principper, som betyder, at der ikke bør foretages andre ændringer end dem, som foreslås af Retten, eftersom 2005 var et overgangsår. Kommissionen skulle derfor sørge for, at Retten blev informeret rettidigt og i god og behørig form om de korrektioner, som den på grundlag af det fortsatte arbejde på de foreløbige regnskaber fandt nødvendige. |
| --- | --- |

1.27.

Kommissionen overholdt ikke disse principper, som betyder, at der ikke bør foretages andre ændringer end dem, som foreslås af Retten, eftersom 2005 var et overgangsår. Kommissionen skulle derfor sørge for, at Retten blev informeret rettidigt og i god og behørig form om de korrektioner, som den på grundlag af det fortsatte arbejde på de foreløbige regnskaber fandt nødvendige.

| 1.27. | Det er vanskeligt at overholde dette princip, da de foreløbige regnskaber nu skal foreligge færdige samtidig med årsrapporterne. Ændringer vil dog skulle holdes på et minimum. |
| --- | --- |

1.27.

Det er vanskeligt at overholde dette princip, da de foreløbige regnskaber nu skal foreligge færdige samtidig med årsrapporterne. Ændringer vil dog skulle holdes på et minimum.

De foreløbige regnskaber byggede på alle de oplysninger, der var til rådighed på tidspunktet for regnskabernes udarbejdelse. Der er foretaget ændringer, som afspejler, at der er indgået ajourførte oplysninger, fundet fejl, som Revisionsretten har udpeget, og foretaget korrigeringer, som generaldirektoraterne har anmodet om, og som ikke kunne foretages inden den 31. marts 2006. Alle ændringer er dokumenteret og forklaret for Revisionsretten.

Den konsoliderede åbningsbalance pr. 1. januar 2005

| 1.28. | Retten har undersøgt, om de justeringer, der var foretaget i forbindelse med opstillingen af det konsoliderede årsregnskab pr. 1. januar 2005 for at bringe tallene og informationerne i det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2004 i overensstemmelse med de nye regnskabsprincipper, er fyldestgørende, og om dataene er nøjagtige. I det følgende redegøres der for resultaterne af denne undersøgelse (jf. punkt 1.29-1.49). |
| --- | --- |

1.28.

Retten har undersøgt, om de justeringer, der var foretaget i forbindelse med opstillingen af det konsoliderede årsregnskab pr. 1. januar 2005 for at bringe tallene og informationerne i det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2004 i overensstemmelse med de nye regnskabsprincipper, er fyldestgørende, og om dataene er nøjagtige. I det følgende redegøres der for resultaterne af denne undersøgelse (jf. punkt 1.29-1.49).

| 1.29. | Næsten alle de foretagne ændringer vedrører Kommissionens årsregnskab. Det var første gang, at organerne indgik i konsolideringen, men indvirkningen på de konsoliderede regnskaber var begrænset, eftersom hovedeffekten var en stigning i kassebeholdningen. Udeladelsen af to organer havde derfor ingen betydning med hensyn til det retvisende billede. |
| --- | --- |

1.29.

Næsten alle de foretagne ændringer vedrører Kommissionens årsregnskab. Det var første gang, at organerne indgik i konsolideringen, men indvirkningen på de konsoliderede regnskaber var begrænset, eftersom hovedeffekten var en stigning i kassebeholdningen. Udeladelsen af to organer havde derfor ingen betydning med hensyn til det retvisende billede.

Poster med begrænsede justeringer

| 1.30. | Der blev ikke fundet forhold af særlig betydning under Rettens gennemgang af poster, hvor der kun var foretaget begrænsede justeringer (dvs. immaterielle og materielle anlægsaktiver, (kortsigtede) investeringer, lån, langsigtede og kortsigtede fordringer (22), lagre, personaleydelser, hensættelser til risici og forpligtelser, finansielle og andre passiver og reserver). |
| --- | --- |

1.30.

Der blev ikke fundet forhold af særlig betydning under Rettens gennemgang af poster, hvor der kun var foretaget begrænsede justeringer (dvs. immaterielle og materielle anlægsaktiver, (kortsigtede) investeringer, lån, langsigtede og kortsigtede fordringer (22), lagre, personaleydelser, hensættelser til risici og forpligtelser, finansielle og andre passiver og reserver).

22

| 1.30. | Hvad angår fodnote 18, skal det nævnes, at der ikke var oplysninger til rådighed om de skyldige beløb pr. 31. december. |
| --- | --- |

1.30.

Hvad angår fodnote 18, skal det nævnes, at der ikke var oplysninger til rådighed om de skyldige beløb pr. 31. december.

Forfinansiering

| 1.31. | Forfinansiering er beløb, som udbetales for at give modtagerne et kontant forskud. Hvis modtagerne ikke afholder støtteberettigede udgifter i den periode, der er defineret i aftalen, skal de betale forskuddet tilbage til Fællesskaberne. |
| --- | --- |

1.31.

Forfinansiering er beløb, som udbetales for at give modtagerne et kontant forskud. Hvis modtagerne ikke afholder støtteberettigede udgifter i den periode, der er defineret i aftalen, skal de betale forskuddet tilbage til Fællesskaberne.

| 1.32. | I flere år har Retten anført, at opgørelsen over diverse debitorer volder problemer, fordi forskud er blevet konteret som endelige udgifter, og beløb, som skal tilbagesøges, ikke er blevet bogført med det samme (23). På den baggrund har den fremsat et forbehold vedrørende regnskaberne for disse regnskabsår (24). |
| --- | --- |

1.32.

I flere år har Retten anført, at opgørelsen over diverse debitorer volder problemer, fordi forskud er blevet konteret som endelige udgifter, og beløb, som skal tilbagesøges, ikke er blevet bogført med det samme (23). På den baggrund har den fremsat et forbehold vedrørende regnskaberne for disse regnskabsår (24).

23

24

| 1.33. | For at afhjælpe disse mangler udarbejdede alle institutioner og organer i 2004 en opgørelse over endnu ikke afregnede forfinansieringsbeløb udbetalt pr. 31. december 2004. Som et resultat heraf blev der konteret ca. 30 000 forfinansieringer til en samlet værdi af 28 013 millioner euro (25). |
| --- | --- |

1.33.

For at afhjælpe disse mangler udarbejdede alle institutioner og organer i 2004 en opgørelse over endnu ikke afregnede forfinansieringsbeløb udbetalt pr. 31. december 2004. Som et resultat heraf blev der konteret ca. 30 000 forfinansieringer til en samlet værdi af 28 013 millioner euro (25).

25

| 1.33. | Som krævet i henhold til de nye regnskabsregler blev der foretaget en opgørelse af forfinansieringsbeløbene, og fra januar 2005 er forfinansieringsbeløb, der endnu ikke er afregnet, medtaget på aktivsiden af balancen. |
| --- | --- |

1.33.

Som krævet i henhold til de nye regnskabsregler blev der foretaget en opgørelse af forfinansieringsbeløbene, og fra januar 2005 er forfinansieringsbeløb, der endnu ikke er afregnet, medtaget på aktivsiden af balancen.

| 1.34. | Opstillingen af åbningsbalancen pr. 1. januar 2005 havde imidlertid ikke afklaret og løst alle de tekniske og konceptuelle spørgsmål og gennemførelsesproblemer, som allerede delvist var blevet påpeget i forbindelse med årsberetningen for regnskabsåret 2004 (26). De deraf følgende mangler beskrives i det følgende. |
| --- | --- |

1.34.

Opstillingen af åbningsbalancen pr. 1. januar 2005 havde imidlertid ikke afklaret og løst alle de tekniske og konceptuelle spørgsmål og gennemførelsesproblemer, som allerede delvist var blevet påpeget i forbindelse med årsberetningen for regnskabsåret 2004 (26). De deraf følgende mangler beskrives i det følgende.

26

| 1.34. | Som forklaret i svaret på Revisionsrettens årsberetning for 2004 skal der i opfølgningen af forfinansieringsbeløbene tages hensyn til betingelserne i de forskellige kontrakter med tredjeparter. Præsentationen af nettobeløbene på balancen viser dog de økonomiske realiteter, hvad angår udestående forfinansieringsbeløb. |
| --- | --- |

1.34.

Som forklaret i svaret på Revisionsrettens årsberetning for 2004 skal der i opfølgningen af forfinansieringsbeløbene tages hensyn til betingelserne i de forskellige kontrakter med tredjeparter. Præsentationen af nettobeløbene på balancen viser dog de økonomiske realiteter, hvad angår udestående forfinansieringsbeløb.

| 1.35. | Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 147 transaktioner udvalgt fra populationen af forfinansieringer registreret i regnskabssystemet pr. november 2005 påvistes der en række fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. De mest almindelige typer af fejl er: |
| --- | --- |

1.35.

Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 147 transaktioner udvalgt fra populationen af forfinansieringer registreret i regnskabssystemet pr. november 2005 påvistes der en række fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. De mest almindelige typer af fejl er:

| — | Forfinansieringer var bogført med det forkerte beløb. |
| --- | --- |

—

Forfinansieringer var bogført med det forkerte beløb.

| — | Forfinansieringer var bogført, selv om beløbene var blevet reguleret før 1. januar 2005. |
| --- | --- |

—

Forfinansieringer var bogført, selv om beløbene var blevet reguleret før 1. januar 2005.

| 1.35. | Kommissionen vil undersøge de af Retten nævnte transaktioner. |
| --- | --- |

1.35.

Kommissionen vil undersøge de af Retten nævnte transaktioner.

| 1.36. | Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identificering og godkendelse af forfinansieringsposter påvistes der endvidere følgende problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne til åbningsbalancen: |
| --- | --- |

1.36.

Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identificering og godkendelse af forfinansieringsposter påvistes der endvidere følgende problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne til åbningsbalancen:

| 1.36. | |
| --- | --- |

1.36.

| — | I den opsplitning mellem langsigtede forfinansieringer (21 285 millioner euro) og kortsigtede forfinansieringer (6 728 millioner euro), der er foretaget, er der kun taget hensyn til beløb vedrørende strukturfondene, Samhørighedsfonden, ISPA og Solidaritetsfonden i programmeringsperioden 2000-2006. Det betyder, at værdien af de langsigtede forfinansieringer er ansat for lavt og værdien af de kortsigtede forfinansieringer tilsvarende for højt, fordi kontrakter vedrørende andre politikområder, hvis resterende løbetid var på mere end et år, er blevet klassificeret som kortsigtede. |
| --- | --- |

—

I den opsplitning mellem langsigtede forfinansieringer (21 285 millioner euro) og kortsigtede forfinansieringer (6 728 millioner euro), der er foretaget, er der kun taget hensyn til beløb vedrørende strukturfondene, Samhørighedsfonden, ISPA og Solidaritetsfonden i programmeringsperioden 2000-2006. Det betyder, at værdien af de langsigtede forfinansieringer er ansat for lavt og værdien af de kortsigtede forfinansieringer tilsvarende for højt, fordi kontrakter vedrørende andre politikområder, hvis resterende løbetid var på mere end et år, er blevet klassificeret som kortsigtede.

| — | Opsplitningen mellem langsigtede og kortsigtede forfinansieringer foretages kun for strukturfondsbeløb, da førstnævnte udgør Kommissionens »virkelige« langsigtede forfinansiering. På andre politikområder kunne beløbene på lang sigt ikke kvantificeres, og der kan kun foretages en opsplitning på basis af skøn over projektgennemførelsen. Med henblik på 2006-regnskaberne vil Kommissionen efter to års erfaringer med det nye regnskabssystem have flere oplysninger til rådighed til at foretage en analyse af muligheden af at foretage denne opsplitning. |
| --- | --- |

—

Opsplitningen mellem langsigtede og kortsigtede forfinansieringer foretages kun for strukturfondsbeløb, da førstnævnte udgør Kommissionens »virkelige« langsigtede forfinansiering. På andre politikområder kunne beløbene på lang sigt ikke kvantificeres, og der kan kun foretages en opsplitning på basis af skøn over projektgennemførelsen. Med henblik på 2006-regnskaberne vil Kommissionen efter to års erfaringer med det nye regnskabssystem have flere oplysninger til rådighed til at foretage en analyse af muligheden af at foretage denne opsplitning.

| — | I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres (27). |
| --- | --- |

—

I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres (27).

27

| — | De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af forfinansieringsbetalinger, er blevet rettet. |
| --- | --- |

—

De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af forfinansieringsbetalinger, er blevet rettet.

Kreditorer

| 1.37. | Kreditorer omfatter først og fremmest påløbne udgifter, som behandles i den del af kapitlet, der omhandler cut-off (jf. punkt 1.42-1.46), og kortfristet gæld, som omfatter regninger og omkostningsopgørelser. Rettens resultater vedrørende kortfristet gæld behandles i denne del. |
| --- | --- |

1.37.

Kreditorer omfatter først og fremmest påløbne udgifter, som behandles i den del af kapitlet, der omhandler cut-off (jf. punkt 1.42-1.46), og kortfristet gæld, som omfatter regninger og omkostningsopgørelser. Rettens resultater vedrørende kortfristet gæld behandles i denne del.

| 1.38. | I fjerde kvartal i 2004 begyndte man at udarbejde en opgørelse over ca. 7 000 modtagne, men endnu ikke betalte regninger og omkostningsopgørelser pr. 1. januar 2005. Resultatet af denne opgørelse var et beløb på 9 412 millioner euro i kortfristet gæld (28). |
| --- | --- |

1.38.

I fjerde kvartal i 2004 begyndte man at udarbejde en opgørelse over ca. 7 000 modtagne, men endnu ikke betalte regninger og omkostningsopgørelser pr. 1. januar 2005. Resultatet af denne opgørelse var et beløb på 9 412 millioner euro i kortfristet gæld (28).

28

| 1.39. | Da åbningsbalancen pr. 1. januar 2005 (29) blev opstillet, var alle tekniske spørgsmål og gennemførelsesproblemer endnu ikke afklaret/løst. Manglerne som følge heraf beskrives i det følgende. |
| --- | --- |

1.39.

Da åbningsbalancen pr. 1. januar 2005 (29) blev opstillet, var alle tekniske spørgsmål og gennemførelsesproblemer endnu ikke afklaret/løst. Manglerne som følge heraf beskrives i det følgende.

29

| 1.39. | Kommissionen vil forbedre sin interne kontrol for at løse de resterende tekniske problemer i nogle generaldirektorater. |
| --- | --- |

1.39.

Kommissionen vil forbedre sin interne kontrol for at løse de resterende tekniske problemer i nogle generaldirektorater.

| 1.40. | Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 141 regninger/omkostningsopgørelser fra populationen af kortfristet gæld registreret i regnskabssystemet pr. november 2005 påvistes der en række fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. De mest almindelige typer af fejl er: |
| --- | --- |

1.40.

Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 141 regninger/omkostningsopgørelser fra populationen af kortfristet gæld registreret i regnskabssystemet pr. november 2005 påvistes der en række fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. De mest almindelige typer af fejl er:

| — | Regninger eller omkostningsopgørelser var bogført med det forkerte beløb. |
| --- | --- |

—

Regninger eller omkostningsopgørelser var bogført med det forkerte beløb.

| — | Regninger eller omkostningsopgørelser var bogført, selv om de allerede var betalt. |
| --- | --- |

—

Regninger eller omkostningsopgørelser var bogført, selv om de allerede var betalt.

| 1.40. | Kommissionen vil undersøge de seks fejl, som er væsentlige for regnskaberne, blandt de 141 reviderede transaktioner. |
| --- | --- |

1.40.

Kommissionen vil undersøge de seks fejl, som er væsentlige for regnskaberne, blandt de 141 reviderede transaktioner.

| 1.41. | I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er blevet udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i væsentlige fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres. |
| --- | --- |

1.41.

I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er blevet udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i væsentlige fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres.

| 1.41. | De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af regninger/omkostningsopgørelser, er blevet rettet. |
| --- | --- |

1.41.

De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af regninger/omkostningsopgørelser, er blevet rettet.

Periodiseringselementer

| 1.42. | Et af de vigtigste aspekter ved overgangen til periodiserede regnskaber er, at det nu sikres, at de transaktioner, der er foretaget i årets løb, bliver bogført i den regnskabsperiode, de vedrører (proceduren for adskillelse af regnskabsår, cut-off). Der skal navnlig foretages en vurdering af de støtteberettigede udgifter, som modtagere af fællesskabsmidler har afholdt, men som endnu ikke er indberettet (periodiserede udgifter), indtægter, som endnu ikke er inkasseret, selv om der er ydet tjenesteydelser, leveret varer, eller der er en retlig forpligtelse (periodiserede indtægter) eller udgifter eller indtægter bogført i det løbende regnskabsår, og som vedrører senere perioder (udskudte udgifter eller indtægter). |
| --- | --- |

1.42.

Et af de vigtigste aspekter ved overgangen til periodiserede regnskaber er, at det nu sikres, at de transaktioner, der er foretaget i årets løb, bliver bogført i den regnskabsperiode, de vedrører (proceduren for adskillelse af regnskabsår, cut-off). Der skal navnlig foretages en vurdering af de støtteberettigede udgifter, som modtagere af fællesskabsmidler har afholdt, men som endnu ikke er indberettet (periodiserede udgifter), indtægter, som endnu ikke er inkasseret, selv om der er ydet tjenesteydelser, leveret varer, eller der er en retlig forpligtelse (periodiserede indtægter) eller udgifter eller indtægter bogført i det løbende regnskabsår, og som vedrører senere perioder (udskudte udgifter eller indtægter).

| 1.43. | Justeringerne for periodiserede udgifter beløb sig i alt til 64 205 millioner euro (30). Rettens revision af de andre periodiseringselementer viste ingen væsentlige fejl. Resultaterne af revisionen vedrørende periodiserede udgifter fremlægges i det følgende. |
| --- | --- |

1.43.

Justeringerne for periodiserede udgifter beløb sig i alt til 64 205 millioner euro (30). Rettens revision af de andre periodiseringselementer viste ingen væsentlige fejl. Resultaterne af revisionen vedrørende periodiserede udgifter fremlægges i det følgende.

30

| 1.44. | Som beskrevet i det foregående (jf. punkt 1.15) var implementeringen af cut-off-metoderne i de enkelte generaldirektorater ikke afsluttet, før periodeafgrænsningsposterne blev bogført. Hertil kommer, at de fleste af generaldirektoraterne ikke har udført tilstrækkeligt mange test for at sikre sig, at de transaktioner, der er foretaget i årets løb, bogføres korrekt i den regnskabsperiode, de vedrører. 2005 er endvidere det første år, hvor der skal foretages cut-off, og på grund af fællesskabsaktiviteternes særlige beskaffenhed er der ingen benchmarkmetoder, som kunne anvendes til kontrol af, om de anvendte metoder er hensigtsmæssige, og til at kontrollere resultaterne af overslagene. |
| --- | --- |

1.44.

Som beskrevet i det foregående (jf. punkt 1.15) var implementeringen af cut-off-metoderne i de enkelte generaldirektorater ikke afsluttet, før periodeafgrænsningsposterne blev bogført. Hertil kommer, at de fleste af generaldirektoraterne ikke har udført tilstrækkeligt mange test for at sikre sig, at de transaktioner, der er foretaget i årets løb, bogføres korrekt i den regnskabsperiode, de vedrører. 2005 er endvidere det første år, hvor der skal foretages cut-off, og på grund af fællesskabsaktiviteternes særlige beskaffenhed er der ingen benchmarkmetoder, som kunne anvendes til kontrol af, om de anvendte metoder er hensigtsmæssige, og til at kontrollere resultaterne af overslagene.

| 1.44. | Bortset fra bemærkningerne om implementering/kontrol noterer Kommissionen, at Revisionsretten ingen kommentarer har til metoden som sådan. |
| --- | --- |

1.44.

Bortset fra bemærkningerne om implementering/kontrol noterer Kommissionen, at Revisionsretten ingen kommentarer har til metoden som sådan.

Med henblik på 2006-afslutningen vil der blive foretaget en mere indgående efterprøvning og kontrol i lyset af erfaringerne fra dette første år.

| 1.45. | Følgende svagheder ved de anvendte cut-off-metoder, som Retten konstaterede, skaber risiko for, at de beregninger, som er udført i mange af generaldirektoraterne, ikke er korrekte: |
| --- | --- |

1.45.

Følgende svagheder ved de anvendte cut-off-metoder, som Retten konstaterede, skaber risiko for, at de beregninger, som er udført i mange af generaldirektoraterne, ikke er korrekte:

| — | Generaldirektoraterne har kun i begrænset omfang kontrolleret resultaterne af beregningerne. |
| --- | --- |

—

Generaldirektoraterne har kun i begrænset omfang kontrolleret resultaterne af beregningerne.

| — | De anvendte data var i nogle tilfælde ikke af den fornødne kvalitet. |
| --- | --- |

—

De anvendte data var i nogle tilfælde ikke af den fornødne kvalitet.

| — | Den nødvendige viden var ofte koncentreret hos en enkelt person, som også udførte alt arbejdet uden passende supervision. |
| --- | --- |

—

Den nødvendige viden var ofte koncentreret hos en enkelt person, som også udførte alt arbejdet uden passende supervision.

| 1.45. | I 2006 vil Kommissionen styrke kontrollen med anvendelsen af cut-off-metoderne. |
| --- | --- |

1.45.

I 2006 vil Kommissionen styrke kontrollen med anvendelsen af cut-off-metoderne.

| 1.46. | Alle generaldirektoraterne (undtagen generaldirektoraterne for Regionalpolitik, for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling samt for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter) besluttede at anslå de periodiserede udgifter på grundlag af alle igangværende kontrakter. Alle de reviderede generaldirektorater (bortset fra Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur) kunne afstemme de data, der var brugt til beregningerne, med de grundlæggende regnskabsdata, når der ses bort fra nogle differencer, som der ikke gives nogen forklaring på, og som — selv om de ikke er væsentlige — bekræfter et vist risikoniveau, som beskrevet i det foregående (jf. punkt 1.45). |
| --- | --- |

1.46.

Alle generaldirektoraterne (undtagen generaldirektoraterne for Regionalpolitik, for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling samt for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter) besluttede at anslå de periodiserede udgifter på grundlag af alle igangværende kontrakter. Alle de reviderede generaldirektorater (bortset fra Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur) kunne afstemme de data, der var brugt til beregningerne, med de grundlæggende regnskabsdata, når der ses bort fra nogle differencer, som der ikke gives nogen forklaring på, og som — selv om de ikke er væsentlige — bekræfter et vist risikoniveau, som beskrevet i det foregående (jf. punkt 1.45).

| 1.46. | De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af periodiserede udgifter, er blevet rettet. |
| --- | --- |

1.46.

De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af periodiserede udgifter, er blevet rettet.

Struktur og opstilling

| 1.47. | På grund af justeringerne, som foretages som led i overgangen til periodiserede regnskaber, overstiger passiverne i åbningsbalancen (pr. 1. januar 2005) de samlede aktiver med 51 597 millioner euro, mens de samlede aktiver før justeringer oversteg passiverne med 14 507 millioner euro. |
| --- | --- |

1.47.

På grund af justeringerne, som foretages som led i overgangen til periodiserede regnskaber, overstiger passiverne i åbningsbalancen (pr. 1. januar 2005) de samlede aktiver med 51 597 millioner euro, mens de samlede aktiver før justeringer oversteg passiverne med 14 507 millioner euro.

| 1.48. | En af de vigtigste faktorer til forklaring af denne ændring er, at bogføringen af forfinansieringsbeløb (i alt 28 013 millioner euro) ikke opvejer bogføringen af periodiserede udgifter (i alt 64 205 millioner euro). Endvidere er beløbet for langfristede tilgodehavender faldet kraftigt, fordi Fællesskabernes pensionsforpligtelser over for institutionernes medlemmer og ansatte (nuværende nettoværdi 26 012 millioner euro) ikke længere udlignes af et tilsvarende aktiv svarende til det tilgodehavende beløb hos medlemsstaterne. Differencen mellem aktiver og passiver svarer hovedsageligt til de beløb, der senere skal indkaldes fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.48.

En af de vigtigste faktorer til forklaring af denne ændring er, at bogføringen af forfinansieringsbeløb (i alt 28 013 millioner euro) ikke opvejer bogføringen af periodiserede udgifter (i alt 64 205 millioner euro). Endvidere er beløbet for langfristede tilgodehavender faldet kraftigt, fordi Fællesskabernes pensionsforpligtelser over for institutionernes medlemmer og ansatte (nuværende nettoværdi 26 012 millioner euro) ikke længere udlignes af et tilsvarende aktiv svarende til det tilgodehavende beløb hos medlemsstaterne. Differencen mellem aktiver og passiver svarer hovedsageligt til de beløb, der senere skal indkaldes fra medlemsstaterne.

| 1.49. | Retten bemærkede, at regnskabsføreren ikke overholdt regnskabsregel nr. 2 og nr. 12 fuldt ud med hensyn til balancens nye struktur og opstilling og den reviderede behandling af Fællesskabernes pensionsforpligtelser (31). Der bør derfor træffes foranstaltninger til at indføre de nødvendige ændringer. Der bør endvidere gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkaldes fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, om der er tale om kortsigtede eller langsigtede forpligtelser. |
| --- | --- |

1.49.

Retten bemærkede, at regnskabsføreren ikke overholdt regnskabsregel nr. 2 og nr. 12 fuldt ud med hensyn til balancens nye struktur og opstilling og den reviderede behandling af Fællesskabernes pensionsforpligtelser (31). Der bør derfor træffes foranstaltninger til at indføre de nødvendige ændringer. Der bør endvidere gives flere oplysninger om, hvilke former for gældsforpligtelser de beløb, der skal indkaldes fra medlemsstaterne, skal dække. Navnlig bør det anføres, om der er tale om kortsigtede eller langsigtede forpligtelser.

31

| 1.49. | Regnskabsregel nr. 2 og 12 vil blive tilpasset. |
| --- | --- |

1.49.

Regnskabsregel nr. 2 og 12 vil blive tilpasset.

De forskellige former for passiver, som skal dækkes med beløb, der indkaldes fra medlemsstaterne, er beskrevet i noten til balance 3.20.

Det konsoliderede årsregnskab pr. 31. december 2005

| 1.50. | Kommissionen har i 2005 gjort en indsats for at sikre, at nye forfinansieringsbetalinger og nye løbende regninger/omkostningsopgørelser registreres korrekt og med det fulde beløb, og at det registreres, når de er reguleret. Alligevel påvistes der en række fejl, som der redegøres for i det følgende. Manglerne for så vidt angår de justeringer, der er foretaget med henblik på åbningsbalancen pr. 1. januar 2005, indvirker endvidere på det økonomiske resultat for 2005 og dermed også på den konsoliderede balance og på opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen. |
| --- | --- |

1.50.

Kommissionen har i 2005 gjort en indsats for at sikre, at nye forfinansieringsbetalinger og nye løbende regninger/omkostningsopgørelser registreres korrekt og med det fulde beløb, og at det registreres, når de er reguleret. Alligevel påvistes der en række fejl, som der redegøres for i det følgende. Manglerne for så vidt angår de justeringer, der er foretaget med henblik på åbningsbalancen pr. 1. januar 2005, indvirker endvidere på det økonomiske resultat for 2005 og dermed også på den konsoliderede balance og på opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen.

| 1.50. | I 2005 foretog generaldirektoraterne og tjenesterne ved flere lejligheder kontrol og godkendelse for at sikre, at de samlede beløb på åbningsbalancen var korrekte. De fleste nødvendige korrigeringer blev foretaget på åbningsbalancen uden virkninger for det økonomiske resultat for 2005. |
| --- | --- |

1.50.

I 2005 foretog generaldirektoraterne og tjenesterne ved flere lejligheder kontrol og godkendelse for at sikre, at de samlede beløb på åbningsbalancen var korrekte. De fleste nødvendige korrigeringer blev foretaget på åbningsbalancen uden virkninger for det økonomiske resultat for 2005.

| 1.51. | Under Rettens analytiske gennemgang af immaterielle og materielle anlægsaktiver, (kortsigtede) investeringer, lån, lang- og kortsigtede tilgodehavender, lagre, finansielle og andre forpligtelser, personaleydelser, hensættelser til risici og forpligtelser og reserver blev der ikke påvist forhold af væsentlig betydning. |
| --- | --- |

1.51.

Under Rettens analytiske gennemgang af immaterielle og materielle anlægsaktiver, (kortsigtede) investeringer, lån, lang- og kortsigtede tilgodehavender, lagre, finansielle og andre forpligtelser, personaleydelser, hensættelser til risici og forpligtelser og reserver blev der ikke påvist forhold af væsentlig betydning.

Den konsoliderede balance pr. 31. december 2005

Forfinansiering

| 1.52. | Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 162 forfinansieringer fra populationen af forfinansieringer registreret i regnskabssystemet pr. marts 2006 (29 349 millioner euro) påvistes der en række fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. I den konsoliderede slutbalance blev der påvist fejl af samme type som i den konsoliderede åbningsbalance (jf. punkt 1.35). |
| --- | --- |

1.52.

Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 162 forfinansieringer fra populationen af forfinansieringer registreret i regnskabssystemet pr. marts 2006 (29 349 millioner euro) påvistes der en række fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. I den konsoliderede slutbalance blev der påvist fejl af samme type som i den konsoliderede åbningsbalance (jf. punkt 1.35).

| 1.52. | Kommissionen vil undersøge de påviste fejl, som er væsentlige for regnskaberne, blandt de 162 reviderede transaktioner. |
| --- | --- |

1.52.

Kommissionen vil undersøge de påviste fejl, som er væsentlige for regnskaberne, blandt de 162 reviderede transaktioner.

| 1.53. | Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identifikation og godkendelse af forfinansieringer blev der endvidere påvist problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne til slutbalancen: |
| --- | --- |

1.53.

Under supplerende revisionsarbejde vedrørende identifikation og godkendelse af forfinansieringer blev der endvidere påvist problemer med hensyn til fuldstændigheden/nøjagtigheden af oplysningerne til slutbalancen:

| 1.53. | |
| --- | --- |

1.53.

| — | I den opsplitning mellem langsigtet forfinansiering (22 732 millioner euro) og kortsigtet forfinansiering (6 633 millioner euro), der er foretaget, er der kun taget hensyn til beløb vedrørende strukturfondene, Samhørighedsfonden, ISPA og Solidaritetsfonden i programmeringsperioden 2000-2006. Det betyder, at beløbet for langsigtet forfinansiering er ansat for lavt og beløbet for kortsigtet forfinansiering tilsvarende for højt, fordi kontrakter med forfinansiering vedrørende andre politikområder, hvis resterende løbetid var på mere end et år, er blevet klassificeret som kortsigtede. |
| --- | --- |

—

I den opsplitning mellem langsigtet forfinansiering (22 732 millioner euro) og kortsigtet forfinansiering (6 633 millioner euro), der er foretaget, er der kun taget hensyn til beløb vedrørende strukturfondene, Samhørighedsfonden, ISPA og Solidaritetsfonden i programmeringsperioden 2000-2006. Det betyder, at beløbet for langsigtet forfinansiering er ansat for lavt og beløbet for kortsigtet forfinansiering tilsvarende for højt, fordi kontrakter med forfinansiering vedrørende andre politikområder, hvis resterende løbetid var på mere end et år, er blevet klassificeret som kortsigtede.

| — | Opsplitningen mellem langsigtede og kortsigtede forfinansieringer foretages grundlæggende kun for strukturfondsbeløb, da førstnævnte udgør Kommissionens »virkelige« langsigtede forfinansiering. På andre politikområder kunne de finansielle virkninger af Rettens konstateringer ikke kvantificeres. Med henblik på 2006-regnskaberne vil Kommissionen efter to års erfaringer med det nye regnskabssystem have flere oplysninger til rådighed til at foretage en analyse af muligheden af at foretage denne opsplitning. |
| --- | --- |

—

Opsplitningen mellem langsigtede og kortsigtede forfinansieringer foretages grundlæggende kun for strukturfondsbeløb, da førstnævnte udgør Kommissionens »virkelige« langsigtede forfinansiering. På andre politikområder kunne de finansielle virkninger af Rettens konstateringer ikke kvantificeres. Med henblik på 2006-regnskaberne vil Kommissionen efter to års erfaringer med det nye regnskabssystem have flere oplysninger til rådighed til at foretage en analyse af muligheden af at foretage denne opsplitning.

| — | I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres. |
| --- | --- |

—

I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres.

| — | De fejl, der er påvist i GD EAC som følge af forkert behandling af forfinansieringsbetalinger, er blevet rettet. |
| --- | --- |

—

De fejl, der er påvist i GD EAC som følge af forkert behandling af forfinansieringsbetalinger, er blevet rettet.

Kreditorer

| 1.54. | Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 148 regninger/omkostningsopgørelser fra populationen af kreditorer registreret i regnskabssystemet pr. marts 2006 (16 194 millioner euro) påvistes der fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. Der blev fundet samme type fejl i den konsoliderede slutbalance som i den konsoliderede åbningsbalance (jf. punkt 1.40). |
| --- | --- |

1.54.

Under revisionen af en repræsentativ stikprøve på 148 regninger/omkostningsopgørelser fra populationen af kreditorer registreret i regnskabssystemet pr. marts 2006 (16 194 millioner euro) påvistes der fejl, som er væsentlige både med hensyn til frekvens og finansiel betydning. Der blev fundet samme type fejl i den konsoliderede slutbalance som i den konsoliderede åbningsbalance (jf. punkt 1.40).

| 1.54. | Kommissionen vil undersøge de påviste fejl, som er væsentlige for regnskaberne, blandt de 148 reviderede transaktioner. |
| --- | --- |

1.54.

Kommissionen vil undersøge de påviste fejl, som er væsentlige for regnskaberne, blandt de 148 reviderede transaktioner.

| 1.55. | I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres. |
| --- | --- |

1.55.

I Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur er der på trods af det arbejde, der er udført efter udsendelsen af de foreløbige regnskaber, stadig risiko for, at udeladelser og dobbeltposteringer eller forkerte posteringer vil kunne resultere i fejl, som på grund af problemernes kompleksitet ikke kan kvantificeres.

| 1.55. | De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af regninger/omkostningsopgørelser, er blevet rettet. |
| --- | --- |

1.55.

De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af regninger/omkostningsopgørelser, er blevet rettet.

Periodiseringselementer

| 1.56. | De problemer, der er gjort opmærksom på i forbindelse med den konsoliderede åbningsbalance (jf. punkt 1.44, 1.45 og 1.46), har forårsaget følgende mangler i den konsoliderede slutbalance. Alle de reviderede generaldirektorater (bortset fra Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur) kunne afstemme de data, der var anvendt til beregningerne, med de grundlæggende regnskabsdata, når der ses bort fra nogle differencer, som der ikke gives nogen forklaring på, og som — selv om de ikke er væsentlige — bekræfter et vist risikoniveau, som beskrevet i det foregående (jf. punkt 1.45). |
| --- | --- |

1.56.

De problemer, der er gjort opmærksom på i forbindelse med den konsoliderede åbningsbalance (jf. punkt 1.44, 1.45 og 1.46), har forårsaget følgende mangler i den konsoliderede slutbalance. Alle de reviderede generaldirektorater (bortset fra Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur) kunne afstemme de data, der var anvendt til beregningerne, med de grundlæggende regnskabsdata, når der ses bort fra nogle differencer, som der ikke gives nogen forklaring på, og som — selv om de ikke er væsentlige — bekræfter et vist risikoniveau, som beskrevet i det foregående (jf. punkt 1.45).

| 1.56. | De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af cut-off-elementer, er blevet rettet. |
| --- | --- |

1.56.

De fejl, der er påvist i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur som følge af forkert behandling af cut-off-elementer, er blevet rettet.

Forpligtelser uden for balancen og bemærkninger

| 1.57. | De forklarende bemærkninger til de konsoliderede regnskaber indeholder flere oplysninger end tidligere (32) om det forhold, at nogle transaktioner måske vil skulle korrigeres på et senere tidspunkt af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne. Det er imidlertid ikke anført i bemærkningerne, hvor stort et beløb der eventuelt vil skulle kontrolleres som led i regnskabsafslutningsprocedurerne (jf. også punkt 1.63, 1.64 og 1.65). |
| --- | --- |

1.57.

De forklarende bemærkninger til de konsoliderede regnskaber indeholder flere oplysninger end tidligere (32) om det forhold, at nogle transaktioner måske vil skulle korrigeres på et senere tidspunkt af Kommissionens tjenester eller af medlemsstaterne. Det er imidlertid ikke anført i bemærkningerne, hvor stort et beløb der eventuelt vil skulle kontrolleres som led i regnskabsafslutningsprocedurerne (jf. også punkt 1.63, 1.64 og 1.65).

32

| 1.57. | Foruden afslutningen af betalingsorganernes regnskaber har Kommissionen ret til at foretage korrektioner i medfør af overensstemmelsesbeslutninger. Kommissionen har reageret på Rettens henstilling i 2004-rapporten om eventuelle overensstemmelseskorrektioner, som endnu skulle foretages. F.eks. har Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter for regnskabsårene 2001-2005 klart angivet i sin årsberetning for 2005 (33), hvilke korrektioner der skal medtages i fremtidige overensstemmelsesbeslutninger, og dette beløb angives som eventualaktiver i Kommissionens regnskaber. Den har anslået det samlede beløb, som skal inddrives i fremtiden, til 1 151 mio. EUR på basis af en gennemsnitlig sats for den finansielle korrektion på 0,95 % — se også svaret vedrørende punkt 5.56. og 5.62. |
| --- | --- |

1.57.

Foruden afslutningen af betalingsorganernes regnskaber har Kommissionen ret til at foretage korrektioner i medfør af overensstemmelsesbeslutninger. Kommissionen har reageret på Rettens henstilling i 2004-rapporten om eventuelle overensstemmelseskorrektioner, som endnu skulle foretages. F.eks. har Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter for regnskabsårene 2001-2005 klart angivet i sin årsberetning for 2005 (33), hvilke korrektioner der skal medtages i fremtidige overensstemmelsesbeslutninger, og dette beløb angives som eventualaktiver i Kommissionens regnskaber. Den har anslået det samlede beløb, som skal inddrives i fremtiden, til 1 151 mio. EUR på basis af en gennemsnitlig sats for den finansielle korrektion på 0,95 % — se også svaret vedrørende punkt 5.56. og 5.62.

33

Den konsoliderede resultatopgørelse

| 1.58. | For at skaffe sig rimelig sikkerhed for så vidt angår regnskabernes rigtighed er det uomgængeligt nødvendigt at afstemme budgetresultatet i detaljer med det økonomiske resultat. Men indtil de foreløbige regnskaber var opstillet, var det kun Kommissionen, som havde adgang til denne oplysning. På trods heraf var Retten i stand til at anvende disse data til at afstemme budgetresultatet med det økonomiske resultat. |
| --- | --- |

1.58.

For at skaffe sig rimelig sikkerhed for så vidt angår regnskabernes rigtighed er det uomgængeligt nødvendigt at afstemme budgetresultatet i detaljer med det økonomiske resultat. Men indtil de foreløbige regnskaber var opstillet, var det kun Kommissionen, som havde adgang til denne oplysning. På trods heraf var Retten i stand til at anvende disse data til at afstemme budgetresultatet med det økonomiske resultat.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Rettens metode

| 1.59. | Under hensyntagen til kravene i artikel 248, stk. 1, i traktaten, revisionsmiljøet (som er ekstremt komplekst og har ændret sig grundlæggende på grund af den finansielle reform af Kommissionen), som er under forandring, og forventningerne hos »DAS-brugerne« (dvs. dechargemyndigheden) besluttede Retten i 2002 (34), at dens revisionspåtegning skal være baseret på en konsolidering af de specifikke vurderinger vedrørende egne indtægter og de seks operationelle udgiftsområder (35) i de finansielle overslag for 2000-2006. Disse specifikke vurderinger, som skal give dechargemyndigheden mulighed for at kontrollere kvaliteten af forvaltningen af midlerne på hvert af de større områder, hvor Fællesskabet intervenerer (36), er baseret på fire beviskilder: |
| --- | --- |

1.59.

Under hensyntagen til kravene i artikel 248, stk. 1, i traktaten, revisionsmiljøet (som er ekstremt komplekst og har ændret sig grundlæggende på grund af den finansielle reform af Kommissionen), som er under forandring, og forventningerne hos »DAS-brugerne« (dvs. dechargemyndigheden) besluttede Retten i 2002 (34), at dens revisionspåtegning skal være baseret på en konsolidering af de specifikke vurderinger vedrørende egne indtægter og de seks operationelle udgiftsområder (35) i de finansielle overslag for 2000-2006. Disse specifikke vurderinger, som skal give dechargemyndigheden mulighed for at kontrollere kvaliteten af forvaltningen af midlerne på hvert af de større områder, hvor Fællesskabet intervenerer (36), er baseret på fire beviskilder:

34

35

36

| a) | en undersøgelse af den måde, overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer på både i Fællesskabets institutioner og i medlemsstaterne og i tredjelande |
| --- | --- |

a)

en undersøgelse af den måde, overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer på både i Fællesskabets institutioner og i medlemsstaterne og i tredjelande

| b) | testning af stikprøver af transaktioner fra hvert af de større områder, hvor transaktionerne kontrolleres helt ned til den endelige modtager |
| --- | --- |

b)

testning af stikprøver af transaktioner fra hvert af de større områder, hvor transaktionerne kontrolleres helt ned til den endelige modtager

| c) | en analyse af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og af de procedurer, der er fulgt ved udarbejdelsen af dem |
| --- | --- |

c)

en analyse af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og af de procedurer, der er fulgt ved udarbejdelsen af dem

| d) | en undersøgelse — hvor det er muligt — af arbejde udført af andre revisorer, som er uafhængige i forhold til Fællesskabets forvaltningsprocedurer. |
| --- | --- |

d)

en undersøgelse — hvor det er muligt — af arbejde udført af andre revisorer, som er uafhængige i forhold til Fællesskabets forvaltningsprocedurer.

| 1.60. | Formålet med revisionen af overvågnings- og kontrolsystemerne er at vurdere, i hvilken udstrækning disse systemer er i stand til at styre risiciene med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Sigtet med at teste transaktioner er at tilvejebringe direkte bevis for så vidt angår lovlighed og formel rigtighed og få kendskab til, hvor de konstaterede fejl er opstået, hvor stor fejlfrekvensen er, hvilken type fejl der er tale om, og hvor stor indvirkning de har. Resultaterne af denne testning supplerer og bidrager til konklusionerne om systemerne. Oplysninger fra begge kilder bruges til udarbejdelse af anbefalinger til korrigerende foranstaltninger. I overensstemmelse med internationale revisionsstandarder tager Retten også hensyn til de »ledelseserklæringer«, der indgår i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i sammenfatningen af dem, som er vedtaget af Kommissionen. Endvidere gennemgår Retten det arbejde, der er udført af andre revisorer (37), for at bedømme dets mulige relevans for de specifikke vurderinger. |
| --- | --- |

1.60.

Formålet med revisionen af overvågnings- og kontrolsystemerne er at vurdere, i hvilken udstrækning disse systemer er i stand til at styre risiciene med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Sigtet med at teste transaktioner er at tilvejebringe direkte bevis for så vidt angår lovlighed og formel rigtighed og få kendskab til, hvor de konstaterede fejl er opstået, hvor stor fejlfrekvensen er, hvilken type fejl der er tale om, og hvor stor indvirkning de har. Resultaterne af denne testning supplerer og bidrager til konklusionerne om systemerne. Oplysninger fra begge kilder bruges til udarbejdelse af anbefalinger til korrigerende foranstaltninger. I overensstemmelse med internationale revisionsstandarder tager Retten også hensyn til de »ledelseserklæringer«, der indgår i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i sammenfatningen af dem, som er vedtaget af Kommissionen. Endvidere gennemgår Retten det arbejde, der er udført af andre revisorer (37), for at bedømme dets mulige relevans for de specifikke vurderinger.

37

Resultaterne af revisionen vedrørende 2005

Der skal fortsat arbejdes på at gøre overvågnings- og kontrolsystemerne effektive

| 1.61. | Som tidligere stemmer de konklusioner, der kan drages af de specifikke vurderinger vedrørende de forskellige til rådighed værende DAS-kilder, i vid udstrækning overens. På områder, hvor der er overvågnings- og kontrolsystemer, som i henhold til Rettens revision sikrer en tilstrækkelig risikostyring, blev der under Rettens substanstest ikke påvist forhold af væsentlig betydning for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 4.26-4.30, 5.53, 9.19 og 10.20), og Rettens vurdering af generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer bekræftede, at de kun havde måttet tage få eller mindre forbehold (jf. punkt 2.14-2.19). |
| --- | --- |

1.61.

Som tidligere stemmer de konklusioner, der kan drages af de specifikke vurderinger vedrørende de forskellige til rådighed værende DAS-kilder, i vid udstrækning overens. På områder, hvor der er overvågnings- og kontrolsystemer, som i henhold til Rettens revision sikrer en tilstrækkelig risikostyring, blev der under Rettens substanstest ikke påvist forhold af væsentlig betydning for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 4.26-4.30, 5.53, 9.19 og 10.20), og Rettens vurdering af generaldirektørernes og de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes erklæringer bekræftede, at de kun havde måttet tage få eller mindre forbehold (jf. punkt 2.14-2.19).

| 1.62. | På områder, hvor der efter Rettens vurdering nok er indført overvågnings- og kontrolsystemer, men hvor deres effektivitet med hensyn til at styre den iboende risiko skal forbedres, peger resultaterne af Rettens substanstest stadig i retning af, at der er forhold af væsentlig betydning for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 5.52-5.57, 6.38-6.41, 7.28 og — for så vidt angår gennemførelsesorganer 8.21 og 8.22). Hertil kommer, at Rettens vurdering bekræftede, at generaldirektørernes erklæringer enten indeholdt eller efter Rettens mening burde have indeholdt store forbehold (jf. punkt 2.14-2.19). |
| --- | --- |

1.62.

På områder, hvor der efter Rettens vurdering nok er indført overvågnings- og kontrolsystemer, men hvor deres effektivitet med hensyn til at styre den iboende risiko skal forbedres, peger resultaterne af Rettens substanstest stadig i retning af, at der er forhold af væsentlig betydning for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (jf. punkt 5.52-5.57, 6.38-6.41, 7.28 og — for så vidt angår gennemførelsesorganer 8.21 og 8.22). Hertil kommer, at Rettens vurdering bekræftede, at generaldirektørernes erklæringer enten indeholdt eller efter Rettens mening burde have indeholdt store forbehold (jf. punkt 2.14-2.19).

| 1.62. | Kommissionen har taget skridt til at styre risiciene ved den fælles forvaltning gennem revisionsarbejde, anvendelse af handlingsplaner i medlemsstaterne til at afhjælpe systemmangler, finansielle korrektioner, vejledning om vigtige kontroltiltag og bedre rapportering om nationale revisorers revisionsresultater. Strukturfondsgeneraldirektoraternes årsberetninger beskriver disse aktioner og hvilke forbedringer der er foretaget i medlemsstaternes systemer. Det er et iboende problem med systemet med fælles forvaltning, at visse fejl og mangler først bliver korrigeret efter godtgørelsen af den pågældende udgift. Kommissionen skal henvise til sine svar på Rettens bemærkninger i punkt 2.8, 2.25 og 2.26. |
| --- | --- |

1.62.

Kommissionen har taget skridt til at styre risiciene ved den fælles forvaltning gennem revisionsarbejde, anvendelse af handlingsplaner i medlemsstaterne til at afhjælpe systemmangler, finansielle korrektioner, vejledning om vigtige kontroltiltag og bedre rapportering om nationale revisorers revisionsresultater. Strukturfondsgeneraldirektoraternes årsberetninger beskriver disse aktioner og hvilke forbedringer der er foretaget i medlemsstaternes systemer. Det er et iboende problem med systemet med fælles forvaltning, at visse fejl og mangler først bliver korrigeret efter godtgørelsen af den pågældende udgift. Kommissionen skal henvise til sine svar på Rettens bemærkninger i punkt 2.8, 2.25 og 2.26.

Som nævnt i svaret vedrørende punkt 2.18-2.19 skønnede de pågældende generaldirektører, at de eksisterende systemer dannede et solidt grundlag for en rimelig sikkerhed for udgiften, som de havde ansvaret for, og at de kun fremsatte forbehold, når der forekom væsentlige mangler, som indebar en materiel risiko for Fællesskabets budget.

Hvad angår implementerende organisationer i eksterne foranstaltninger henvises der til Kommissionens svar vedrørende punkt 8.20 og 8.21.

Flerårige aktiviteter og korrigering af fejl

| 1.63. | Under drøftelserne om DAS-bemærkningerne er det ofte blevet sagt, at de mangler, som Retten har påvist i de underliggende transaktioner, kun har midlertidig effekt, og at DAS'en ikke tager hensyn til, at en række af Fællesskabets aktioner er flerårige. Det anføres således, at Kommissionen tager fejlene i betragtning under regnskabsafslutningen i EUGFL, Garantisektionen, når den afslutter de operationelle programmer under strukturfondene og — i relation til decentral forvaltning — i forbindelse med sine revisioner. |
| --- | --- |

1.63.

Under drøftelserne om DAS-bemærkningerne er det ofte blevet sagt, at de mangler, som Retten har påvist i de underliggende transaktioner, kun har midlertidig effekt, og at DAS'en ikke tager hensyn til, at en række af Fællesskabets aktioner er flerårige. Det anføres således, at Kommissionen tager fejlene i betragtning under regnskabsafslutningen i EUGFL, Garantisektionen, når den afslutter de operationelle programmer under strukturfondene og — i relation til decentral forvaltning — i forbindelse med sine revisioner.

| 1.63. | Kommissionens argument er, at der i forbindelse med fælles forvaltning findes en kontrolcyklus vedrørende EU-finansierede udgifter, som dækker en periode på flere år. For strukturfondenes vedkommende begynder denne på første niveau med medlemsstaternes kontrol og slutter med Kommissionens efterfølgende revisioner. Den omstændighed, at Retten har funder fejl i transaktioner, som befinder sig på et bestemt punkt i kontrolcyklussen, betyder ikke, at kontrolsystemet ikke fungerer effektivt. Kommissionen vil dog ikke dermed sige, at det ikke er yderst vigtigt, at ledelsen kontrollerer de til grund liggende transaktioner ved kilden, inden udgiften kræves godtgjort, og at der træffes præventive foranstaltninger i form af f.eks. vejledning og oplysningsvirksomhed. |
| --- | --- |

1.63.

Kommissionens argument er, at der i forbindelse med fælles forvaltning findes en kontrolcyklus vedrørende EU-finansierede udgifter, som dækker en periode på flere år. For strukturfondenes vedkommende begynder denne på første niveau med medlemsstaternes kontrol og slutter med Kommissionens efterfølgende revisioner. Den omstændighed, at Retten har funder fejl i transaktioner, som befinder sig på et bestemt punkt i kontrolcyklussen, betyder ikke, at kontrolsystemet ikke fungerer effektivt. Kommissionen vil dog ikke dermed sige, at det ikke er yderst vigtigt, at ledelsen kontrollerer de til grund liggende transaktioner ved kilden, inden udgiften kræves godtgjort, og at der træffes præventive foranstaltninger i form af f.eks. vejledning og oplysningsvirksomhed.

| 1.64. | I overensstemmelse med artikel 53, stk. 5, i finansforordningen og artikel 42 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (38) er disse beslutninger og korrigerende foranstaltninger bestemt et vigtigt led i Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. De svagheder, som blev påvist under Rettens revision, viser imidlertid, at de »overensstemmelsesbeslutninger«, der træffes under afslutningen af landbrugsregnskaberne, procedurerne for afslutning af operationelle programmer under strukturfondene og de revisioner, der udføres i relation til decentral forvaltning, ikke kan betragtes som mekanismer til sikring af, at fejl forebygges, konstateres og korrigeres i rette tid (jf. punkt 5.56 og 5.57, 6.31-6.37, 6.41, 7.21-7.24 samt 7.26, 7.27 og 7.28). |
| --- | --- |

1.64.

I overensstemmelse med artikel 53, stk. 5, i finansforordningen og artikel 42 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen (38) er disse beslutninger og korrigerende foranstaltninger bestemt et vigtigt led i Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. De svagheder, som blev påvist under Rettens revision, viser imidlertid, at de »overensstemmelsesbeslutninger«, der træffes under afslutningen af landbrugsregnskaberne, procedurerne for afslutning af operationelle programmer under strukturfondene og de revisioner, der udføres i relation til decentral forvaltning, ikke kan betragtes som mekanismer til sikring af, at fejl forebygges, konstateres og korrigeres i rette tid (jf. punkt 5.56 og 5.57, 6.31-6.37, 6.41, 7.21-7.24 samt 7.26, 7.27 og 7.28).

38

| 1.64. | Målet med overensstemmelsesbeslutningerne om regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med Fællesskabets regler, finansieres af Fællesskabet. Disse beslutninger rettes til medlemsstaterne og hjælper til at sørge for, at EU-skatteborgerne ikke kommer til at bære byrden ved finansiering af uretmæssigt afholdte udgifter. Ifølge reglerne om fælles forvaltning er det medlemsstaternes ansvar at forebygge, identificere og korrigere fejl, som begås hos den endelige modtager. Regnskabsafslutningsbeslutningerne ansporer medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at sikre, at fejlraten holdes på et acceptabelt niveau, og at påviste uregelmæssigheder reguleres. Kontrolsystemerne er også forbundet med afskrækkende sanktioner, når medlemsstaterne opdager fejl. |
| --- | --- |

1.64.

Målet med overensstemmelsesbeslutningerne om regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med Fællesskabets regler, finansieres af Fællesskabet. Disse beslutninger rettes til medlemsstaterne og hjælper til at sørge for, at EU-skatteborgerne ikke kommer til at bære byrden ved finansiering af uretmæssigt afholdte udgifter. Ifølge reglerne om fælles forvaltning er det medlemsstaternes ansvar at forebygge, identificere og korrigere fejl, som begås hos den endelige modtager. Regnskabsafslutningsbeslutningerne ansporer medlemsstaterne til at gøre deres yderste for at sikre, at fejlraten holdes på et acceptabelt niveau, og at påviste uregelmæssigheder reguleres. Kontrolsystemerne er også forbundet med afskrækkende sanktioner, når medlemsstaterne opdager fejl.

Kommissionen mener, at den kæde af kontroller, som medlemsstaterne og Kommissionen foretager på landbrugsområdet, giver en passende sikkerhed for, at fejl påvises og korrigeres (se svar vedrørende punkt 5.56 og 5.58).

Også for strukturfondene udgør afslutningsproceduren slutfasen i kontrolcyklussen, hvor der kan korrigeres fejl i forbindelse med den endelige betaling. Kontrolsystemet hviler dog ikke blot på afslutningsprocedurerne; den risiko for budgettet, som svagheder ved kontrollen på første niveau udgør, afhjælpes med medlemsstaternes og Kommissionens procedurer for udgiftsattestering, revision og finansielle korrektioner hele vejen gennem gennemførelsesperioden.

| 1.65. | Endvidere gør de beslutninger om finansielle korrektioner, som træffes på områder med delt forvaltning, og som betyder, at beløb tilbagesøges fra medlemsstater, som endnu ikke har indført og/eller anvendt pålidelige systemer, ikke de underliggende transaktioner mindre ulovlige/uregelmæssige, selv om de måske har en afskrækkende effekt. Hertil kommer, at de anvendte finansielle korrektioner, som skyldes systemsvagheder, ikke kan relateres direkte til fejl i de underliggende transaktioner. Pålæggelse af finansielle korrektioner har den effekt, at det bliver skatteyderne i medlemsstaterne og ikke EU-budgettet, som kommer til at betale omkostningerne forbundet med de (udelukkede) ulovlige/uregelmæssige transaktioner. |
| --- | --- |

1.65.

Endvidere gør de beslutninger om finansielle korrektioner, som træffes på områder med delt forvaltning, og som betyder, at beløb tilbagesøges fra medlemsstater, som endnu ikke har indført og/eller anvendt pålidelige systemer, ikke de underliggende transaktioner mindre ulovlige/uregelmæssige, selv om de måske har en afskrækkende effekt. Hertil kommer, at de anvendte finansielle korrektioner, som skyldes systemsvagheder, ikke kan relateres direkte til fejl i de underliggende transaktioner. Pålæggelse af finansielle korrektioner har den effekt, at det bliver skatteyderne i medlemsstaterne og ikke EU-budgettet, som kommer til at betale omkostningerne forbundet med de (udelukkede) ulovlige/uregelmæssige transaktioner.

| 1.65. | Processen for regnskabsafslutningen er ikke i sig selv en mekanisme, hvorved uregelrette betalinger til modtagerne tilbagekræves, da den fokuserer på medlemsstaternes kontrolsystem. Opdages der ved disse kontroller uregelmæssigheder, er det medlemsstaterne der har ansvaret, som det tydeligt fremgår af artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1290/2005. |
| --- | --- |

1.65.

Processen for regnskabsafslutningen er ikke i sig selv en mekanisme, hvorved uregelrette betalinger til modtagerne tilbagekræves, da den fokuserer på medlemsstaternes kontrolsystem. Opdages der ved disse kontroller uregelmæssigheder, er det medlemsstaterne der har ansvaret, som det tydeligt fremgår af artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1290/2005.

Hvorvidt byrden af den finansielle korrektion skal bæres af den endelige modtager eller afskrives på programbudgettet eller bæres af den nationale skatteyder, afhænger af grunden til korrektionen. Medlemsstaterne har pligt til at tilbagekræve uretmæssigt udbetalte beløb, når det er muligt og relevant. Ifølge retningslinjerne for korrektion kan Kommissionen iværksætte overtrædelsesprocedurer, hvis medlemsstaterne ikke tilbagekræver uretmæssigt udbetalte beløb, selvom der er foretaget en finansiel korrektion. Hvad angår fejl, der opdages i individuelle transaktioner, og hvor fejlen kan tilskrives modtageren, forventes det, at der indledes en tilbagekrævningsprocedure over for modtageren. Hvis en korrektion skyldes forsømmelighed i forbindelse med medlemsstatens kontrol, hvilket ofte er årsagen til finansielle korrektioner, ligger fejlen hos myndighederne og ikke hos den endelige modtager. I så fald kan den finansielle byrde af korrektionen kun afskrives på medlemsstatens budget.

Det er Kommissionens opfattelse, at sådanne korrektioner udbedrer skader på EU-budgettet som følge af fejl med hensyn til de pågældende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

---

(1)  »Endeligt årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber« er bind I af De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2005.

1

(2)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er inspireret af de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — af International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board.

2

(3)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen (inklusive segmentoplysninger), pengestrømsopgørelsen og opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen.

3

(4)  De vigtigste nye elementer er forfinansiering, kreditorer og periodeafgrænsning (cut-off).

4

(5)  Jf. punkt 1.51 og 1.52 i Rettens årsberetning for regnskabsåret 2004 og kapitel 2 i denne årsberetning.

5

(6)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

6

(7)  Meddelelse fra Kommissionen — Modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem (KOM(2002) 755 endelig af 17.12.2002).

7

(8)  Jf. punkt 1.8 i årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.25 i årsberetningen for regnskabsåret 2003 og punkt 1.44 i årsberetningen for regnskabsåret 2004.

8

(9)  For eksempel De Forenede Nationers hovedsæde og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og i Australien, Amerikas Forenede Stater, Danmark, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Spanien og Sverige.

9

(10)  De 15 nye regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har godkendt, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS) og for de regnskabstransaktioners vedkommende, som endnu ikke er omfattet af IPSAS, på de relevante internationale regnskabsstandarder (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS).

10

(11)  Ifølge artikel 59 i finansforordningen bestemmer hver institution i sine interne administrative regler, hvilke ansatte på et passende niveau den vil uddelegere funktionen som anvisningsberettiget til, samt omfanget af de uddelegerede beføjelser til at inkassere indtægter og afholde udgifter og de befuldmægtigedes mulighed for at subdelegere disse beføjelser. I Kommissionen uddelegeres denne funktion generelt til generaldirektørerne eller afdelingscheferne.

11

(12)  I hvert generaldirektorat er der et direktorat for ressourcer, og direktøren er ansvarlig for at forvalte de budgetmidler og menneskelige ressourcer, der er til rådighed. Han har et særligt ansvar i spørgsmål vedrørende revision, intern kontrol og finansforvaltning samt de dertil knyttede informationssystemer.

12

(13)  ABAC Workflow er et it-modul, hvor de fleste budget- og regnskabsdata indtastes.

13

(14)  Samarbejdskontoret EuropeAid, De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, Kontoret for Forvaltning af Lønudbetaling, Generaldirektoraterne for Informationsteknologi, for Uddannelse og Kultur, for Humanitær Bistand samt for Eksterne Forbindelser (jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 1.38-1.42).

14

(15)  Generaldirektoraterne for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling samt for Kommunikation, for Regionalpolitik og for Forskning.

15

(16)  Styrkelse af de kontroller, som foretages til underbygning af regnskabsoplysningerne, forfinansiering, bogføring af transaktioner på det rigtige tidspunkt, cut-off-procedurer, definition og formalisering af regnskabsmedarbejderen Accounting Correspondent's funktion, juridiske enheder, lokale it-systemer, erhvervsuddannelse, valg af objektkoder, kulturskift i forbindelse med det nye regnskabsmiljø og godkendelse af åbningssaldiene.

16

(17)  Der er ikke et obligatorisk link i ABAC mellem en tilbagesøgning og den dertil knyttede forpligtelse, regninger og opgørelser fra leverandører, regnskabsrapporter fra SAP og matching af en garanti og den tilsvarende rammekontrakt, når den indtastes i ABAC Guarantee.

17

(18)  Det forbehold, som generaldirektøren for Det Fælles Forskningscenter havde fremsat om den manglende klarhed vedrørende stillingen for så vidt angår en række dele af balancen og det økonomiske resultat og datakvaliteten i de berørte posteringer, var først og fremmest af teknisk art.

18

(19)  Denne beslutning blev truffet på grundlag af IPSAS kontrolkoncept.

19

(20)  Selv om de forskellige kriterier, der skal følges ved konsolideringen, er forklaret i regnskabsregel nr. 1, er der ingen oplysninger om, hvorfor EUF ikke er omfattet.

20

(21)  EFT C 162 af 5.6.2001, s. 1.

21

(22)  For så vidt angår langsigtede og kortsigtede fordringer bør Kommissionen angive tallene fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbrugets (EUGFL's) debitorbogholderi pr. 31. december og ikke tallene pr. EUGFL-årets udgang (dvs. pr. 15. oktober).

22

(23)  Jf. punkt 1.23 i årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.10.e), 1.14 og 1.15 i årsberetningen for regnskabsåret 2003 og punkt 1.17 i årsberetningen for regnskabsåret 2004.

23

(24)  Jf. punkt II.d) i revisionserklæringen for 2002 og punkt III i revisionserklæringen for 2003 og 2004.

24

(25)  Det oprindelige forfinansieringsbeløb for Kommissionen før fratræk af støtteberettigede udgifter var 64 600 millioner euro.

25

(26)  Jf. punkt 1.30, 1.31 og 1.32 i årsberetningen for regnskabsåret 2004.

26

(27)  Revisionen af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur blev udført af Kommissionens interne revisionstjeneste under tilsyn af Retten.

27

(28)  Det oprindelige bruttobeløb i kortfristet gæld før fratræk af (en del af) allerede betalte regninger/omkostningsopgørelser var på ca. 35 000 millioner euro, som blev overført til det nye regnskabssystem i begyndelsen af 2005.

28

(29)  Jf. punkt 1.34 og 1.35 i årsberetningen for regnskabsåret 2004.

29

(30)  Til dette beløb skal lægges periodiserede udgifter svarende til ca. 6 400 millioner euro trukket fra de kortsigtede forfinansieringsbetalinger.

30

(31)  Kommissionen anvender ikke længere den praksis i forbindelse med Fællesskabernes pensionsforpligtelser, som Retten tidligere har kritiseret, og som betød, at tilgodehavender og gæld blev bogført parallelt, således at indvirkningen på det økonomiske resultat blev udlignet, eftersom det ikke viser ændringen fra et regnskabsår til det næste (jf. punkt 1.31 og 1.32 i årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.10.h) i årsberetningen for 2003 og punkt 1.20 i årsberetningen for regnskabsåret 2004).

31

(32)  Jf. punkt 1.10 og 1.11 i årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.11 i årsberetningen for regnskabsåret 2003 og punkt 1.12 og 1.13 i årsberetningen for regnskabsåret 2004.

32

(33)  Se kapitel 2 »Forvaltning af de interne kontrolsystemer«, punkt 2.2.2.1 »Udgifter under garantisektionen«.

33

(34)  I februar 2006 godkendte Retten en ændring af DAS-metoden, som vil blive anvendt første gang i forbindelse med regnskabsåret 2006.

34

(35)  Landbrugsudgifter, strukturforanstaltninger, interne politikker, foranstaltninger udadtil, administrationsudgifter og førtiltrædelsesstrategi.

35

(36)  For udgifternes vedkommende skelner finansforordningen mellem følgende tilfælde (artikel 53): Kommissionen gennemfører budgettet centralt (administrationsudgifter og interne politikker), Kommissionen deler forvaltningen af transaktionerne med de nationale myndigheder i medlemsstaterne (EUGFL, Garantisektionen og strukturfondene), Kommissionen decentraliserer gennemførelsen af bestemte aspekter ved aktionerne til modtagerlandene efter først at have foretaget forudgående kontrol (førtiltrædelsesstrategi), og Kommissionen kan forvalte bestemte aktioner sammen med internationale organisationer.

36

(37)  Med »andre revisorer« menes enhver offentlig eller privat person, som er blevet bedt om at give en revisors vurdering af foranstaltninger, som helt eller delvist finansieres af fællesskabsbudgettet, men som ikke skal gøre det i henhold til en fællesskabsforordning.

37

(38)  Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1).

38

---

KAPITEL 2

Kommissionens interne kontrol

INDHOLD

Indledning og revisionens omfang

Revisionsresultater vedrørende Kommissionens ledelseserklæringer

Kommissionens sammenfatning

De årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne

Udarbejdelsen

Generaldirektørernes erklæringer

Indikatorer

Revisionsresultater vedrørende de interne kontrolstandarder

Samlet konklusion og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING OG REVISIONENS OMFANG |
| 2.1. | Som i de foregående år har Retten undersøgt, hvordan Kommissionens arbejde med at gennemføre de finansielle aspekter af dens reformprogram skrider frem. Den har navnlig gennemgået: |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING OG REVISIONENS OMFANG

2.1.

Som i de foregående år har Retten undersøgt, hvordan Kommissionens arbejde med at gennemføre de finansielle aspekter af dens reformprogram skrider frem. Den har navnlig gennemgået:

| — | generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter, som viser, hvordan hver enkelt af Kommissionens generaldirektører har opfyldt sine forpligtelser, og indeholder en vurdering af, i hvilket omfang de udgifter, den pågældende er ansvarlig for, er lovlige og formelt rigtige. Disse dokumenter anvendes af Kommissionen, når den skal forvisse sig om, at den har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet tilfredsstillende, og det er derfor vigtigt, at de er pålidelige og af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter, som viser, hvordan hver enkelt af Kommissionens generaldirektører har opfyldt sine forpligtelser, og indeholder en vurdering af, i hvilket omfang de udgifter, den pågældende er ansvarlig for, er lovlige og formelt rigtige. Disse dokumenter anvendes af Kommissionen, når den skal forvisse sig om, at den har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet tilfredsstillende, og det er derfor vigtigt, at de er pålidelige og af høj kvalitet

| — | Kommissionens »sammenfatning«, som indeholder en generel vurdering af Kommissionens interne kontrolsystem og bygger på de årlige aktivitetsrapporter |
| --- | --- |

—

Kommissionens »sammenfatning«, som indeholder en generel vurdering af Kommissionens interne kontrolsystem og bygger på de årlige aktivitetsrapporter

| — | Kommissionens interne kontrolsystem. |
| --- | --- |

—

Kommissionens interne kontrolsystem.

| 2.2. | I 2005 fortsatte Kommissionen sit arbejde med at integrere risikoforvaltningen (1) i den almindelige planlægnings- og beslutningsproces med henblik på at udvikle en sammenhængende tilgang (for hele Kommissionen) og forvaltningskultur i generaldirektoraterne. |
| --- | --- |

2.2.

I 2005 fortsatte Kommissionen sit arbejde med at integrere risikoforvaltningen (1) i den almindelige planlægnings- og beslutningsproces med henblik på at udvikle en sammenhængende tilgang (for hele Kommissionen) og forvaltningskultur i generaldirektoraterne.

| 2.2. | I 2005 vedtog Kommissionen en fælles metodologi for risikoforvaltning på grundlag af en evaluering af de pilotforsøg, den havde gennemført. De årlige forvaltningsplaner for Kommissionens generaldirektorater og tjenestegrene (som blev indført i 2005) indeholdt for 2006 for første gang en vurdering af større risici for generaldirektoraternes overordnede strategiske mål og en gennemgang af eksisterende eller planlagte nye risikoformindskende foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.2.

I 2005 vedtog Kommissionen en fælles metodologi for risikoforvaltning på grundlag af en evaluering af de pilotforsøg, den havde gennemført. De årlige forvaltningsplaner for Kommissionens generaldirektorater og tjenestegrene (som blev indført i 2005) indeholdt for 2006 for første gang en vurdering af større risici for generaldirektoraternes overordnede strategiske mål og en gennemgang af eksisterende eller planlagte nye risikoformindskende foranstaltninger.

| 2.3. | Den 17. januar 2006 vedtog Kommissionen en »handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol« (2), som tog hensyn til resultaterne af den vurdering af mangler (»gap assessment«), som tjenestegrenene foretog i 2005 for alle former for forvaltning (3). Retten vil evaluere handlingsplanen, når de relevante foranstaltninger er gennemført, og det er muligt at vurdere deres virkning. |
| --- | --- |

2.3.

Den 17. januar 2006 vedtog Kommissionen en »handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol« (2), som tog hensyn til resultaterne af den vurdering af mangler (»gap assessment«), som tjenestegrenene foretog i 2005 for alle former for forvaltning (3). Retten vil evaluere handlingsplanen, når de relevante foranstaltninger er gennemført, og det er muligt at vurdere deres virkning.

| 2.3. | Kommissionen forstår baggrunden for Revisionsrettens resultatorienterede holdning, men handlingsplanen afspejler de bestræbelser, Kommissionen udfolder for at styrke sit interne kontrolsystem for at kunne give Revisionsretten tilstrækkeligt belæg for en tilfredsstillende risikostyring. Foranstaltningerne skal iværksættes af generaldirektoraterne og tjenestegrenene i nært samarbejde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.3.

Kommissionen forstår baggrunden for Revisionsrettens resultatorienterede holdning, men handlingsplanen afspejler de bestræbelser, Kommissionen udfolder for at styrke sit interne kontrolsystem for at kunne give Revisionsretten tilstrækkeligt belæg for en tilfredsstillende risikostyring. Foranstaltningerne skal iværksættes af generaldirektoraterne og tjenestegrenene i nært samarbejde med medlemsstaterne.

Kommissionen vil gerne have Revisionsretten til at vurdere foranstaltningerne snarest muligt for at få afklaret, om det interne kontrolsystem med de forbedringer, de planlagte foranstaltninger skulle resultere i, giver en tilstrækkelig garanti, når det anvendes korrekt.

| 2.4. | Retten har undersøgt, i hvilken udstrækning ledelseserklæringerne i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i Kommissionens sammenfatning af dem bekræftes af Rettens revisionsresultater og er relevante for dens DAS-erklæring. Den har også undersøgt, hvor langt man er nået med implementeringen af de interne kontrolstandarder, og vurderet, hvor effektivt de procedurer, der er indført, og de værktøjer, der er udviklet, sikrer, at de transaktioner, der ligger til grund for budgetbetalingerne, er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

2.4.

Retten har undersøgt, i hvilken udstrækning ledelseserklæringerne i generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer og i Kommissionens sammenfatning af dem bekræftes af Rettens revisionsresultater og er relevante for dens DAS-erklæring. Den har også undersøgt, hvor langt man er nået med implementeringen af de interne kontrolstandarder, og vurderet, hvor effektivt de procedurer, der er indført, og de værktøjer, der er udviklet, sikrer, at de transaktioner, der ligger til grund for budgetbetalingerne, er lovlige og formelt rigtige.

REVISIONSRESULTATER VEDRØRENDE KOMMISSIONENS LEDELSESERKLÆRINGER

Kommissionens sammenfatning

| 2.5. | Sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter er for første gang blevet opdelt i to særskilte beretninger: en (4) om resultaterne af de forskellige politikker i 2005 med hensyn til gennemførelsen af Kommissionens strategiske mål, og en (5), hvori der gøres status over generaldirektoraternes forvaltning, og hvor det angives, hvilke foranstaltninger der skal iværksættes for at afhjælpe de største svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne. Med vedtagelsen af denne beretning har Kommissionen påtaget sig det politiske ansvar for generaldirektørernes forvaltning på basis af den forsikring og de forbehold, de giver i deres årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

2.5.

Sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter er for første gang blevet opdelt i to særskilte beretninger: en (4) om resultaterne af de forskellige politikker i 2005 med hensyn til gennemførelsen af Kommissionens strategiske mål, og en (5), hvori der gøres status over generaldirektoraternes forvaltning, og hvor det angives, hvilke foranstaltninger der skal iværksættes for at afhjælpe de største svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne. Med vedtagelsen af denne beretning har Kommissionen påtaget sig det politiske ansvar for generaldirektørernes forvaltning på basis af den forsikring og de forbehold, de giver i deres årlige aktivitetsrapporter.

| 2.6. | I sammenfatningen for 2005 over resultaterne på managementområdet udtaler Kommissionen, at den generelt mener, »at de nuværende interne kontrolsystemer med de begrænsninger, der fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra 2005, giver en rimelig sikkerhed med hensyn til foranstaltningernes lov- og retmæssighed, hvilket Kommissionen er ansvarlig for i henhold til EF-traktatens artikel 274. Men Kommissionen erkender også, at det er nødvendigt med yderligere bestræbelser, hvis en række problemer skal løses, især de problemer, der fremgår af forbeholdene fra de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede.« |
| --- | --- |

2.6.

I sammenfatningen for 2005 over resultaterne på managementområdet udtaler Kommissionen, at den generelt mener, »at de nuværende interne kontrolsystemer med de begrænsninger, der fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra 2005, giver en rimelig sikkerhed med hensyn til foranstaltningernes lov- og retmæssighed, hvilket Kommissionen er ansvarlig for i henhold til EF-traktatens artikel 274. Men Kommissionen erkender også, at det er nødvendigt med yderligere bestræbelser, hvis en række problemer skal løses, især de problemer, der fremgår af forbeholdene fra de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede.«

| 2.7. | På nogle områder stemmer Kommissionens vurdering overens med Rettens analyse. Det gælder særlig med hensyn til de forbedrede retningslinjer for de årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 2.11 og 2.12), at der skal opstilles indikatorer vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed og de centrale kontrollers funktion (jf. punkt 2.13 og 2.20), at der fortsat skal gøres en indsats for at sikre den interne kontrols effektivitet (jf. punkt 2.21, 2.22 og 2.23), og at regnskabsprocedurerne og -systemerne bør styrkes yderligere for at forbedre de finansielle oplysninger (jf. punkt 1.5-1.58). |
| --- | --- |

2.7.

På nogle områder stemmer Kommissionens vurdering overens med Rettens analyse. Det gælder særlig med hensyn til de forbedrede retningslinjer for de årlige aktivitetsrapporter (jf. punkt 2.11 og 2.12), at der skal opstilles indikatorer vedrørende de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed og de centrale kontrollers funktion (jf. punkt 2.13 og 2.20), at der fortsat skal gøres en indsats for at sikre den interne kontrols effektivitet (jf. punkt 2.21, 2.22 og 2.23), og at regnskabsprocedurerne og -systemerne bør styrkes yderligere for at forbedre de finansielle oplysninger (jf. punkt 1.5-1.58).

| 2.8. | Med hensyn til den fælles landbrugspolitik og strukturforanstaltninger viser resultaterne af Rettens revision imidlertid, at de foranstaltninger, som generaldirektørerne angiver er nødvendige, ikke er vidtrækkende nok, hvis de virkelig skal kunne basere den rimelige sikkerhed, de giver udryk for i de erklæringer, der ledsager de årlige aktivitetsrapporter, på passende overvågnings- og kontrolsystemer (jf. punkt 2.18 og 2.19). |
| --- | --- |

2.8.

Med hensyn til den fælles landbrugspolitik og strukturforanstaltninger viser resultaterne af Rettens revision imidlertid, at de foranstaltninger, som generaldirektørerne angiver er nødvendige, ikke er vidtrækkende nok, hvis de virkelig skal kunne basere den rimelige sikkerhed, de giver udryk for i de erklæringer, der ledsager de årlige aktivitetsrapporter, på passende overvågnings- og kontrolsystemer (jf. punkt 2.18 og 2.19).

| 2.8. | Kommissionen mener, at de foranstaltninger, den har truffet som led i sin overvågningsrolle, allerede på tilfredsstillende vis underbygger den rimelig sikkerhed, generaldirektørerne gav udtryk for i forbindelse med de udgifter, de har ansvaret for. Eftersom revisionsarbejdet foregår inden for rammerne af en flerårig strategi, vil de resultater, det giver, øge sikkerheden i forbindelse med de nationale systemer år for år. Denne sikkerhed vil blive styrket yderligere af de foranstaltninger, der træffes for at sikre en bedre overholdelse af reglerne og en mere effektiv kontrol inden for rammerne af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol og de forbedringer, der foretages i lovgivningsrammerne i programperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

2.8.

Kommissionen mener, at de foranstaltninger, den har truffet som led i sin overvågningsrolle, allerede på tilfredsstillende vis underbygger den rimelig sikkerhed, generaldirektørerne gav udtryk for i forbindelse med de udgifter, de har ansvaret for. Eftersom revisionsarbejdet foregår inden for rammerne af en flerårig strategi, vil de resultater, det giver, øge sikkerheden i forbindelse med de nationale systemer år for år. Denne sikkerhed vil blive styrket yderligere af de foranstaltninger, der træffes for at sikre en bedre overholdelse af reglerne og en mere effektiv kontrol inden for rammerne af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol og de forbedringer, der foretages i lovgivningsrammerne i programperioden 2007-2013.

| 2.9. | Retten noterer sig den vægt, Kommissionen har lagt på at få indført en integreret struktur for intern kontrol (jf. punkt 2.3). Den sætter endvidere pris på, at Kommissionen har opdateret de flerårige mål i handlingsplanen for 2004 (6), og at den tager fat på de vigtigste af de tværgående emner, som blev identificeret i regnskabsåret 2005, og erkender, at de fleste af de konstaterede svagheder kun vil kunne elimineres på mellemlang sigt (7). |
| --- | --- |

2.9.

Retten noterer sig den vægt, Kommissionen har lagt på at få indført en integreret struktur for intern kontrol (jf. punkt 2.3). Den sætter endvidere pris på, at Kommissionen har opdateret de flerårige mål i handlingsplanen for 2004 (6), og at den tager fat på de vigtigste af de tværgående emner, som blev identificeret i regnskabsåret 2005, og erkender, at de fleste af de konstaterede svagheder kun vil kunne elimineres på mellemlang sigt (7).

| 2.10. | Retten mener, at proportionalitet og omkostningseffektivitet i kontrollerne er et af de vigtigste af de mål, som Kommissionen har vedtaget. I den sammenhæng vil forenklingen af udgiftsprogrammerne for de finansielle overslag i perioden 2007-2013 (dvs. større brug af tariffer baseret på enhedsomkostninger og faste beløb, forenklede regler om aftaler og tilskud) og anvendelse af revisionsattester og revisionserklæringer fra tredjeparter, som er ansvarlige for budgetgennemførelsesopgaver, kunne spille en væsentlig rolle. |
| --- | --- |

2.10.

Retten mener, at proportionalitet og omkostningseffektivitet i kontrollerne er et af de vigtigste af de mål, som Kommissionen har vedtaget. I den sammenhæng vil forenklingen af udgiftsprogrammerne for de finansielle overslag i perioden 2007-2013 (dvs. større brug af tariffer baseret på enhedsomkostninger og faste beløb, forenklede regler om aftaler og tilskud) og anvendelse af revisionsattester og revisionserklæringer fra tredjeparter, som er ansvarlige for budgetgennemførelsesopgaver, kunne spille en væsentlig rolle.

De årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne

Udarbejdelsen

| 2.11. | De centrale afdelinger i Kommissionen (8) har udarbejdet et cirkulære (9) for de årlige aktivitetsrapporter for 2005. Dette cirkulære skulle forenkle udarbejdelsen, sikre bedre rapporter og give vejledning med hensyn til bestemmelse af væsentlighedstærsklen for svagheder. Endvidere har peer-review-undersøgelsen (10) betydet en forbedring for så vidt angår forbeholdenes indhold og deres betydning for generaldirektørernes rimelige sikkerhed (væsentlighed, rækkevidde og kvantificering). |
| --- | --- |

2.11.

De centrale afdelinger i Kommissionen (8) har udarbejdet et cirkulære (9) for de årlige aktivitetsrapporter for 2005. Dette cirkulære skulle forenkle udarbejdelsen, sikre bedre rapporter og give vejledning med hensyn til bestemmelse af væsentlighedstærsklen for svagheder. Endvidere har peer-review-undersøgelsen (10) betydet en forbedring for så vidt angår forbeholdenes indhold og deres betydning for generaldirektørernes rimelige sikkerhed (væsentlighed, rækkevidde og kvantificering).

| 2.11. | Kommissionen arbejder fortsat på at forbedre indholdet i erklæringerne og kontrollen med overholdelsen af de normer, de bygger på, ud fra ønsket om at gøre de årlige aktivitetsrapporter og de årlige erklæringer til et effektivt forvaltningsredskab og en pålidelig indikator for de resultater, den har opnået, og den strategi, den følger i relation til de påviste risici, således at Revisionsretten får et solidt grundlag for sin vurdering. |
| --- | --- |

2.11.

Kommissionen arbejder fortsat på at forbedre indholdet i erklæringerne og kontrollen med overholdelsen af de normer, de bygger på, ud fra ønsket om at gøre de årlige aktivitetsrapporter og de årlige erklæringer til et effektivt forvaltningsredskab og en pålidelig indikator for de resultater, den har opnået, og den strategi, den følger i relation til de påviste risici, således at Revisionsretten får et solidt grundlag for sin vurdering.

| 2.12. | Retten mener, at de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet, har styrket udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter, særlig for så vidt angår opstillingen af klare retningslinjer for vurdering af væsentlige systemsvagheder (11), som supplerer de grundlæggende principper for væsentlighed (12). Retten bemærker dog, at disse retningslinjer i nogle tilfælde ikke var blevet fulgt fuldt ud (jf. punkt 2.15). |
| --- | --- |

2.12.

Retten mener, at de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet, har styrket udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter, særlig for så vidt angår opstillingen af klare retningslinjer for vurdering af væsentlige systemsvagheder (11), som supplerer de grundlæggende principper for væsentlighed (12). Retten bemærker dog, at disse retningslinjer i nogle tilfælde ikke var blevet fulgt fuldt ud (jf. punkt 2.15).

| 2.12. | Kommissionen mener, at man i løbet af 2005 har gjort betydeligt fremskridt, bl.a. i kraft af den fælles tilgang til væsentlighedsprincippet, man har fået fastlagt inden for beslægtede områder, den vægt, der lægges på del 2 i de årlige aktivitetsrapporter angående grundlaget for erklæringerne og den redegørelse for de væsentlighedskriterier, der anvendes, og forbeholdenes samlede virkninger for erklæringerne, der nu findes i del 3. |
| --- | --- |

2.12.

Kommissionen mener, at man i løbet af 2005 har gjort betydeligt fremskridt, bl.a. i kraft af den fælles tilgang til væsentlighedsprincippet, man har fået fastlagt inden for beslægtede områder, den vægt, der lægges på del 2 i de årlige aktivitetsrapporter angående grundlaget for erklæringerne og den redegørelse for de væsentlighedskriterier, der anvendes, og forbeholdenes samlede virkninger for erklæringerne, der nu findes i del 3.

Se også svaret vedrørende punkt 2.15.

| 2.13. | Retten finder endvidere, at der stadig er mulighed for forbedringer, særlig for så vidt angår opstilling af indikatorer med direkte relation til lovlighed og formel rigtighed. På trods af at generaldirektørerne skulle angive relevante nøgletal og resultatindikatorer (herunder også for lovlighed og formel rigtighed) (13), er det ikke angivet specifikt, hvilke overvågningselementer (indikatorer) der skal anvendes (14). |
| --- | --- |

2.13.

Retten finder endvidere, at der stadig er mulighed for forbedringer, særlig for så vidt angår opstilling af indikatorer med direkte relation til lovlighed og formel rigtighed. På trods af at generaldirektørerne skulle angive relevante nøgletal og resultatindikatorer (herunder også for lovlighed og formel rigtighed) (13), er det ikke angivet specifikt, hvilke overvågningselementer (indikatorer) der skal anvendes (14).

| 2.13. | I forbindelse med de instrukser, den udstikker, har Kommissionen foretrukket at overlade det til de enkelte tjenestegrene at afgøre, hvilke nøgletal og indikatorer, de vil benytte. |
| --- | --- |

2.13.

I forbindelse med de instrukser, den udstikker, har Kommissionen foretrukket at overlade det til de enkelte tjenestegrene at afgøre, hvilke nøgletal og indikatorer, de vil benytte.

Størsteparten af de tjenestegrene, der forvalter fællesskabsprogrammer, har angivet indikatorer for lovlighed og formel rigtighed.

Efter sammenfatningen for 2004 indledte man et harmoniseringsarbejde for at sikre en sammenhængende tilgang inden for beslægtede områder og gøre disse indikatorer til effektive, aktivitetsspecifikke forvaltningsredskaber.

Generaldirektørernes erklæringer

| 2.14. | I de erklæringer, som er vedføjet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter, anfører generaldirektørerne, at de indførte kontrolprocedurer giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Er der væsentlige svagheder ved den interne kontrol eller uregelmæssigheder, tages der forbehold (15). |
| --- | --- |

2.14.

I de erklæringer, som er vedføjet som bilag til de årlige aktivitetsrapporter, anfører generaldirektørerne, at de indførte kontrolprocedurer giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. Er der væsentlige svagheder ved den interne kontrol eller uregelmæssigheder, tages der forbehold (15).

| 2.15. | Rettens analyse af generaldirektørernes erklæringer for regnskabsåret 2005 viser, at definitionen af kriterierne for væsentlighed og deres anvendelse til formulering af forbehold i nogle tilfælde bør præciseres yderligere. I nogle tilfælde (16) kunne de valgte kriterier (kvalitative og/eller kvantitative), og i andre tilfælde (17) forbeholdenes finansielle effekt f.eks. præciseres bedre. |
| --- | --- |

2.15.

Rettens analyse af generaldirektørernes erklæringer for regnskabsåret 2005 viser, at definitionen af kriterierne for væsentlighed og deres anvendelse til formulering af forbehold i nogle tilfælde bør præciseres yderligere. I nogle tilfælde (16) kunne de valgte kriterier (kvalitative og/eller kvantitative), og i andre tilfælde (17) forbeholdenes finansielle effekt f.eks. præciseres bedre.

| 2.15. | Kommissionen mener, at tjenestegrenene har fulgt de retningslinjer, der er opstillet i cirkulæret om årlige aktivitetsrapporter og i meddelelse KOM(2003) 28 om metoderne for udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter. Væsentlighed er hovedsagelig et spørgsmål om den anvisningsberettigedes vurdering og engagement over for de implicerede. Om en svaghed er væsentlig, vurderes ud fra en kvantitativ og/eller kvalitativ synsvinkel. Er der tale om systemsvagheder, kan kvantitative elementer også danne grundlag for, at der tages forbehold. |
| --- | --- |

2.15.

Kommissionen mener, at tjenestegrenene har fulgt de retningslinjer, der er opstillet i cirkulæret om årlige aktivitetsrapporter og i meddelelse KOM(2003) 28 om metoderne for udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter. Væsentlighed er hovedsagelig et spørgsmål om den anvisningsberettigedes vurdering og engagement over for de implicerede. Om en svaghed er væsentlig, vurderes ud fra en kvantitativ og/eller kvalitativ synsvinkel. Er der tale om systemsvagheder, kan kvantitative elementer også danne grundlag for, at der tages forbehold.

I de par tilfælde, som Revisionsretten omtaler, er der redegjort for de kriterier, der blev lagt til grund, og de elementer, som forbeholdet var baseret på, i del 3 i den årlige aktivitetsrapport, og der er generelt tale om kvalitative kriterier (selv om den anslåede potentielle finansielle indvirkning er lavere end de kvantitative kriterier).

| 2.16. | Alle generaldirektørerne har erklæret sig rimeligt forvissede om, at de ressourcer, de havde fået tildelt, var anvendt til deres formål, og at de indførte kontrolprocedurer havde givet den fornødne sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten bemærker, at 21 af de 40 erklæringer indeholder et eller flere forbehold. |
| --- | --- |

2.16.

Alle generaldirektørerne har erklæret sig rimeligt forvissede om, at de ressourcer, de havde fået tildelt, var anvendt til deres formål, og at de indførte kontrolprocedurer havde givet den fornødne sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Retten bemærker, at 21 af de 40 erklæringer indeholder et eller flere forbehold.

| 2.16. | Når der tages forbehold i generaldirektørernes erklæringer, er det en logisk konsekvens af det ræsonnement, der anlægges i del 2 (grundlag for erklæringerne om rimelig sikkerhed) og 3 (de anvendte væsentlighedskriterier, forbehold og forbeholdenes samlede indvirkning på erklæringen), hvilket sikrer sammenhængen mellem den årlige aktivitetsrapport, erklæringen og forbeholdene. |
| --- | --- |

2.16.

Når der tages forbehold i generaldirektørernes erklæringer, er det en logisk konsekvens af det ræsonnement, der anlægges i del 2 (grundlag for erklæringerne om rimelig sikkerhed) og 3 (de anvendte væsentlighedskriterier, forbehold og forbeholdenes samlede indvirkning på erklæringen), hvilket sikrer sammenhængen mellem den årlige aktivitetsrapport, erklæringen og forbeholdene.

Alle de anvisningsberettigede har således draget den konklusion, at der forelå rimelig sikkerhed.

| 2.17. | Det samlede antal forbehold har i alt væsentligt ikke ændret sig fra 2004 (32) til 2005 (31). De fleste forbehold (18) vedrører svagheder, som der allerede var blevet gjort opmærksom på i 2004 (18). De vigtigste forbehold i DAS-sammenhæng vises i
  tabel 2.1
  . |
| --- | --- |

2.17.

Det samlede antal forbehold har i alt væsentligt ikke ændret sig fra 2004 (32) til 2005 (31). De fleste forbehold (18) vedrører svagheder, som der allerede var blevet gjort opmærksom på i 2004 (18). De vigtigste forbehold i DAS-sammenhæng vises i
  tabel 2.1
  .

| 2.17. | Kommissionen er opmærksom på, at de fleste af forbeholdene er tilbagevendende forbehold. I sin sammenfatning for 2005 foretog den derfor også en analyse af de forskellige typer tilbagevendende forbehold (forbehold, hvor man endnu arbejder på at få løst det tilgrundliggende problem, hvilket undertiden kræver en yderligere indsats fra tredjeparter, forbehold i forbindelse med strukturbetonede problemer, forbehold vedrørende svagheder i forbindelse med foranstaltninger gennemført uden for hovedkvarteret). |
| --- | --- |

2.17.

Kommissionen er opmærksom på, at de fleste af forbeholdene er tilbagevendende forbehold. I sin sammenfatning for 2005 foretog den derfor også en analyse af de forskellige typer tilbagevendende forbehold (forbehold, hvor man endnu arbejder på at få løst det tilgrundliggende problem, hvilket undertiden kræver en yderligere indsats fra tredjeparter, forbehold i forbindelse med strukturbetonede problemer, forbehold vedrørende svagheder i forbindelse med foranstaltninger gennemført uden for hovedkvarteret).

I alle disse tilfælde vil Kommissionen sørge for, at de berørte generaldirektører tager de nødvendige skridt til at få løst problemerne i 2006.

| 2.18. | Retten bemærker, at der sammenlignet med 2004 (19) generelt er sket en kvalitetsmæssig forbedring af vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og af de relevante forbeholds samlede betydning for den sikkerhed, der gives udtryk for i erklæringerne. Retten mener imidlertid, at nogle af de (væsentlige) svagheder, som den påviste under revisionen (20), burde have givet anledning til forbehold i generaldirektørernes erklæringer (jf.
  tabel 2.1
  og punkt 6.38, 6.39, 6.40 og 7.17). |
| --- | --- |

2.18.

Retten bemærker, at der sammenlignet med 2004 (19) generelt er sket en kvalitetsmæssig forbedring af vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes funktion og af de relevante forbeholds samlede betydning for den sikkerhed, der gives udtryk for i erklæringerne. Retten mener imidlertid, at nogle af de (væsentlige) svagheder, som den påviste under revisionen (20), burde have givet anledning til forbehold i generaldirektørernes erklæringer (jf.
  tabel 2.1
  og punkt 6.38, 6.39, 6.40 og 7.17).

| 2.18. | De berørte generaldirektører, der står for forvaltningen af de største budgetmidler, mener, at det system, man har indført for at styre udgifterne, fungerer på en sådan måde, at det giver et solidt grundlag for deres erklæringer. De har taget forbehold i deres erklæringer i de tilfælde, hvor de oplysninger, de råder over på basis af deres egen og medlemsstaternes revisioner, tydede på, at der fandtes svagheder, der kunne udgøre en væsentlig risiko for Fællesskabets budget, som ikke kunne afhjælpes via de normale korrektionsmekanismer i kontrolsystemet. I de tilfælde, hvor der var tilstrækkeligt styr på en risiko, fandt generaldirektøren det ikke nødvendigt at tage forbehold. |
| --- | --- |

2.18.

De berørte generaldirektører, der står for forvaltningen af de største budgetmidler, mener, at det system, man har indført for at styre udgifterne, fungerer på en sådan måde, at det giver et solidt grundlag for deres erklæringer. De har taget forbehold i deres erklæringer i de tilfælde, hvor de oplysninger, de råder over på basis af deres egen og medlemsstaternes revisioner, tydede på, at der fandtes svagheder, der kunne udgøre en væsentlig risiko for Fællesskabets budget, som ikke kunne afhjælpes via de normale korrektionsmekanismer i kontrolsystemet. I de tilfælde, hvor der var tilstrækkeligt styr på en risiko, fandt generaldirektøren det ikke nødvendigt at tage forbehold.

Dette stemmer helt overens med 2005-cirkulæret om årlige aktivitetsrapporter (SEK(2005) 1533). Som det også hedder i sammenfatningen for 2005 under punkt 2.2: »Eksistensen af en risiko indebar ikke nødvendigvis, at der måtte tages forbehold, medmindre der rent faktisk var opstået et problem i løbet af det år, rapporten dækkede, eller kontrolsystemet ikke var i stand til at forebygge sådanne risici med væsentlige indvirkninger«.

Kommissionen henviser især til sit svar vedrørende punkt 6.39 og 6.40 samt punkt 7.17.

Tabel 2.1 — Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporters anvendelighed som bevis for Rettens revisionserklæring — udvikling

| Område | Generaldirektørernes vigtigste forbehold
  (medtaget i erklæringerne) | 2003 | 2004 | 2005 | | Rettens opfattelse af disse forbeholds betydning for generaldirektørernes erklæring (21) | Udvikling (23) 2004-2005 | Andre væsentlige svagheder konstateret under Rettens og/eller Kommissionens revision (ikke medtaget i erklæringerne) | 2003 | 2004 | 2005 | | De årlige aktivitetsrapporters anvendelighed som bevis for Rettens revisionskonklusioner (22) | Udvikling (23) 2004-2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Egne indtægter | — | Overvågning af gennemførelsen af præferenceaftalerne |

Område

Generaldirektørernes vigtigste forbehold

(medtaget i erklæringerne)

2003

2004

2005

Rettens opfattelse af disse forbeholds betydning for generaldirektørernes erklæring (21)

Udvikling (23) 2004-2005

Andre væsentlige svagheder konstateret under Rettens og/eller Kommissionens revision (ikke medtaget i erklæringerne)

2003

2004

2005

De årlige aktivitetsrapporters anvendelighed som bevis for Rettens revisionskonklusioner (22)

Udvikling (23) 2004-2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Egne indtægter

—

Overvågning af gennemførelsen af præferenceaftalerne

×

B

A

A

=

/

A

A

A

=

| — | Import af Basmati-ris |
| --- | --- |

—

Import af Basmati-ris

×

| — | »Hilton-oksekød« |
| --- | --- |

—

»Hilton-oksekød«

×

×

×

Den fælles landbrugspolitik

| — | Det Internationale Olivenolieråd |
| --- | --- |

—

Det Internationale Olivenolieråd

×

B

B

B

=

| — | Utilstrækkelig hensyntagen til overvågnings- og kontrolsystemerne for transaktionerne vedrørende indeværende regnskabsår |
| --- | --- |

—

Utilstrækkelig hensyntagen til overvågnings- og kontrolsystemerne for transaktionerne vedrørende indeværende regnskabsår

×

C

C

B (25)

C (26)

+

| — | IFKS i Grækenland |
| --- | --- |

—

IFKS i Grækenland

×

×

×

| — | Rækkevidden af Kommissionens kontrolaktion begrænset, og man var bagud med kontrollen i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 |
| --- | --- |

—

Rækkevidden af Kommissionens kontrolaktion begrænset, og man var bagud med kontrollen i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89

×

Strukturforanstaltninger

| — | EUGFL, Udviklingssektionen: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000-2006) |
| --- | --- |

—

EUGFL, Udviklingssektionen: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000-2006)

×

×

C

B

B

+

| — | Risici forbundet med afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999 og/eller væsentlige svagheder i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97 (punkt 6.39 og 6.40) |
| --- | --- |

—

Risici forbundet med afslutningen af programmeringsperioden 1994-1999 og/eller væsentlige svagheder i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97 (punkt 6.39 og 6.40)

×

×

×

C

C

C

=

| — | ESF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000-2006) |
| --- | --- |

—

ESF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000-2006)

×

×

×

(Det Forenede Kongerige)

| — | Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer (2000-2006) for flere programmer (24) (punkt 6.39) |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer (2000-2006) for flere programmer (24) (punkt 6.39)

×

| — | FIUF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000-2006) |
| --- | --- |

—

FIUF: forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne (2000-2006)

×

×

(Italien)

| — | EFRU: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000-2006) |
| --- | --- |

—

EFRU: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000-2006)

×

(Græken-land og Spanien)

×

(Grækenland)

×

(Det Forenede Kongerige og Spanien)

| — | Urban og Interreg: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000-2006) |
| --- | --- |

—

Urban og Interreg: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000-2006)

×

| — | Samhørighedsfonden: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000-2006) |
| --- | --- |

—

Samhørighedsfonden: forvaltnings- og kontrolsystemerne (2000-2006)

×

(Græken-land, Spanien og Portugal)

×

(Grækenland)

×

(Spanien)

Interne politikker, inklusive forskning

| — | (Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte central forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FFO)) — Utilstrækkelig sikkerhed for så vidt angår de nationale agenturers forvaltning |
| --- | --- |

—

(Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte central forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FFO)) — Utilstrækkelig sikkerhed for så vidt angår de nationale agenturers forvaltning

×

×

B

B

B

=

| — | Risiko forbundet med, at fristen for betalinger på forskningsområdet systematisk overskrides (24) |
| --- | --- |

—

Risiko forbundet med, at fristen for betalinger på forskningsområdet systematisk overskrides (24)

×

B

B

B

=

| — | Stedlig revision |
| --- | --- |

—

Stedlig revision

×

×

×

| — | Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte central forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FFO) (24) |
| --- | --- |

—

Forudgående kontrol i forbindelse med indirekte central forvaltning (artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til FFO) (24)

×

| — | Fejlfrekvens (støtteberettigelse) i omkostningsanmeldelserne vedrørende forskningskontrakter |
| --- | --- |

—

Fejlfrekvens (støtteberettigelse) i omkostningsanmeldelserne vedrørende forskningskontrakter

×

×

×

(femte rammepro-gram)

| — | Fejlfrekvens på området offentlig sundhed |
| --- | --- |

—

Fejlfrekvens på området offentlig sundhed

×

| — | Svagheder i Den Europæiske Flygtningefonds forvaltningssystem |
| --- | --- |

—

Svagheder i Den Europæiske Flygtningefonds forvaltningssystem

×

(Det Forenede Kongerige og Luxembourg)

×

(Det Forenede Kongerige)

| — | Fejlfrekvens for sjette forskningsrammeprogram (24) (punkt 7.17) |
| --- | --- |

—

Fejlfrekvens for sjette forskningsrammeprogram (24) (punkt 7.17)

×

Foranstaltninger udadtil

| — | Partnerskab med en ikke-statslig organisation |
| --- | --- |

—

Partnerskab med en ikke-statslig organisation

×

B

A

A

+

| — | Systemerne til overvågning og kontrol af, om de underliggende transaktioner, som de gennemførende organisationer er ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige, skal forbedres yderligere, før de vil være fuldt operationelle |
| --- | --- |

—

Systemerne til overvågning og kontrol af, om de underliggende transaktioner, som de gennemførende organisationer er ansvarlige for, er lovlige og formelt rigtige, skal forbedres yderligere, før de vil være fuldt operationelle

×

×

C

C

B

+

| — | En humanitær organisation havde ikke overholdt procedurerne for indgåelse af kontrakter |
| --- | --- |

—

En humanitær organisation havde ikke overholdt procedurerne for indgåelse af kontrakter

×

| — | Kontraktpartnernes juridiske status og pålidelighed inden for rammerne af EU's bidrag til UNMIK-søjle IV i Kosovo |
| --- | --- |

—

Kontraktpartnernes juridiske status og pålidelighed inden for rammerne af EU's bidrag til UNMIK-søjle IV i Kosovo

×

Førtiltrædelses-strategi

| — | ISPA: forvaltnings- og kontrolsystemerne |
| --- | --- |

—

ISPA: forvaltnings- og kontrolsystemerne

×

×

(Rumænien)

C

B

A

+

| — | Risiko for, at nogle af kandidatlandene ikke kan opfylde deres forpligtelser med hensyn til medfinansiering (24) |
| --- | --- |

—

Risiko for, at nogle af kandidatlandene ikke kan opfylde deres forpligtelser med hensyn til medfinansiering (24)

×

B

B

A

+

| — | Phare: Iboende risici i de decentraliserede systemer, mangler i revisionen af systemer og transaktioner |
| --- | --- |

—

Phare: Iboende risici i de decentraliserede systemer, mangler i revisionen af systemer og transaktioner

×

×

(Rumænien ogBulgarien)

Administrations-udgifter

| — | Implementeringen af de interne kontrolstandarder i EU's delegationer |
| --- | --- |

—

Implementeringen af de interne kontrolstandarder i EU's delegationer

×

×

×

A

A

A

=

/

B

A

A

=

Kilde: Revisionsretten.

| 2.19. | Selv om udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter er blevet styrket (jf. punkt 2.11, 2.12 og 2.13), mener Retten, at nogle af dem (27) endnu ikke kan anvendes som tilstrækkeligt revisionsbevis for dens revisionserklæring (jf. punkt 2.15 og 2.18). |
| --- | --- |

2.19.

Selv om udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter er blevet styrket (jf. punkt 2.11, 2.12 og 2.13), mener Retten, at nogle af dem (27) endnu ikke kan anvendes som tilstrækkeligt revisionsbevis for dens revisionserklæring (jf. punkt 2.15 og 2.18).

| 2.19. | De pågældende generaldirektører og chefer har redegjort for, hvad deres erklæringer bygger på (del 2 i de årlige aktivitetsrapporter) og med en eksplicit begrundelse angivet, hvilke indvirkninger deres forbehold vil få på den rimelig sikkerhed omkring brugen af midler og foranstaltningernes lovlighed og formelle rigtighed. De har alle draget den konklusion, at de kunne afgive denne erklæring. |
| --- | --- |

2.19.

De pågældende generaldirektører og chefer har redegjort for, hvad deres erklæringer bygger på (del 2 i de årlige aktivitetsrapporter) og med en eksplicit begrundelse angivet, hvilke indvirkninger deres forbehold vil få på den rimelig sikkerhed omkring brugen af midler og foranstaltningernes lovlighed og formelle rigtighed. De har alle draget den konklusion, at de kunne afgive denne erklæring.

Kommissionen finder derfor, at de også kan være med til at give Revisionsretten større sikkerhed, end hvad der kommer til udtryk i vurderingen i tabel 2.1. Som følge heraf fandt alle de tre generaldirektører, som Revisionsretten nævner, og som står for forvaltningen af de største budgetmidler, at deres årlige aktivitetsrapporter klart viste, hvad der var grundlaget for generaldirektørernes erklæringer.

Indikatorer

| 2.20. | Retten noterer sig, at en række (28) generaldirektorater angiver indikatorer for lovlighed og formel rigtighed i deres årlige aktivitetsrapporter for 2005. Men disse overvågningselementers design og tjenestegrenenes anvendelse af dem til måling af overvågnings- og kontrolsystemernes kvalitet og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed kan forbedres yderligere. |
| --- | --- |

2.20.

Retten noterer sig, at en række (28) generaldirektorater angiver indikatorer for lovlighed og formel rigtighed i deres årlige aktivitetsrapporter for 2005. Men disse overvågningselementers design og tjenestegrenenes anvendelse af dem til måling af overvågnings- og kontrolsystemernes kvalitet og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed kan forbedres yderligere.

| 2.20. | Størsteparten af de tjenestegrene, der forvalter fællesskabsprogrammer, har angivet indikatorer for lovlighed og formel rigtighed. De har i øvrigt i del 2 i de årlige aktivitetsrapporter redegjort for, hvad deres erklæringer bygger på. |
| --- | --- |

2.20.

Størsteparten af de tjenestegrene, der forvalter fællesskabsprogrammer, har angivet indikatorer for lovlighed og formel rigtighed. De har i øvrigt i del 2 i de årlige aktivitetsrapporter redegjort for, hvad deres erklæringer bygger på.

Kommissionen arbejder på at forbedre sine kontrolindikatorer. Efter sammenfatningen for 2004 er man gået i gang med at harmonisere disse indikatorer med det formål at sikre en sammenhængende tilgang inden for beslægtede områder og gøre disse indikatorer til effektive, aktivitetsspecifikke forvaltningsredskaber.

REVISIONSRESULTATER VEDRØRENDE DE INTERNE KONTROLSTANDARDER

| 2.21. | Retten har undersøgt, hvordan de interne kontrolstandarder (29) anvendes i 14 (30) af Kommissionens tjenestegrene. Sigtet var ikke kun at vurdere, i hvilken udstrækning minimumskravene (basiskravene) var blevet implementeret, men også at bedømme, i hvor høj grad de bidrog til at sikre, at transaktionerne var lovlige og formelt rigtige. Den umiddelbare direkte effekt af de interne kontrolstandarder afhænger af, hvilken form for forvaltning af budgetgennemførelsen der er tale om. For landbrugsforanstaltningernes og strukturfondenes vedkommende — hvor det er de nationale eller regionale myndigheder, som står for den daglige forvaltning — omfatter Kommissionens interne kontroller f.eks. også overvågning af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.21.

Retten har undersøgt, hvordan de interne kontrolstandarder (29) anvendes i 14 (30) af Kommissionens tjenestegrene. Sigtet var ikke kun at vurdere, i hvilken udstrækning minimumskravene (basiskravene) var blevet implementeret, men også at bedømme, i hvor høj grad de bidrog til at sikre, at transaktionerne var lovlige og formelt rigtige. Den umiddelbare direkte effekt af de interne kontrolstandarder afhænger af, hvilken form for forvaltning af budgetgennemførelsen der er tale om. For landbrugsforanstaltningernes og strukturfondenes vedkommende — hvor det er de nationale eller regionale myndigheder, som står for den daglige forvaltning — omfatter Kommissionens interne kontroller f.eks. også overvågning af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne.

| 2.21. | Det var også tanken med Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol. |
| --- | --- |

2.21.

Det var også tanken med Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol.

| 2.22. | Af »Overview on the state of internal control in Commission Directorates-General and services in 2005« (31), som Generaldirektoratet for Budget har udarbejdet, fremgår det, at generaldirektoraterne i regnskabsåret 2005 i gennemsnit har opfyldt 95 % af basiskravene til de interne kontrolstandarder. Eftersom basiskravene i alt væsentligt var de samme som året før (32), noterer Retten en let stigning i procenten af opfyldte basiskrav i forhold til 2004 (93 %). Rettens analyse af implementeringen af de interne kontrolstandarder stemmer generelt overens med Kommisionens vurdering og vises i
  tabel 2.2
  . |
| --- | --- |

2.22.

Af »Overview on the state of internal control in Commission Directorates-General and services in 2005« (31), som Generaldirektoratet for Budget har udarbejdet, fremgår det, at generaldirektoraterne i regnskabsåret 2005 i gennemsnit har opfyldt 95 % af basiskravene til de interne kontrolstandarder. Eftersom basiskravene i alt væsentligt var de samme som året før (32), noterer Retten en let stigning i procenten af opfyldte basiskrav i forhold til 2004 (93 %). Rettens analyse af implementeringen af de interne kontrolstandarder stemmer generelt overens med Kommisionens vurdering og vises i
  tabel 2.2
  .

| 2.23. | På trods af den høje procent af opfyldte basiskrav viser Rettens gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og resultaterne af revisionen, at de fleste af de reviderede generaldirektorater (33) vil kunne forbedre nogle af de centrale elementer i den interne kontrol (34) yderligere, så de i højere grad er med til at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Denne analyse er i tråd med Kommissionens vurdering i »Overview of the state of internal control« og med den årlige beretning fra Kommissionens interne revisionstjeneste (35). |
| --- | --- |

2.23.

På trods af den høje procent af opfyldte basiskrav viser Rettens gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og resultaterne af revisionen, at de fleste af de reviderede generaldirektorater (33) vil kunne forbedre nogle af de centrale elementer i den interne kontrol (34) yderligere, så de i højere grad er med til at sikre de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Denne analyse er i tråd med Kommissionens vurdering i »Overview of the state of internal control« og med den årlige beretning fra Kommissionens interne revisionstjeneste (35).

| 2.23. | Kommissionen mener, at dens tjenestegrene har indført de interne kontrolstrukturer, men at generaldirektørerne hele tiden er nødt til at afstemme deres systemer for at sikre en effektiv forvaltning og kontrol. Man fokuserer i særdeleshed på områder som opstilling af mål og indikatorer, udvikling af en dynamisk strategi for intern kontrol, kontinuitet og kompetence i personaleforvaltningen, rapportering om regnskabssystemer og styrkelse af den forudgående kontrol. |
| --- | --- |

2.23.

Kommissionen mener, at dens tjenestegrene har indført de interne kontrolstrukturer, men at generaldirektørerne hele tiden er nødt til at afstemme deres systemer for at sikre en effektiv forvaltning og kontrol. Man fokuserer i særdeleshed på områder som opstilling af mål og indikatorer, udvikling af en dynamisk strategi for intern kontrol, kontinuitet og kompetence i personaleforvaltningen, rapportering om regnskabssystemer og styrkelse af den forudgående kontrol.

Tabel 2.2 — Rettens analyse af (overholdelsen) implementeringen af de interne kontrolstandarder (som er direkte forbundet med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed) i de største generaldirektorater (stillingen pr. 31. december 2005)

| Generaldirektorat eller tjeneste | Udnyttelsen af betalingsbevillin-gerne i 2005
  (millioner euro) | Standard 11
  »Risikoanalyse og styring« | Standard 12
  »Tilstrækkelig ledelsesinformation« | Standard 14
  »Rapportering af fejl« | Standard 17
  »Overvågning« | Standard 18
  »Registrering af undtagelser« | Standard 20
  »Registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol« | Standard 21
  »Revisionsrapporter« | Standard 22
  »Intern revisionsfunktion« |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Landbrug og Udvikling af Landdistrikter | 52 737 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 165 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budgettet | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Konkurrence | 90 | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A |
| Uddannelse og Kultur | 1 003 | B | A | A | B | A | B | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Økonomiske og Finansielle Anliggender | 357 | B | B | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Udvidelse | 1 903 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling | 9 756 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Erhvervspolitik | 305 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 111 | B | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | A | B | A |
| Fiskeri og Maritime Anliggender | 819 | A | B | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A |
| Informationssamfundet og Medier | 1 227 | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Regionalpolitik | 19 982 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Forskning | 3 015 | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Vurdering:
  A: Basiskravene opfyldt
  B: Basiskravene kun delvist opfyldt

  Kilde: Revisionsretten. |

Generaldirektorat eller tjeneste

Udnyttelsen af betalingsbevillin-gerne i 2005

(millioner euro)

Standard 11

»Risikoanalyse og styring«

Standard 12

»Tilstrækkelig ledelsesinformation«

Standard 14

»Rapportering af fejl«

Standard 17

»Overvågning«

Standard 18

»Registrering af undtagelser«

Standard 20

»Registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol«

Standard 21

»Revisionsrapporter«

Standard 22

»Intern revisionsfunktion«

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

52 737

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 165

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budgettet

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Konkurrence

90

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

Uddannelse og Kultur

1 003

B

A

A

B

A

B

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Økonomiske og Finansielle Anliggender

357

B

B

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Udvidelse

1 903

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling

9 756

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Erhvervspolitik

305

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

111

B

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

A

B

A

Fiskeri og Maritime Anliggender

819

A

B

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

Informationssamfundet og Medier

1 227

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Regionalpolitik

19 982

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Forskning

3 015

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Vurdering:

A: Basiskravene opfyldt

B: Basiskravene kun delvist opfyldt

Kilde: Revisionsretten.

SAMLET KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 2.24. | Retten noterer sig en fortsat forbedring af Kommissionens interne kontrolsystem i regnskabsåret 2005. I forbindelse med køreplanen (36) er Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol et skridt i den rigtige retning. Retten vil evaluere resultaterne af den, når de relevante foranstaltninger er gennemført, og det er muligt at vurdere deres effekt. |
| --- | --- |

2.24.

Retten noterer sig en fortsat forbedring af Kommissionens interne kontrolsystem i regnskabsåret 2005. I forbindelse med køreplanen (36) er Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol et skridt i den rigtige retning. Retten vil evaluere resultaterne af den, når de relevante foranstaltninger er gennemført, og det er muligt at vurdere deres effekt.

| 2.24. | Kommissionen værdsætter Revisionsrettens resultatorienterede tilgang, men handlingsplanen afspejler de bestræbelser, Kommissionen udfolder for at styrke sit interne kontrolsystem for at kunne give Revisionsretten tilstrækkelige data til, at den kan vurdere, om fejlrisikoen forvaltes på tilfredsstillende vis. Foranstaltningerne skal gennemføres af generaldirektoraterne og tjenestegrenene i samarbejde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.24.

Kommissionen værdsætter Revisionsrettens resultatorienterede tilgang, men handlingsplanen afspejler de bestræbelser, Kommissionen udfolder for at styrke sit interne kontrolsystem for at kunne give Revisionsretten tilstrækkelige data til, at den kan vurdere, om fejlrisikoen forvaltes på tilfredsstillende vis. Foranstaltningerne skal gennemføres af generaldirektoraterne og tjenestegrenene i samarbejde med medlemsstaterne.

Kommissionen vil gerne have Revisionsrettens vurdering snarest muligt, således at den kan se, om den interne kontrol med de forbedringer, de planlagte foranstaltninger skulle føre til, kan give en tilstrækkelig garanti, når systemet anvendes korrekt.

| 2.25. | På trods af de fremskridt, Kommissionen har gjort med hensyn til at forbedre de årlige aktivitetsrapporter, så de i højere grad kan anvendes som et instrument til styrkelse af Kommissionens ansvarlighed og kommunikation, viste Rettens revision, at der på flere af områderne i de finansielle overslag (37) er væsentlige svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne, som ikke er blevet taget i betragtning i erklæringerne (og de årlige aktivitetsrapporter) fra generaldirektørerne. |
| --- | --- |

2.25.

På trods af de fremskridt, Kommissionen har gjort med hensyn til at forbedre de årlige aktivitetsrapporter, så de i højere grad kan anvendes som et instrument til styrkelse af Kommissionens ansvarlighed og kommunikation, viste Rettens revision, at der på flere af områderne i de finansielle overslag (37) er væsentlige svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne, som ikke er blevet taget i betragtning i erklæringerne (og de årlige aktivitetsrapporter) fra generaldirektørerne.

| 2.25. | De generaldirektorater, der har ansvaret for strukturforanstaltninger, baserede deres vurderinger af sikkerheden omkring forvaltning og kontrol i medlemsstaterne på oplysninger fra deres egne og medlemsstaternes revisioner med brug af de forskellige instrumenter, de råder over til at forvalte risikoen for fejlbetalinger. |
| --- | --- |

2.25.

De generaldirektorater, der har ansvaret for strukturforanstaltninger, baserede deres vurderinger af sikkerheden omkring forvaltning og kontrol i medlemsstaterne på oplysninger fra deres egne og medlemsstaternes revisioner med brug af de forskellige instrumenter, de råder over til at forvalte risikoen for fejlbetalinger.

Via deres eget revisionsarbejde har de ansvarlige generaldirektorater identificeret svagheder i nogle medlemsstater svarende til dem, Revisionsretten påpeger, og som led i deres overvågningsrolle bestræber de sig på at begrænse risikoen for Fællesskabets budget, bl.a. ved at iværksætte finansielle korrektionsmekanismer, hvor det er nødvendigt. Kommissionen ser dette som et tegn på, at Kommissionen udøver sin overvågningsfunktion effektivt.

| 2.26. | Retten anbefaler, at Kommissionen fortsat arbejder på at styrke generaldirektoraternes overvågnings- og kontrolsystemer og herunder navnlig: |
| --- | --- |

2.26.

Retten anbefaler, at Kommissionen fortsat arbejder på at styrke generaldirektoraternes overvågnings- og kontrolsystemer og herunder navnlig:

| 2.26. | |
| --- | --- |

2.26.

| a) | sørger for, at retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter fra de centrale tjenestegrene følges fuldt ud, særlig for så vidt angår væsentlighed og forbeholdenes betydning for erklæringerne |
| --- | --- |

a)

sørger for, at retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter fra de centrale tjenestegrene følges fuldt ud, særlig for så vidt angår væsentlighed og forbeholdenes betydning for erklæringerne

| a) | De berørte generaldirektorater, som står for forvaltningen af de største budgetmidler, mener, at det system, man har indført for at styre udgifterne, fungerer på en sådan måde, at det giver et solidt grundlag for deres erklæringer. De har taget forbehold i deres erklæringer i de tilfælde, hvor de oplysninger, de råder over på basis af deres egen og medlemsstaternes revisioner, tydede på, at der fandtes svagheder, der kunne udgøre en væsentlig risiko for Fællesskabets budget, som ikke kunne afhjælpes via de normale korrektionsmekanismer i kontrolsystemet. I de tilfælde, hvor der var tilstrækkeligt styr på en risiko, fandt generaldirektøren det ikke nødvendigt at tage forbehold. |
| --- | --- |

a)

De berørte generaldirektorater, som står for forvaltningen af de største budgetmidler, mener, at det system, man har indført for at styre udgifterne, fungerer på en sådan måde, at det giver et solidt grundlag for deres erklæringer. De har taget forbehold i deres erklæringer i de tilfælde, hvor de oplysninger, de råder over på basis af deres egen og medlemsstaternes revisioner, tydede på, at der fandtes svagheder, der kunne udgøre en væsentlig risiko for Fællesskabets budget, som ikke kunne afhjælpes via de normale korrektionsmekanismer i kontrolsystemet. I de tilfælde, hvor der var tilstrækkeligt styr på en risiko, fandt generaldirektøren det ikke nødvendigt at tage forbehold.

| b) | forbedrer de interne kontrolstandarders effektivitet ved systematisk at analysere den konkrete effekt af anvendelsen af dem |
| --- | --- |

b)

forbedrer de interne kontrolstandarders effektivitet ved systematisk at analysere den konkrete effekt af anvendelsen af dem

| b) | Kommissionen erkender, at det altid vil være muligt at forbedre den interne kontrol, og den arbejder fortsat på det. Effektiviteten af en intern kontrol beror imidlertid i vid udstrækning på kvalitative vurderinger, der ikke altid kan skæres ned til simple indikatorer. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen erkender, at det altid vil være muligt at forbedre den interne kontrol, og den arbejder fortsat på det. Effektiviteten af en intern kontrol beror imidlertid i vid udstrækning på kvalitative vurderinger, der ikke altid kan skæres ned til simple indikatorer.

| c) | udvikler specifikke indikatorer for, hvornår de centrale kontroller kan siges at fungere effektivt, og for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, så det bliver muligt at vurdere forbedringer i overvågnings- og kontrolsystemet over tid. |
| --- | --- |

c)

udvikler specifikke indikatorer for, hvornår de centrale kontroller kan siges at fungere effektivt, og for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, så det bliver muligt at vurdere forbedringer i overvågnings- og kontrolsystemet over tid.

| c) | Som bebudet i sammenfatningen for 2004 arbejder Kommissionen for øjeblikket på at få opstillet mål og indikatorer for lovligheden og den formelle rigtighed. Desuden skulle de foranstaltninger, der blev omtalt i Kommissionens handlingsprogram for en integreret struktur for intern kontrol fremover føre til en forbedret redegørelse for de nøglekontroller, der lægges til grund for erklæringerne om rimelig sikkerhed. |
| --- | --- |

c)

Som bebudet i sammenfatningen for 2004 arbejder Kommissionen for øjeblikket på at få opstillet mål og indikatorer for lovligheden og den formelle rigtighed. Desuden skulle de foranstaltninger, der blev omtalt i Kommissionens handlingsprogram for en integreret struktur for intern kontrol fremover føre til en forbedret redegørelse for de nøglekontroller, der lægges til grund for erklæringerne om rimelig sikkerhed.

---

(1)  Aktionen er anført i sammenfatningen for 2004 (flerårigt mål nr. 3). Jf. bilag 1 i sammenfatningen for 2004 (KOM(2005) 256 endelig af 15.6.2005) og Memorandum to the Commission: »Towards an effective and coherent risk management in the Commission services« (SEC(2005) 1327 af 20.10.2005) og dokumentet »Risk management implementation guide« af 15.11.2005.

(2)  Jf. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Den Europæiske Revisionsret (KOM(2006) 9 endelig) og Communication to the Commission (SEC(2006) 49 af 17.1.2006).

(3)  Jf. artikel 53 i finansforordningen (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

(4)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Resultater med de forskellige politikker i 2005 (KOM(2006) 124 endelig af 14.3.2006).

(5)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Revisionsret (KOM(2006) 277 endelig af 7.6.2006).

(6)  Bilag 1 til sammenfatningen for 2005 omfatter 15 foranstaltninger i relation til følgende kategorier: resultatorienteret forvaltning og intern kontrol, governance, finansiel forvaltning og rapportering og menneskelige ressourcer. De fleste af disse aktioner er en opfølgning af de flerårige mål i sammenfatningen for 2004.

(7)  Jf. også Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2003 og 2004, punkt 1.67.

(8)  Generalsekretariatet, Generaldirektoratet for Budget og Generaldirektoratet for Personale og Administration.

(9)  Note to Directors-General and Heads of Service — Circular on the annual activity reports for year 2005 (SEC(2005) 1533 af 15.11.2005).

(10)  Der er tale om en proces, som grupper af generaldirektorater organiserer for at sikre mere konsekvente og sammenhængende forbehold.

(11)  Jf. del 3.1 og bilag 3 til cirkulæret om de årlige aktivitetsrapporter for regnskabsåret 2005. Ifølge disse retningslinjer betragtes en systemsvaghed som væsentlig, hvis den opfylder både kvalitative og kvantitative kriterier. De »beslægtede« generaldirektorater involveret i delt forvaltning og forskning har endvidere udarbejdet særlige gennemførelsesbestemmelser for at få fælles væsentlighedskriterier og en fælles metode til kvantificering, jf. flerårigt mål nr. 6 i bilag 1 til sammenfatningen for 2004 (KOM(2005) 256 endelig af 15.6.2005).

(12)  Navnlig fastsætter de foreliggende retningslinjer væsentlighedstærsklen i forhold til budgettet for den pågældende aktivitet, dvs. 2 % af værdien af den pågældende aktivitet (KOM(2003) 28 endelig af 21.1.2003).

(13)  I del 1, afdeling 1.2, i det relevante cirkulære er det angivet, at tjenestens scorekort for regnskabsåret 2005 skal sikre ligevægt mellem indikatorerne for effekt, output, arbejdsbyrde og ledelse samt lovlighed og formel rigtighed.

(14)  I bilag 6 til cirkulæret om de årlige aktivitetsrapporter for regnskabsåret 2005 var det angivet, at der skulle offentliggøres et supplerende dokument om resultatindikatorer. Denne procedure blev suspenderet, mens man ventede på, at resultaterne af arbejdet i arbejdsgruppen om standardmål og indikatorer for tværgående aktiviteter, forelå.

(15)  I retningslinjerne for de årlige aktivitetsrapporter er det præciseret, at forbeholdene ikke må gøre erklæringen meningsløs, og at generaldirektørerne i ekstreme tilfælde måske ikke vil være i stand til at afgive den fornødne erklæring. For at afhjælpe svaghederne skal der udarbejdes handlingsplaner, hvori der er opstillet frister for implementeringen.

(16)  Generaldirektoraterne for Kommunikation samt for Uddannelse og Kultur og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles.

(17)  Generaldirektoraterne for Informationssamfundet og Medier, for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed samt for Eksterne Forbindelser.

(18)  Jf. også Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2003 og for 2004, punkt 1.67.

(19)  I 2005 indgik oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter (og ikke kun erklæringerne) også i analysen. De vurderinger, der var foretaget i 2003 og 2004 er blevet tilpasset, så situationen i 2003, 2004 og 2005 kan sammenlignes.

(20)  Selv om nogle af dem (forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne for adskillige strukturforanstaltningsprogrammer i 2000-2006 og fejlfrekvensen for sjette forskningsrammeprogram) var blevet behandlet i de årlige aktivitetsrapporter.

(21)  Rettens opfattelse af disse forbeholds betydning for generaldirektørernes erklæring:

A: rimelig sikkerhed — ingen eller kun ubetydelige forbehold for, at de interne kontrolsystemer sikrer de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

B: rimelig sikkerhed — med forbehold — for, at de interne kontrolsystemer sikrer de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (fejl < 2 % eller systemsvagheder, hvis finansielle indvirkning < 10 % af det pågældende budget).

C: ingen sikkerhed (fejl > 2 % eller systemsvagheder, hvis finansielle indvirkning > 10 % af det pågældende budget).

(22)  Den årlige aktivitetsrapports anvendelighed som bevis for Rettens revisionskonklusioner:

I analysen for 2005 indgår også oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter (og ikke kun erklæringerne). Vurderingerne foretaget i 2003 og 2004 er blevet tilpasset, så stillingen i 2003, 2004 og 2005 kan sammenlignes

A: tilstrækkelig som bevis for Rettens DAS-konklusioner (klar og utvetydig).

B: tilstrækkelig som bevis for Rettens DAS-konklusioner efter korrektioner (der er uvæsentlige unøjagtigheder, eller oplysninger af mindre betydning mangler).

C: utilstrækkelig som bevis for Rettens DAS-konklusioner (der er væsentlige unøjagtigheder, eller oplysninger af væsentlig betydning mangler: f.eks. er der ikke taget hensyn til problemer vedrørende delt forvaltning, oplysningerne dækker det foregående regnskabsår, er ikke kvantificerede eller kan ikke anvendes).

(23)  Udvikling:

- forbedring

= ingen ændring

– tilbagegang.

(24)  Er dog medtaget i de årlige aktivitetsrapporter.

(25)  Gælder for landbrugsudgifter, hvor IFKS er anvendt korrekt.

(26)  Gælder for landbrugsudgifter, som ikke er omfattet af IFKS, eller hvor IFKS ikke er anvendt korrekt.

Kilde: Revisionsretten.

(27)  Generaldirektoraterne for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling samt for Regionalpolitik.

(28)  F.eks. Generaldirektoraterne for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, for Kommunikation, for Uddannelse og Kultur, for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, for Erhvervspolitik, for Miljø, for Informationssamfundet og Medier, for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed, for Regionalpolitik, for Forskning, for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse samt for Energi og Transport, Samarbejdskontoret EuropeAid og Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles.

(29)  Standard nr. 11 »Risikoanalyse og -styring«, nr. 12 »Tilstrækkelig ledelsesinformation«, nr. 14 »Rapportering af fejl«, nr. 17 »Overvågning«, nr. 18 »Registrering af undtagelser«, nr. 20 »Registrering og korrigering af svaghederne i den interne kontrol«, nr. 21 »Revisionsrapporter« og nr. 22 »Intern revisionsfunktion«.

(30)  Generaldirektoraterne for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, for Budget, for Konkurrence, for Uddannelse og Kultur, for Økonomiske og Finansielle Anliggender, for Udvidelse, for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, for Erhvervspolitik, for Fiskeri og Maritime Anliggender, for Informationssamfundet og Medier, for Regionalpolitik samt for Forskning, Samarbejdskontoret EuropeAid og Eurostat.

(31)  SEC(2006) 567 af 28.4.2006.

(32)  Antallet af basiskrav var steget fra 71 til 75. To af de valgte basiskrav for 2005 betød en stramning i forhold til 2004.

(33)  Generaldirektoraterne for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, for Budget, for Konkurrence, for Uddannelse og Kultur, for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, for Forskning og for Regionalpolitik samt Samarbejdskontoret EuropeAid.

(34)  Særlig intern kontrolstandard nr. 11 »Risikoanalyse og -styring« og/eller nr. 17 »Overvågning«.

(35)  I overensstemmelse med artikel 86 i finansforordningen.

(36)  Jf. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet og Den Europæiske Revisionsret om en køreplan for indførelse af en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2005) 252 endelig af 15.6.2005) og Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2004, punkt 1.85.

(37)  Den fælles landbrugspolitik, strukturforanstaltninger og interne politikker inklusive forskning.

---

KAPITEL 3

Budgetforvaltningen

INDHOLD

Indledning

Bemærkninger

Et forhøjet budget til det første hele regnskabsår efter udvidelsen

Næsten hele budgettet blev brugt

Stadig flere uindfriede budgetmæssige forpligtelser

Medlemsstaterne skal øge betalingstempoet på strukturfondsområdet i de næste tre år

År n + 2-reglen har kun i begrænset omfang resulteret i frigørelser

Konklusion og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | I dette kapitel analyseres en række spørgsmål om gennemførelsen af EU's almindelige budget i 2005 (1). Budgettet omfatter bevillinger til forpligtelser og bevillinger til betalinger. Bevillingerne til forpligtelser er de beløb, som Unionen har i det igangværende regnskabsår til budgetmæssige forpligtelser, hvormed den kan indfri mere langfristede retlige forpligtelser til (eller aftaler om) at afholde udgifter. Bevillingerne til betalinger er de beløb, der kan anvendes i det igangværende regnskabsår. Forpligtelserne og betalingerne vedrørende »ikke-opdelte udgifter« (som f.eks. størstedelen af landbrugsudgifterne) opføres med samme beløb på budgettet, og de afvikles i løbet af regnskabsåret. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

I dette kapitel analyseres en række spørgsmål om gennemførelsen af EU's almindelige budget i 2005 (1). Budgettet omfatter bevillinger til forpligtelser og bevillinger til betalinger. Bevillingerne til forpligtelser er de beløb, som Unionen har i det igangværende regnskabsår til budgetmæssige forpligtelser, hvormed den kan indfri mere langfristede retlige forpligtelser til (eller aftaler om) at afholde udgifter. Bevillingerne til betalinger er de beløb, der kan anvendes i det igangværende regnskabsår. Forpligtelserne og betalingerne vedrørende »ikke-opdelte udgifter« (som f.eks. størstedelen af landbrugsudgifterne) opføres med samme beløb på budgettet, og de afvikles i løbet af regnskabsåret.

| 3.2. | De fleste udgifter til strukturforanstaltninger og interne og eksterne politikker vedrører programmer, der gennemføres over flere år (for f.eks. strukturfondene den igangværende programmeringsperiode 2000-2006). De retlige forpligtelser vedrørende sådanne »opdelte udgifter« dækkes af budgetmæssige forpligtelser, som opføres på budgettet i årlige trancher fordelt over programmets løbetid. Eftersom størstedelen af de budgetmæssige forpligtelser ikke afvikles i det år, de er indgået, men først i de efterfølgende år, er der en »beholdning« eller saldo af uindfriede budgetmæssige forpligtelser.
  Bilag I
  indeholder yderligere oplysninger om budgettet. |
| --- | --- |

3.2.

De fleste udgifter til strukturforanstaltninger og interne og eksterne politikker vedrører programmer, der gennemføres over flere år (for f.eks. strukturfondene den igangværende programmeringsperiode 2000-2006). De retlige forpligtelser vedrørende sådanne »opdelte udgifter« dækkes af budgetmæssige forpligtelser, som opføres på budgettet i årlige trancher fordelt over programmets løbetid. Eftersom størstedelen af de budgetmæssige forpligtelser ikke afvikles i det år, de er indgået, men først i de efterfølgende år, er der en »beholdning« eller saldo af uindfriede budgetmæssige forpligtelser.
  Bilag I
  indeholder yderligere oplysninger om budgettet.

BEMÆRKNINGER

Et forhøjet budget til det første hele regnskabsår efter udvidelsen

| 3.3. | 2005 var det første hele regnskabsår med den udvidede Union. De samlede bevillinger til forpligtelser (116,6 milliarder euro) og til betalinger (106,3 milliarder euro) blev forhøjet med henholdsvis 6,2 og 4,4 % i forhold til det endelige budget for 2004. Forpligtelserne blev forhøjet forholdsmæssigt mest, fordi de kan dække mere end et års udgifter (jf. punkt 3.2), mens betalingsbevillingerne afhænger af absorberingkapaciteten. Forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne lå henholdsvis 3,0 milliarder euro og 7,9 milliarder euro under det loft, der er fastsat for dem i de finansielle overslag. |
| --- | --- |

3.3.

2005 var det første hele regnskabsår med den udvidede Union. De samlede bevillinger til forpligtelser (116,6 milliarder euro) og til betalinger (106,3 milliarder euro) blev forhøjet med henholdsvis 6,2 og 4,4 % i forhold til det endelige budget for 2004. Forpligtelserne blev forhøjet forholdsmæssigt mest, fordi de kan dække mere end et års udgifter (jf. punkt 3.2), mens betalingsbevillingerne afhænger af absorberingkapaciteten. Forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne lå henholdsvis 3,0 milliarder euro og 7,9 milliarder euro under det loft, der er fastsat for dem i de finansielle overslag.

| 3.4. | Ved de otte ændringsbudgetter, der blev vedtaget i årets løb, blev bevillingerne til såvel forpligtelser som betalinger reduceret med i alt 0,6 milliarder euro, primært på landbrugs- og strukturforanstaltningsområdet. |
| --- | --- |

3.4.

Ved de otte ændringsbudgetter, der blev vedtaget i årets løb, blev bevillingerne til såvel forpligtelser som betalinger reduceret med i alt 0,6 milliarder euro, primært på landbrugs- og strukturforanstaltningsområdet.

Næsten hele budgettet blev brugt

| 3.5. | Tavle III og IV
  i
  bilag I
  giver et overblik over udnyttelsen af budgettet i 2005: |
| --- | --- |

3.5.

Tavle III og IV
  i
  bilag I
  giver et overblik over udnyttelsen af budgettet i 2005:

| — | udnyttelsesgraden for såvel forpligtelser som betalinger — på henholdsvis 99 og 96 % — var på næsten samme høje niveau som i 2004 (98 og 95 %) |
| --- | --- |

—

udnyttelsesgraden for såvel forpligtelser som betalinger — på henholdsvis 99 og 96 % — var på næsten samme høje niveau som i 2004 (98 og 95 %)

| — | 2,7 milliarder euro i uudnyttede betalingsbevillinger blev ikke annulleret men fremført fra 2005 til 2006, der blev fremført et tilsvarerende beløb (2,8 milliarder euro) fra 2004 til 2005 (2) |
| --- | --- |

—

2,7 milliarder euro i uudnyttede betalingsbevillinger blev ikke annulleret men fremført fra 2005 til 2006, der blev fremført et tilsvarerende beløb (2,8 milliarder euro) fra 2004 til 2005 (2)

| — | årets budgetoverskud (3) var på i alt 2,4 milliarder euro, hvilket er lidt mindre end i 2004 (2,7 milliarder euro). |
| --- | --- |

—

årets budgetoverskud (3) var på i alt 2,4 milliarder euro, hvilket er lidt mindre end i 2004 (2,7 milliarder euro).

Stadig flere uindfriede budgetmæssige forpligtelser

| 3.6. | De uindfriede budgetmæssige forpligtelser (4) steg med 9,1 milliard euro eller 8 % til 119 milliarder euro (jf.
  tabel 3.1
  ). 94 % af stigningen vedrørte strukturforanstaltninger med 4 milliarder euro til EU-15-programmerne og 3 milliarder euro til EU-10. Næsten 3 milliarder euro af stigningen til strukturforanstaltningerne vedrørte Samhørighedsfonden. For de opdelte bevillinger som helhed svarer de uindfriede budgetmæssige forpligtelser med det nuværende betalingstempo til 2,4 års betalinger (2,2 år i 2004). |
| --- | --- |

3.6.

De uindfriede budgetmæssige forpligtelser (4) steg med 9,1 milliard euro eller 8 % til 119 milliarder euro (jf.
  tabel 3.1
  ). 94 % af stigningen vedrørte strukturforanstaltninger med 4 milliarder euro til EU-15-programmerne og 3 milliarder euro til EU-10. Næsten 3 milliarder euro af stigningen til strukturforanstaltningerne vedrørte Samhørighedsfonden. For de opdelte bevillinger som helhed svarer de uindfriede budgetmæssige forpligtelser med det nuværende betalingstempo til 2,4 års betalinger (2,2 år i 2004).

| 3.6. | Det kunne forventes, at andelen af uindfriede budgetmæssige forpligtelser ville stige i forbindelse med strukturforanstaltningerne i EU-10, da de budgetterede forpligtelser normalt er noget højere end betalingerne i de første programmeringsår. |
| --- | --- |

3.6.

Det kunne forventes, at andelen af uindfriede budgetmæssige forpligtelser ville stige i forbindelse med strukturforanstaltningerne i EU-10, da de budgetterede forpligtelser normalt er noget højere end betalingerne i de første programmeringsår.

Tabel 3.1 — Udviklingen i saldoen for uindfriede forpligtelser 2005

| | Fordelt på bevillingsart | I alt | Den fælles landbrugspolitik | Strukturforanstaltninger | Interne politikker | Foranstaltninger udadtil | Administration | Reserver | Førtiltrædelsesstrategi | Kompensation | Afrunding |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikke-opdelte bevillinger | Opdelte bevillinger |
| Fremførte forpligtelser |
| Saldo fremført fra foregående år | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 808 | 0 | 8 840 | 0 | –1 |
| Betalinger | –1 072 | –42 852 | –43 924 | –1 394 | –31 184 | –4 415 | –3 306 | – 673 | 0 | –2 953 | 0 | 1 |
| Frigørelser | –47 | –2 245 | –2 293 | –5 | –1 304 | – 410 | – 405 | –35 | 0 | – 133 | 0 | –1 |
| Bortfald | – 191 | 0 | – 191 | –47 | –1 | –24 | –18 | –96 | 0 | –5 | 0 | 0 |
| Forpligtelser indgået i 2005 |
| Indgåede forpligtelser | 55 589 | 60 689 | 116 278 | 48 928 | 42 490 | 9 548 | 5 516 | 6 355 | 140 | 1 994 | 1 305 | 2 |
| Betalinger | –54 311 | –6 600 | –60 911 | –47 071 | –1 580 | –3 556 | –1 707 | –5 518 | – 140 | –32 | –1 305 | –2 |
| Bortfald | –26 | 0 | –26 | 0 | –2 | –12 | –6 | –5 | 0 | –1 | 0 | 0 |
| Afrunding | –1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2005 | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 581 | 12 387 | 836 | 0 | 7 710 | 0 | –1 |
| Kilde: Årsregnskab for 2005. |

Fordelt på bevillingsart

I alt

Den fælles landbrugspolitik

Strukturforanstaltninger

Interne politikker

Foranstaltninger udadtil

Administration

Reserver

Førtiltrædelsesstrategi

Kompensation

Afrunding

Ikke-opdelte bevillinger

Opdelte bevillinger

Fremførte forpligtelser

Saldo fremført fra foregående år

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

808

0

8 840

0

–1

Betalinger

–1 072

–42 852

–43 924

–1 394

–31 184

–4 415

–3 306

– 673

0

–2 953

0

1

Frigørelser

–47

–2 245

–2 293

–5

–1 304

– 410

– 405

–35

0

– 133

0

–1

Bortfald

– 191

0

– 191

–47

–1

–24

–18

–96

0

–5

0

0

Forpligtelser indgået i 2005

Indgåede forpligtelser

55 589

60 689

116 278

48 928

42 490

9 548

5 516

6 355

140

1 994

1 305

2

Betalinger

–54 311

–6 600

–60 911

–47 071

–1 580

–3 556

–1 707

–5 518

– 140

–32

–1 305

–2

Bortfald

–26

0

–26

0

–2

–12

–6

–5

0

–1

0

0

Afrunding

–1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2005

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 581

12 387

836

0

7 710

0

–1

Kilde: Årsregnskab for 2005.

| 3.7. | Figur 3.1
  viser værdien af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser til »opdelte« udgifter siden 1994. Den støtte stigning i både absolutte og relative tal skyldes: |
| --- | --- |

3.7.

Figur 3.1
  viser værdien af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser til »opdelte« udgifter siden 1994. Den støtte stigning i både absolutte og relative tal skyldes:

| — | den kumulerede effekt af underudnyttelsen i perioden 1999-2003, som resulterede i, at 40 milliarder euro i betalingsbevillinger bortfaldt (5), og |
| --- | --- |

—

den kumulerede effekt af underudnyttelsen i perioden 1999-2003, som resulterede i, at 40 milliarder euro i betalingsbevillinger bortfaldt (5), og

| — | et forhøjet budget — primært som følge af udvidelsen — hvor bevillingerne til forpligtelser generelt er højere end bevillingerne til betalinger. |
| --- | --- |

—

et forhøjet budget — primært som følge af udvidelsen — hvor bevillingerne til forpligtelser generelt er højere end bevillingerne til betalinger.

| 3.7. | Det kunne forventes, at der ville ske en stor stigning i absolutte tal af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser, da det er en naturlig konsekvens af ændringen af strukturfondenes forpligtelses- og betalingsbestemmelser for perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

3.7.

Det kunne forventes, at der ville ske en stor stigning i absolutte tal af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser, da det er en naturlig konsekvens af ændringen af strukturfondenes forpligtelses- og betalingsbestemmelser for perioden 2000-2006.

Medlemsstaterne skal øge betalingstempoet på strukturfondsområdet i de næste tre år

| 3.8. | Budgetprocedurens særlige forløb gør, at saldoen for de uindfriede budgetmæssige forpligtelser ikke svarer til samtlige Unionens retlige forpligtelser (jf. punkt 3.1). Pr. udgangen af 2005 var der 48,4 milliarder euro i retlige forpligtelser, som endnu ikke havde givet anledning til budgetmæssige forpligtelser. Det vil sige, at de samlede uindfriede retlige forpligtelser svarede til 3,4 års betalinger. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at fristerne for afholdelse af betalinger varierer inden for de forskellige budgetområder. |
| --- | --- |

3.8.

Budgetprocedurens særlige forløb gør, at saldoen for de uindfriede budgetmæssige forpligtelser ikke svarer til samtlige Unionens retlige forpligtelser (jf. punkt 3.1). Pr. udgangen af 2005 var der 48,4 milliarder euro i retlige forpligtelser, som endnu ikke havde givet anledning til budgetmæssige forpligtelser. Det vil sige, at de samlede uindfriede retlige forpligtelser svarede til 3,4 års betalinger. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at fristerne for afholdelse af betalinger varierer inden for de forskellige budgetområder.

| 3.8. | Indikatorerne, som anvendes i punkt 3.8 til 3.11 bør bruges med forsigtighed. Mængden af »uindfriede retlige forpligtelser« i forhold til betalingerne i et givet år er ikke i sig selv en brugbar indikator af de grunde, som Retten nævner. |
| --- | --- |

3.8.

Indikatorerne, som anvendes i punkt 3.8 til 3.11 bør bruges med forsigtighed. Mængden af »uindfriede retlige forpligtelser« i forhold til betalingerne i et givet år er ikke i sig selv en brugbar indikator af de grunde, som Retten nævner.

Image

| 3.9. | Størstedelen af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser vedrørte strukturforanstaltninger. Ved udgangen af regnskabsåret 2005 beløb de uindfriede budgetmæssige forpligtelser vedrørende strukturfondenes programmeringsperiode 2000-2006 sig til 67 milliarder euro, hvad der med betalingstempoet i 2005 svarer til 2,3 års udgifter, dvs. en lille stigning i forhold til 2004. De retlige forpligtelser, som endnu ikke har givet anledning til budgetmæssige forpligtelser, andrager i alt 39 milliarder euro. Dermed beløb de uindfriede retlige forpligtelser vedrørende strukturfondenes programmeringsperiode 2000-2006 sig ved udgangen af 2005 til i alt 106 milliarder euro. Det svarer med betalingstempoet i 2005 til 3,6 års betalinger mod næsten 5 års betalinger i 2004. Denne nedgang skyldes til dels, at der blev afholdt flere betalinger i 2005 end i 2004, og mere specifikt er den en naturlig konsekvens af, at 2005 er et år tættere på afslutningen af betalingscyklussen (jf.
  figur 3.2
  ). |
| --- | --- |

3.9.

Størstedelen af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser vedrørte strukturforanstaltninger. Ved udgangen af regnskabsåret 2005 beløb de uindfriede budgetmæssige forpligtelser vedrørende strukturfondenes programmeringsperiode 2000-2006 sig til 67 milliarder euro, hvad der med betalingstempoet i 2005 svarer til 2,3 års udgifter, dvs. en lille stigning i forhold til 2004. De retlige forpligtelser, som endnu ikke har givet anledning til budgetmæssige forpligtelser, andrager i alt 39 milliarder euro. Dermed beløb de uindfriede retlige forpligtelser vedrørende strukturfondenes programmeringsperiode 2000-2006 sig ved udgangen af 2005 til i alt 106 milliarder euro. Det svarer med betalingstempoet i 2005 til 3,6 års betalinger mod næsten 5 års betalinger i 2004. Denne nedgang skyldes til dels, at der blev afholdt flere betalinger i 2005 end i 2004, og mere specifikt er den en naturlig konsekvens af, at 2005 er et år tættere på afslutningen af betalingscyklussen (jf.
  figur 3.2
  ).

Image

| 3.10. | Ved vurderingen af det udgiftsniveau, der skal til, for at de uindfriede retlige forpligtelser til strukturfondene kan blive afviklet, skal det tages i betragtning, at støttemodtagernes frist for indgåelse af udgiftsforpligtelser er udgangen af 2008 (6). Hvis denne frist skal overholdes, er medlemsstaterne nødt til at øge deres nuværende høje betalingstempo endnu mere. Det vil blive vanskeligt, eftersom betalingstempoet normalt falder henimod slutningen af programmeringscyklussen, i takt med at projekterne afsluttes. Hertil kommer, at man fra og med 2007 skal begynde at afholde betalinger til programmeringscyklussen 2007-2013, men eftersom den nuværende cyklus skal afsluttes, er der en risiko for, at starten og den efterfølgende implementering af de nye programmer vil blive forsinket (7). |
| --- | --- |

3.10.

Ved vurderingen af det udgiftsniveau, der skal til, for at de uindfriede retlige forpligtelser til strukturfondene kan blive afviklet, skal det tages i betragtning, at støttemodtagernes frist for indgåelse af udgiftsforpligtelser er udgangen af 2008 (6). Hvis denne frist skal overholdes, er medlemsstaterne nødt til at øge deres nuværende høje betalingstempo endnu mere. Det vil blive vanskeligt, eftersom betalingstempoet normalt falder henimod slutningen af programmeringscyklussen, i takt med at projekterne afsluttes. Hertil kommer, at man fra og med 2007 skal begynde at afholde betalinger til programmeringscyklussen 2007-2013, men eftersom den nuværende cyklus skal afsluttes, er der en risiko for, at starten og den efterfølgende implementering af de nye programmer vil blive forsinket (7).

| 3.10. | Medlemsstaterne og Kommissionen er opmærksom på, at der kræves en skærpet indsats for at sikre en smidig overgang mellem de forskellige cyklusser, både hvad angår programgennemførelsen og den større arbejdsbyrde, der er forbundet med udarbejdelsen af nye programmer. Kommissionen og medlemsstaterne er allerede i gang med at forberede afslutningen af 2000-2006-programmerne. |
| --- | --- |

3.10.

Medlemsstaterne og Kommissionen er opmærksom på, at der kræves en skærpet indsats for at sikre en smidig overgang mellem de forskellige cyklusser, både hvad angår programgennemførelsen og den større arbejdsbyrde, der er forbundet med udarbejdelsen af nye programmer. Kommissionen og medlemsstaterne er allerede i gang med at forberede afslutningen af 2000-2006-programmerne.

Kommissionen vil fremsætte budgetforslag, som svarer til størrelsen af de støtteberettigede betalingsanmodninger, uanset om anmodningerne hidrører fra programmeringsperioden 2000-2006 eller 2007-2013. Udgifterne vil ikke nødvendigvis falde i de sidste år af indeværende programmeringsperiode. Balancen for programmerne i indeværende periode vil delvis blive betalt i årene 2007-2011 og vil således lappe ind over den kommende periode (8).

I indeværende periode fungerer n + 2-reglen — ulig 1994-1999-perioden — som en kraftig opfordring til medlemsstaterne om at sikre, at gennemførelsen følger en så tilpas høj rytme, at de midler, som ikke anvendes, frigøres i god tid.

| 3.11. | Udnyttelsesgraden for Samhørighedsfonden var lavere end forventet, hvilket primært skyldtes, at der blev afholdt færre betalinger end forventet i de nye medlemsstater. Ved et ændringsbudget blev betalingsbevillingerne reduceret med 0,9 milliarder euro eller 30 %, og de uindfriede budgetmæssige forpligtelser steg fra 9,7 milliarder euro i 2004 til 12,5 milliarder euro ved udgangen af 2005. Som følge heraf androg de uindfriede retlige forpligtelser til Samhørighedsfonden i alt 18,6 milliarder euro, hvilket svarer til 8,5 års betalinger med betalingstempoet i 2005. Til forskel fra strukturfondene foreskriver lovgivningen imidlertid ikke en generel frist for afholdelse af betalinger. |
| --- | --- |

3.11.

Udnyttelsesgraden for Samhørighedsfonden var lavere end forventet, hvilket primært skyldtes, at der blev afholdt færre betalinger end forventet i de nye medlemsstater. Ved et ændringsbudget blev betalingsbevillingerne reduceret med 0,9 milliarder euro eller 30 %, og de uindfriede budgetmæssige forpligtelser steg fra 9,7 milliarder euro i 2004 til 12,5 milliarder euro ved udgangen af 2005. Som følge heraf androg de uindfriede retlige forpligtelser til Samhørighedsfonden i alt 18,6 milliarder euro, hvilket svarer til 8,5 års betalinger med betalingstempoet i 2005. Til forskel fra strukturfondene foreskriver lovgivningen imidlertid ikke en generel frist for afholdelse af betalinger.

| 3.11. | De samlede udestående retlige forpligtelser steg stærkt efter udvidelsen i maj 2004, hvorimod de nye programmer kun har begrænset betydning i betalingssammenhæng i programmernes indkøringsfase. |
| --- | --- |

3.11.

De samlede udestående retlige forpligtelser steg stærkt efter udvidelsen i maj 2004, hvorimod de nye programmer kun har begrænset betydning i betalingssammenhæng i programmernes indkøringsfase.

År n + 2-reglen har kun i begrænset omfang resulteret i frigørelser

| 3.12. | År n + 2-reglen finder anvendelse på strukturfondene og indebærer, at forpligtelser bortfalder, hvis der ikke er indgivet en betalingsanmodning to år efter indgåelsen af forpligtelsen. Denne regel skal forhindre, at der ophobes alt for mange uindfriede budgetmæssige forpligtelser (9). I 2005 bortfaldt kun 286 millioner euro af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser i henhold til n + 2-reglen. Det var en anelse mere end i 2004 (245 millioner euro), men det svarer stadig kun til 0,9 % af de forpligtelsestrancher, der er mere end to år gamle, og som derfor kunne bortfalde (og 0,4 % af de samlede uindfriede budgetmæssige forpligtelser). |
| --- | --- |

3.12.

År n + 2-reglen finder anvendelse på strukturfondene og indebærer, at forpligtelser bortfalder, hvis der ikke er indgivet en betalingsanmodning to år efter indgåelsen af forpligtelsen. Denne regel skal forhindre, at der ophobes alt for mange uindfriede budgetmæssige forpligtelser (9). I 2005 bortfaldt kun 286 millioner euro af de uindfriede budgetmæssige forpligtelser i henhold til n + 2-reglen. Det var en anelse mere end i 2004 (245 millioner euro), men det svarer stadig kun til 0,9 % af de forpligtelsestrancher, der er mere end to år gamle, og som derfor kunne bortfalde (og 0,4 % af de samlede uindfriede budgetmæssige forpligtelser).

| 3.12. | Udbetaling af acontobeløb ved starten af en programmeringsperiode, som udgjorde 7 % af den samlede EU-15-bevillingsramme for hvert program i 2000-2006-perioden, er en forholdsvis langsigtet form for beskyttelse mod n + 2-frigørelser, eftersom forskudsbetalingerne mindsker omfanget af de refusioner, der kræves for at undgå en automatisk frigørelse. |
| --- | --- |

3.12.

Udbetaling af acontobeløb ved starten af en programmeringsperiode, som udgjorde 7 % af den samlede EU-15-bevillingsramme for hvert program i 2000-2006-perioden, er en forholdsvis langsigtet form for beskyttelse mod n + 2-frigørelser, eftersom forskudsbetalingerne mindsker omfanget af de refusioner, der kræves for at undgå en automatisk frigørelse.

Denne beskyttelse falder dog med tiden og kan føre til stigende n + 2-frigørelser i de kommende år (jf. Kommissionens svar på punkt 2.24 i Revisionsrettens årsberetning for 2004). Ved udgangen af 2006 vil EU-10 for første gang være omfattet af n + 2-proceduren.

| 3.13. | I praksis kan år n + 2-reglen tilskynde medlemsstaterne til at indgive betalingsanmodninger umiddelbart efter, at de har afholdt de underliggende betalinger til de endelige støttemodtagere, frem for at vente til støttemodtagerne faktisk har afholdt udgifterne. Der er derfor en risiko for, at medlemsstaterne indgiver betalingsanmodninger, der vedrører ikke-støtteberettigede eller forventede (og ikke faktiske) udgifter for at undgå, at forpligtelserne bortfalder. Sådanne praksis kan gøre år n + 2-reglen mindre effektiv. |
| --- | --- |

3.13.

I praksis kan år n + 2-reglen tilskynde medlemsstaterne til at indgive betalingsanmodninger umiddelbart efter, at de har afholdt de underliggende betalinger til de endelige støttemodtagere, frem for at vente til støttemodtagerne faktisk har afholdt udgifterne. Der er derfor en risiko for, at medlemsstaterne indgiver betalingsanmodninger, der vedrører ikke-støtteberettigede eller forventede (og ikke faktiske) udgifter for at undgå, at forpligtelserne bortfalder. Sådanne praksis kan gøre år n + 2-reglen mindre effektiv.

| 3.13. | Kommissionen er opmærksom på faren og kontrollerer i forbindelse med sine egne revisioner, at der ikke sker misbrug. |
| --- | --- |

3.13.

Kommissionen er opmærksom på faren og kontrollerer i forbindelse med sine egne revisioner, at der ikke sker misbrug.

| 3.14. | De fleste af de forpligtelser, der bortfalder i henhold til år n + 2-reglen, vedrører Den Europæiske Socialfond. I praksis blev der endvidere — som i 2004 — i en række tilfælde indgået nye forpligtelser over resultatreserven (10) vedrørende de programmer, hvor forpligtelserne bortfaldt, så reglen fik mindre effekt (11). |
| --- | --- |

3.14.

De fleste af de forpligtelser, der bortfalder i henhold til år n + 2-reglen, vedrører Den Europæiske Socialfond. I praksis blev der endvidere — som i 2004 — i en række tilfælde indgået nye forpligtelser over resultatreserven (10) vedrørende de programmer, hvor forpligtelserne bortfaldt, så reglen fik mindre effekt (11).

| 3.14. | Der kan ikke flyttes på bevillingerne mellem de enkelte mål (beløbsstørrelserne er fastsat i henhold til Det Europæiske Råd i Berlin i 1999 og strukturfondsforordningen), og konkurrencen om resultatreserven er således begrænset til programmerne inden for et mål for en medlemsstat. |
| --- | --- |

3.14.

Der kan ikke flyttes på bevillingerne mellem de enkelte mål (beløbsstørrelserne er fastsat i henhold til Det Europæiske Råd i Berlin i 1999 og strukturfondsforordningen), og konkurrencen om resultatreserven er således begrænset til programmerne inden for et mål for en medlemsstat.

Der er kun et mål 3-enhedsprogrammeringsdokument for Nederlandene, så i dette tilfælde var der ikke andet valg end at afsætte reserven til dette program. Bevillingerne blev imidlertid afsat til støtte for programmets prioritering af at opnå bedre resultater (jf. Kommissionens svar på punkt 2.25 i Revisionsrettens årsberetning for 2004).

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 3.15. | Den høje udnyttelsesgrad i 2005 og den aktive budgetforvaltning hænger sammen med, at der blev opnået bedre budgetmæssige resultater i 2004. Specielt for de store udgiftsprogrammer opretholdtes de forventede gennemførelsesniveauer, selv om der var absorberingsvanskeligheder i EU-10, navnlig under Samhørighedsfonden. På trods af den høje udnyttelsesgrad steg de uindfriede budgetmæssige forpligtelser med 8 % til det højeste niveau nogensinde, nemlig 119 milliarder euro, hvilket svarer til 2,4 års betalinger. |
| --- | --- |

3.15.

Den høje udnyttelsesgrad i 2005 og den aktive budgetforvaltning hænger sammen med, at der blev opnået bedre budgetmæssige resultater i 2004. Specielt for de store udgiftsprogrammer opretholdtes de forventede gennemførelsesniveauer, selv om der var absorberingsvanskeligheder i EU-10, navnlig under Samhørighedsfonden. På trods af den høje udnyttelsesgrad steg de uindfriede budgetmæssige forpligtelser med 8 % til det højeste niveau nogensinde, nemlig 119 milliarder euro, hvilket svarer til 2,4 års betalinger.

| 3.15. | Der må forventes en vis stigning i de udestående budgetforpligtelser som følge af stigningen i budgettets differentierede forpligtelser til flerårige programmer som følge af udvidelsen. |
| --- | --- |

3.15.

Der må forventes en vis stigning i de udestående budgetforpligtelser som følge af stigningen i budgettets differentierede forpligtelser til flerårige programmer som følge af udvidelsen.

| 3.16. | Den høje udnyttelsesgrad for strukturfondene (som tegner sig for størstedelen af de opdelte udgifter og de uindfriede forpligtelser) skal blive endnu højere, hvis støttemodtagerne skal indgå udgiftsforpligtelserne inden for den frist (udgangen af 2008), der er fastsat for 2000-2006-programmerne. Det vil blive særdeles vanskeligt, fordi betalingstempoet normalt falder hen imod slutningen af programmerne. Der er derfor en risiko for, at afslutningen af de nuværende programmer vil forsinke iværksættelsen og gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013, sådan som det er sket tidligere. |
| --- | --- |

3.16.

Den høje udnyttelsesgrad for strukturfondene (som tegner sig for størstedelen af de opdelte udgifter og de uindfriede forpligtelser) skal blive endnu højere, hvis støttemodtagerne skal indgå udgiftsforpligtelserne inden for den frist (udgangen af 2008), der er fastsat for 2000-2006-programmerne. Det vil blive særdeles vanskeligt, fordi betalingstempoet normalt falder hen imod slutningen af programmerne. Der er derfor en risiko for, at afslutningen af de nuværende programmer vil forsinke iværksættelsen og gennemførelsen af programmerne for perioden 2007-2013, sådan som det er sket tidligere.

| 3.16. | Udgifterne vil ikke nødvendigvis falde i de sidste år af den indeværende periode. De foreliggende oplysninger om programmernes gennemførelse i indeværende programmeringsperiode antyder ikke, at tempoet skulle være faldet i væsentlig grad. Medlemsstaterne og Kommissionen er opmærksom på, at der kræves en skærpet indsats for at sikre en smidig overgang mellem de forskellige cyklusser, både hvad angår programgennemførelsen og den større arbejdsbyrde, der er forbundet med udarbejdelsen af nye programmer. Kommissionen og medlemsstaterne er allerede i gang med at forberede afslutningen af 2000-2006-programmerne. |
| --- | --- |

3.16.

Udgifterne vil ikke nødvendigvis falde i de sidste år af den indeværende periode. De foreliggende oplysninger om programmernes gennemførelse i indeværende programmeringsperiode antyder ikke, at tempoet skulle være faldet i væsentlig grad. Medlemsstaterne og Kommissionen er opmærksom på, at der kræves en skærpet indsats for at sikre en smidig overgang mellem de forskellige cyklusser, både hvad angår programgennemførelsen og den større arbejdsbyrde, der er forbundet med udarbejdelsen af nye programmer. Kommissionen og medlemsstaterne er allerede i gang med at forberede afslutningen af 2000-2006-programmerne.

| 3.17. | En forudsætning for en effektiv budgetforvaltning er, at budgettet er realistisk og af en passende størrelse, og at der tages hensyn til den forventede betalingsprofil, navnlig medlemsstaternes og andre modtagerlandes absorberingskapacitet. Det var ikke tilfældet i de første tre år af den nuværende programmeringsperiode. Forpligtelserne til større udgiftsprogrammer indgås i lige store trancher, der ikke afspejler, hvornår betalingerne skal forfalde, eller betalingsprofilen. Det lave betalingsniveau ved programmernes begyndelse har resulteret i en ophobning af uindfriede budgetmæssige forpligtelser. Og nogle af forpligtelserne indfries først mange år efter, at de er indgået. |
| --- | --- |

3.17.

En forudsætning for en effektiv budgetforvaltning er, at budgettet er realistisk og af en passende størrelse, og at der tages hensyn til den forventede betalingsprofil, navnlig medlemsstaternes og andre modtagerlandes absorberingskapacitet. Det var ikke tilfældet i de første tre år af den nuværende programmeringsperiode. Forpligtelserne til større udgiftsprogrammer indgås i lige store trancher, der ikke afspejler, hvornår betalingerne skal forfalde, eller betalingsprofilen. Det lave betalingsniveau ved programmernes begyndelse har resulteret i en ophobning af uindfriede budgetmæssige forpligtelser. Og nogle af forpligtelserne indfries først mange år efter, at de er indgået.

| 3.17. | Med hensyn til gennemførelsen af de disponible betalingsbevillinger var 2005 et meget godt år, som delvis er et resultat af en realistisk og hensigtsmæssig budgetlægning. |
| --- | --- |

3.17.

Med hensyn til gennemførelsen af de disponible betalingsbevillinger var 2005 et meget godt år, som delvis er et resultat af en realistisk og hensigtsmæssig budgetlægning.

Kommissionen planlægger budgetforpligtelser i overensstemmelse med aftalen med medlemsstaterne om de finansielle overslag og bestemmelserne i strukturfondsforordningerne.

| 3.18. | Denne situation skyldes, at de årlige budgetter for forpligtelses- og betalingsbevillinger gradvis er blevet forhøjet. Kommissionen har baseret budgettet for betalingsbevillinger på en forventning om, at den lavere efterspørgsel efter betalinger ved starten af den nye periode vil blive opvejet af betalinger fra udgangen af den gamle periode, når to programmeringscyklusser overlapper hinanden (12). Når det ikke sker (som f.eks. i 2000-2003), er der en væsentlig underudnyttelse. Der er derfor en risiko for, at der vil blive foretaget meget store betalinger længe efter udløbet af de finansielle overslag for perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

3.18.

Denne situation skyldes, at de årlige budgetter for forpligtelses- og betalingsbevillinger gradvis er blevet forhøjet. Kommissionen har baseret budgettet for betalingsbevillinger på en forventning om, at den lavere efterspørgsel efter betalinger ved starten af den nye periode vil blive opvejet af betalinger fra udgangen af den gamle periode, når to programmeringscyklusser overlapper hinanden (12). Når det ikke sker (som f.eks. i 2000-2003), er der en væsentlig underudnyttelse. Der er derfor en risiko for, at der vil blive foretaget meget store betalinger længe efter udløbet af de finansielle overslag for perioden 2000-2006.

| 3.18. | Kommissionens budgetter er baseret på en detaljeret analyse af kravene i de enkelte programmeringsperioder. |
| --- | --- |

3.18.

Kommissionens budgetter er baseret på en detaljeret analyse af kravene i de enkelte programmeringsperioder.

I henhold til den nuværende lovgivningsramme (og den ramme, som den lovgivende myndighed planlægger for 2007-2013) forholder det sig således, at der for en periodes programmer kan være store udgifter, som forsætter nogle år ind i den næste periode. Kommissionen vil nøje overvåge situationen for at mindske risikoen for, at problemerne gentager sig ved starten på en ny programcyklus.

| 3.19. | For strukturfondenes vedkommende har år n + 2-reglen hidtil kun i begrænset omfang resulteret i, at forpligtelser er bortfaldet. Denne regels effekt som budgetforvaltningsredskab kan blive svækket, hvis medlemsstaterne indsender betalingsanmodninger baseret på ikke-støtteberettigede eller forventede betalinger for at undgå, at forpligtelser bortfalder. |
| --- | --- |

3.19.

For strukturfondenes vedkommende har år n + 2-reglen hidtil kun i begrænset omfang resulteret i, at forpligtelser er bortfaldet. Denne regels effekt som budgetforvaltningsredskab kan blive svækket, hvis medlemsstaterne indsender betalingsanmodninger baseret på ikke-støtteberettigede eller forventede betalinger for at undgå, at forpligtelser bortfalder.

| 3.19. | Omfanget af frigørelser kan egentlig ikke anvendes som indikator for, hvor effektiv n + 2-reglen er, netop fordi reglen også virker fremmende for budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

3.19.

Omfanget af frigørelser kan egentlig ikke anvendes som indikator for, hvor effektiv n + 2-reglen er, netop fordi reglen også virker fremmende for budgetgennemførelsen.

Kommissionen er fuldstændig enig i, at n + 2-proceduren skal overholdes nøje.

| 3.20. | Retten anbefaler, at Kommissionen foretager en indgående analyse af den forestående afslutning af de igangværende udgiftsprogrammer for strukturforanstaltninger og af de konsekvenser, afslutningen vil få på starten af de kommende programmer. Endvidere er Kommissionen nødt til at sikre, at år n + 2-reglen anvendes effektivt på strukturfondene, hvilket indebærer, at den vil skulle annullere budgetmæssige forpligtelser svarende til et betydeligt beløb, medmindre det lykkes medlemsstaterne at øge betalingstempoet for støtteberettigede udgifter endnu mere. |
| --- | --- |

3.20.

Retten anbefaler, at Kommissionen foretager en indgående analyse af den forestående afslutning af de igangværende udgiftsprogrammer for strukturforanstaltninger og af de konsekvenser, afslutningen vil få på starten af de kommende programmer. Endvidere er Kommissionen nødt til at sikre, at år n + 2-reglen anvendes effektivt på strukturfondene, hvilket indebærer, at den vil skulle annullere budgetmæssige forpligtelser svarende til et betydeligt beløb, medmindre det lykkes medlemsstaterne at øge betalingstempoet for støtteberettigede udgifter endnu mere.

| 3.20. | Kommissionen tilslutter sig anbefalingen. |
| --- | --- |

3.20.

Kommissionen tilslutter sig anbefalingen.

Kommissionen vil også fremover sikre, at n + 2-reglen anvendes effektivt.

| 3.21. | For så vidt angår programmeringsperioden 2007-2013, bør Kommissionen: |
| --- | --- |

3.21.

For så vidt angår programmeringsperioden 2007-2013, bør Kommissionen:

| — | sikre, at programmerne vedtages hurtigt, og at de er baseret på rimelige forventninger |
| --- | --- |

—

sikre, at programmerne vedtages hurtigt, og at de er baseret på rimelige forventninger

| — | kritisk gennemgå medlemsstaternes udgiftsoverslag, og |
| --- | --- |

—

kritisk gennemgå medlemsstaternes udgiftsoverslag, og

| — | sikre, at årsbudgetterne for periodens løbetid er baseret på realistiske forventninger om betalingstempoet. |
| --- | --- |

—

sikre, at årsbudgetterne for periodens løbetid er baseret på realistiske forventninger om betalingstempoet.

| 3.21. | Kommissionen tilslutter sig anbefalingen. |
| --- | --- |

3.21.

Kommissionen tilslutter sig anbefalingen.

---

(1)  Der findes detaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2005 i Kommissionens »Report on budgetary and financial management — Financial year 2005«, som er tilgængelig på følgende websted: http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  Punkt 7.3 i
  bilag I
  indeholder yderligere oplysninger om fremførsel af bevillinger.

(3)  Budgetoverskuddet — som ikke er det samme som det økonomiske resultat — viser, hvor stor en del af budgetmidlerne der ikke er blevet udnyttet. Overskuddet er ikke en reserve, der kan kumuleres og anvendes i senere regnskabsår til finansiering af udgifter. Overskuddet er uudnyttede indtægter, som modregnes i de egne indtægter, der skal inkasseres det følgende år.

(4)  Jf. punkt 3.2.

(5)  Jf. punkt 2.12 i Rettens årsberetning for 2003.

(6)  Primo 2009 eller medio 2009 i visse tilfælde.

(7)  Afslutningen har været en vanskelig periode i programmeringscyklussen: »De administrative og finansielle problemer i forbindelse med afslutningen af programmerne for 1994-1999 er for en stor dels vedkommende skyld i, at programmerne for perioden 2000-2006 er kommet for sent i gang.« (KOM(2002) 528 endelig, s. 4).

(8)  Fristen for, hvor længe programudgifter for perioden 2000-2006 er støtteberettigede, er normalt i overensstemmelse med n + 2- reglen ved udgangen af 2008. De sidste 5 % af et programs balance kan imidlertid først betales, når medlemsstaterne har fremlagt de nødvendige afslutningsdokumenter, og her er fristen lige i starten af 2010. Det betyder, at visse betalinger i praksis vil finde sted i 2010 og 2011.

(9)  Jf. Kommissionens svar til punkt 2.23 i Rettens årsberetning for 2004. Jf. også Kommissionens svar til punkt 2.48 i Rettens årsberetning for 2003: »Det forventes, at n + 2-reglen vil resultere i, at de uindfriede forpligtelser i de næste få år vil holde sig på et stabilt niveau ...«.

(10)  4 % af de bevillinger, der var tildelt hver medlemsstat, blev hensat til reserve til fordeling i tre trancher i perioden 2004-2006 på de programmer, der har opnået de bedste resultater.

(11)  Da der f.eks. i overensstemmelse med år n + 2-reglen blev frigjort 79 millioner euro vedrørende et program i Nederlandene, fik det samme program tildelt 24 millioner af resultatreserven.

(12)  Jf. Kommissionens svar til punkt 2.16 i Rettens årsberetning for 2003: »Som følge af overlapningen af programmeringscyklusserne for de flerårige programmer er der en tendens til, at betalingsmønstret i tidens løb vil blive udjævnet. I starten af en ny programmeringsperiode under Strukturfonden vil betalinger til programmer under en tidligere periode normalt opveje det lave betalingsniveau, der stadig er under de igangværende programmer, inden de fungerer i fuldt omfang.«

---

KAPITEL 4

Indtægter

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

Overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne

Konklusion og anbefalinger

Opfølgning af tidligere bemærkninger

Traditionelle egne indtægter: Tilpasning af B-regnskaberne

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Indtægterne på Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 4.1, figur 4.1
  og
  figur 4.2
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (94,3 %). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

4.1.

Indtægterne på Den Europæiske Unions budget består af egne indtægter og andre indtægter. Egne indtægter er, som det fremgår af
  tabel 4.1, figur 4.1
  og
  figur 4.2
  , langt den største kilde til finansiering af budgetudgifterne (94,3 %).

Tabel 4.1 — Indtægter i regnskabsårene 2004 og 2005

| (millioner euro) |
| --- |
| Indtægtsart og den tilsvarende budgetpost | Faktiske indtægter i 2004 | Udviklingen i 2005-budgettet | Faktiske indtægter i 2005 | Procentvis ændring (2004 til 2005) |
| Oprindeligt budget | Endeligt budget |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Traditionelle egne indtægter (efter fradrag af 25 % til dækning af opkrævningsomkostninger) | 12 307,1 | 12 363,0 | 13 944,0 | 14 063,1 | 14,3 |
| — Landbrugsafgifter (kapitel 10) | 1 313,4 | 819,5 | 1 119,4 | 1 350,8 | 2,8 |
| — Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 11) | 401,6 | 793,6 | 793,8 | 695,1 | 73,1 |
| — Told (kapitel 12) | 10 592,1 | 10 749,9 | 12 030,8 | 12 017,2 | 13,5 |
| 2 | Momsindtægter | 13 912,1 | 15 313,5 | 15 956,0 | 16 018,0 | 15,1 |
| — Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13) | 13 679,3 | 15 313,5 | 15 556,0 | 15 618,9 | |
| — Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 31) | 232,8 | 0,0 | 400,0 | 399,1 | |
| 3 | BNI-indtægter | 68 982,0 | 77 583,0 | 70 935,4 | 70 860,6 | 2,7 |
| — Regnskabsårets BNI-indtægter (kapitel 14) | 69 214,2 | 77 583,0 | 68 884,1 | 68 811,6 | |
| — Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 32) | – 232,2 | 0,0 | 2 051,3 | 2 049,0 | |
| 4 | Saldi og tilpasninger | – 148,0 | 0,0 | 0,0 | – 130,6 | –11,8 |
| — UK-korrektionen (kapitel 15) | – 149,3 | 0,0 | 0,0 | – 120,3 | |
| — Resultatet af den endelige beregning af UK-korrektionen (kapitel 35) | 1,3 | 0,0 | 0,0 | –10,3 | |
| 5 | Andre indtægter | 8 458,7 | 1 040,5 | 4 848,6 | 6 279,5 | –25,8 |
| — Overskud fra det foregående regnskabsår (kapitel 30) | 5 693,0 | 0,0 | 3 262,7 | 3 262,7 | –42,7 |
| — Diverse indtægter (afsnit 4 til 9) | 2 765,7 | 1 040,5 | 1 585,9 | 3 016,8 | 9,1 |
| Tilsammen | 103 511,9 | 106 300,0 | 105 684,0 | 107 090,6 | 3,5 |
| Kilde: Budgetter og ændringsbudgetter for 2005; Årsregnskabetet for De Europæiske Fællesskaber, 2005. |

(millioner euro)

Indtægtsart og den tilsvarende budgetpost

Faktiske indtægter i 2004

Udviklingen i 2005-budgettet

Faktiske indtægter i 2005

Procentvis ændring (2004 til 2005)

Oprindeligt budget

Endeligt budget

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Traditionelle egne indtægter (efter fradrag af 25 % til dækning af opkrævningsomkostninger)

12 307,1

12 363,0

13 944,0

14 063,1

14,3

— Landbrugsafgifter (kapitel 10)

1 313,4

819,5

1 119,4

1 350,8

2,8

— Sukker- og isoglukoseafgifter (kapitel 11)

401,6

793,6

793,8

695,1

73,1

— Told (kapitel 12)

10 592,1

10 749,9

12 030,8

12 017,2

13,5

2

Momsindtægter

13 912,1

15 313,5

15 956,0

16 018,0

15,1

— Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13)

13 679,3

15 313,5

15 556,0

15 618,9

— Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 31)

232,8

0,0

400,0

399,1

3

BNI-indtægter

68 982,0

77 583,0

70 935,4

70 860,6

2,7

— Regnskabsårets BNI-indtægter (kapitel 14)

69 214,2

77 583,0

68 884,1

68 811,6

— Saldi vedrørende tidligere regnskabsår (kapitel 32)

– 232,2

0,0

2 051,3

2 049,0

4

Saldi og tilpasninger

– 148,0

0,0

0,0

– 130,6

–11,8

— UK-korrektionen (kapitel 15)

– 149,3

0,0

0,0

– 120,3

— Resultatet af den endelige beregning af UK-korrektionen (kapitel 35)

1,3

0,0

0,0

–10,3

5

Andre indtægter

8 458,7

1 040,5

4 848,6

6 279,5

–25,8

— Overskud fra det foregående regnskabsår (kapitel 30)

5 693,0

0,0

3 262,7

3 262,7

–42,7

— Diverse indtægter (afsnit 4 til 9)

2 765,7

1 040,5

1 585,9

3 016,8

9,1

Tilsammen

103 511,9

106 300,0

105 684,0

107 090,6

3,5

Kilde: Budgetter og ændringsbudgetter for 2005; Årsregnskabetet for De Europæiske Fællesskaber, 2005.

Image

Image

| 4.2. | Der er tre kategorier af egne indtægter: traditionelle egne indtægter (2) (told, landbrugstold og sukkerafgifter) (13,3 %), egne indtægter beregnet på grundlag af moms opkrævet af medlemsstaterne (14,9 %) og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI) (3) (66,1 %). |
| --- | --- |

4.2.

Der er tre kategorier af egne indtægter: traditionelle egne indtægter (2) (told, landbrugstold og sukkerafgifter) (13,3 %), egne indtægter beregnet på grundlag af moms opkrævet af medlemsstaterne (14,9 %) og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI) (3) (66,1 %).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

Traditionelle egne indtægter

| 4.3. | De største risici, der er forbundet med Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, er unddragelse af told ved forkerte angivelser eller ganske enkelt ved smugleri, regnefejl, eller fordi toldbeløb ikke kan fastlægges på grund af uopdagede fejl eller svagheder i toldmyndighedernes systemer, og fejlagtige registreringer eller udeladelser i medlemsstaternes regnskaber over den fastlagte told. |
| --- | --- |

4.3.

De største risici, der er forbundet med Fællesskabernes traditionelle egne indtægter, er unddragelse af told ved forkerte angivelser eller ganske enkelt ved smugleri, regnefejl, eller fordi toldbeløb ikke kan fastlægges på grund af uopdagede fejl eller svagheder i toldmyndighedernes systemer, og fejlagtige registreringer eller udeladelser i medlemsstaternes regnskaber over den fastlagte told.

| 4.4. | Rettens revision af regnskaberne kan ikke omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen. Revisionsarbejdet omfattede imidlertid en evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne både i Kommissionen og i medlemsstaterne. Sigtet var at undersøge, om systemerne gav rimelig sikkerhed for, at dataene var fuldstændige. Retten undersøgte i otte medlemsstater (4), hvordan toldkontrollen er organiseret, og hvordan disse medlemsstaters regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter er opbygget (jf. punkt 4.22). Retten undersøgte endvidere, om ordningerne vedrørende gensidig bistand fungerede effektivt (punkt 4.10, 4.11 og 4.12), den gennemgik Kommissionens regnskab over traditionelle egne indtægter, og den analyserede strømmen af toldindtægter for at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var fuldstændige og rigtige. |
| --- | --- |

4.4.

Rettens revision af regnskaberne kan ikke omfatte indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen. Revisionsarbejdet omfattede imidlertid en evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne både i Kommissionen og i medlemsstaterne. Sigtet var at undersøge, om systemerne gav rimelig sikkerhed for, at dataene var fuldstændige. Retten undersøgte i otte medlemsstater (4), hvordan toldkontrollen er organiseret, og hvordan disse medlemsstaters regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter er opbygget (jf. punkt 4.22). Retten undersøgte endvidere, om ordningerne vedrørende gensidig bistand fungerede effektivt (punkt 4.10, 4.11 og 4.12), den gennemgik Kommissionens regnskab over traditionelle egne indtægter, og den analyserede strømmen af toldindtægter for at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var fuldstændige og rigtige.

Moms- og BNI-indtægter

| 4.5. | Moms- og BNI-indtægterne er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen af moms og BNI dækkede derfor processen fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtog de makroøkonomiske aggregater fra medlemsstaterne (enten som overslag eller som faktiske tal), og sigtet med revisionen var at vurdere det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af det årlige budget for medlemsstaternes betalinger og gennemførelsen af det. Retten fortsatte endvidere sin undersøgelse af systemerne til overvågning og kontrol af udarbejdelsen af de nationale regnskaber i de nationale statistiske kontorer. |
| --- | --- |

4.5.

Moms- og BNI-indtægterne er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen af moms og BNI dækkede derfor processen fra det tidspunkt, hvor Kommissionen modtog de makroøkonomiske aggregater fra medlemsstaterne (enten som overslag eller som faktiske tal), og sigtet med revisionen var at vurdere det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene, indtil de til sidst opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af det årlige budget for medlemsstaternes betalinger og gennemførelsen af det. Retten fortsatte endvidere sin undersøgelse af systemerne til overvågning og kontrol af udarbejdelsen af de nationale regnskaber i de nationale statistiske kontorer.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Traditionelle egne indtægter

| 4.6. | Der blev konstateret mindre fejl i toldangivelserne (de transaktioner, der ligger til grund for de traditionelle egne indtægter), men de havde ingen væsentlig indvirkning på regnskaberne. En række transaktioner vedrørende traditionelle indtægter, der skulle have været overdraget til Kommissionen med det samme, var blevet holdt tilbage og opført i separate regnskaber (B-regnskaberne), hvilket ikke var korrekt. |
| --- | --- |

4.6.

Der blev konstateret mindre fejl i toldangivelserne (de transaktioner, der ligger til grund for de traditionelle egne indtægter), men de havde ingen væsentlig indvirkning på regnskaberne. En række transaktioner vedrørende traditionelle indtægter, der skulle have været overdraget til Kommissionen med det samme, var blevet holdt tilbage og opført i separate regnskaber (B-regnskaberne), hvilket ikke var korrekt.

| 4.6. | Kommissionen kræver renter fra medlemsstaterne i alle tilfælde, hvor der konstateres forsinkelser i forbindelse med tilrådighedsstillelsen af traditionelle egne indtægter. |
| --- | --- |

4.6.

Kommissionen kræver renter fra medlemsstaterne i alle tilfælde, hvor der konstateres forsinkelser i forbindelse med tilrådighedsstillelsen af traditionelle egne indtægter.

| 4.7. | Som tidligere år har Retten ved revisionen og Kommissionen ved kontrol (jf. punkt 4.9) konstateret, at der er systematiske fejl i flere medlemsstaters B-regnskaber (5). Nogle fejl vedrører regnskabsføringen. I en række medlemsstater, hvis B-regnskaber udgør 34 % af B-regnskabssaldoen, er toldskyld, som der er stillet delvis sikkerhed for, opført med det fulde beløb i B-regnskaberne, hvilket medfører, at den del, som der er stillet sikkerhed for, overføres til Kommissionen med forsinkelse. Andre fejl opstår, fordi nogle medlemsstater ikke har tilpasset deres regnskabssystemer, så de kan registrere anfægtede skyldige beløb eller inkasserede beløb med det rigtige beløb, eller fordi der ikke foretages tilstrækkelig intern kontrol med udarbejdelsen af rapporter. På grund af dette problem forhandler Kommissionen og Tyskland stadig om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter. |
| --- | --- |

4.7.

Som tidligere år har Retten ved revisionen og Kommissionen ved kontrol (jf. punkt 4.9) konstateret, at der er systematiske fejl i flere medlemsstaters B-regnskaber (5). Nogle fejl vedrører regnskabsføringen. I en række medlemsstater, hvis B-regnskaber udgør 34 % af B-regnskabssaldoen, er toldskyld, som der er stillet delvis sikkerhed for, opført med det fulde beløb i B-regnskaberne, hvilket medfører, at den del, som der er stillet sikkerhed for, overføres til Kommissionen med forsinkelse. Andre fejl opstår, fordi nogle medlemsstater ikke har tilpasset deres regnskabssystemer, så de kan registrere anfægtede skyldige beløb eller inkasserede beløb med det rigtige beløb, eller fordi der ikke foretages tilstrækkelig intern kontrol med udarbejdelsen af rapporter. På grund af dette problem forhandler Kommissionen og Tyskland stadig om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter.

| 4.7. | Kommissionen er enig i Rettens konstateringer. Fremgangsmåden med at inkludere ikke anfægtede beløb i B-regnskabet, fordi den stillede sikkerhed kunne være utilstrækkelig, er ikke korrekt. Det er også i modstrid med Kommissionens anbefalinger over for medlemsstaterne. Kommissionen vil træffe alle relevante foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer, mod denne ukorrekte fremgangsmåde. |
| --- | --- |

4.7.

Kommissionen er enig i Rettens konstateringer. Fremgangsmåden med at inkludere ikke anfægtede beløb i B-regnskabet, fordi den stillede sikkerhed kunne være utilstrækkelig, er ikke korrekt. Det er også i modstrid med Kommissionens anbefalinger over for medlemsstaterne. Kommissionen vil træffe alle relevante foranstaltninger, herunder overtrædelsesprocedurer, mod denne ukorrekte fremgangsmåde.

Tyskland korrigerede oprindeligt balancen på sit B-regnskab med i alt 40 mio. EUR. Kommissionen kræver fortsat, at de finansielle konsekvenser af korrektionen identificeres klart. Hidtil er dette blevet gjort for lige under halvdelen af korrektionerne og 387 415 euro er stillet til rådighed. Tyskland er blevet bedt om forelægge beviser for det resterende beløb (ca. 22,7 millioner Euro), hvorefter Kommissionen vil træffe de relevante foranstaltninger.

Moms- og BNI-indtægter

| 4.8. | Ved revisionen fandt Retten ingen væsentlige uregelmæssigheder, for så vidt angik medlemsstaternes betalinger af moms- og BNI-indtægter. |
| --- | --- |

4.8.

Ved revisionen fandt Retten ingen væsentlige uregelmæssigheder, for så vidt angik medlemsstaternes betalinger af moms- og BNI-indtægter.

Evaluering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer

Traditionelle egne indtægter

| 4.9. | Retten har undersøgt Kommissionens kontroller (6) og har taget resultaterne i betragtning. Som i tidligere år var Kommissionens metodologi velfunderet, og dokumentationen var god. Ved kontrollerne konstateredes det, at systemet til opkrævning af Fællesskabernes egne indtægter generelt fungerede tilfredsstillende, men i nogle medlemsstater bekræftedes det, at B-regnskabet stadig ikke var rigtigt (jf. punkt 4.7). |
| --- | --- |

4.9.

Retten har undersøgt Kommissionens kontroller (6) og har taget resultaterne i betragtning. Som i tidligere år var Kommissionens metodologi velfunderet, og dokumentationen var god. Ved kontrollerne konstateredes det, at systemet til opkrævning af Fællesskabernes egne indtægter generelt fungerede tilfredsstillende, men i nogle medlemsstater bekræftedes det, at B-regnskabet stadig ikke var rigtigt (jf. punkt 4.7).

Gensidig bistand i toldsager

| 4.10. | Et vigtigt aspekt ved overvågnings- og kontrolsystemerne er koordineringen af medlemsstaternes og Kommissionens indsats med henblik på at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og uregelmæssigheder (7). Svagheder i disse systemer vil udgøre en risiko for, at ikke alle toldindtægter bliver inkasseret. Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (8) indeholder særlige bestemmelser om gensidig bistand på told- og landbrugsområdet. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) bistår Kommissionen med at gennemføre dette samarbejde. |
| --- | --- |

4.10.

Et vigtigt aspekt ved overvågnings- og kontrolsystemerne er koordineringen af medlemsstaternes og Kommissionens indsats med henblik på at beskytte Fællesskabets finansielle interesser mod svig og uregelmæssigheder (7). Svagheder i disse systemer vil udgøre en risiko for, at ikke alle toldindtægter bliver inkasseret. Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (8) indeholder særlige bestemmelser om gensidig bistand på told- og landbrugsområdet. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) bistår Kommissionen med at gennemføre dette samarbejde.

| 4.11. | Medlemsstaterne anvender stadig ikke samme metode til udarbejdelse af deres rapporter om sager vedrørende gensidig bistand, og de administrative undersøgelser er meget forsinkede, undertiden over fem år. Det kan medføre tab af indtægter på grund af reglen om, at sådanne krav generelt forældes efter tre år. Retten påpegede dette allerede under sin seneste revision af forvaltningen af OLAF (9), hvor den bemærkede, at der ikke var fastsat regler for sammenhængende overvågning af de fremskridt, der registreres inden for rammerne af procedurerne for gensidig bistand mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.11.

Medlemsstaterne anvender stadig ikke samme metode til udarbejdelse af deres rapporter om sager vedrørende gensidig bistand, og de administrative undersøgelser er meget forsinkede, undertiden over fem år. Det kan medføre tab af indtægter på grund af reglen om, at sådanne krav generelt forældes efter tre år. Retten påpegede dette allerede under sin seneste revision af forvaltningen af OLAF (9), hvor den bemærkede, at der ikke var fastsat regler for sammenhængende overvågning af de fremskridt, der registreres inden for rammerne af procedurerne for gensidig bistand mellem medlemsstaterne.

| 4.11. | Undersøgelsesfasen kan være både kompliceret og tidsrøvende. Hvis det konstateres, at medlemsstaterne har været for længe om at søge beviser for uregelmæssigheder, og indtægter derfor er gået tabt, har Kommissionen anmodet disse lande om at betale de mistede afgifter samt renter svarende til den forsinkede tilrådighedsstillelse. |
| --- | --- |

4.11.

Undersøgelsesfasen kan være både kompliceret og tidsrøvende. Hvis det konstateres, at medlemsstaterne har været for længe om at søge beviser for uregelmæssigheder, og indtægter derfor er gået tabt, har Kommissionen anmodet disse lande om at betale de mistede afgifter samt renter svarende til den forsinkede tilrådighedsstillelse.

Ikke desto mindre har Kommissionen allerede foretaget en evaluering af behandlingen af meddelelserne om gensidig bistand mellem medlemsstaterne. Det fremgik heraf, at det var nødvendigt med en mere moderne procedure for at lette medlemsstaternes indhentning, overførsel og analyse af data og nedsætte tidsrammen for reaktion. Arbejdet er nu i gang med at konvertere alle nuværende AFIS-moduler (Anti-Fraud Information System) til ny web-teknologi. Desuden er Kommissionen og medlemsstaterne blevet enige om at integrere udviklingen af e-MA- kommunikationssystemet i denne proces.

| 4.12. | Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen (GD TAXUD) har for nylig indført en risikoinformationsformular til brug for medlemsstaternes toldtjenester til udveksling af oplysninger om kontrol og risiko. 90 % af datafelterne i risikoinformationsformularen er de samme som dem, der findes i det standardbrev, der bruges ved gensidig bistand, og oplysningerne fra disse to systemer anvendes i mange tilfælde af de samme tjenester i medlemsstaterne, herunder undersøgelses-/efterretnings- og kontroltjenesterne. Selv om en potentiel risiko er blevet meddelt på en risikoinformationsformular, kræves det i bestemmelserne, at OLAF samtidig underrettes ved hjælp af proceduren for gensidig bistand, hvis toldreglerne er overtrådt. |
| --- | --- |

4.12.

Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunionen (GD TAXUD) har for nylig indført en risikoinformationsformular til brug for medlemsstaternes toldtjenester til udveksling af oplysninger om kontrol og risiko. 90 % af datafelterne i risikoinformationsformularen er de samme som dem, der findes i det standardbrev, der bruges ved gensidig bistand, og oplysningerne fra disse to systemer anvendes i mange tilfælde af de samme tjenester i medlemsstaterne, herunder undersøgelses-/efterretnings- og kontroltjenesterne. Selv om en potentiel risiko er blevet meddelt på en risikoinformationsformular, kræves det i bestemmelserne, at OLAF samtidig underrettes ved hjælp af proceduren for gensidig bistand, hvis toldreglerne er overtrådt.

| 4.12. | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 648/2005 blev det fastslået, at der skulle indføres en fælles ramme for risikoforvaltning. Udvekslingen af risikoinformationsformularen er en integrerende del af rammen, og det er Kommissionens erfaring, at formularen nu opfylder målsætningen om at nå ud til et bredere udsnit af kontrollørerne i forreste linje. |
| --- | --- |

4.12.

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 648/2005 blev det fastslået, at der skulle indføres en fælles ramme for risikoforvaltning. Udvekslingen af risikoinformationsformularen er en integrerende del af rammen, og det er Kommissionens erfaring, at formularen nu opfylder målsætningen om at nå ud til et bredere udsnit af kontrollørerne i forreste linje.

OLAF og TAXUD samarbejder allerede og vil fortsætte med at samarbejde for at opnå maksimal synergi mellem AFIS og RIF under hensyntagen til forskellene mellem kravene vedrørende førstefase-kontrol og foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af svig.

Momsindtægten

| 4.13. | I regnskabsåret 2005 efter udvidelsen af Den Europæiske Union har Kommissionen kunnet foretage kontrol på stedet lige så hyppigt som i tidligere regnskabsår, og den har kunnet opretholde den hidtidige standard for kontrollen. |
| --- | --- |

4.13.

I regnskabsåret 2005 efter udvidelsen af Den Europæiske Union har Kommissionen kunnet foretage kontrol på stedet lige så hyppigt som i tidligere regnskabsår, og den har kunnet opretholde den hidtidige standard for kontrollen.

| 4.14. | Antallet af eksisterende forbehold (10) vedrørende medlemsstaternes momsopgørelser var fortsat højt. 37 forbehold var blevet trukket tilbage, og der var taget 41 nye forbehold, dermed var antallet af forbehold, der stadig var gældende ved udgangen af 2005, steget til 111. Fordelingen på de forskellige medlemsstater er angivet i
  tabel 4.2
  . Kommissionen har ikke beregnet forbeholdenes finansielle effekt. |
| --- | --- |

4.14.

Antallet af eksisterende forbehold (10) vedrørende medlemsstaternes momsopgørelser var fortsat højt. 37 forbehold var blevet trukket tilbage, og der var taget 41 nye forbehold, dermed var antallet af forbehold, der stadig var gældende ved udgangen af 2005, steget til 111. Fordelingen på de forskellige medlemsstater er angivet i
  tabel 4.2
  . Kommissionen har ikke beregnet forbeholdenes finansielle effekt.

| 4.14. | Kommissionen fremsætter forbehold, hvis den er uenig i medlemsstaternes tal eller metoder, hvis den kræver begrundelser for de anvendte tal eller metoder, eller hvis medlemsstaterne ikke forelægger nogen tal. Af disse årsager er den finansielle virkning sjældent let at anslå med nøjagtighed. Desuden ønsker Kommissionen ikke, at et sådant overslag skal bevirke, at medlemsstaterne afholder sig fra at udføre det undertiden vanskelige arbejde med at udarbejde nøjagtige data og passende beregningsmetoder. Kommissionen vil imidlertid tage spørgsmålet op til fornyet overvejelse. |
| --- | --- |

4.14.

Kommissionen fremsætter forbehold, hvis den er uenig i medlemsstaternes tal eller metoder, hvis den kræver begrundelser for de anvendte tal eller metoder, eller hvis medlemsstaterne ikke forelægger nogen tal. Af disse årsager er den finansielle virkning sjældent let at anslå med nøjagtighed. Desuden ønsker Kommissionen ikke, at et sådant overslag skal bevirke, at medlemsstaterne afholder sig fra at udføre det undertiden vanskelige arbejde med at udarbejde nøjagtige data og passende beregningsmetoder. Kommissionen vil imidlertid tage spørgsmålet op til fornyet overvejelse.

Tabel 4.2 — Moms-forbehold pr. 31. december 2005

| Medlemsstat (11) | Antal forbehold pr. 31.12.2004 | Forbehold, som er taget i 2005 | Forbehold ophævet i 2005 | Antal forbehold pr. 31.12.2005 | Tidligste år, som et forbehold vedrører |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 4 | 5 | 3 | 6 | 1989 |
| Danmark | 1 | 0 | 0 | 1 | 1991 |
| Tyskland | 17 | 8 | 8 | 17 | 1999 |
| Grækenland | 13 | 0 | 0 | 13 | 1997 |
| Spanien | 3 | 6 | 3 | 6 | 1999 |
| Frankrig | 9 | 4 | 6 | 7 | 1993 |
| Irland | 1 | 9 | 0 | 10 | 1998 |
| Italien | 12 | 0 | 1 | 11 | 1995 |
| Luxembourg | 3 | 1 | 3 | 1 | 1997 |
| Nederlandene | 2 | 1 | 2 | 1 | 2001 |
| Østrig | 3 | 5 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugal | 5 | 0 | 0 | 5 | 1996 |
| Finland | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Sverige | 21 | 1 | 11 | 11 | 1995 |
| Det Forenede Kongerige | 7 | 0 | 0 | 7 | 1995 |
| I alt | 107 | 41 | 37 | 111 | |

Medlemsstat (11)

Antal forbehold pr. 31.12.2004

Forbehold, som er taget i 2005

Forbehold ophævet i 2005

Antal forbehold pr. 31.12.2005

Tidligste år, som et forbehold vedrører

Belgien

4

5

3

6

1989

Danmark

1

0

0

1

1991

Tyskland

17

8

8

17

1999

Grækenland

13

0

0

13

1997

Spanien

3

6

3

6

1999

Frankrig

9

4

6

7

1993

Irland

1

9

0

10

1998

Italien

12

0

1

11

1995

Luxembourg

3

1

3

1

1997

Nederlandene

2

1

2

1

2001

Østrig

3

5

0

8

1995

Portugal

5

0

0

5

1996

Finland

6

1

0

7

1995

Sverige

21

1

11

11

1995

Det Forenede Kongerige

7

0

0

7

1995

I alt

107

41

37

111

| 4.15. | Retten bemærker, at tilbagetrækningen af et forbehold i høj grad afhænger af, om den pågældende medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger. Nogle forbehold kan medføre, at der indledes en overtrædelsesprocedure ved EF-Domstolen. Bortset fra en sådan overtrædelsesprocedure findes der i dag ikke et instrument, der effektivt kan sikre, at medlemsstaterne giver tilstrækkelige oplysninger inden for klart fastsatte tidsfrister, så Kommissionen kan træffe afgørelse om at ophæve eksisterende forbehold, inden der går alt for lang tid. |
| --- | --- |

4.15.

Retten bemærker, at tilbagetrækningen af et forbehold i høj grad afhænger af, om den pågældende medlemsstat træffer de nødvendige foranstaltninger. Nogle forbehold kan medføre, at der indledes en overtrædelsesprocedure ved EF-Domstolen. Bortset fra en sådan overtrædelsesprocedure findes der i dag ikke et instrument, der effektivt kan sikre, at medlemsstaterne giver tilstrækkelige oplysninger inden for klart fastsatte tidsfrister, så Kommissionen kan træffe afgørelse om at ophæve eksisterende forbehold, inden der går alt for lang tid.

| 4.15. | Forbeholdene er et middel til at holde svage elementer i momsopgørelserne åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Kommissionen mener, at i de tilfælde, hvor medlemsstaterne anvender lovgivningen vedrørende moms eller egne indtægter ukorrekt, kan overtrædelsesproceduren være et nyttigt middel. I andre tilfælde vil Kommissionen undersøge, hvorvidt det er muligt og hensigtsmæssigt at indføre et instrument af den art, Retten foreslår, f.eks. i Rådets forordning (EØf, Euratom) nr. 1553/89. |
| --- | --- |

4.15.

Forbeholdene er et middel til at holde svage elementer i momsopgørelserne åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. Kommissionen mener, at i de tilfælde, hvor medlemsstaterne anvender lovgivningen vedrørende moms eller egne indtægter ukorrekt, kan overtrædelsesproceduren være et nyttigt middel. I andre tilfælde vil Kommissionen undersøge, hvorvidt det er muligt og hensigtsmæssigt at indføre et instrument af den art, Retten foreslår, f.eks. i Rådets forordning (EØf, Euratom) nr. 1553/89.

BNI-indtægten

| 4.16. | Med hensyn til BNI-indtægten konstaterede Retten, at Kommissionens kontrol af de underliggende nationale regnskaber, der er grundlaget for tallene i BNI-spørgeskemaerne (12), stadig er for begrænset. Kommissionens kontrol inden for rammerne af overvågnings- og kontrolsystemerne var i 2005 begrænset til dokumentkontrol (desk checks) (13) af kvaliteten og overensstemmelsen af dataene i de årlige BNI-spørgeskemaer fra medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.16.

Med hensyn til BNI-indtægten konstaterede Retten, at Kommissionens kontrol af de underliggende nationale regnskaber, der er grundlaget for tallene i BNI-spørgeskemaerne (12), stadig er for begrænset. Kommissionens kontrol inden for rammerne af overvågnings- og kontrolsystemerne var i 2005 begrænset til dokumentkontrol (desk checks) (13) af kvaliteten og overensstemmelsen af dataene i de årlige BNI-spørgeskemaer fra medlemsstaterne.

| 4.16. | Kommissionen kontrollerer om efteråret de årlige BNI-spørgeskemaer, med anvendelse af den samme standardiserede checkliste for alle medlemsstater. De trækker i vid udstrækning på det kendskab, Kommissionens eksperter har til landenes praksis, og de anmoder om nødvendigt om yderligere oplysninger fra medlemsstaterne. BNI-spørgeskemaerne sendes til BNI-udvalget til behandling. Denne fremgangsmåde bevirker, at oplysningerne er egnede til foreløbig anvendelse ved budgetberegningerne, under hensyntagen til de eksisterende forbehold for visse medlemsstaters vedkommende. |
| --- | --- |

4.16.

Kommissionen kontrollerer om efteråret de årlige BNI-spørgeskemaer, med anvendelse af den samme standardiserede checkliste for alle medlemsstater. De trækker i vid udstrækning på det kendskab, Kommissionens eksperter har til landenes praksis, og de anmoder om nødvendigt om yderligere oplysninger fra medlemsstaterne. BNI-spørgeskemaerne sendes til BNI-udvalget til behandling. Denne fremgangsmåde bevirker, at oplysningerne er egnede til foreløbig anvendelse ved budgetberegningerne, under hensyntagen til de eksisterende forbehold for visse medlemsstaters vedkommende.

For at supplere denne skrivebordskontrol vil Kommissionen genoptage sine kontrolbesøg i medlemsstaterne, efter at de nye oversigter er udarbejdet og gennemgået i 2008, med større vægt på de anvendte kilder og metoder og på forbehold. Der må i denne sammenhæng tages højde for ressourcemæssige begrænsninger.

| 4.17. | I årsberetningen for regnskabsåret 2004 (14) gjorde Retten opmærksom på nogle svagheder i medlemsstaternes kvalitetsrapporter. En gennemgang af de kvalitetsrapporter, medlemsstaterne indsendte i 2005, viste, at de havde taget fat på de fleste af disse svagheder. Rapporterne gav imidlertid stadig ingen oplysninger om resultaterne af medlemsstaternes kontrol af kvaliteten af BNI og de elementer, der indgår deri. |
| --- | --- |

4.17.

I årsberetningen for regnskabsåret 2004 (14) gjorde Retten opmærksom på nogle svagheder i medlemsstaternes kvalitetsrapporter. En gennemgang af de kvalitetsrapporter, medlemsstaterne indsendte i 2005, viste, at de havde taget fat på de fleste af disse svagheder. Rapporterne gav imidlertid stadig ingen oplysninger om resultaterne af medlemsstaternes kontrol af kvaliteten af BNI og de elementer, der indgår deri.

| 4.17. | Kommissionen har indskærpet over for medlemsstaterne, at de bør øge deres indsats for at rapportere resultaterne af deres undersøgelser af BNI-kvalitet (jf. svaret til punkt 4.30(c)). |
| --- | --- |

4.17.

Kommissionen har indskærpet over for medlemsstaterne, at de bør øge deres indsats for at rapportere resultaterne af deres undersøgelser af BNI-kvalitet (jf. svaret til punkt 4.30(c)).

| 4.18. | Ved udgangen af regnskabsåret 2005 var der i alt taget 63 specifikke forbehold (15) (hvoraf de fleste vedrørte 1995-2001). De var ulige fordelt mellem de 15 gamle medlemsstater, både for så vidt angik antallet og de foranstaltninger, der var truffet for at få hævet dem, jf.
  tabel 4.3
  . |
| --- | --- |

4.18.

Ved udgangen af regnskabsåret 2005 var der i alt taget 63 specifikke forbehold (15) (hvoraf de fleste vedrørte 1995-2001). De var ulige fordelt mellem de 15 gamle medlemsstater, både for så vidt angik antallet og de foranstaltninger, der var truffet for at få hævet dem, jf.
  tabel 4.3
  .

Tabel 4.3 — BNI-forbehold pr. 31. december 2005

| Medlemsstat (16) | Antal forbehold pr. 31.12.2004 | Forbehold, som er taget i 2005 | Forbehold ophævet i 2005 | Antal forbehold pr. 31.12.2005 (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 | — | — | 3 |
| Danmark | 5 | — | — | 5 |
| Tyskland | 1 | 3 | 1 | 3 |
| Grækenland | 7 | — | — | 7 |
| Spanien | 5 | — | — | 5 |
| Frankrig | 8 | — | — | 8 |
| Irland | 4 | — | — | 4 |
| Italien | 4 | — | — | 4 |
| Luxembourg | 1 | 8 | 1 | 8 |
| Nederlandene | 4 | — | 2 | 2 |
| Østrig | 4 | — | 3 | 1 |
| Portugal | 4 | — | — | 4 |
| Finland | 3 | — | — | 3 |
| Sverige | 0 | — | — | 0 |
| Det Forenede Kongerige | 6 | — | — | 6 |
| I alt | 59 | 11 | 7 | 63 |

Medlemsstat (16)

Antal forbehold pr. 31.12.2004

Forbehold, som er taget i 2005

Forbehold ophævet i 2005

Antal forbehold pr. 31.12.2005 (17)

Belgien

3

—

—

3

Danmark

5

—

—

5

Tyskland

1

3

1

3

Grækenland

7

—

—

7

Spanien

5

—

—

5

Frankrig

8

—

—

8

Irland

4

—

—

4

Italien

4

—

—

4

Luxembourg

1

8

1

8

Nederlandene

4

—

2

2

Østrig

4

—

3

1

Portugal

4

—

—

4

Finland

3

—

—

3

Sverige

0

—

—

0

Det Forenede Kongerige

6

—

—

6

I alt

59

11

7

63

| 4.19. | Kommissionen bliver nødt til at tage yderligere forbehold, som vedrører alle de 15 gamle medlemsstater, og som går på, at illegale aktiviteter skal medtages i BNI, så der kan foretages tilpasninger i de relevante aggregater helt tilbage til 2002 (18). |
| --- | --- |

4.19.

Kommissionen bliver nødt til at tage yderligere forbehold, som vedrører alle de 15 gamle medlemsstater, og som går på, at illegale aktiviteter skal medtages i BNI, så der kan foretages tilpasninger i de relevante aggregater helt tilbage til 2002 (18).

| 4.19. | Kommissionen gav medlemsstaterne meddelelse om et forbehold vedrørende illegale aktiviteter i juli 2006. |
| --- | --- |

4.19.

Kommissionen gav medlemsstaterne meddelelse om et forbehold vedrørende illegale aktiviteter i juli 2006.

Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM)

| 4.20. | Siden 2005 har der været nye regler om fordelingen af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 95) (19). Det er målet at nå frem til en mere præcis sammenligning af BNI-niveauet i medlemsstaterne. Ifølge Eurostat (20) burde anvendelsen af de nye regler medføre en væsentlig stigning i BNI. Denne stigning vil variere fra medlemsstat til medlemsstat og fra år til år, men den vil svinge mellem 0,5 og 2 %. |
| --- | --- |

4.20.

Siden 2005 har der været nye regler om fordelingen af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 95) (19). Det er målet at nå frem til en mere præcis sammenligning af BNI-niveauet i medlemsstaterne. Ifølge Eurostat (20) burde anvendelsen af de nye regler medføre en væsentlig stigning i BNI. Denne stigning vil variere fra medlemsstat til medlemsstat og fra år til år, men den vil svinge mellem 0,5 og 2 %.

| 4.21. | Hvis ændringer af ENS 95 medfører væsentlige ændringer i BNI, beslutter Rådet på forslag af Kommissionen, om disse ændringer skal gælde for egne indtægter (21). Selv om det allerede i 2002 blev besluttet, at der skulle indføres nye regler om fordelingen af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af ENS 95, har Kommissionen endnu ikke fremsat forslag om fordelingen af FISIM, for så vidt angår egne indtægter. En sådan fordeling ville have en effekt på den finansielle byrde, der påhviler medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.21.

Hvis ændringer af ENS 95 medfører væsentlige ændringer i BNI, beslutter Rådet på forslag af Kommissionen, om disse ændringer skal gælde for egne indtægter (21). Selv om det allerede i 2002 blev besluttet, at der skulle indføres nye regler om fordelingen af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af ENS 95, har Kommissionen endnu ikke fremsat forslag om fordelingen af FISIM, for så vidt angår egne indtægter. En sådan fordeling ville have en effekt på den finansielle byrde, der påhviler medlemsstaterne.

| 4.21. | De statistiske ændringer, som EU vedtager for at forbedre ENS-metodologien og opnå en mere præcis sammenligning af den økonomiske aktivitet mellem medlemsstaterne, bør også vedrøre betalingerne af egne indtægter, når de vedtagne ændringer anvendes på en ensartet måde i medlemsstaterne. Kommissionen vil derfor forelægge et forslag om at medtage fordeling af FISIM for så vidt angår egne BNI-indtægter, når den mener, at alle medlemsstater er i stand til at gennemføre denne justering på en ensartet måde. |
| --- | --- |

4.21.

De statistiske ændringer, som EU vedtager for at forbedre ENS-metodologien og opnå en mere præcis sammenligning af den økonomiske aktivitet mellem medlemsstaterne, bør også vedrøre betalingerne af egne indtægter, når de vedtagne ændringer anvendes på en ensartet måde i medlemsstaterne. Kommissionen vil derfor forelægge et forslag om at medtage fordeling af FISIM for så vidt angår egne BNI-indtægter, når den mener, at alle medlemsstater er i stand til at gennemføre denne justering på en ensartet måde.

Overvågnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne

Traditionelle egne indtægter

| 4.22. | Systemerne til toldkontrol og bogføring af traditionelle egne indtægter fungerede generelt korrekt. Ved en undersøgelse af fællesskabsforsendelsessystemet blev det dog konstateret, at mange medlemsstater (22) ikke havde effektive systemer, der gjorde det muligt for dem at indlede undersøgelser, inden det blev for sent, når der var tvivl om varepartiers ankomst. Der blev også konstateret væsentlige forsinkelser i senere stadier af undersøgelses- og inkasseringsprocedurerne. Som følge deraf gik der i sådanne tilfælde ofte lang tid, før tolden blev inkasseret. I flere medlemsstater (23) var toldkontrollen af varer i midlertidig opbevaring (24) ikke tilstrækkelig til at sikre, at tidsfrister og andre regler i EF-toldkodeksen blev overholdt. I en medlemsstat (25) kunne der gå over tre år mellem toldmyndighedernes revisioner af en erhvervsvirksomhed. Det betød en risiko for Fællesskabernes egne indtægter på grund af forældelsesreglerne. |
| --- | --- |

4.22.

Systemerne til toldkontrol og bogføring af traditionelle egne indtægter fungerede generelt korrekt. Ved en undersøgelse af fællesskabsforsendelsessystemet blev det dog konstateret, at mange medlemsstater (22) ikke havde effektive systemer, der gjorde det muligt for dem at indlede undersøgelser, inden det blev for sent, når der var tvivl om varepartiers ankomst. Der blev også konstateret væsentlige forsinkelser i senere stadier af undersøgelses- og inkasseringsprocedurerne. Som følge deraf gik der i sådanne tilfælde ofte lang tid, før tolden blev inkasseret. I flere medlemsstater (23) var toldkontrollen af varer i midlertidig opbevaring (24) ikke tilstrækkelig til at sikre, at tidsfrister og andre regler i EF-toldkodeksen blev overholdt. I en medlemsstat (25) kunne der gå over tre år mellem toldmyndighedernes revisioner af en erhvervsvirksomhed. Det betød en risiko for Fællesskabernes egne indtægter på grund af forældelsesreglerne.

| 4.22. | Alle Rettens bemærkninger vil blive taget op med de pågældende medlemsstater. |
| --- | --- |

4.22.

Alle Rettens bemærkninger vil blive taget op med de pågældende medlemsstater.

For så vidt angår forsendelse med det papirbaserede system har der hyppigt været forespørgsler vedrørende godkendelse af varebevægelser, som ofte tog lang tid at besvare. Med den fuldstændige gennemførelse i 2005 af det nye edb-baserede forsendelsessystem (NCTS) er der lagt en langt bedre ramme for aktiviteterne. Der kan forventes færre forespørgsler vedrørende godkendelse af bevægelserne, og de spørgsmål, der kommer, vil kunne besvares hurtigere. Kommissionen undersøger i øjeblikket anvendelsen af forsendelsesbestemmelserne i medlemsstaterne. De første resultater viser, at forsinkelserne i regnskabsføringen af traditionelle egne indtægter vedrører varebevægelser under det gamle system frem for under det nye system, og at den aktuelle tendens giver anledning til optimisme. Desuden er en særskilt gennemgang af undersøgelsesproceduren undervejs.

Toldkontrollen foretages i stigende grad indenlands via revisionsbaserede regnskabsundersøgelser, som planlægges på grundlag af risikoanalyse. Den berørte medlemsstat har til hensigt at revidere sin strategi for at minimere risikoen for forældelse.

BNI-indtægten

| 4.23. | I årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at der var store forskelle mellem medlemsstaternes overvågnings- og kontrolsystemer. I nogle medlemsstaters systemer til overvågning og kontrol af udarbejdelsen af de nationale regnskaber i de statistiske kontorer fandtes og anvendtes bestemte elementer, i andres ikke. I 2005 blev undersøgelsen udvidet til at omfatte yderligere seks medlemsstater (26), og der blev konstateret mangler på følgende områder: |
| --- | --- |

4.23.

I årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at der var store forskelle mellem medlemsstaternes overvågnings- og kontrolsystemer. I nogle medlemsstaters systemer til overvågning og kontrol af udarbejdelsen af de nationale regnskaber i de statistiske kontorer fandtes og anvendtes bestemte elementer, i andres ikke. I 2005 blev undersøgelsen udvidet til at omfatte yderligere seks medlemsstater (26), og der blev konstateret mangler på følgende områder:

| a) | gennemførelsen af en formel og struktureret risikoanalyse af hele processen forbundet med udarbejdelsen af de nationale regnskaber (27) |
| --- | --- |

a)

gennemførelsen af en formel og struktureret risikoanalyse af hele processen forbundet med udarbejdelsen af de nationale regnskaber (27)

| b) | aftaler indgået eller tilsvarende ordninger mellem de tjenester, der er ansvarlige for nationalregnskabet, og de enheder, der udarbejder basisstatistikkerne, om betingelserne for levering af data og kravene til dataenes kvalitet (28) |
| --- | --- |

b)

aftaler indgået eller tilsvarende ordninger mellem de tjenester, der er ansvarlige for nationalregnskabet, og de enheder, der udarbejder basisstatistikkerne, om betingelserne for levering af data og kravene til dataenes kvalitet (28)

| c) | systematisk udarbejdelse af »kvalitetsrapporter« sammen med de statistiske undersøgelser (29) |
| --- | --- |

c)

systematisk udarbejdelse af »kvalitetsrapporter« sammen med de statistiske undersøgelser (29)

| d) | intern revision af hele processen forbundet med indsamling og bearbejdning af statistiske data (30). |
| --- | --- |

d)

intern revision af hele processen forbundet med indsamling og bearbejdning af statistiske data (30).

| 4.23. | Se svaret til punkt 4.25. |
| --- | --- |

4.23.

Se svaret til punkt 4.25.

| 4.24. | I 2005 blev der vedtaget en adfærdskodeks for europæiske statistikker (31), hvori der defineres nogle grundlæggende principper, som skal forbedre kvaliteten af statistiske produkter (herunder nationale regnskaber). I 2005 skulle de nationale statistiske kontorer foretage en selvvurdering af, hvor langt de er nået med hensyn til opfyldelse af de grundlæggende principper for denne adfærdskodeks. Disse selvvurderinger vil blive suppleret og underbygget af peer review, der vil finde sted i 2006 og 2007, og som Kommissionen koordinerer. |
| --- | --- |

4.24.

I 2005 blev der vedtaget en adfærdskodeks for europæiske statistikker (31), hvori der defineres nogle grundlæggende principper, som skal forbedre kvaliteten af statistiske produkter (herunder nationale regnskaber). I 2005 skulle de nationale statistiske kontorer foretage en selvvurdering af, hvor langt de er nået med hensyn til opfyldelse af de grundlæggende principper for denne adfærdskodeks. Disse selvvurderinger vil blive suppleret og underbygget af peer review, der vil finde sted i 2006 og 2007, og som Kommissionen koordinerer.

| 4.25. | Retten skal understrege, at det faktum, at disse elementer ikke findes og ikke er indført i samtlige medlemsstaters overvågnings- og kontrolsystemer, kan medføre, at de nationale regnskaber ikke er lige pålidelige, sammenlignelige og fuldstændige. |
| --- | --- |

4.25.

Retten skal understrege, at det faktum, at disse elementer ikke findes og ikke er indført i samtlige medlemsstaters overvågnings- og kontrolsystemer, kan medføre, at de nationale regnskaber ikke er lige pålidelige, sammenlignelige og fuldstændige.

| 4.25. | Kommissionen bruger et standardiseret værktøj til at kontrollere pålideligheden, sammenligneligheden og fuldstændigheden af alle de BNI-data, som medlemsstaterne anvender til egne indtægter, herunder detaljerede beskrivelser af kilder og metoder (BNI-oversigter) med årlige ajourføringer i form af kvalitetsrapporter. Kommissionen mener, at denne fremgangsmåde er af afgørende betydning for at kunne godkende, at BNI-oplysningerne er pålidelige, sammenlignelige og fuldstændige. |
| --- | --- |

4.25.

Kommissionen bruger et standardiseret værktøj til at kontrollere pålideligheden, sammenligneligheden og fuldstændigheden af alle de BNI-data, som medlemsstaterne anvender til egne indtægter, herunder detaljerede beskrivelser af kilder og metoder (BNI-oversigter) med årlige ajourføringer i form af kvalitetsrapporter. Kommissionen mener, at denne fremgangsmåde er af afgørende betydning for at kunne godkende, at BNI-oplysningerne er pålidelige, sammenlignelige og fuldstændige.

Medlemsstaternes indførelse af overvågnings- og kontrolsystemer i forbindelse med udarbejdelse af nationalregnskaber vil kunne styrke denne sikkerhed yderligere. Kommissionen vil derfor aktivt tilskynde medlemsstaterne til at udveksle informationer om god organisatorisk praksis.

Konklusion og anbefalinger

| 4.26. | Når man tager revisionens omfang i betragtning (jf. punkt 4.3), og når man ser bort fra de problemer med B-regnskabet, som er anført i punkt 4.6 og 4.7, fandt Retten, at toldkontrolsystemerne i alt væsentligt var tilfredsstillende, at regnskaberne for Fællesskabernes traditionelle egne indtægter var rigtige, og at de underliggende transaktioner var lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

4.26.

Når man tager revisionens omfang i betragtning (jf. punkt 4.3), og når man ser bort fra de problemer med B-regnskabet, som er anført i punkt 4.6 og 4.7, fandt Retten, at toldkontrolsystemerne i alt væsentligt var tilfredsstillende, at regnskaberne for Fællesskabernes traditionelle egne indtægter var rigtige, og at de underliggende transaktioner var lovlige og formelt rigtige.

| 4.27. | For så vidt angår traditionelle egne indtægter, anbefaler Retten som følger: |
| --- | --- |

4.27.

For så vidt angår traditionelle egne indtægter, anbefaler Retten som følger:

| 4.27. | |
| --- | --- |

4.27.

| a) | OLAF og GD TAXUD bør forenkle rapporteringen og overvågningssystemerne, så den gensidige bistand fungerer mere effektivt, og så risikoen for, at kravene forældes, mindskes, og de bør arbejde henimod en mere integreret metode, f.eks. ved hjælp af en handlingsplan, der er fælles for generaldirektoraterne (punkt 4.12). |
| --- | --- |

a)

OLAF og GD TAXUD bør forenkle rapporteringen og overvågningssystemerne, så den gensidige bistand fungerer mere effektivt, og så risikoen for, at kravene forældes, mindskes, og de bør arbejde henimod en mere integreret metode, f.eks. ved hjælp af en handlingsplan, der er fælles for generaldirektoraterne (punkt 4.12).

| a) | OLAF og GD TAXUD samarbejder allerede om en mere integreret fremgangsmåde til at strømline rapporterings- og overvågningssystemerne, jf. svaret til punkt 4.12. |
| --- | --- |

a)

OLAF og GD TAXUD samarbejder allerede om en mere integreret fremgangsmåde til at strømline rapporterings- og overvågningssystemerne, jf. svaret til punkt 4.12.

| b) | I betragtning af de fortsatte problemer med B-regnskaberne bør Kommissionen, når det bliver aktuelt, tage med i sine overvejelser, om kravene er beskrevet tilstrækkeligt klart i den nuværende forordning, om der skal udfærdiges retningslinjer om best practice, og om procedurerne kan forenkles, så fejlniveauet kan nedbringes (punkt 4.7). |
| --- | --- |

b)

I betragtning af de fortsatte problemer med B-regnskaberne bør Kommissionen, når det bliver aktuelt, tage med i sine overvejelser, om kravene er beskrevet tilstrækkeligt klart i den nuværende forordning, om der skal udfærdiges retningslinjer om best practice, og om procedurerne kan forenkles, så fejlniveauet kan nedbringes (punkt 4.7).

| b) | I 2004 fik Kommissionen Rådets godkendelse af lovgivningsmæssige ændringer af ordningerne for B-regnskabet. Der er fastlagt en overgangsperiode for ændringerne, som udløber i 2009. Virkningerne af disse ændringer bør evalueres, inden der tages skridt til yderligere ændringer. I mellemtiden vil Kommissionen fortsat informere medlemsstaterne om den korrekte anvendelse af B-regnskabet og følgerne af Domstolens afgørelser vedrørende den regnskabsmæssige behandling af de traditionelle egne indtægter. |
| --- | --- |

b)

I 2004 fik Kommissionen Rådets godkendelse af lovgivningsmæssige ændringer af ordningerne for B-regnskabet. Der er fastlagt en overgangsperiode for ændringerne, som udløber i 2009. Virkningerne af disse ændringer bør evalueres, inden der tages skridt til yderligere ændringer. I mellemtiden vil Kommissionen fortsat informere medlemsstaterne om den korrekte anvendelse af B-regnskabet og følgerne af Domstolens afgørelser vedrørende den regnskabsmæssige behandling af de traditionelle egne indtægter.

| 4.28. | Når revisionens omfang tages i betragtning (jf. punkt 4.5), mener Retten på grundlag af de data, som medlemsstaterne har indsendt, at moms- og BNI-indtægterne i alt væsentligt er beregnet korrekt og opkrævet korrekt, og at Kommissionen har opført dem korrekt i Fællesskabernes regnskaber. |
| --- | --- |

4.28.

Når revisionens omfang tages i betragtning (jf. punkt 4.5), mener Retten på grundlag af de data, som medlemsstaterne har indsendt, at moms- og BNI-indtægterne i alt væsentligt er beregnet korrekt og opkrævet korrekt, og at Kommissionen har opført dem korrekt i Fællesskabernes regnskaber.

| 4.29. | For så vidt angår Kommissionens kontrol af de systemer, der ligger til grund for beregningen af momsindtægten: |
| --- | --- |

4.29.

For så vidt angår Kommissionens kontrol af de systemer, der ligger til grund for beregningen af momsindtægten:

| 4.29. | |
| --- | --- |

4.29.

| a) | bemærker Retten, at forbeholdene indvirker på de nationale momsopgørelsers rigtighed, specielt fordi der er så mange forbehold (111), og anbefaler, at Kommissionen i samråd med medlemsstaterne om muligt sætter tal på effekten af disse forbehold (jf. punkt 4.14) |
| --- | --- |

a)

bemærker Retten, at forbeholdene indvirker på de nationale momsopgørelsers rigtighed, specielt fordi der er så mange forbehold (111), og anbefaler, at Kommissionen i samråd med medlemsstaterne om muligt sætter tal på effekten af disse forbehold (jf. punkt 4.14)

| a) | Når der foreligger et forbehold, fortsætter Kommissionen sine drøftelser med medlemsstaten, indtil der er fundet en løsning, som derefter forelægges Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter. Kommissionen vil undersøge muligheden for at sortere forbeholdene efter deres potentielle finansielle betydning, samtidig med at den fortsætter drøftelserne med de nationale myndigheder med henblik på at finde frem til den endelige løsning. |
| --- | --- |

a)

Når der foreligger et forbehold, fortsætter Kommissionen sine drøftelser med medlemsstaten, indtil der er fundet en løsning, som derefter forelægges Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter. Kommissionen vil undersøge muligheden for at sortere forbeholdene efter deres potentielle finansielle betydning, samtidig med at den fortsætter drøftelserne med de nationale myndigheder med henblik på at finde frem til den endelige løsning.

| b) | anbefaler Retten, at Kommissionen indfører et instrument, der kan sikre, at forbeholdene ophæves, inden der går alt for lang tid (jf. punkt 4.15). |
| --- | --- |

b)

anbefaler Retten, at Kommissionen indfører et instrument, der kan sikre, at forbeholdene ophæves, inden der går alt for lang tid (jf. punkt 4.15).

| b) | Kommissionen vil undersøge, hvorvidt det er muligt og hensigtsmæssigt at indskrive en praksis med hensyn til forbehold i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 og at fastlægge en procedure for deres behandling (jf. svar til punkt 4.15). |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vil undersøge, hvorvidt det er muligt og hensigtsmæssigt at indskrive en praksis med hensyn til forbehold i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 og at fastlægge en procedure for deres behandling (jf. svar til punkt 4.15).

| 4.30. | Ved revisionen af BNI-indtægten fandt Retten svagheder, der kan indvirke på kvaliteten af de data, som ligger til grund for beregningen af medlemsstaternes BNI-bidrag. Retten anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

4.30.

Ved revisionen af BNI-indtægten fandt Retten svagheder, der kan indvirke på kvaliteten af de data, som ligger til grund for beregningen af medlemsstaternes BNI-bidrag. Retten anbefaler, at Kommissionen:

| 4.30. | |
| --- | --- |

4.30.

| a) | gennemfører mere kontrol af udvalgte aggregater i de nationale regnskaber (jf. punkt 4.16) |
| --- | --- |

a)

gennemfører mere kontrol af udvalgte aggregater i de nationale regnskaber (jf. punkt 4.16)

| a) | Den fremgangsmåde, der er omtalt i svaret til punkt 4.16, bevirker, at dataene er egnet til foreløbig anvendelse ved budgetberegningerne, under hensyntagen til medlemsstaternes forbehold.
  Kommissionen drøfter i øjeblikket med medlemsstaterne i BNI-udvalget, på hvilken måde der kan foretages en mere direkte kontrol i den retning, Retten omtaler, samt omfanget og tidsrammen for denne kontrol.
  Der må dog i denne sammenhæng tages højde for ressourcemæssige begrænsninger. |
| --- | --- |

a)

Den fremgangsmåde, der er omtalt i svaret til punkt 4.16, bevirker, at dataene er egnet til foreløbig anvendelse ved budgetberegningerne, under hensyntagen til medlemsstaternes forbehold.

Kommissionen drøfter i øjeblikket med medlemsstaterne i BNI-udvalget, på hvilken måde der kan foretages en mere direkte kontrol i den retning, Retten omtaler, samt omfanget og tidsrammen for denne kontrol.

Der må dog i denne sammenhæng tages højde for ressourcemæssige begrænsninger.

| b) | opmuntrer medlemsstaterne yderligere til at træffe foranstaltninger, så forbehold kan ophæves (jf. punkt 4.18 og 4.19) |
| --- | --- |

b)

opmuntrer medlemsstaterne yderligere til at træffe foranstaltninger, så forbehold kan ophæves (jf. punkt 4.18 og 4.19)

| b) | På BNI-udvalgets møde den 3.-4. juli 2006 tilskyndede Kommissionen medlemsstaterne til yderligere at fremskynde arbejdet med henblik på at få forbeholdene ophævet. |
| --- | --- |

b)

På BNI-udvalgets møde den 3.-4. juli 2006 tilskyndede Kommissionen medlemsstaterne til yderligere at fremskynde arbejdet med henblik på at få forbeholdene ophævet.

| c) | formulerer mere præcise retningslinjer for rapportering af resultaterne af undersøgelser af kvaliteten af BNI og dets bestanddele (jf. punkt 4.17) |
| --- | --- |

c)

formulerer mere præcise retningslinjer for rapportering af resultaterne af undersøgelser af kvaliteten af BNI og dets bestanddele (jf. punkt 4.17)

| c) | BNI-udvalget behandlede den 3.-4. juli spørgsmålet om undersøgelse på nationalt plan af BNI-kvaliteten. Bl.a. opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser for at rapportere om resultaterne af deres undersøgelser af BNI-kvaliteten. |
| --- | --- |

c)

BNI-udvalget behandlede den 3.-4. juli spørgsmålet om undersøgelse på nationalt plan af BNI-kvaliteten. Bl.a. opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser for at rapportere om resultaterne af deres undersøgelser af BNI-kvaliteten.

| d) | undersøger medlemsstaternes overvågning og kontrol af udarbejdelsen af de nationale regnskaber og fremmer indførelsen af best practice (jf. punkt 4.24 og 4.25) |
| --- | --- |

d)

undersøger medlemsstaternes overvågning og kontrol af udarbejdelsen af de nationale regnskaber og fremmer indførelsen af best practice (jf. punkt 4.24 og 4.25)

| d) | Kommissionen vil aktivt fremme udvekslingen af best practice mellem medlemsstaterne, selv om de organisatoriske aspekter af de nationale statistiske kontorer henhører under medlemsstaternes kompetence. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen vil aktivt fremme udvekslingen af best practice mellem medlemsstaterne, selv om de organisatoriske aspekter af de nationale statistiske kontorer henhører under medlemsstaternes kompetence.

| e) | fremlægger et forslag om, at FISIM medtages i det BNI-tal, der anvendes til beregningen af egne indtægter (jf. punkt 4.20 og 4.21). |
| --- | --- |

e)

fremlægger et forslag om, at FISIM medtages i det BNI-tal, der anvendes til beregningen af egne indtægter (jf. punkt 4.20 og 4.21).

| e) | Kommissionen vil forelægge et forslag om, at fordeling af FISIM medtages i BNI til beregning af egne indtægter, når den mener, at alle medlemsstaterne er i stand til at gennemføre denne justering på en ensartet måde, hvilket forventes at ske i 2008 (jf. svaret til punkt 4.21). |
| --- | --- |

e)

Kommissionen vil forelægge et forslag om, at fordeling af FISIM medtages i BNI til beregning af egne indtægter, når den mener, at alle medlemsstaterne er i stand til at gennemføre denne justering på en ensartet måde, hvilket forventes at ske i 2008 (jf. svaret til punkt 4.21).

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

Traditionelle egne indtægter: Tilpasning af B-regnskaberne

| 4.31. | Medlemsstaterne kan vente med at overdrage Kommissionen fordringer, som der ikke er stillet sikkerhed for, og fordringer, som er blevet anfægtet og eventuelt senere vil blive ændret, til beløbene er betalt. I stedet skal de opføre disse fordringer i et særskilt regnskab (B-regnskabet). Kommissionen har taget de beløb, der formodentlig ikke vil kunne inddrives, i betragtning og opført en afskrivning på balancen. Afskrivningen har siden 2004 været baseret på medlemsstaternes skøn. |
| --- | --- |

4.31.

Medlemsstaterne kan vente med at overdrage Kommissionen fordringer, som der ikke er stillet sikkerhed for, og fordringer, som er blevet anfægtet og eventuelt senere vil blive ændret, til beløbene er betalt. I stedet skal de opføre disse fordringer i et særskilt regnskab (B-regnskabet). Kommissionen har taget de beløb, der formodentlig ikke vil kunne inddrives, i betragtning og opført en afskrivning på balancen. Afskrivningen har siden 2004 været baseret på medlemsstaternes skøn.

| 4.32. | Retten kunne ikke bekræfte det afskrevne beløb for 2004, for de fleste medlemsstater havde ikke oplyst, hvilken metode de havde brugt til beregningen af deres skøn (32). Retten har gennemgået 2005-beregningen i dens helhed sammen med de kontroller, Kommissionen foretog, og selv om nogle medlemsstater endnu ikke har endelige procedurer, der kan sikre, at de altid anvender samme metode til beregning af skøn, finder Retten, at den samlede tilpasning (33) er rimelig. |
| --- | --- |

4.32.

Retten kunne ikke bekræfte det afskrevne beløb for 2004, for de fleste medlemsstater havde ikke oplyst, hvilken metode de havde brugt til beregningen af deres skøn (32). Retten har gennemgået 2005-beregningen i dens helhed sammen med de kontroller, Kommissionen foretog, og selv om nogle medlemsstater endnu ikke har endelige procedurer, der kan sikre, at de altid anvender samme metode til beregning af skøn, finder Retten, at den samlede tilpasning (33) er rimelig.

---

(1)  Overskud fra det foregående regnskabsår og diverse indtægter.

(2)  Medlemsstaterne opkræver de traditionelle egne indtægter for Den Europæiske Union, og de tilbageholder 25 % til dækning af opkrævningsomkostningerne.

(3)  I modsætning til de traditionelle egne indtægter er moms- og BNI-indtægterne bidrag, der er resultatet af anvendelsen af ensartede satser på medlemsstaternes harmoniserede momsgrundlag eller medlemsstaternes BNI, der er beregnet i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne.

(4)  Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Irland, Luxembourg, Malta, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Desuden blev regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter undersøgt i Italien, Polen og Sverige.

(5)  Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Irland, Italien, Grækenland, Spanien, Finland og Det Forenede Kongerige.

(6)  Artikel 18 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1). Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004 (EUT L 352 af 27.11.2004, s. 1).

(7)  Artikel 6, stk. 5, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

(9)  Særberetning nr. 1/2005 (EUT C 202 af 18.8.2005).

(10)  B Der tages forbehold, når der hersker tvivl om, hvorvidt tallene i medlemsstaternes momsopgørelser er pålidelige, og om der er brugt en acceptabel metode til udarbejdelsen af momsopgørelserne. Forbehold gør det muligt at få korrigeret disse momsopgørelser efter udløbet af den frist på fire år, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

(11)  Der er ikke taget forbehold, for så vidt angår de ti nye medlemsstater, for de har ikke sendt momsopgørelser før i 2005.

(12)  Spørgeskemaet er et dokument, der er udarbejdet efter en fælles model. De nationale statistiske kontorer udfylder hvert år dette spørgeskema med BNI-tallene og sender det til Eurostat. Disse tal danner grundlag for beregningen af BNI-indtægten.

(13)  Med undtagelse af et kontrolbesøg i Tyskland.

(14)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 3.36 og 3.37.

(15)  Forbehold vedrørende BNI-indtægten går på de kilder og metoder, medlemsstaterne anvender til udarbejdelse af aggregaterne i de nationale regnskaber. Forbehold gør det muligt at få tilpasset BNI-aggregaterne efter udløbet af den frist på fire år, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

(16)  Der er endnu ikke taget forbehold, for så vidt angår de ti nye medlemsstater, for de skal først forelægge deres ENS 95-oversigter ved udgangen af 2006.

(17)  Østrig, Belgien, Danmark, Tyskland, Grækenland, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Spanien og Portugal har forelagt ændrede tal for nogle af forbeholdene, så Kommissionen kan træffe en afgørelse.

(18)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 3.43 og 3.44, og Kommissionens svar.

(19)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1889/2002 af 23. oktober 2002 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 448/98 om supplering og ændring af forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår fordeling af indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) inden for rammerne af det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) (EFT L 286 af 24.10.2002, s. 11).

(20)  »Changes to National Accounts in 2005«, Eurostat-dokument af 14. februar 2006.

(21)  Artikel 2, stk. 7, i Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42).

(22)  Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Letland, Ungarn, Polen, Slovenien og Sverige.

(23)  Tjekkiet, Tyskland, Malta og Det Forenede Kongerige.

(24)  Varer, der er ankommet, og som er medtaget i en kortfattet toldangivelse, men som først kan angives til en tilladt toldmæssig bestemmelse eller anvendelse (f.eks. overgang til fri omsætning), når de nødvendige formaliteter er opfyldt.

(25)  Det Forenede Kongerige. I henhold til EF-toldkodeksen kan der normalt ikke opkræves yderligere told mere end tre år efter, at den oprindelige toldskyld er opstået.

(26)  Østrig, Belgien, Finland, Tjekkiet, Slovakiet og Sverige.

(27)  Ingen af de besøgte medlemsstater havde implementeret dette element fuldt ud.

(28)  Dette element var fuldt ud implementeret i Belgien, Tjekkiet, Østrig, Slovakiet og Sverige.

(29)  I Østrig, Slovakiet, Finland og Sverige.

(30)  Dette element var fuldt ud implementeret i Tjekkiet og Sverige.

(31)  KOM(2005) 217 endelig af 25.5.2005.

(32)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 3.21 og 3.22.

(33)  På balancen er opført en afskrivning på 759,2 millioner euro.

---

KAPITEL 5

Den fælles landbrugspolitik

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

Arealstøtte

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) i de nye medlemsstater

Dyrepræmier

Olivenolie

Udvikling af landdistrikterne

EU-15

Det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikterne i de nye medlemsstater

Eksportrestitutioner

Efterfølgende kontrol af støtte til handels- og forarbejdningsvirksomheder

Kommissionens regnskabsafslutning

Attesterende organer

Overensstemmelsesbeslutninger

Revision af Kommissionens enheder for regnskabsafslutning

Konklusion og anbefalinger

Opfølgning af tidligere bemærkninger

Udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder

Indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU

Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | Dette kapitel omhandler Rettens revision af udgiftsområde 1 (landbrug) i de finansielle overslag for 2000-2006. Det omfatter udgifter til regulering af og støtte til landbrugsmarkeder samt direkte indkomststøtte til landbrugere. I 2005 beløb udgifterne til den fælles landbrugspolitik (1) sig til i alt 48 466 millioner euro (2004: 43 579 millioner euro) (jf.
  figur 5.1
  og
  5.2
  , som giver yderligere oplysninger). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

5.1.

Dette kapitel omhandler Rettens revision af udgiftsområde 1 (landbrug) i de finansielle overslag for 2000-2006. Det omfatter udgifter til regulering af og støtte til landbrugsmarkeder samt direkte indkomststøtte til landbrugere. I 2005 beløb udgifterne til den fælles landbrugspolitik (1) sig til i alt 48 466 millioner euro (2004: 43 579 millioner euro) (jf.
  figur 5.1
  og
  5.2
  , som giver yderligere oplysninger).

Image

Image

| 5.2. | I henhold til traktaten har Europa-Kommissionen det overordnede ansvar for gennemførelsen af EU-budgettet. Stort set alle landbrugsudgifter afholdes under delt forvaltning (EUGFL, Garantisektionen). Det betyder, at betalinger til endelige støttemodtagere (landbrugere, private selskaber, handelsvirksomheder, sammenslutninger eller offentlige organer) afholdes af udbetalende organer, som er godkendt af medlemsstaterne. Under 1 % af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen. |
| --- | --- |

5.2.

I henhold til traktaten har Europa-Kommissionen det overordnede ansvar for gennemførelsen af EU-budgettet. Stort set alle landbrugsudgifter afholdes under delt forvaltning (EUGFL, Garantisektionen). Det betyder, at betalinger til endelige støttemodtagere (landbrugere, private selskaber, handelsvirksomheder, sammenslutninger eller offentlige organer) afholdes af udbetalende organer, som er godkendt af medlemsstaterne. Under 1 % af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen.

| 5.3. | De udgifter, der anmeldes af medlemsstaterne, er omfattet af flere kontrolsystemer: |
| --- | --- |

5.3.

De udgifter, der anmeldes af medlemsstaterne, er omfattet af flere kontrolsystemer:

| a) | kontrol af, at landbrugernes anmeldelser inden for rammerne af Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) er korrekte (4) |
| --- | --- |

a)

kontrol af, at landbrugernes anmeldelser inden for rammerne af Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) er korrekte (4)

| b) | sektorspecifikke kontroller, f.eks. vedrørende olivenolie og udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

b)

sektorspecifikke kontroller, f.eks. vedrørende olivenolie og udvikling af landdistrikterne

| c) | fysisk kontrol af landbrugsvarer, der eksporteres med fællesskabsstøtte (5) |
| --- | --- |

c)

fysisk kontrol af landbrugsvarer, der eksporteres med fællesskabsstøtte (5)

| d) | efter udbetalingen af støtten kontrol af forretningspapirer hos handels- og forarbejdningsvirksomheder, der beskæftiger sig med landbrugsvarer (6) |
| --- | --- |

d)

efter udbetalingen af støtten kontrol af forretningspapirer hos handels- og forarbejdningsvirksomheder, der beskæftiger sig med landbrugsvarer (6)

| e) | regnskabsafslutningsproceduren, som dækker alle de anmeldte udgifter, og i henhold til hvilken det kontrolleres, om årsregnskabet er fuldstændigt og nøjagtigt (beslutningen om regnskabsafslutning), og, i et flerårigt perspektiv, om udgifterne er lovlige og formelt rigtige (overensstemmelsesbeslutninger). |
| --- | --- |

e)

regnskabsafslutningsproceduren, som dækker alle de anmeldte udgifter, og i henhold til hvilken det kontrolleres, om årsregnskabet er fuldstændigt og nøjagtigt (beslutningen om regnskabsafslutning), og, i et flerårigt perspektiv, om udgifterne er lovlige og formelt rigtige (overensstemmelsesbeslutninger).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

| 5.4. | For at få sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskaber, reviderede Retten de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer (jf. punkt 5.3) og testede en tilfældig stikprøve af betalinger, som var udtaget af udgifterne for 25 udbetalende organer i EU-15 (der tilsammen var ansvarlige for 66 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik) (jf.
  tabel 5.1
  ), og 20 betalinger, som var afholdt under den generelle arealbetalingsordning (SAPS) (7) i de nye medlemsstater. |
| --- | --- |

5.4.

For at få sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskaber, reviderede Retten de vigtigste overvågnings- og kontrolsystemer (jf. punkt 5.3) og testede en tilfældig stikprøve af betalinger, som var udtaget af udgifterne for 25 udbetalende organer i EU-15 (der tilsammen var ansvarlige for 66 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik) (jf.
  tabel 5.1
  ), og 20 betalinger, som var afholdt under den generelle arealbetalingsordning (SAPS) (7) i de nye medlemsstater.

Tabel 5.1 — Udbetalende organer opstillet efter udgifter anmeldt i 2005

| Nr. | Medlemsstat | Udbetalende organ (UO) | Anmeldte beløb i millioner euro (8) | % af samlet beløb | Revisionspåtegning med forbehold | Regnskabet udskilt (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frankrig | ONIC | 4 535,37 | 9,36 | × | |
| 2 | Italien | AGEA | 3 832,32 | 7,91 | × | × |
| 3 | Det Forenede Kongerige | RPA | 2 952,11 | 6,09 | | |
| 4 | Grækenland | OPEKEPE | 2 756,08 | 5,69 | | |
| 5 | Frankrig | OFIVAL | 2 401,35 | 4,95 | | |
| 6 | Spanien | Andalucía | 1 817,00 | 3,75 | | |
| 7 | Irland | DAF | 1 805,72 | 3,72 | | |
| 8 | Danmark | EU-direktoratet | 1 223,61 | 2,52 | | |
| 9 | Polen | ARiMR | 1 193,04 | 2,46 | | |
| 10 | Østrig | AMA | 1 192,37 | 2,46 | | |
| 11 | Frankrig | ONIOL | 967,48 | 2,00 | | |
| 12 | Spanien | Castilla-León | 956,40 | 1,97 | | |
| 13 | Sverige | SJV | 954,42 | 1,97 | | |
| 14 | Finland | MMM | 901,48 | 1,86 | | |
| 15 | Spanien | Castilla-La Mancha | 882,45 | 1,82 | | |
| 16 | Tyskland | Niedersachsen | 881,09 | 1,82 | | |
| 17 | Portugal | INGA | 801,25 | 1,65 | | |
| 18 | Ungarn | ARDA | 553,72 | 1,14 | | × |
| 19 | Belgien | BIRB | 525,63 | 1,08 | | |
| 20 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LWK | 524,04 | 1,08 | | |
| 21 | Tjekkiet | SAIF | 424,82 | 0,88 | | |
| 22 | Nederlandene | Dienst Regelingen | 375,61 | 0,77 | | |
| 23 | Spanien | Cataluña | 368,39 | 0,76 | | |
| 24 | Tyskland | BLE | 307,41 | 0,63 | | |
| 25 | Det Forenede Kongerige | NAWAD | 297,38 | 0,61 | | |
| 26 | Frankrig | ONIFLHOR | 276,03 | 0,57 | × | |
| 27 | Belgien | Région Wallonne | 256,67 | 0,53 | × | |
| 28 | Litauen | NMA | 235,90 | 0,49 | | |
| 29 | Slovakiet | APA | 205,56 | 0,42 | × | |
| 30 | Polen | ARR | 166,46 | 0,34 | | |
| 31 | Nederlandene | PT | 74,33 | 0,15 | | |
| UO'er dækket af DAS 2005 | Subtotal
   (10) | 34 645,52 | 71,47 | | |
| 32 | Tyskland | Bayern Landwirtschaft | 1 176,61 | 2,43 | × | |
| 33 | Frankrig | CNASEA | 813,81 | 1,68 | × | |
| 34 | Det Forenede Kongerige | SERAD | 644,32 | 1,33 | | |
| 35 | Spanien | Extremadura | 633,95 | 1,31 | | |
| 36 | Italien | AVEPA | 560,02 | 1,16 | | |
| 37 | Spanien | Aragón | 535,47 | 1,10 | | |
| 38 | Tyskland | Baden-Württemberg | 474,29 | 0,98 | × | |
| 39 | Italien | AGREA | 444,56 | 0,92 | | |
| 40 | Italien | Region Lombardie | 436,96 | 0,90 | | |
| 41 | Tyskland | Mecklenburg-Vorpommern | 429,65 | 0,89 | | |
| 42 | Nederlandene | PZ | 416,27 | 0,86 | | |
| 43 | Tyskland | Brandenburg | 412,50 | 0,85 | | |
| 44 | Tyskland | Sachsen-Anhalt | 404,81 | 0,84 | | |
| 45 | Spanien | FEGA | 389,87 | 0,80 | | |
| 46 | Tyskland | Schleswig-Holstein | 382,16 | 0,79 | | |
| 47 | Tyskland | Hamburg-Jonas | 374,01 | 0,77 | | |
| 48 | Frankrig | FIRS | 355,04 | 0,73 | | |
| 49 | Tyskland | Sachsen | 345,39 | 0,71 | | |
| 50 | Frankrig | ONILAIT | 329,50 | 0,68 | | |
| 51 | Det Forenede Kongerige | DARD | 323,06 | 0,67 | × | |
| 52 | Nederlandene | HPA | 291,47 | 0,60 | | |
| 53 | Tyskland | Thüringen | 291,31 | 0,60 | | |
| 54 | Frankrig | ONIVINS | 270,71 | 0,56 | | |
| 55 | Belgien | ABKL | 252,20 | 0,52 | | |
| 56 | Italien | ENR | 248,50 | 0,51 | | |
| 57 | Tyskland | Hessen | 242,77 | 0,50 | | |
| 58 | Italien | ARTEA | 204,07 | 0,42 | | |
| 59 | Tyskland | Rheinland-Pfalz | 194,53 | 0,40 | | |
| 60 | Spanien | Valencia | 173,04 | 0,36 | | |
| 61 | Spanien | Galicia | 151,41 | 0,31 | | |
| 62 | Frankrig | ODEADOM | 129,73 | 0,27 | × | |
| 63 | Spanien | Navarra | 128,59 | 0,27 | | |
| 64 | Spanien | Canarias | 121,23 | 0,25 | | |
| 65 | Spanien | Murcia | 108,91 | 0,22 | × | |
| 66 | Slovenien | AAMRD | 106,65 | 0,22 | | |
| 67 | Italien | SAISA | 99,10 | 0,20 | | |
| 68 | Letland | RSS | 98,86 | 0,20 | | |
| 69 | Portugal | IFADAP | 91,52 | 0,19 | × | × |
| 70 | Spanien | Asturias | 81,25 | 0,17 | | |
| 71 | Estland | PRIA | 67,32 | 0,14 | | |
| 72 | Spanien | País Vasco | 61,34 | 0,13 | | |
| 73 | Spanien | Madrid | 57,94 | 0,12 | | |
| 74 | Nederlandene | PVE | 52,83 | 0,11 | | |
| 75 | Nederlandene | DLG | 46,07 | 0,10 | | |
| 76 | Luxembourg | Ministère de l'Agriculture | 45,07 | 0,09 | × | × |
| 77 | Spanien | La Rioja | 43,77 | 0,09 | | |
| 78 | Østrig | ZA Salzburg | 43,31 | 0,09 | | |
| 79 | Spanien | Cantabria | 39,45 | 0,08 | × | |
| 80 | Cypern | CAPO | 38,61 | 0,08 | | |
| 81 | Spanien | Baleares | 32,51 | 0,07 | | |
| 82 | Tyskland | Bayern Umwelt | 26,60 | 0,05 | × | × |
| 83 | Italien | ARBEA | 25,78 | 0,05 | × | |
| 84 | Tyskland | Saarland | 21,57 | 0,04 | | |
| 85 | Det Forenede Kongerige | FC | 13,45 | 0,03 | | |
| 86 | Frankrig | OFIMER | 8,98 | 0,02 | | |
| 87 | Italien | FINPIEMONTE | 8,72 | 0,02 | | |
| 88 | Tyskland | Hamburg | 7,41 | 0,02 | | |
| 89 | Malta | MRAE | 7,33 | 0,02 | | × |
| 90 | Det Forenede Kongerige | CCW | 4,58 | 0,01 | | |
| 91 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,35 | 0,01 | | |
| 92 | Tyskland | Bremen | 2,28 | 0,00 | | |
| 93 | Spanien | FROM | 1,91 | 0,00 | × | |
| 94 | Irland | DCMNR | 1,45 | 0,00 | | |
| 95 | Frankrig | SDE | 0,22 | 0,00 | | |
| | | Subtotal | 13 830,96 | 28,53 | | |
| I ALT | 48 476,48 | 100,00 | | |
| Kilde: Kommissionens sammenfattende rapport om afslutning af regnskabet for EUGFL, Garantisektionen for regnskabsåret 2005. |

Nr.

Medlemsstat

Udbetalende organ (UO)

Anmeldte beløb i millioner euro (8)

% af samlet beløb

Revisionspåtegning med forbehold

Regnskabet udskilt (9)

1

Frankrig

ONIC

4 535,37

9,36

×

2

Italien

AGEA

3 832,32

7,91

×

×

3

Det Forenede Kongerige

RPA

2 952,11

6,09

4

Grækenland

OPEKEPE

2 756,08

5,69

5

Frankrig

OFIVAL

2 401,35

4,95

6

Spanien

Andalucía

1 817,00

3,75

7

Irland

DAF

1 805,72

3,72

8

Danmark

EU-direktoratet

1 223,61

2,52

9

Polen

ARiMR

1 193,04

2,46

10

Østrig

AMA

1 192,37

2,46

11

Frankrig

ONIOL

967,48

2,00

12

Spanien

Castilla-León

956,40

1,97

13

Sverige

SJV

954,42

1,97

14

Finland

MMM

901,48

1,86

15

Spanien

Castilla-La Mancha

882,45

1,82

16

Tyskland

Niedersachsen

881,09

1,82

17

Portugal

INGA

801,25

1,65

18

Ungarn

ARDA

553,72

1,14

×

19

Belgien

BIRB

525,63

1,08

20

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LWK

524,04

1,08

21

Tjekkiet

SAIF

424,82

0,88

22

Nederlandene

Dienst Regelingen

375,61

0,77

23

Spanien

Cataluña

368,39

0,76

24

Tyskland

BLE

307,41

0,63

25

Det Forenede Kongerige

NAWAD

297,38

0,61

26

Frankrig

ONIFLHOR

276,03

0,57

×

27

Belgien

Région Wallonne

256,67

0,53

×

28

Litauen

NMA

235,90

0,49

29

Slovakiet

APA

205,56

0,42

×

30

Polen

ARR

166,46

0,34

31

Nederlandene

PT

74,33

0,15

UO'er dækket af DAS 2005

Subtotal
   (10)

34 645,52

71,47

32

Tyskland

Bayern Landwirtschaft

1 176,61

2,43

×

33

Frankrig

CNASEA

813,81

1,68

×

34

Det Forenede Kongerige

SERAD

644,32

1,33

35

Spanien

Extremadura

633,95

1,31

36

Italien

AVEPA

560,02

1,16

37

Spanien

Aragón

535,47

1,10

38

Tyskland

Baden-Württemberg

474,29

0,98

×

39

Italien

AGREA

444,56

0,92

40

Italien

Region Lombardie

436,96

0,90

41

Tyskland

Mecklenburg-Vorpommern

429,65

0,89

42

Nederlandene

PZ

416,27

0,86

43

Tyskland

Brandenburg

412,50

0,85

44

Tyskland

Sachsen-Anhalt

404,81

0,84

45

Spanien

FEGA

389,87

0,80

46

Tyskland

Schleswig-Holstein

382,16

0,79

47

Tyskland

Hamburg-Jonas

374,01

0,77

48

Frankrig

FIRS

355,04

0,73

49

Tyskland

Sachsen

345,39

0,71

50

Frankrig

ONILAIT

329,50

0,68

51

Det Forenede Kongerige

DARD

323,06

0,67

×

52

Nederlandene

HPA

291,47

0,60

53

Tyskland

Thüringen

291,31

0,60

54

Frankrig

ONIVINS

270,71

0,56

55

Belgien

ABKL

252,20

0,52

56

Italien

ENR

248,50

0,51

57

Tyskland

Hessen

242,77

0,50

58

Italien

ARTEA

204,07

0,42

59

Tyskland

Rheinland-Pfalz

194,53

0,40

60

Spanien

Valencia

173,04

0,36

61

Spanien

Galicia

151,41

0,31

62

Frankrig

ODEADOM

129,73

0,27

×

63

Spanien

Navarra

128,59

0,27

64

Spanien

Canarias

121,23

0,25

65

Spanien

Murcia

108,91

0,22

×

66

Slovenien

AAMRD

106,65

0,22

67

Italien

SAISA

99,10

0,20

68

Letland

RSS

98,86

0,20

69

Portugal

IFADAP

91,52

0,19

×

×

70

Spanien

Asturias

81,25

0,17

71

Estland

PRIA

67,32

0,14

72

Spanien

País Vasco

61,34

0,13

73

Spanien

Madrid

57,94

0,12

74

Nederlandene

PVE

52,83

0,11

75

Nederlandene

DLG

46,07

0,10

76

Luxembourg

Ministère de l'Agriculture

45,07

0,09

×

×

77

Spanien

La Rioja

43,77

0,09

78

Østrig

ZA Salzburg

43,31

0,09

79

Spanien

Cantabria

39,45

0,08

×

80

Cypern

CAPO

38,61

0,08

81

Spanien

Baleares

32,51

0,07

82

Tyskland

Bayern Umwelt

26,60

0,05

×

×

83

Italien

ARBEA

25,78

0,05

×

84

Tyskland

Saarland

21,57

0,04

85

Det Forenede Kongerige

FC

13,45

0,03

86

Frankrig

OFIMER

8,98

0,02

87

Italien

FINPIEMONTE

8,72

0,02

88

Tyskland

Hamburg

7,41

0,02

89

Malta

MRAE

7,33

0,02

×

90

Det Forenede Kongerige

CCW

4,58

0,01

91

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,35

0,01

92

Tyskland

Bremen

2,28

0,00

93

Spanien

FROM

1,91

0,00

×

94

Irland

DCMNR

1,45

0,00

95

Frankrig

SDE

0,22

0,00

Subtotal

13 830,96

28,53

I ALT

48 476,48

100,00

Kilde: Kommissionens sammenfattende rapport om afslutning af regnskabet for EUGFL, Garantisektionen for regnskabsåret 2005.

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

| 5.5. | IFKS er det vigtigste redskab til forvaltning og kontrol af arealstøtten, dyrepræmieordningerne og den nye generelle arealbetalingsordning. Det omfatter en elektronisk database over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger samt systemer til identifikation af landbrugsparceller og til identifikation og registrering af dyr. |
| --- | --- |

5.5.

IFKS er det vigtigste redskab til forvaltning og kontrol af arealstøtten, dyrepræmieordningerne og den nye generelle arealbetalingsordning. Det omfatter en elektronisk database over landbrugsbedrifter og støtteansøgninger samt systemer til identifikation af landbrugsparceller og til identifikation og registrering af dyr.

| 5.6. | Retten analyserede IFKS-kontrolstatistikkerne for alle medlemsstater og reviderede implementeringen af systemet i en række gamle medlemsstater og i fem (11) af de otte nye medlemsstater, som har valgt at anvende SAPS, samt i de to nye medlemsstater (12), som har valgt de traditionelle ordninger med direkte støtte (jf.
  bilag 5. 2
  og
  5.3
  ). |
| --- | --- |

5.6.

Retten analyserede IFKS-kontrolstatistikkerne for alle medlemsstater og reviderede implementeringen af systemet i en række gamle medlemsstater og i fem (11) af de otte nye medlemsstater, som har valgt at anvende SAPS, samt i de to nye medlemsstater (12), som har valgt de traditionelle ordninger med direkte støtte (jf.
  bilag 5. 2
  og
  5.3
  ).

Arealstøtte

| 5.7. | Retten analyserede resultaterne af medlemsstaternes IFKS-kontrol af arealanmeldelser i 2004 (dvs. for støtte udbetalt i 2005) (jf.
  tabel 5.2
  ). Når man ser på alle medlemsstaterne under ét, indeholdt 40 % af de kontrollerede ansøgninger fejl. Disse fejl svarer til 2,1 % af det areal, der blev kontrolleret af de udbetalende organer. I EU-15 er denne procentdel steget fra 1,8 % i 2003 til 2,2 % i 2004 og dermed kommet over den væsentlighedstærskel (13) på 2 %, som er fastsat på kommissionsplan. I de nye medlemsstater var procentdelen lavere: 2,0 % i 2004. De fejl, der identificeres af de udbetalende organer under deres kontrol af mindst 5 % af de modtagne ansøgninger, rettes, før der sker udbetaling til landbrugeren. De 14 medlemsstater, som har gennemført IFKS tilfredsstillende, konstaterede ved deres stikprøvekontroller en fejlprocent på 1,95 %. |
| --- | --- |

5.7.

Retten analyserede resultaterne af medlemsstaternes IFKS-kontrol af arealanmeldelser i 2004 (dvs. for støtte udbetalt i 2005) (jf.
  tabel 5.2
  ). Når man ser på alle medlemsstaterne under ét, indeholdt 40 % af de kontrollerede ansøgninger fejl. Disse fejl svarer til 2,1 % af det areal, der blev kontrolleret af de udbetalende organer. I EU-15 er denne procentdel steget fra 1,8 % i 2003 til 2,2 % i 2004 og dermed kommet over den væsentlighedstærskel (13) på 2 %, som er fastsat på kommissionsplan. I de nye medlemsstater var procentdelen lavere: 2,0 % i 2004. De fejl, der identificeres af de udbetalende organer under deres kontrol af mindst 5 % af de modtagne ansøgninger, rettes, før der sker udbetaling til landbrugeren. De 14 medlemsstater, som har gennemført IFKS tilfredsstillende, konstaterede ved deres stikprøvekontroller en fejlprocent på 1,95 %.

| 5.7. | Kommissionen har ikke fastsat en tærskel på 2 %, der kan betragtes som en tolerancetærskel for fejl i forbindelse med udgifterne. Det punkt i den årlige aktivitetsrapport, der især har udløst Revisionsrettens bemærkninger, er forekomsten af væsentlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne. Tærsklen på 2 % (er angivet i beløb pr. ABB-aktivitet og udelukker ikke andre specifikke tærskler) anvendes udelukkende i tilfælde af store mangler, som der ikke kompenseres for gennem finansielle korrektionsprocedurer. Det er Kommissionens opfattelse, at det ved hjælp af stikprøvekontrol er muligt at danne sig et fornuftigt skøn over sandsynligheden for fejl i betalingsanmodningerne, jf. Revisionsrettens årsberetning for 2004. |
| --- | --- |

5.7.

Kommissionen har ikke fastsat en tærskel på 2 %, der kan betragtes som en tolerancetærskel for fejl i forbindelse med udgifterne. Det punkt i den årlige aktivitetsrapport, der især har udløst Revisionsrettens bemærkninger, er forekomsten af væsentlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemerne. Tærsklen på 2 % (er angivet i beløb pr. ABB-aktivitet og udelukker ikke andre specifikke tærskler) anvendes udelukkende i tilfælde af store mangler, som der ikke kompenseres for gennem finansielle korrektionsprocedurer. Det er Kommissionens opfattelse, at det ved hjælp af stikprøvekontrol er muligt at danne sig et fornuftigt skøn over sandsynligheden for fejl i betalingsanmodningerne, jf. Revisionsrettens årsberetning for 2004.

Tabel 5.2 — Arealstøtte, foderarealer og andre afgrøder — Resultaterne af IFKS-markinspektioner og telemålinger i 2004 med relation til støtte udbetalt i 2005

| Medlemsstat | Indgivne ansøgninger | Kontrollerede ansøgninger | Ansøgninger behæftet med fejl |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal (ha) | Gennemsnitligt areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Gennemsnitligt areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % |
| Belgien | 39 821 | 1 000 289,72 | 25 | 3 815 | 9,6 | 133 656,40 | 13,4 | 35 | 1 584 | 41,5 | 1 273,33 | 1,0 |
| Danmark | 47 391 | 2 329 078,35 | 49 | 2 506 | 5,3 | 136 454,12 | 5,9 | 54 | 852 | 34,0 | 1 185,91 | 0,9 |
| Tyskland | 298 771 | 14 050 886,00 | 47 | 17 798 | 6,0 | 1 093 602,00 | 7,8 | 61 | 7 873 | 44,2 | 6 278,00 | 0,6 |
| Grækenland | 318 947 | 3 995 969,16 | 13 | 39 169 | 12,3 | 1 018 459,45 | 25,5 | 26 | 9 379 | 23,9 | 25 872,12 | 2,5 |
| Spanien | 420 001 | 17 456 253,40 | 42 | 44 212 | 10,5 | 1 895 096,68 | 10,9 | 43 | 18 793 | 42,5 | 61 788,13 | 3,3 |
| Frankrig | 401 827 | 23 977 233,71 | 60 | 27 365 | 6,8 | 1 975 055,48 | 8,2 | 72 | 12 212 | 44,6 | 11 231,17 | 0,6 |
| Irland | 130 508 | 4 727 823,77 | 36 | 8 892 | 6,8 | 363 336,38 | 7,7 | 41 | 1 441 | 16,2 | 1 468,96 | 0,4 |
| Italien | 599 095 | 7 219 935,24 | 12 | 42 540 | 7,1 | 819 002,00 | 11,3 | 19 | 20 212 | 47,5 | 51 457,19 | 6,3 |
| Luxembourg | 1 935 | 121 623,00 | 63 | 113 | 5,8 | 7 200,00 | 5,9 | 64 | 118 | 104,4 | 251,66 | 3,5 |
| Nederlandene | 44 996 | 657 563,25 | 15 | 3 154 | 7,0 | 50 283,43 | 7,6 | 16 | 1 160 | 36,8 | 2 450,47 | 4,9 |
| Østrig | 137 677 | 2 538 918,68 | 18 | 8 649 | 6,3 | 184 400,41 | 7,3 | 21 | 5 115 | 59,1 | 4 169,18 | 2,3 |
| Portugal | 130 854 | 1 825 638,94 | 14 | 7 641 | 5,8 | 431 406,95 | 23,6 | 56 | 5 904 | 77,3 | 22 391,65 | 5,2 |
| Finland | 67 090 | 2 086 152,39 | 31 | 4 290 | 6,4 | 160 238,86 | 7,7 | 37 | 2 088 | 48,7 | 1 105,08 | 0,7 |
| Sverige | 59 058 | 2 763 403,94 | 47 | 3 793 | 6,4 | 206 888,21 | 7,5 | 55 | 2 429 | 64,0 | 6 550,03 | 3,2 |
| Det Forenede Kongerige | 131 410 | 14 101 732,67 | 107 | 7 091 | 5,4 | 907 565,00 | 6,4 | 128 | 4 335 | 61,1 | 6 898,37 | 0,8 |
| I alt 2004 EU-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 495 | 42,3 | 204 371,25 | 2,2 |
| I alt 2003 (14) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 |
| I alt 2002 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 |
| I alt 2001 | 2 935 273 | 98 275 675,00 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423,00 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786,00 | 2,1 |
| Tjekkiet | 18 759 | 3 529 134,84 | 188 | 1 344 | 7,2 | 454 565,96 | 12,9 | 338 | 831 | 61,8 | 3 765,64 | 0,8 |
| Estland | 18 954 | 818 453,31 | 43 | 1 068 | 5,6 | 259 394,41 | 31,7 | 243 | 548 | 51,3 | 1 855,02 | 0,7 |
| Cypern | 39 025 | 173 372,00 | 4 | 1 992 | 5,1 | 33 691,00 | 19,4 | 17 | 1 770 | 88,9 | 5 400,00 | 16,0 |
| Letland | 69 847 | 1 338 352,28 | 19 | 5 220 | 7,5 | 366 043,87 | 27,4 | 70 | 2 667 | 51,1 | 11 539,71 | 3,2 |
| Litauen | 238 068 | 2 550 554,55 | 11 | 17 413 | 7,3 | 352 572,07 | 13,8 | 20 | 7 418 | 42,6 | 6 603,17 | 1,9 |
| Ungarn | 208 809 | 5 002 586,57 | 24 | 11 205 | 5,4 | 549 871,90 | 11,0 | 49 | 1 763 | 15,7 | 9 442,44 | 1,7 |
| Malta | 4 981 | 5 152,14 | 1 | 1 011 | 20,3 | 1 940,72 | 37,7 | 2 | 481 | 47,6 | 201,36 | 10,4 |
| Polen | 1 400 401 | 13 689 068,96 | 10 | 78 618 | 5,6 | 1 235 809,26 | 9,0 | 16 | 23 061 | 29,3 | 21 207,68 | 1,7 |
| Slovenien | 77 049 | 166 113,00 | 2 | 5 093 | 6,6 | 16 725,25 | 10,1 | 3 | 5 232 | 102,7 | 8 944,87 | 53,5 |
| Slovakiet | 12 399 | 1 831 840,09 | 148 | 1 704 | 13,7 | 528 587,61 | 28,9 | 310 | 1 042 | 61,2 | 8 133,01 | 1,5 |
| I alt 2004 EU-10 | 2 088 292 | 29 104 627,74 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 799 202 | 13,1 | 30 | 44 813 | 35,9 | 77 092,90 | 2,0 |
| I ALT | 4 917 673 | 127 957 129,96 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 181 847,42 | 10,3 | 38 | 138 308 | 40,0 | 281 464,15 | 2,1 |
| NB 1: Telemåling indebærer anvendelse af satellit- eller luftfotos til kontrol af IFKS-ansøgninger.

  NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N + 1.

  Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI. |

Medlemsstat

Indgivne ansøgninger

Kontrollerede ansøgninger

Ansøgninger behæftet med fejl

Antal

Areal (ha)

Gennemsnitligt areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Gennemsnitligt areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Belgien

39 821

1 000 289,72

25

3 815

9,6

133 656,40

13,4

35

1 584

41,5

1 273,33

1,0

Danmark

47 391

2 329 078,35

49

2 506

5,3

136 454,12

5,9

54

852

34,0

1 185,91

0,9

Tyskland

298 771

14 050 886,00

47

17 798

6,0

1 093 602,00

7,8

61

7 873

44,2

6 278,00

0,6

Grækenland

318 947

3 995 969,16

13

39 169

12,3

1 018 459,45

25,5

26

9 379

23,9

25 872,12

2,5

Spanien

420 001

17 456 253,40

42

44 212

10,5

1 895 096,68

10,9

43

18 793

42,5

61 788,13

3,3

Frankrig

401 827

23 977 233,71

60

27 365

6,8

1 975 055,48

8,2

72

12 212

44,6

11 231,17

0,6

Irland

130 508

4 727 823,77

36

8 892

6,8

363 336,38

7,7

41

1 441

16,2

1 468,96

0,4

Italien

599 095

7 219 935,24

12

42 540

7,1

819 002,00

11,3

19

20 212

47,5

51 457,19

6,3

Luxembourg

1 935

121 623,00

63

113

5,8

7 200,00

5,9

64

118

104,4

251,66

3,5

Nederlandene

44 996

657 563,25

15

3 154

7,0

50 283,43

7,6

16

1 160

36,8

2 450,47

4,9

Østrig

137 677

2 538 918,68

18

8 649

6,3

184 400,41

7,3

21

5 115

59,1

4 169,18

2,3

Portugal

130 854

1 825 638,94

14

7 641

5,8

431 406,95

23,6

56

5 904

77,3

22 391,65

5,2

Finland

67 090

2 086 152,39

31

4 290

6,4

160 238,86

7,7

37

2 088

48,7

1 105,08

0,7

Sverige

59 058

2 763 403,94

47

3 793

6,4

206 888,21

7,5

55

2 429

64,0

6 550,03

3,2

Det Forenede Kongerige

131 410

14 101 732,67

107

7 091

5,4

907 565,00

6,4

128

4 335

61,1

6 898,37

0,8

I alt 2004 EU-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 495

42,3

204 371,25

2,2

I alt 2003 (14)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

I alt 2002

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

I alt 2001

2 935 273

98 275 675,00

33

299 716

10,2

11 638 423,00

11,8

39

105 099

35,1

240 786,00

2,1

Tjekkiet

18 759

3 529 134,84

188

1 344

7,2

454 565,96

12,9

338

831

61,8

3 765,64

0,8

Estland

18 954

818 453,31

43

1 068

5,6

259 394,41

31,7

243

548

51,3

1 855,02

0,7

Cypern

39 025

173 372,00

4

1 992

5,1

33 691,00

19,4

17

1 770

88,9

5 400,00

16,0

Letland

69 847

1 338 352,28

19

5 220

7,5

366 043,87

27,4

70

2 667

51,1

11 539,71

3,2

Litauen

238 068

2 550 554,55

11

17 413

7,3

352 572,07

13,8

20

7 418

42,6

6 603,17

1,9

Ungarn

208 809

5 002 586,57

24

11 205

5,4

549 871,90

11,0

49

1 763

15,7

9 442,44

1,7

Malta

4 981

5 152,14

1

1 011

20,3

1 940,72

37,7

2

481

47,6

201,36

10,4

Polen

1 400 401

13 689 068,96

10

78 618

5,6

1 235 809,26

9,0

16

23 061

29,3

21 207,68

1,7

Slovenien

77 049

166 113,00

2

5 093

6,6

16 725,25

10,1

3

5 232

102,7

8 944,87

53,5

Slovakiet

12 399

1 831 840,09

148

1 704

13,7

528 587,61

28,9

310

1 042

61,2

8 133,01

1,5

I alt 2004 EU-10

2 088 292

29 104 627,74

14

124 668

6,0

3 799 202

13,1

30

44 813

35,9

77 092,90

2,0

I ALT

4 917 673

127 957 129,96

26

345 696

7,0

13 181 847,42

10,3

38

138 308

40,0

281 464,15

2,1

NB 1: Telemåling indebærer anvendelse af satellit- eller luftfotos til kontrol af IFKS-ansøgninger.

NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N + 1.

Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.

| 5.8. | For den stedlige kontrols vedkommende er procenten for arealer, der ikke fremgik af de undersøgte ansøgninger (15) (jf.
  figur 5.3
  ), resultatet af både kontroller af tilfældigt udvalgte ansøgninger og kontroller af ansøgninger udvalgt på grundlag af en risikoanalyse. Som i de foregående år var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner i nogle medlemsstater lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner, hvilket er det modsatte af, hvad der kunne forventes. Selv om Kommissionen har taget fat på dette problem ved at vedtage forordning (EF) nr. 118/2004 (16), vil virkningerne ikke kunne ses før 2006. |
| --- | --- |

5.8.

For den stedlige kontrols vedkommende er procenten for arealer, der ikke fremgik af de undersøgte ansøgninger (15) (jf.
  figur 5.3
  ), resultatet af både kontroller af tilfældigt udvalgte ansøgninger og kontroller af ansøgninger udvalgt på grundlag af en risikoanalyse. Som i de foregående år var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner i nogle medlemsstater lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner, hvilket er det modsatte af, hvad der kunne forventes. Selv om Kommissionen har taget fat på dette problem ved at vedtage forordning (EF) nr. 118/2004 (16), vil virkningerne ikke kunne ses før 2006.

| 5.8. | Kommissionen har i forbindelse med sin revision konstateret, at telemåling i visse medlemsstater registreres som stikprøvekontrol, selv landbrugerne inden for området er blevet udvalgt på grundlag af en risikoanalyse. Dette fører til en fordrejning af statistikkerne. Med hensyn til forskellen i resultaterne fra disse to former for udvælgelse har Kommissionens analyse, når der tages højde for skævhederne som følge af den ukorrekte indberetning, vist, at det kun er i Danmark og i mindre omfang Irland, at resultaterne af stikprøvekontrollen er højere end resultaterne af den risikobaserede kontrol (GR er ikke medregnet). |
| --- | --- |

5.8.

Kommissionen har i forbindelse med sin revision konstateret, at telemåling i visse medlemsstater registreres som stikprøvekontrol, selv landbrugerne inden for området er blevet udvalgt på grundlag af en risikoanalyse. Dette fører til en fordrejning af statistikkerne. Med hensyn til forskellen i resultaterne fra disse to former for udvælgelse har Kommissionens analyse, når der tages højde for skævhederne som følge af den ukorrekte indberetning, vist, at det kun er i Danmark og i mindre omfang Irland, at resultaterne af stikprøvekontrollen er højere end resultaterne af den risikobaserede kontrol (GR er ikke medregnet).

| 5.9. | Ligesom sidste år viste det sig, at ca. 40 % af de betalinger, der blev testet af Retten, var foretaget på grundlag af overanmeldelser af de opmålte marker. Omkring en tredjedel af betalingerne var behæftet med forholdsvis små opmålingsfejl, og et lille antal betalinger var behæftet med større fejl. |
| --- | --- |

5.9.

Ligesom sidste år viste det sig, at ca. 40 % af de betalinger, der blev testet af Retten, var foretaget på grundlag af overanmeldelser af de opmålte marker. Omkring en tredjedel af betalingerne var behæftet med forholdsvis små opmålingsfejl, og et lille antal betalinger var behæftet med større fejl.

| 5.9. | Kommissionen har først for nylig modtaget oplysningerne og er derfor ikke i stand til at kommentere resultaterne. |
| --- | --- |

5.9.

Kommissionen har først for nylig modtaget oplysningerne og er derfor ikke i stand til at kommentere resultaterne.

Image

| 5.10. | Resultatet af Rettens undersøgelser i Grækenland viser, at der ikke er sket nogen væsentlig forbedring siden sidste år: |
| --- | --- |

5.10.

Resultatet af Rettens undersøgelser i Grækenland viser, at der ikke er sket nogen væsentlig forbedring siden sidste år:

| 5.10. | |
| --- | --- |

5.10.

| a) | Kontrolkvaliteten er lav, resultaterne er meget dårligt eller slet ikke dokumenteret, og rapporteringen af resultaterne er upålidelig og bygger ikke altid på egentlige kontroller. |
| --- | --- |

a)

Kontrolkvaliteten er lav, resultaterne er meget dårligt eller slet ikke dokumenteret, og rapporteringen af resultaterne er upålidelig og bygger ikke altid på egentlige kontroller.

| b) | Ved opmåling af parceller anvendte nogle lokale myndigheder i Grækenland teknikker, som havde en større teknisk tolerance end det tilladte maksimum (5 %). Det er ikke muligt at sætte tal på den finansielle effekt af denne praksis. |
| --- | --- |

b)

Ved opmåling af parceller anvendte nogle lokale myndigheder i Grækenland teknikker, som havde en større teknisk tolerance end det tilladte maksimum (5 %). Det er ikke muligt at sætte tal på den finansielle effekt af denne praksis.

| a) og b) | Kommissionen fortsatte i 2005 sit skærpede revisionsprogram og andre tilsynsforanstaltninger for Grækenland. Ud af i alt 13 kontrolbesøg vedrørte de 8 IFKS eller IFKS-beslægtede foranstaltninger. I de tilfælde, hvor der er konstateret mangler, er de blevet fulgt op gennem procedurerne for regnskabsafslutning.
  På Kommissionens foranledning har de græske myndigheder iværksat en handlingsplan for at tage højde for manglerne og sikre, at de vigtigste IFKS-komponenter styrkes og anvendes effektivt. Handlingsplanen omfatter de mangler, som Retten nævner. Kommissionen fører løbende tilsyn med, at planen gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

a) og b)

Kommissionen fortsatte i 2005 sit skærpede revisionsprogram og andre tilsynsforanstaltninger for Grækenland. Ud af i alt 13 kontrolbesøg vedrørte de 8 IFKS eller IFKS-beslægtede foranstaltninger. I de tilfælde, hvor der er konstateret mangler, er de blevet fulgt op gennem procedurerne for regnskabsafslutning.

På Kommissionens foranledning har de græske myndigheder iværksat en handlingsplan for at tage højde for manglerne og sikre, at de vigtigste IFKS-komponenter styrkes og anvendes effektivt. Handlingsplanen omfatter de mangler, som Retten nævner. Kommissionen fører løbende tilsyn med, at planen gennemføres korrekt.

| c) | Landbrugsorganisationerne kontrollerer registreringen af alle data i computersystemet. Ingen data i systemet er sikre, og landbrugsorganisationerne kan til hver en tid inden udbetalingen ændre dem, hvilket de også gør. Computersystemet registrerer ikke, hvornår og hvorfor der foretages ændringer af de oprindelige data. Mange af disse ændringer er regelstridige, men der kan ikke sættes nøjagtige tal på. |
| --- | --- |

c)

Landbrugsorganisationerne kontrollerer registreringen af alle data i computersystemet. Ingen data i systemet er sikre, og landbrugsorganisationerne kan til hver en tid inden udbetalingen ændre dem, hvilket de også gør. Computersystemet registrerer ikke, hvornår og hvorfor der foretages ændringer af de oprindelige data. Mange af disse ændringer er regelstridige, men der kan ikke sættes nøjagtige tal på.

| c) | Kommissionen har gentagne gange kritiseret landbrugsorganisationernes rolle i proceduren for anmodning om betaling og anmodede formelt myndighederne om at indføre en ny procedure i juni 2004. De græske myndigheder har indføjet dette i deres handlingsplan for, hvad der skal gennemføres i 2006.
  Rettens bemærkning er kun berettiget for tiden indtil udgangen af produktionsåret 2004 (regnskabsåret 2005). For produktionsåret 2005 har de græske myndigheder indført et revisionsspor, som gør det muligt at spore alle ændringer i de oprindelige registreringer. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har gentagne gange kritiseret landbrugsorganisationernes rolle i proceduren for anmodning om betaling og anmodede formelt myndighederne om at indføre en ny procedure i juni 2004. De græske myndigheder har indføjet dette i deres handlingsplan for, hvad der skal gennemføres i 2006.

Rettens bemærkning er kun berettiget for tiden indtil udgangen af produktionsåret 2004 (regnskabsåret 2005). For produktionsåret 2005 har de græske myndigheder indført et revisionsspor, som gør det muligt at spore alle ændringer i de oprindelige registreringer.

| d) | Retten fandt stadig eksempler på, at landbrugere havde overanmeldt deres arealer. |
| --- | --- |

d)

Retten fandt stadig eksempler på, at landbrugere havde overanmeldt deres arealer.

| 5.11. | Det anmeldte areal, som landbrugeren modtager støtte for, må gerne være større eller mindre end det areal, der opmåles ved kontrollen, så længe forskellen ligger inden for en bestemt teknisk tolerance. I Slovenien anvendes tolerancen på 4 % imidlertid forkert i de tilfælde, hvor et areal er overanmeldt, hvilket fører til for store udbetalinger. |
| --- | --- |

5.11.

Det anmeldte areal, som landbrugeren modtager støtte for, må gerne være større eller mindre end det areal, der opmåles ved kontrollen, så længe forskellen ligger inden for en bestemt teknisk tolerance. I Slovenien anvendes tolerancen på 4 % imidlertid forkert i de tilfælde, hvor et areal er overanmeldt, hvilket fører til for store udbetalinger.

| 5.11. | Kommissionen blev allerede under sin undersøgelse i marts 2005 klar over dette og gjorde medlemsstaten opmærksom herpå i et brev i september 2005. Der tages højde for dette punkt og andre resultater i regnskabsafslutningsprocedurerne. |
| --- | --- |

5.11.

Kommissionen blev allerede under sin undersøgelse i marts 2005 klar over dette og gjorde medlemsstaten opmærksom herpå i et brev i september 2005. Der tages højde for dette punkt og andre resultater i regnskabsafslutningsprocedurerne.

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) i de nye medlemsstater

| 5.12. | Et centralt element i IFKS er markidentifikationssystemet (LPIS), som indeholder et register over al landbrugsjord. Fire af de syv nye medlemsstater, Retten besøgte, har valgt at anvende et antal sammenhængende marker som referenceparcel (17) i LPIS. De øvrige tre har valgt matriklen som referenceparcel. |
| --- | --- |

5.12.

Et centralt element i IFKS er markidentifikationssystemet (LPIS), som indeholder et register over al landbrugsjord. Fire af de syv nye medlemsstater, Retten besøgte, har valgt at anvende et antal sammenhængende marker som referenceparcel (17) i LPIS. De øvrige tre har valgt matriklen som referenceparcel.

| 5.13. | Rettens revision viste, at blandt de reviderede medlemsstater, der anvender den generelle arealbetalingsordning (SAPS) og har valgt at anvende et antal sammenhængende marker som referenceparcel, er det kun Tjekkiet, der har støtteberettigelsesdata for landbrugsparceller i LPIS. I de øvrige medlemsstater indeholder LPIS kun støtteberettigelsesdata for referenceparcellerne. Disse medlemsstater krævede imidlertid ikke, at ansøgningen skulle underbygges med nærmere oplysninger og ledsages af dokumenter, som gjorde det muligt at stedfæste og opmåle den enkelte landbrugsparcel (18), hvilket betød, at myndighederne ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at sikre, at alle landbrugsparceller kunne identificeres pålideligt. Denne mangel begrænsede mulighederne for at opdage og forebygge fejl ved hjælp af kontrollerne, og det gjorde kontrollerne mindre effektive. |
| --- | --- |

5.13.

Rettens revision viste, at blandt de reviderede medlemsstater, der anvender den generelle arealbetalingsordning (SAPS) og har valgt at anvende et antal sammenhængende marker som referenceparcel, er det kun Tjekkiet, der har støtteberettigelsesdata for landbrugsparceller i LPIS. I de øvrige medlemsstater indeholder LPIS kun støtteberettigelsesdata for referenceparcellerne. Disse medlemsstater krævede imidlertid ikke, at ansøgningen skulle underbygges med nærmere oplysninger og ledsages af dokumenter, som gjorde det muligt at stedfæste og opmåle den enkelte landbrugsparcel (18), hvilket betød, at myndighederne ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at sikre, at alle landbrugsparceller kunne identificeres pålideligt. Denne mangel begrænsede mulighederne for at opdage og forebygge fejl ved hjælp af kontrollerne, og det gjorde kontrollerne mindre effektive.

| 5.13. | For så vidt som landbrugsparcellerne falder ind under referenceparcellen eller –blokken, og referenceparcellens samlede støtteberettigede areal ikke overskrides, er landbrugsparcellen i princippet støtteberettiget. |
| --- | --- |

5.13.

For så vidt som landbrugsparcellerne falder ind under referenceparcellen eller –blokken, og referenceparcellens samlede støtteberettigede areal ikke overskrides, er landbrugsparcellen i princippet støtteberettiget.

Kommissionen gennemførte i 2004-2005 stedlige kontroller i hver enkelt af de nye medlemsstater, og selv om der blev konstateret svagheder i markidentifikationssystemet (LPIS), er den forholdsvis tilfreds med gennemførelsesgraden i de første år. Krydskontrollen er imidlertid afhængig af kvaliteten af de data, der er registreret i markidentifikationssystemet, og Kommissionen har derfor i forbindelse med sin revision understreget, at det er nødvendigt at mindske blokstørrelserne, og anvist, hvordan det eventuelt kan gøres. Af de seneste kontakter fremgår det, at forholdene er ved at blive meget bedre takket være Kommissionens anbefalinger.

| 5.14. | Overanmeldelser og/eller dobbeltanmeldelser af landbrugsparceller bliver derfor ikke opdaget, så længe referenceparcellen ikke overanmeldes. Parceller, som ikke er blevet anmeldt, eller som én landbruger kun har anmeldt delvist, kan kompensere for en anden landbrugers dobbelt- eller overanmeldelser, så det egentlige omfang af over- og/eller dobbeltanmeldelser inden for en referenceparcel ikke kan fastslås nøjagtigt. Det medfører, at der ikke foretages støttenedsættelser og anvendes sanktioner, eller at det ikke sker i tilstrækkeligt omfang (19). For eksempel blev der i Ungarn og Slovakiet anvendt vilkårlige nedsættelser og sanktioner i sager om overanmeldelse af referenceparceller, hvor det ikke var muligt at placere ansvaret for overanmeldelsen hos en bestemt landbruger. I ingen af de besøgte medlemsstater var der stillet krav om kontrol af alle de anmeldte parceller i de sammenhængende marker. |
| --- | --- |

5.14.

Overanmeldelser og/eller dobbeltanmeldelser af landbrugsparceller bliver derfor ikke opdaget, så længe referenceparcellen ikke overanmeldes. Parceller, som ikke er blevet anmeldt, eller som én landbruger kun har anmeldt delvist, kan kompensere for en anden landbrugers dobbelt- eller overanmeldelser, så det egentlige omfang af over- og/eller dobbeltanmeldelser inden for en referenceparcel ikke kan fastslås nøjagtigt. Det medfører, at der ikke foretages støttenedsættelser og anvendes sanktioner, eller at det ikke sker i tilstrækkeligt omfang (19). For eksempel blev der i Ungarn og Slovakiet anvendt vilkårlige nedsættelser og sanktioner i sager om overanmeldelse af referenceparceller, hvor det ikke var muligt at placere ansvaret for overanmeldelsen hos en bestemt landbruger. I ingen af de besøgte medlemsstater var der stillet krav om kontrol af alle de anmeldte parceller i de sammenhængende marker.

| 5.14. | De risici, som Retten påpeger, er en naturlig følge af LPIS baseret på fysiske blokke, og dette gælder både i de nye og gamle medlemsstater, og de kan kun undgås ved begrænsning af blokstørrelserne. Brugen af situationskort og andet geografisk materiale er med til yderligere at mindske risikoen, men i tvivlstilfælde er det nødvendigt at kontrollere alle parceller i en blok, hvilket er anbefalet praksis. |
| --- | --- |

5.14.

De risici, som Retten påpeger, er en naturlig følge af LPIS baseret på fysiske blokke, og dette gælder både i de nye og gamle medlemsstater, og de kan kun undgås ved begrænsning af blokstørrelserne. Brugen af situationskort og andet geografisk materiale er med til yderligere at mindske risikoen, men i tvivlstilfælde er det nødvendigt at kontrollere alle parceller i en blok, hvilket er anbefalet praksis.

Forudsat at det anvendes korrekt, er LPIS baseret på fysiske blokke ifølge Kommissionen det bedste redskab til let at fastlægge grænserne på stedet (det er normalt lettere at fastlægge grænserne på denne måde end ved hjælp af et matrikelbaseret LPIS).

| 5.15. | Under stedlige kontroller kan der ske modregning mellem overanmeldelser og underanmeldelser af parceller, så længe matrikelarealet ikke overskrides. I Polen blev også opmålte arealer ud over en parcels matrikelareal anvendt til modregning af for små arealer, der var opmålt på andre parceller. Det er ikke muligt at sætte tal på den finansielle effekt af denne fejl. |
| --- | --- |

5.15.

Under stedlige kontroller kan der ske modregning mellem overanmeldelser og underanmeldelser af parceller, så længe matrikelarealet ikke overskrides. I Polen blev også opmålte arealer ud over en parcels matrikelareal anvendt til modregning af for små arealer, der var opmålt på andre parceller. Det er ikke muligt at sætte tal på den finansielle effekt af denne fejl.

| 5.15. | Kommissionen er opmærksom på dette problem, og der er en opfølgning i gang. |
| --- | --- |

5.15.

Kommissionen er opmærksom på dette problem, og der er en opfølgning i gang.

| a) | Kommissionen vil følge det op under de bilaterale møder med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen vil følge det op under de bilaterale møder med medlemsstaterne.

| b) | Det vil blive fulgt op i forbindelse med Kommissionens undersøgelser. |
| --- | --- |

b)

Det vil blive fulgt op i forbindelse med Kommissionens undersøgelser.

| 5.16. | Der blev konstateret yderligere problemer i: |
| --- | --- |

5.16.

Der blev konstateret yderligere problemer i:

| a) | Ungarn: Ved beregningen af SAPS-betalingen blev der enten ikke taget hensyn til kontrolresultaterne eller ikke taget korrekt hensyn til dem (20). |
| --- | --- |

a)

Ungarn: Ved beregningen af SAPS-betalingen blev der enten ikke taget hensyn til kontrolresultaterne eller ikke taget korrekt hensyn til dem (20).

| b) | Polen: De supplerende nationale betalinger (21) afholdes på mere restriktive betingelser end SAPS-betalingerne. Når de nationale kriterier ikke var opfyldt, blev SAPS-betalingerne reduceret på samme måde som de nationale betalinger, selv om SAPS-kriterierne var opfyldt. Det er ikke i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Desuden er der i de administrative krydskontroller fastsat en tolerance for konstaterede afvigelser mellem det anmeldte areal og det støtteberettigede areal, som er registreret i LPIS, selv om en sådan tolerance kun er tilladt i forbindelse med parceller, som kontrolleres på stedet. |
| --- | --- |

b)

Polen: De supplerende nationale betalinger (21) afholdes på mere restriktive betingelser end SAPS-betalingerne. Når de nationale kriterier ikke var opfyldt, blev SAPS-betalingerne reduceret på samme måde som de nationale betalinger, selv om SAPS-kriterierne var opfyldt. Det er ikke i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Desuden er der i de administrative krydskontroller fastsat en tolerance for konstaterede afvigelser mellem det anmeldte areal og det støtteberettigede areal, som er registreret i LPIS, selv om en sådan tolerance kun er tilladt i forbindelse med parceller, som kontrolleres på stedet.

| 5.17. | I fem medlemsstater (22) blev der ikke foretaget en evaluering af de anvendte risikofaktorer for ansøgningsåret 2004, eller evalueringen var ikke dokumenteret, og der blev ikke foretaget en evaluering af de anvendte risikofaktorer for ansøgningsåret 2005 (hvilket har relevans for regnskabsåret 2006). |
| --- | --- |

5.17.

I fem medlemsstater (22) blev der ikke foretaget en evaluering af de anvendte risikofaktorer for ansøgningsåret 2004, eller evalueringen var ikke dokumenteret, og der blev ikke foretaget en evaluering af de anvendte risikofaktorer for ansøgningsåret 2005 (hvilket har relevans for regnskabsåret 2006).

| 5.17. | Som led i den generelle plan om at forbedre statistikkerne og deres anvendelse har Kommissionen siden 2005 under sine møder med medlemsstaterne opfordret disse til at evaluere risikoanalyserne. |
| --- | --- |

5.17.

Som led i den generelle plan om at forbedre statistikkerne og deres anvendelse har Kommissionen siden 2005 under sine møder med medlemsstaterne opfordret disse til at evaluere risikoanalyserne.

| 5.18. | I SAPS-ordningen gælder det, at hvis det samlede støttebeløb, der kunne betales i en medlemsstat, var større end det nationale rammebeløb, skulle støtten pr. hektar reduceres tilsvarende. Medlemsstaterne skulle underrette Kommissionen om nedsættelsen inden den 30. november 2004. De tjekkiske myndigheder kunne ikke fremlægge dokumentation for det tal for det samlede anmeldte areal, som de anvendte til at beregne støttenedsættelsen på 1,63 %. Ungarn og Litauen meddelte ikke den endelige reduktionskoefficient inden fristens udløb. |
| --- | --- |

5.18.

I SAPS-ordningen gælder det, at hvis det samlede støttebeløb, der kunne betales i en medlemsstat, var større end det nationale rammebeløb, skulle støtten pr. hektar reduceres tilsvarende. Medlemsstaterne skulle underrette Kommissionen om nedsættelsen inden den 30. november 2004. De tjekkiske myndigheder kunne ikke fremlægge dokumentation for det tal for det samlede anmeldte areal, som de anvendte til at beregne støttenedsættelsen på 1,63 %. Ungarn og Litauen meddelte ikke den endelige reduktionskoefficient inden fristens udløb.

| 5.18-5.19. | Kommissionen vil følge op på Rettens bemærkninger. |
| --- | --- |

5.18-5.19.

Kommissionen vil følge op på Rettens bemærkninger.

| 5.19. | I henhold til forordningerne skal SAPS-støtte udbetales på én gang mellem den 16. oktober 2004 og den 30. april 2005. Ungarn afholdt to betalinger. Der er intet retsgrundlag for denne praksis. |
| --- | --- |

5.19.

I henhold til forordningerne skal SAPS-støtte udbetales på én gang mellem den 16. oktober 2004 og den 30. april 2005. Ungarn afholdt to betalinger. Der er intet retsgrundlag for denne praksis.

| 5.20. | I stikprøven på 20 SAPS-transaktioner, som Retten havde udvalgt tilfældigt, blev der konstateret fem overbetalinger med et højt fejlniveau. Fire af disse skyldtes overanmeldelser fra støtteansøgerne, og den femte fandt sted som følge af, at en anmeldelse var blevet ændret efter den fastsatte frist. |
| --- | --- |

5.20.

I stikprøven på 20 SAPS-transaktioner, som Retten havde udvalgt tilfældigt, blev der konstateret fem overbetalinger med et højt fejlniveau. Fire af disse skyldtes overanmeldelser fra støtteansøgerne, og den femte fandt sted som følge af, at en anmeldelse var blevet ændret efter den fastsatte frist.

| 5.20. | Kommissionen vil undersøge Rettens resultater. |
| --- | --- |

5.20.

Kommissionen vil undersøge Rettens resultater.

Dyrepræmier

| 5.21. | Kommissionens statistikker over dyrepræmier viser antallet af dyr, som landbrugerne har ansøgt om støtte for, men som ifølge inspektørerne ikke fandtes eller ikke var berettiget til støtte. For den største ordnings vedkommende, nemlig ammekopræmien (jf.
  tabel 5.3
  og
  figur 5.4
  ), kontrollerede medlemsstaterne 14,9 % af de dyr, som der var ansøgt om støtte for, og konstaterede, at 1,8 % af dyrene ikke fandtes på bedriften eller ikke var berettiget til støtte. Generelt er der kun små udsving fra medlemsstat til medlemsstat i denne procentdel. Den er imidlertid meget høj i Italien, Malta og Slovenien (for ammekopræmien 11,4 % i Italien og 48,2 % i Slovenien og for den særlige oksekødspræmie 11,8 % i Malta, 21,8 % i Italien og 56,2 % i Slovenien). |
| --- | --- |

5.21.

Kommissionens statistikker over dyrepræmier viser antallet af dyr, som landbrugerne har ansøgt om støtte for, men som ifølge inspektørerne ikke fandtes eller ikke var berettiget til støtte. For den største ordnings vedkommende, nemlig ammekopræmien (jf.
  tabel 5.3
  og
  figur 5.4
  ), kontrollerede medlemsstaterne 14,9 % af de dyr, som der var ansøgt om støtte for, og konstaterede, at 1,8 % af dyrene ikke fandtes på bedriften eller ikke var berettiget til støtte. Generelt er der kun små udsving fra medlemsstat til medlemsstat i denne procentdel. Den er imidlertid meget høj i Italien, Malta og Slovenien (for ammekopræmien 11,4 % i Italien og 48,2 % i Slovenien og for den særlige oksekødspræmie 11,8 % i Malta, 21,8 % i Italien og 56,2 % i Slovenien).

| 5.21. | Mens det kan bemærkes, at de italienske statistikker indeholder et forholdsvis højt procenttal for reduktioner, så er den procentvise andel af de berørte landbrugere faldet markant i 2004, hvilket tyder på, at problemerne er koncentreret omkring færre landbrugere. Emnet vil atter blive taget op med de italienske myndigheder for at få et bedre overblik over baggrunden for disse høje procenter. |
| --- | --- |

5.21.

Mens det kan bemærkes, at de italienske statistikker indeholder et forholdsvis højt procenttal for reduktioner, så er den procentvise andel af de berørte landbrugere faldet markant i 2004, hvilket tyder på, at problemerne er koncentreret omkring færre landbrugere. Emnet vil atter blive taget op med de italienske myndigheder for at få et bedre overblik over baggrunden for disse høje procenter.

For Maltas og Sloveniens vedkommende er det gennem kontrol blevet godtgjort, at statistikkerne er upålidelige, og Kommissionen har anmodet om, at de revideres.

Tabel 5.3 — IFKS-kontroller af ammekopræmien — Resultaterne af stedlige kontroller i 2004 med relation til støtte udbetalt i 2005

| Medlemsstat | Kontrollerede ansøgninger | Kontrollerede ansøgninger, der var delvis afvist | Kontrollerede ansøgninger, der var fuldstændig afvist | Kontrollerede dyr | Kontrollerede dyr, der ikke var godkendt som støtteberettigede |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet antal indgivne ansøgninger | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Samlet antal dyr, der var ansøgt om støtte for | Antal | % | Antal | % |
| Belgien | 14 886 | 707 | 4,7 | 6 | 0,8 | 3 | 0,4 | 395 197 | 30 885 | 7,8 | 58 | 0,2 |
| Danmark | 8 650 | 1 047 | 12,1 | 5 | 0,5 | 3 | 0,3 | 109 355 | 25 066 | 22,9 | 18 | 0,1 |
| Tyskland | 32 899 | 3 508 | 10,7 | 227 | 6,5 | 81 | 2,3 | 641 781 | 87 995 | 13,7 | 1 125 | 1,3 |
| Grækenland | 10 849 | 3 728 | 34,4 | 201 | 5,4 | 22 | 0,6 | 209 825 | 125 424 | 59,8 | 1 179 | 0,9 |
| Spanien | 59 800 | 5 195 | 8,7 | 293 | 5,6 | 44 | 0,8 | 1 758 858 | 311 213 | 17,7 | 4 188 | 1,3 |
| Frankrig | 117 249 | 13 958 | 11,9 | 1 024 | 7,3 | 217 | 1,6 | 4 214 721 | 548 148 | 13,0 | 2 181 | 0,4 |
| Irland | 61 840 | 4 698 | 7,6 | 421 | 9,0 | 19 | 0,4 | 1 104 521 | 132 916 | 12,0 | 603 | 0,5 |
| Italien | 55 850 | 8 443 | 15,1 | 212 | 2,5 | 288 | 3,4 | 763 119 | 122 665 | 16,1 | 13 954 | 11,4 |
| Luxembourg | 491 | 62 | 12,6 | 4 | 6,5 | 0 | 0,0 | 23 288 | 4 959 | 21,3 | 12 | 0,2 |
| Nederlandene | 4 549 | 648 | 14,2 | 16 | 2,5 | 30 | 4,6 | 73 105 | 10 015 | 13,7 | 141 | 1,4 |
| Østrig | 92 616 | 6 563 | 7,1 | 408 | 6,2 | 79 | 1,2 | 403 022 | 69 724 | 17,3 | 876 | 1,3 |
| Portugal | 24 849 | 2 792 | 11,2 | 91 | 3,3 | 41 | 1,5 | 364 386 | 59 322 | 16,3 | 345 | 0,6 |
| Finland | 1 666 | 225 | 13,5 | 29 | 12,9 | 4 | 1,8 | 41 499 | 6 714 | 16,2 | 126 | 1,9 |
| Sverige | 9 809 | 590 | 6,0 | 2 | 0,3 | 1 | 0,2 | 152 363 | 10 661 | 7,0 | 8 | 0,1 |
| Det Forenede Kongerige | 43 778 | 5 457 | 12,5 | 410 | 7,5 | 33 | 0,6 | 1 709 788 | 235 665 | 13,8 | 1 499 | 0,6 |
| I alt EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenien | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| I alt EU-2 | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| I alt 2004 — EU-17 | 567 594 | 60 453 | 10,7 | 4 174 | 6,9 | 910 | 1,5 | 12 063 365 | 1 794 928 | 14,9 | 32 847 | 1,8 |
| I alt 2004 — EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| I alt 2003 — EU-15
   (23) | 522 146 | 66 340 | 12,7 | 4 596 | 6,9 | 1 683 | 2,5 | 11 998 677 | 2 060 855 | 17,2 | 25 052 | 1,2 |
| I alt 2002 — EU-15 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| NB 1: En ansøgning afvises fuldstændig, når der konstateres en forskel på over 20 % mellem antallet af anmeldte dyr og antallet af dyr, der fastslås at være støtteberettigede, eller når forskellen skyldes uregelmæssigheder, der er begået bevidst.

  NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N + 1.

  Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI. |

Medlemsstat

Kontrollerede ansøgninger

Kontrollerede ansøgninger, der var delvis afvist

Kontrollerede ansøgninger, der var fuldstændig afvist

Kontrollerede dyr

Kontrollerede dyr, der ikke var godkendt som støtteberettigede

Samlet antal indgivne ansøgninger

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Samlet antal dyr, der var ansøgt om støtte for

Antal

%

Antal

%

Belgien

14 886

707

4,7

6

0,8

3

0,4

395 197

30 885

7,8

58

0,2

Danmark

8 650

1 047

12,1

5

0,5

3

0,3

109 355

25 066

22,9

18

0,1

Tyskland

32 899

3 508

10,7

227

6,5

81

2,3

641 781

87 995

13,7

1 125

1,3

Grækenland

10 849

3 728

34,4

201

5,4

22

0,6

209 825

125 424

59,8

1 179

0,9

Spanien

59 800

5 195

8,7

293

5,6

44

0,8

1 758 858

311 213

17,7

4 188

1,3

Frankrig

117 249

13 958

11,9

1 024

7,3

217

1,6

4 214 721

548 148

13,0

2 181

0,4

Irland

61 840

4 698

7,6

421

9,0

19

0,4

1 104 521

132 916

12,0

603

0,5

Italien

55 850

8 443

15,1

212

2,5

288

3,4

763 119

122 665

16,1

13 954

11,4

Luxembourg

491

62

12,6

4

6,5

0

0,0

23 288

4 959

21,3

12

0,2

Nederlandene

4 549

648

14,2

16

2,5

30

4,6

73 105

10 015

13,7

141

1,4

Østrig

92 616

6 563

7,1

408

6,2

79

1,2

403 022

69 724

17,3

876

1,3

Portugal

24 849

2 792

11,2

91

3,3

41

1,5

364 386

59 322

16,3

345

0,6

Finland

1 666

225

13,5

29

12,9

4

1,8

41 499

6 714

16,2

126

1,9

Sverige

9 809

590

6,0

2

0,3

1

0,2

152 363

10 661

7,0

8

0,1

Det Forenede Kongerige

43 778

5 457

12,5

410

7,5

33

0,6

1 709 788

235 665

13,8

1 499

0,6

I alt EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0

0,0

0

0,0

Slovenien

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

I alt EU-2

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

I alt 2004 — EU-17

567 594

60 453

10,7

4 174

6,9

910

1,5

12 063 365

1 794 928

14,9

32 847

1,8

I alt 2004 — EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

I alt 2003 — EU-15
   (23)

522 146

66 340

12,7

4 596

6,9

1 683

2,5

11 998 677

2 060 855

17,2

25 052

1,2

I alt 2002 — EU-15

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

NB 1: En ansøgning afvises fuldstændig, når der konstateres en forskel på over 20 % mellem antallet af anmeldte dyr og antallet af dyr, der fastslås at være støtteberettigede, eller når forskellen skyldes uregelmæssigheder, der er begået bevidst.

NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N + 1.

Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.

Image

| 5.22. | For fåre- og gedepræmiernes vedkommende faldt antallet af overanmeldte dyr fra 8,2 % i 2003 til 6,3 %. Italien og Slovenien rapporterer om en væsentligt højere fejlprocent for fåre- og gedepræmier (henholdsvis 10 % og 24,1 %) end de øvrige medlemsstater (1,2 %). Retten fandt problemer i Grækenland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Flokregistrene føres ikke korrekt. Man kan ikke forlade sig på registrene, når det skal undersøges, om landbrugeren har overholdt kravene om at holde dyr på bedriften i en bestemt periode, eller når anmeldelsen skal afstemmes med det antal får, der blev fundet ved kontrollen. |
| --- | --- |

5.22.

For fåre- og gedepræmiernes vedkommende faldt antallet af overanmeldte dyr fra 8,2 % i 2003 til 6,3 %. Italien og Slovenien rapporterer om en væsentligt højere fejlprocent for fåre- og gedepræmier (henholdsvis 10 % og 24,1 %) end de øvrige medlemsstater (1,2 %). Retten fandt problemer i Grækenland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Flokregistrene føres ikke korrekt. Man kan ikke forlade sig på registrene, når det skal undersøges, om landbrugeren har overholdt kravene om at holde dyr på bedriften i en bestemt periode, eller når anmeldelsen skal afstemmes med det antal får, der blev fundet ved kontrollen.

| 5.22. | Med hensyn til resultaterne for Italien og Slovenien henvises der til svaret på punkt 5.20. |
| --- | --- |

5.22.

Med hensyn til resultaterne for Italien og Slovenien henvises der til svaret på punkt 5.20.

I forbindelse med Kommissionens kontrolbesøg er der blevet konstateret svagheder i landbrugernes måde at føre flokregistrene på i Grækenland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og andre medlemsstater i 2005, og der tages hensyn til disse resultater i forbindelse med regnskabsafslutningsprocedurerne.

| 5.23. | I Malta var de støttenedsættelser og sanktioner, der skulle anvendes på okse- og fårekødspræmier, systematisk beregnet forkert. |
| --- | --- |

5.23.

I Malta var de støttenedsættelser og sanktioner, der skulle anvendes på okse- og fårekødspræmier, systematisk beregnet forkert.

| 5.23. | Der vil blive taget hensyn hertil under afslutningsproceduren, når resultaterne af Rettens undersøgelser er modtaget. |
| --- | --- |

5.23.

Der vil blive taget hensyn hertil under afslutningsproceduren, når resultaterne af Rettens undersøgelser er modtaget.

| 5.24. | Generelt er de nationale statistikker over dyrepræmier stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte. Risikoen for, at der udbetales for meget i støtte, er højere, fordi dyrene hyppigt bliver flyttet, og fordi betingelserne for berettigelse til dyrepræmier er komplekse. Generelt giver Rettens egne test ikke beviser, som adskiller sig væsentligt fra IFKS-statistikkerne. |
| --- | --- |

5.24.

Generelt er de nationale statistikker over dyrepræmier stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte. Risikoen for, at der udbetales for meget i støtte, er højere, fordi dyrene hyppigt bliver flyttet, og fordi betingelserne for berettigelse til dyrepræmier er komplekse. Generelt giver Rettens egne test ikke beviser, som adskiller sig væsentligt fra IFKS-statistikkerne.

Olivenolie

| 5.25. | Retten har undersøgt ni støttebetalinger til olivenolieproduktion i Spanien, Grækenland og Italien (24) — disse medlemsstater har anmeldt ca. 2 000 millioner euro. Der var fejl i alle transaktionerne. Der var udbetalt et for stort beløb, og/eller der var en eller flere formelle fejl, og de to sager i Italien viste sig at være regelstridige. Resultaterne viser, at der er alvorlige svagheder i kontrollen med produktionsstøtteordningen og også mere generelt problemer med pålideligheden af det geografiske informationssystem (GIS) for olivendyrkning. Dette luftfotosystem anvendes til at kontrollere, at parceller er beplantet med oliventræer. |
| --- | --- |

5.25.

Retten har undersøgt ni støttebetalinger til olivenolieproduktion i Spanien, Grækenland og Italien (24) — disse medlemsstater har anmeldt ca. 2 000 millioner euro. Der var fejl i alle transaktionerne. Der var udbetalt et for stort beløb, og/eller der var en eller flere formelle fejl, og de to sager i Italien viste sig at være regelstridige. Resultaterne viser, at der er alvorlige svagheder i kontrollen med produktionsstøtteordningen og også mere generelt problemer med pålideligheden af det geografiske informationssystem (GIS) for olivendyrkning. Dette luftfotosystem anvendes til at kontrollere, at parceller er beplantet med oliventræer.

| 5.25. | Sammen med kontrollen af oliemøller er GIS for olivendyrkningen et af de elementer, der anvendes i kontrollen af produktionsstøtten til olivenolie. Men det har kun været pligtigt siden produktionsåret 2003/04. Kommissionen har i forbindelse med den revision, som den foretager som led i regnskabsafslutningsprocedurerne, siden 2003 påpeget lignende mangler i de medlemsstater, som Retten har revideret, vedrørende opdatering af GIS for olivendyrkningen, anvendelse af sanktioner over for møller og anvendelse af GIS for olivendyrkningen til at kontrollere resultaterne eller anvende de lovbestemte sanktioner over for producenter, der anmelder for mange oliventræer. Medlemsstaterne er blevet informeret, og regnskabsafslutningen finder sted for øjeblikket. Der vil blive foretaget finansielle korrektioner, hvis en formodet fare for EUGFL-midlerne bekræftes. |
| --- | --- |

5.25.

Sammen med kontrollen af oliemøller er GIS for olivendyrkningen et af de elementer, der anvendes i kontrollen af produktionsstøtten til olivenolie. Men det har kun været pligtigt siden produktionsåret 2003/04. Kommissionen har i forbindelse med den revision, som den foretager som led i regnskabsafslutningsprocedurerne, siden 2003 påpeget lignende mangler i de medlemsstater, som Retten har revideret, vedrørende opdatering af GIS for olivendyrkningen, anvendelse af sanktioner over for møller og anvendelse af GIS for olivendyrkningen til at kontrollere resultaterne eller anvende de lovbestemte sanktioner over for producenter, der anmelder for mange oliventræer. Medlemsstaterne er blevet informeret, og regnskabsafslutningen finder sted for øjeblikket. Der vil blive foretaget finansielle korrektioner, hvis en formodet fare for EUGFL-midlerne bekræftes.

| 5.26. | GIS skulle have været fuldt operationelt fra produktionsåret 2003/04. Oprindelig var Kommissionen ansvarlig for at attestere oprettelsen af GIS, men Kommissionen ændrede forordningen, så medlemsstaterne skulle afgive erklæring om, at systemet var endeligt oprettet. Medlemsstaterne har erklæret, at systemet er endeligt oprettet, men den manglende ajourføring af GIS-data (den alfanumeriske database, det faktiske antal oliventræer, nye træer og produktionspotentialet) i alle medlemsstater viser efter Rettens opfattelse klart, at GIS stadig ikke kan betragtes som fuldt operationelt. Det har væsentlige konsekvenser, for olivendyrkning-GIS skal lægges sammen med IFKS og anvendes som grundlag for beregningen af betalingsrettigheder samt forvaltningen og kontrollen af den nye enkeltbetalingsordning (SPS) (25) (olivenproducenter vil blive betalt på grundlag af areal). |
| --- | --- |

5.26.

GIS skulle have været fuldt operationelt fra produktionsåret 2003/04. Oprindelig var Kommissionen ansvarlig for at attestere oprettelsen af GIS, men Kommissionen ændrede forordningen, så medlemsstaterne skulle afgive erklæring om, at systemet var endeligt oprettet. Medlemsstaterne har erklæret, at systemet er endeligt oprettet, men den manglende ajourføring af GIS-data (den alfanumeriske database, det faktiske antal oliventræer, nye træer og produktionspotentialet) i alle medlemsstater viser efter Rettens opfattelse klart, at GIS stadig ikke kan betragtes som fuldt operationelt. Det har væsentlige konsekvenser, for olivendyrkning-GIS skal lægges sammen med IFKS og anvendes som grundlag for beregningen af betalingsrettigheder samt forvaltningen og kontrollen af den nye enkeltbetalingsordning (SPS) (25) (olivenproducenter vil blive betalt på grundlag af areal).

| 5.26. | Kommissionen er klar over, at GIS for olivendyrkningen er mangelfuld, og den er ligesom Retten bekymret for reformens gennemførelse. Der er under regnskabsafslutningen blevet udarbejdet anbefalinger til medlemsstaterne. Når udgifterne i forbindelse med den nye ordning er afholdt, vil risikoen for EUGFL blive vurderet, hvorefter der kan ske finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

5.26.

Kommissionen er klar over, at GIS for olivendyrkningen er mangelfuld, og den er ligesom Retten bekymret for reformens gennemførelse. Der er under regnskabsafslutningen blevet udarbejdet anbefalinger til medlemsstaterne. Når udgifterne i forbindelse med den nye ordning er afholdt, vil risikoen for EUGFL blive vurderet, hvorefter der kan ske finansielle korrektioner.

| 5.27. | Det gennemsnitlige udbytte for produktionsområdet fastsættes hvert år af Kommissionen. Det er svært for Kommissionen at verificere, at medlemsstaterne anvender disse gennemsnit korrekt til kontrol af, at den anmeldte produktion er støtteberettiget, og ikke foretager regelstridige betalinger (jf. f.eks. Italien, punkt 5.25). |
| --- | --- |

5.27.

Det gennemsnitlige udbytte for produktionsområdet fastsættes hvert år af Kommissionen. Det er svært for Kommissionen at verificere, at medlemsstaterne anvender disse gennemsnit korrekt til kontrol af, at den anmeldte produktion er støtteberettiget, og ikke foretager regelstridige betalinger (jf. f.eks. Italien, punkt 5.25).

| 5.27. | Overholdelsen af det gennemsnitlige udbytte er ikke et krav for at kunne modtage støtte, men det er et redskab til at kontrollere den reelle olivenolieproduktion. Hvis der ikke er belæg for den del af produktioner, der overstiger det gennemsnitlige udbytte, kan der tilbageholdes en del af støtten til landbrugeren. |
| --- | --- |

5.27.

Overholdelsen af det gennemsnitlige udbytte er ikke et krav for at kunne modtage støtte, men det er et redskab til at kontrollere den reelle olivenolieproduktion. Hvis der ikke er belæg for den del af produktioner, der overstiger det gennemsnitlige udbytte, kan der tilbageholdes en del af støtten til landbrugeren.

Kommissionen har i forbindelse med sin kontrol anmodet medlemsstaterne om at føre bevis for effektiviteten af deres udbyttekontrol, og den har foretaget finansielle korrektioner for Italien, bl.a. fordi denne kontrol manglede. For Spaniens og Grækenlands vedkommende har Kommissionen kritiseret:

| — | at der kun anvendes et kriterium, og at udgangspunktet ikke er en gennemgribende analyse, og |
| --- | --- |

—

at der kun anvendes et kriterium, og at udgangspunktet ikke er en gennemgribende analyse, og

| — | at denne fremgangsmåde helt åbenlyst ikke er effektiv, da størstedelen af den kontrollerede produktion til sidst blev erklæret støtteberettiget. |
| --- | --- |

—

at denne fremgangsmåde helt åbenlyst ikke er effektiv, da størstedelen af den kontrollerede produktion til sidst blev erklæret støtteberettiget.

Udvikling af landdistrikterne

EU-15

| 5.28. | EUGFL, Garantisektionens udgifter til udvikling af landdistrikterne beløb sig i 2005 til 6 311 millioner euro (13 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik). Blandt disse hører udgifterne til ordninger til fremme af miljøvenligt landbrug, udligningsgodtgørelser til landbrug i ugunstigt stillede områder, skovbrug, investeringsstøtte samt støtte til unge landbrugere og til landbrugere, der ønsker at gå på pension. |
| --- | --- |

5.28.

EUGFL, Garantisektionens udgifter til udvikling af landdistrikterne beløb sig i 2005 til 6 311 millioner euro (13 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik). Blandt disse hører udgifterne til ordninger til fremme af miljøvenligt landbrug, udligningsgodtgørelser til landbrug i ugunstigt stillede områder, skovbrug, investeringsstøtte samt støtte til unge landbrugere og til landbrugere, der ønsker at gå på pension.

| 5.29. | Støtte til udvikling af landdistrikter er i de fleste tilfælde betinget af, at modtagerne opfylder bestemte (ofte komplekse) krav, f.eks. overholdelse af god landbrugspraksis, og støtten beregnes på grundlag af de udnyttede hektarer. Ved Rettens revision blev det konstateret, at der var en høj forekomst af fejl, fordi landbrugerne ikke opfyldte kravene, eller fordi de centrale støttebetingelser ikke blev kontrolleret af myndighederne. |
| --- | --- |

5.29.

Støtte til udvikling af landdistrikter er i de fleste tilfælde betinget af, at modtagerne opfylder bestemte (ofte komplekse) krav, f.eks. overholdelse af god landbrugspraksis, og støtten beregnes på grundlag af de udnyttede hektarer. Ved Rettens revision blev det konstateret, at der var en høj forekomst af fejl, fordi landbrugerne ikke opfyldte kravene, eller fordi de centrale støttebetingelser ikke blev kontrolleret af myndighederne.

| 5.29. | Kommissionen vil nøje gennemgå de problemer, der påpeges af Retten, når den har modtaget medlemsstaternes svar. |
| --- | --- |

5.29.

Kommissionen vil nøje gennemgå de problemer, der påpeges af Retten, når den har modtaget medlemsstaternes svar.

Det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikterne i de nye medlemsstater

| 5.30. | De nye medlemsstater har en særlig ordning for udviklingen af landdistrikterne (26), som har til formål at støtte de fire såkaldte ledsageforanstaltninger (27) og nogle specifikke foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne (28) (betalingerne i 2005 beløb sig til 1 069 millioner euro). |
| --- | --- |

5.30.

De nye medlemsstater har en særlig ordning for udviklingen af landdistrikterne (26), som har til formål at støtte de fire såkaldte ledsageforanstaltninger (27) og nogle specifikke foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne (28) (betalingerne i 2005 beløb sig til 1 069 millioner euro).

| 5.31. | Den finansielt største foranstaltning i Polen er støtten til landbrug i ugunstigt stillede områder, som i 2005 tegnede sig for betalinger på 225,8 millioner euro. En af støttebetingelserne i denne foranstaltning er, at landbrugerne skal overholde normal god landbrugspraksis. I det polske program for udvikling af landdistrikterne er der fastsat kontrollerbare standarder for dette, som kontrolleres på stedet som en del af 5 %-kontrollerne. Ved disse kontroller blev det konstateret, at standarderne i mange tilfælde ikke var overholdt; på 3 281 landbrug (9,6 % af de kontrollerede landbrug) blev der fundet en eller flere overtrædelser. |
| --- | --- |

5.31.

Den finansielt største foranstaltning i Polen er støtten til landbrug i ugunstigt stillede områder, som i 2005 tegnede sig for betalinger på 225,8 millioner euro. En af støttebetingelserne i denne foranstaltning er, at landbrugerne skal overholde normal god landbrugspraksis. I det polske program for udvikling af landdistrikterne er der fastsat kontrollerbare standarder for dette, som kontrolleres på stedet som en del af 5 %-kontrollerne. Ved disse kontroller blev det konstateret, at standarderne i mange tilfælde ikke var overholdt; på 3 281 landbrug (9,6 % af de kontrollerede landbrug) blev der fundet en eller flere overtrædelser.

| 5.32. | Efter polsk lov får landbrugeren ved den første overtrædelse kun en advarsel og pålægges ingen sanktion. Dette gjorde sig gældende for alle landbrugerne, så der blev ikke foretaget inddrivelser eller anvendt sanktioner. Det er ikke i overensstemmelse med EU-lovgivningen: Manglende opfyldelse af en støttebetingelse i henhold til Rådets forordning (29) skal føre til nedsættelse af det beløb, der betales. Den samlede værdi af de pågældende betalinger var 0,8 millioner euro. |
| --- | --- |

5.32.

Efter polsk lov får landbrugeren ved den første overtrædelse kun en advarsel og pålægges ingen sanktion. Dette gjorde sig gældende for alle landbrugerne, så der blev ikke foretaget inddrivelser eller anvendt sanktioner. Det er ikke i overensstemmelse med EU-lovgivningen: Manglende opfyldelse af en støttebetingelse i henhold til Rådets forordning (29) skal føre til nedsættelse af det beløb, der betales. Den samlede værdi af de pågældende betalinger var 0,8 millioner euro.

| 5.32. | Kommissionen har allerede konstateret dette problem, og der er ved at blive gennemført en regnskabsafslutning, som kan føre til finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

5.32.

Kommissionen har allerede konstateret dette problem, og der er ved at blive gennemført en regnskabsafslutning, som kan føre til finansielle korrektioner.

Eksportrestitutioner

| 5.33. | Eksportrestitutioner, der betales til eksportører af landbrugsprodukter fra EU, skal udligne forskellen mellem de interne EU-priser og verdensmarkedspriserne og gøre det muligt at afsætte overskydende EU-produktion på verdensmarkedet (30). I 2005 beløb eksportrestitutionerne sig til ca. 3 milliarder euro, eller 7,5 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Medlemsstaterne skal foretage fysisk kontrol af mindst 5 % af alle udførsler og sikre sig, at der er anvendt den rigtige betegnelse i restitutionsnomenklaturen på varerne, og at varerne er berettiget til den eksportrestitution, der ansøges om. De skal også foretage kontrol på EU-udgangstoldstedet (ombytningskontrol), hvis det ikke er det sted, hvor der blev foretaget fysisk kontrol af varerne. Kommissionen overvåger kvaliteten af disse kontroller og antallet af dem. |
| --- | --- |

5.33.

Eksportrestitutioner, der betales til eksportører af landbrugsprodukter fra EU, skal udligne forskellen mellem de interne EU-priser og verdensmarkedspriserne og gøre det muligt at afsætte overskydende EU-produktion på verdensmarkedet (30). I 2005 beløb eksportrestitutionerne sig til ca. 3 milliarder euro, eller 7,5 % af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Medlemsstaterne skal foretage fysisk kontrol af mindst 5 % af alle udførsler og sikre sig, at der er anvendt den rigtige betegnelse i restitutionsnomenklaturen på varerne, og at varerne er berettiget til den eksportrestitution, der ansøges om. De skal også foretage kontrol på EU-udgangstoldstedet (ombytningskontrol), hvis det ikke er det sted, hvor der blev foretaget fysisk kontrol af varerne. Kommissionen overvåger kvaliteten af disse kontroller og antallet af dem.

| 5.34. | Fordi det tager lang tid at afslutte regnskabsafslutningsprocedurerne, er der endnu ikke truffet endelig beslutning om, om de svagheder, Kommissionen konstaterede under sin revision i medlemsstaterne i 2004 (31), skal føre til en finansiel korrektion. I 2005 blev der konstateret problemer med forudgående underretning i Belgien. |
| --- | --- |

5.34.

Fordi det tager lang tid at afslutte regnskabsafslutningsprocedurerne, er der endnu ikke truffet endelig beslutning om, om de svagheder, Kommissionen konstaterede under sin revision i medlemsstaterne i 2004 (31), skal føre til en finansiel korrektion. I 2005 blev der konstateret problemer med forudgående underretning i Belgien.

| 5.34. | To undersøgelser har indtil videre medført finansielle korrektioner (Polen og Litauen). Med hensyn til de øvrige undersøgelser af områder, hvor der er konstateret mangler (Irland, Italien, Nederlandene, Frankrig, Spanien, Tyskland og Det Forenede Kongerige), er der ved at blive foretaget en regnskabsafslutning, som kan føre til finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

5.34.

To undersøgelser har indtil videre medført finansielle korrektioner (Polen og Litauen). Med hensyn til de øvrige undersøgelser af områder, hvor der er konstateret mangler (Irland, Italien, Nederlandene, Frankrig, Spanien, Tyskland og Det Forenede Kongerige), er der ved at blive foretaget en regnskabsafslutning, som kan føre til finansielle korrektioner.

| 5.35. | Rettens revision af fysiske kontroller og/eller ombytningskontroller i 11 medlemsstater fra 2004 til 2006 førte til følgende konklusion: |
| --- | --- |

5.35.

Rettens revision af fysiske kontroller og/eller ombytningskontroller i 11 medlemsstater fra 2004 til 2006 førte til følgende konklusion:

| 5.35. | |
| --- | --- |

5.35.

| a) | Det grundlæggende krav om, at eksportører ikke på forhånd må få hemmelig underretning om sådanne kontroller på lastestedet, var ikke blevet overholdt systematisk (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

a)

Det grundlæggende krav om, at eksportører ikke på forhånd må få hemmelig underretning om sådanne kontroller på lastestedet, var ikke blevet overholdt systematisk (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige).

| a) | Kommissionen har under sine stedlige undersøgelser bemærket, at det kan være for let at forudsige, hvornår den fysiske kontrol finder sted. Det var grunden til, at medlemsstaterne i marts 2005 på et møde i Komitéen for Handelsmekanismer blev gjort opmærksom på, at de burde variere ankomsttidspunktet, når de udførte fysisk kontrol i eksportørens lokaler, og på et møde i Komitéen for Handelsmekanismer i juni 2005 blev der behandlet et dokument, som vedrørte dette problem (D(2005) 12998). Det overvejes, hvilke muligheder der er for at gøre dette pligtigt. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har under sine stedlige undersøgelser bemærket, at det kan være for let at forudsige, hvornår den fysiske kontrol finder sted. Det var grunden til, at medlemsstaterne i marts 2005 på et møde i Komitéen for Handelsmekanismer blev gjort opmærksom på, at de burde variere ankomsttidspunktet, når de udførte fysisk kontrol i eksportørens lokaler, og på et møde i Komitéen for Handelsmekanismer i juni 2005 blev der behandlet et dokument, som vedrørte dette problem (D(2005) 12998). Det overvejes, hvilke muligheder der er for at gøre dette pligtigt.

| b) | Der var væsentlige svagheder i kontrollen af de ingredienser, der anvendes til fremstilling af varer »uden for bilag I« såsom kiks, sukkervarer og whisky, som der betales restitutioner for (Belgien, Tyskland, Frankrig (32), Italien (32), Det Forenede Kongerige (32)). |
| --- | --- |

b)

Der var væsentlige svagheder i kontrollen af de ingredienser, der anvendes til fremstilling af varer »uden for bilag I« såsom kiks, sukkervarer og whisky, som der betales restitutioner for (Belgien, Tyskland, Frankrig (32), Italien (32), Det Forenede Kongerige (32)).

| b) | Kommissionen vil gennemgå Rettens resultater og medlemsstaternes svar, hvorefter den vil træffe en beslutning. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen vil gennemgå Rettens resultater og medlemsstaternes svar, hvorefter den vil træffe en beslutning.

| c) | Der var blevet udført unødvendigt mange fysiske kontroller på vareforsendelser, for hvilke der var ansøgt om eksportrestitutioner på under 200 euro (33). I henhold til reglerne skal sådanne transaktioner udelukkes, medmindre kontrollerne udføres for at forebygge svig og misbrug. |
| --- | --- |

c)

Der var blevet udført unødvendigt mange fysiske kontroller på vareforsendelser, for hvilke der var ansøgt om eksportrestitutioner på under 200 euro (33). I henhold til reglerne skal sådanne transaktioner udelukkes, medmindre kontrollerne udføres for at forebygge svig og misbrug.

| c) | Kommissionen kontrollerer rutinemæssigt dette aspekt, når den reviderer fysisk kontrol. En række medlemsstater kontrollerer ganske rigtigt eksporter under minimumstærsklen, men ifølge Kommissionen er det ikke bevist, at det har betydning for overholdelsen af kravet om, at der skal foretages et vist antal kontroller af eksport over tærsklen. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen kontrollerer rutinemæssigt dette aspekt, når den reviderer fysisk kontrol. En række medlemsstater kontrollerer ganske rigtigt eksporter under minimumstærsklen, men ifølge Kommissionen er det ikke bevist, at det har betydning for overholdelsen af kravet om, at der skal foretages et vist antal kontroller af eksport over tærsklen.

| d) | Et stort antal vareforsendelser, som er blevet forseglet af toldvæsenet, selv om der ikke er foretaget fysisk kontrol af dem på lastestedet, bliver ikke underkastet ombytningskontrol på EU-udgangstoldstedet (34). Det kan især nævnes, at Danmark (35) og Nederlandene har givet tilladelse til, at godkendte eksportører selv anbringer toldsegl. |
| --- | --- |

d)

Et stort antal vareforsendelser, som er blevet forseglet af toldvæsenet, selv om der ikke er foretaget fysisk kontrol af dem på lastestedet, bliver ikke underkastet ombytningskontrol på EU-udgangstoldstedet (34). Det kan især nævnes, at Danmark (35) og Nederlandene har givet tilladelse til, at godkendte eksportører selv anbringer toldsegl.

| d) | Ifølge artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2090/2002 skal der ikke foretages ombytningskontrol, hvis transportmidlet er blevet forseglet på udgangstoldstedet. På Komitéen for Handelsmekanismers møde i marts 2002 blev det imidlertid understreget, at en godkendt eksportørs segl ikke kan erstatte udgangstoldstedets segl.
  Kommissionen undersøger Rettens forslag om, at forsendelser kun kan fritages for ombytningskontrol, hvis de har været genstand for fysisk kontrol. Kommissionen vil gennemgå Rettens resultater vedrørende Danmark og Nederlandene samt svarene fra disse lande og om nødvendigt foretage yderligere undersøgelser. |
| --- | --- |

d)

Ifølge artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2090/2002 skal der ikke foretages ombytningskontrol, hvis transportmidlet er blevet forseglet på udgangstoldstedet. På Komitéen for Handelsmekanismers møde i marts 2002 blev det imidlertid understreget, at en godkendt eksportørs segl ikke kan erstatte udgangstoldstedets segl.

Kommissionen undersøger Rettens forslag om, at forsendelser kun kan fritages for ombytningskontrol, hvis de har været genstand for fysisk kontrol. Kommissionen vil gennemgå Rettens resultater vedrørende Danmark og Nederlandene samt svarene fra disse lande og om nødvendigt foretage yderligere undersøgelser.

| e) | Den fysiske tilstedeværelse af toldembedsmænd på det sted, hvor varerne kommer under toldkontrol på EU-udgangstoldstedet, er blevet afløst af elektroniske registreringssystemer i Det Forenede Kongeriges havne og i nogle franske havne, og det betyder, at den nødvendige kontrol af, at toldseglene ikke er blevet brudt eller fjernet, ikke foretages længere. |
| --- | --- |

e)

Den fysiske tilstedeværelse af toldembedsmænd på det sted, hvor varerne kommer under toldkontrol på EU-udgangstoldstedet, er blevet afløst af elektroniske registreringssystemer i Det Forenede Kongeriges havne og i nogle franske havne, og det betyder, at den nødvendige kontrol af, at toldseglene ikke er blevet brudt eller fjernet, ikke foretages længere.

| e) | I artikel 10, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 2090/2002 stilles der ikke krav om en 100 %-kontrol af toldseglet. Det er Kommissionens opfattelse, at det er nyttigt, hvis toldvæsenet systematisk kontrollerer seglene ved indgangen til havne, men at der kan gøres en undtagelse herfra, hvis de oplysninger og den sikkerhed, som toldmyndighederne råder over fra andre kilder, er tilstrækkelige. |
| --- | --- |

e)

I artikel 10, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 2090/2002 stilles der ikke krav om en 100 %-kontrol af toldseglet. Det er Kommissionens opfattelse, at det er nyttigt, hvis toldvæsenet systematisk kontrollerer seglene ved indgangen til havne, men at der kan gøres en undtagelse herfra, hvis de oplysninger og den sikkerhed, som toldmyndighederne råder over fra andre kilder, er tilstrækkelige.

| 5.36. | Retten konkluderer, at der er brug for væsentlige forbedringer på disse områder, før den kan få sikkerhed for, at systemet med fysisk kontrol af vareforsendelser, som der udbetales eksportrestitutioner for, fungerer tilfredsstillende. Desuden er Retten ikke i stand til at bekræfte, at der er gennemført et tilstrækkeligt antal kontroller vedrørende EUGFL-året 2005, at de er blevet efterprøvet, og at eventuelle korrektioner er foretaget, for disse oplysninger indsendes først til Kommissionen efter den 30. april 2006. |
| --- | --- |

5.36.

Retten konkluderer, at der er brug for væsentlige forbedringer på disse områder, før den kan få sikkerhed for, at systemet med fysisk kontrol af vareforsendelser, som der udbetales eksportrestitutioner for, fungerer tilfredsstillende. Desuden er Retten ikke i stand til at bekræfte, at der er gennemført et tilstrækkeligt antal kontroller vedrørende EUGFL-året 2005, at de er blevet efterprøvet, og at eventuelle korrektioner er foretaget, for disse oplysninger indsendes først til Kommissionen efter den 30. april 2006.

| 5.36. | Det er Kommissionens opfattelse, at ordningen med fysisk kontrol og ombytningskontrol allerede fungerer tilstrækkeligt godt til, at der er rimelig sikkerhed for de underliggende transaktioner. Men for at gøre ordningen endnu bedre er det Kommissionens plan at ændre lovgivningen om fysisk kontrol, så det bliver sværere at gennemskue kontrolmønstret, og ombytningsrisikoen mindskes. |
| --- | --- |

5.36.

Det er Kommissionens opfattelse, at ordningen med fysisk kontrol og ombytningskontrol allerede fungerer tilstrækkeligt godt til, at der er rimelig sikkerhed for de underliggende transaktioner. Men for at gøre ordningen endnu bedre er det Kommissionens plan at ændre lovgivningen om fysisk kontrol, så det bliver sværere at gennemskue kontrolmønstret, og ombytningsrisikoen mindskes.

Med hensyn til de øvrige svagheder, som Retten påpeger, vil Kommissionen gennemgå Rettens resultater og medlemsstaternes svar og om nødvendigt foretage det fornødne.

Efterfølgende kontrol af støtte til handels- og forarbejdningsvirksomheder

| 5.37. | Medlemsstaterne skal (36) gennemføre årlige programmer for kontrol af virksomhedernes forretningspapirer efter udbetalingen af støtten. Kontrolordningen dækker en række støtteordninger under den fælles landbrugspolitik, herunder eksportrestitutioner, forarbejdningsstøtte, navnlig støtte til forarbejdning af bomuld, olivenolie og tobak, og nogle udgifter til udvikling af landdistrikterne. Medlemsstaterne skal sikre sig, at foranstaltningerne faktisk er blevet gennemført, og at de er blevet gennemført korrekt, og de skal sørge for at inddrive beløb, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder eller forsømmelser. |
| --- | --- |

5.37.

Medlemsstaterne skal (36) gennemføre årlige programmer for kontrol af virksomhedernes forretningspapirer efter udbetalingen af støtten. Kontrolordningen dækker en række støtteordninger under den fælles landbrugspolitik, herunder eksportrestitutioner, forarbejdningsstøtte, navnlig støtte til forarbejdning af bomuld, olivenolie og tobak, og nogle udgifter til udvikling af landdistrikterne. Medlemsstaterne skal sikre sig, at foranstaltningerne faktisk er blevet gennemført, og at de er blevet gennemført korrekt, og de skal sørge for at inddrive beløb, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder eller forsømmelser.

| 5.38. | Som led i sin overvågning skal Kommissionen føre tilsyn og spille en koordinerende rolle for at sikre, at medlemsstaternes risikoanalyse- og kontrolprogrammer er hensigtsmæssige. Den skal desuden analysere de relevante rapporter og andre dokumenter, som medlemsstaterne indsender, og eventuelt aflægge besøg i medlemsstaterne for at kontrollere gennemførelsen af forordningen på stedet. Retten konstaterede, at Kommissionen i 2005: |
| --- | --- |

5.38.

Som led i sin overvågning skal Kommissionen føre tilsyn og spille en koordinerende rolle for at sikre, at medlemsstaternes risikoanalyse- og kontrolprogrammer er hensigtsmæssige. Den skal desuden analysere de relevante rapporter og andre dokumenter, som medlemsstaterne indsender, og eventuelt aflægge besøg i medlemsstaterne for at kontrollere gennemførelsen af forordningen på stedet. Retten konstaterede, at Kommissionen i 2005:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| a) | gjorde fremskridt med hensyn til overvågning og dokumentanalyse, men stadig ikke kunne give udtømmende og sammenlignelige oplysninger om de transaktioner, der var kontrolleret, og om beløbet for de regelstridige betalinger, der var konstateret og inddrevet. Den har foretaget regelændringer for at forbedre rapporteringen af de resultater, der opnås ved kontroller efter udbetalingen af støtten, men virkningerne af disse ændringer kendes ikke endnu |
| --- | --- |

a)

gjorde fremskridt med hensyn til overvågning og dokumentanalyse, men stadig ikke kunne give udtømmende og sammenlignelige oplysninger om de transaktioner, der var kontrolleret, og om beløbet for de regelstridige betalinger, der var konstateret og inddrevet. Den har foretaget regelændringer for at forbedre rapporteringen af de resultater, der opnås ved kontroller efter udbetalingen af støtten, men virkningerne af disse ændringer kendes ikke endnu

| a) | Kommissionen har noteret sig Rettens anerkendelse af bestræbelserne på at forbedre medlemsstaternes indberetning af resultaterne af kontrollen efter udbetaling af støtte og på at forbedre tilsynet med og gennemgangen af de dokumenter, der fremlægges.
  Ifølge Kommissionen modtager den allerede tilstrækkeligt med oplysninger om de kontrollerede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder.
  Indberetningen er blevet yderligere styrket efter indførelsen af forordning (EF) nr. 40/2006, hvorved det er muligt at anslå antallet af uregelmæssigheder for alle udgiftskategorier. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har noteret sig Rettens anerkendelse af bestræbelserne på at forbedre medlemsstaternes indberetning af resultaterne af kontrollen efter udbetaling af støtte og på at forbedre tilsynet med og gennemgangen af de dokumenter, der fremlægges.

Ifølge Kommissionen modtager den allerede tilstrækkeligt med oplysninger om de kontrollerede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder.

Indberetningen er blevet yderligere styrket efter indførelsen af forordning (EF) nr. 40/2006, hvorved det er muligt at anslå antallet af uregelmæssigheder for alle udgiftskategorier.

| b) | igen havde aflagt specifikke besøg i tre medlemsstater for at undersøge gennemførelsen af forordningen. Disse besøg omfattede ikke alle risici eller så mange af medlemsstaternes kontroller, at det var muligt at vurdere overholdelsen af forordningen og kvaliteten af de udførte kontroller. Tre yderligere revisioner omfattede en vurdering af, om de nye medlemsstater var klar til at gennemføre forordningen, og 19 overensstemmelseskontroller omfattede en gennemgang af mindst én kontrol efter udbetalingen af støtten. Ved disse overensstemmelseskontroller anvendes der endnu ikke en standardiseret metodologi eller et standardiseret rapporteringsformat for de undersøgte kontroller, hvilket begrænser mulighederne for sammenligning og brugbare analyser |
| --- | --- |

b)

igen havde aflagt specifikke besøg i tre medlemsstater for at undersøge gennemførelsen af forordningen. Disse besøg omfattede ikke alle risici eller så mange af medlemsstaternes kontroller, at det var muligt at vurdere overholdelsen af forordningen og kvaliteten af de udførte kontroller. Tre yderligere revisioner omfattede en vurdering af, om de nye medlemsstater var klar til at gennemføre forordningen, og 19 overensstemmelseskontroller omfattede en gennemgang af mindst én kontrol efter udbetalingen af støtten. Ved disse overensstemmelseskontroller anvendes der endnu ikke en standardiseret metodologi eller et standardiseret rapporteringsformat for de undersøgte kontroller, hvilket begrænser mulighederne for sammenligning og brugbare analyser

| b) | Ifølge Kommissionen blev den kontrol, der foretages efter udbetaling af støtte, checket i et tilstrækkeligt antal tilfælde i 2005 og i overensstemmelse med revisionens mål.
  I 2006 har Kommissionen allerede i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 gennemført 3 specifikke besøg for at checke den kontrol, der gennemføres efter udbetalingen, i Italien, Danmark og Nederlandene. Der er planlagt yderligere besøg til efteråret 2006. Overensstemmelsesenhederne har også i 2006 kontrolleret anvendelsen af forordning (EØF) nr. 4045/89 som en del af deres arbejde med særlige sektorrelaterede emner. |
| --- | --- |

b)

Ifølge Kommissionen blev den kontrol, der foretages efter udbetaling af støtte, checket i et tilstrækkeligt antal tilfælde i 2005 og i overensstemmelse med revisionens mål.

I 2006 har Kommissionen allerede i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89 gennemført 3 specifikke besøg for at checke den kontrol, der gennemføres efter udbetalingen, i Italien, Danmark og Nederlandene. Der er planlagt yderligere besøg til efteråret 2006. Overensstemmelsesenhederne har også i 2006 kontrolleret anvendelsen af forordning (EØF) nr. 4045/89 som en del af deres arbejde med særlige sektorrelaterede emner.

| c) | har påbegyndt arbejdet med at vurdere omfanget af nogle medlemsstaters kontrolefterslæb (fremhævet af Retten i tidligere beretninger). De første resultater har bekræftet, at fire medlemsstater ikke har afsluttet det foreskrevne minimum af kontroller efter udbetalingen af støtten, men indtil videre er der ikke truffet korrigerende foranstaltninger |
| --- | --- |

c)

har påbegyndt arbejdet med at vurdere omfanget af nogle medlemsstaters kontrolefterslæb (fremhævet af Retten i tidligere beretninger). De første resultater har bekræftet, at fire medlemsstater ikke har afsluttet det foreskrevne minimum af kontroller efter udbetalingen af støtten, men indtil videre er der ikke truffet korrigerende foranstaltninger

| c) | Kommissionen har faktisk allerede vurderet omfanget af puklen. Der er taget skridt til at rette op på situationen, idet der er aflagt besøg i to medlemsstater, hvor puklen er særlig alvorlig. De to pågældende medlemsstater er blevet anmodet om at udarbejde handlingsplaner for, hvordan puklen skal afvikles. Handlingsplanerne, inklusive en klar opgørelse af antallet af endnu ikke gennemførte undersøgelser sammenholdt med de disponible ressourcer og oplysning om klare tidsfrister, skal forelægges Kommissionen, hvorefter der vil blive fulgt nøje op på gennemførelsen. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har faktisk allerede vurderet omfanget af puklen. Der er taget skridt til at rette op på situationen, idet der er aflagt besøg i to medlemsstater, hvor puklen er særlig alvorlig. De to pågældende medlemsstater er blevet anmodet om at udarbejde handlingsplaner for, hvordan puklen skal afvikles. Handlingsplanerne, inklusive en klar opgørelse af antallet af endnu ikke gennemførte undersøgelser sammenholdt med de disponible ressourcer og oplysning om klare tidsfrister, skal forelægges Kommissionen, hvorefter der vil blive fulgt nøje op på gennemførelsen.

| d) | ikke fuldt ud kan måle, om forordningen bidrager til afsløring og inddrivelse af uretmæssige betalinger (37)
   (38). |
| --- | --- |

d)

ikke fuldt ud kan måle, om forordningen bidrager til afsløring og inddrivelse af uretmæssige betalinger (37)
   (38).

| d) | Det er Kommissionens opfattelse, at den kan måle, hvorvidt forordningen bidrager til afsløring af potentielt uregelmæssige betalinger. |
| --- | --- |

d)

Det er Kommissionens opfattelse, at den kan måle, hvorvidt forordningen bidrager til afsløring af potentielt uregelmæssige betalinger.

| 5.39. | Som opfølgning på sit arbejde i 2003 aflagde Retten på ny besøg i syv medlemsstater for at vurdere, hvilke fremskridt der var sket. Rettens opfølgning viste, at den generelle kvalitet af de kontroller, der blev undersøgt, var blevet forbedret, men at der fortsat var svagheder i inddrivelsen af de uretmæssige betalinger, der blev afsløret ved kontrollerne, og at de planlagte kontroller efter udbetalingen af støtten ikke blev afsluttet til tiden. I to medlemsstater blev der stadig ikke foretaget det fastsatte minimum af kontroller. |
| --- | --- |

5.39.

Som opfølgning på sit arbejde i 2003 aflagde Retten på ny besøg i syv medlemsstater for at vurdere, hvilke fremskridt der var sket. Rettens opfølgning viste, at den generelle kvalitet af de kontroller, der blev undersøgt, var blevet forbedret, men at der fortsat var svagheder i inddrivelsen af de uretmæssige betalinger, der blev afsløret ved kontrollerne, og at de planlagte kontroller efter udbetalingen af støtten ikke blev afsluttet til tiden. I to medlemsstater blev der stadig ikke foretaget det fastsatte minimum af kontroller.

| 5.39. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af forbedringerne. |
| --- | --- |

5.39.

Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af forbedringerne.

Inddrivelsen af uretmæssige betalinger påhviler ikke dem, der udfører kontrollen efter udbetalingen, men de udbetalende organer.

Med hensyn til de vedholdende forsinkelser i to medlemsstaters kontrol har Kommissionen taget skridt til at rette op på situationen som beskrevet i svaret på punkt 5.38 c).

| 5.40. | I henhold til forordningen skal kontroller af 2005-transaktioner efter udbetalingen af støtten foretages i perioden juli 2006-juli 2007. Disse kontroller kan dække mere end transaktionerne for 2005. Resultaterne skal indsendes til Kommissionen inden den 1. januar 2008. Derefter skal Kommissionen gennemgå resultaterne, og den kan beslutte at udelukke udgifter. Derfor kan Retten ikke få sikkerhed, for så vidt angår EUGFL-transaktionerne for 2005. |
| --- | --- |

5.40.

I henhold til forordningen skal kontroller af 2005-transaktioner efter udbetalingen af støtten foretages i perioden juli 2006-juli 2007. Disse kontroller kan dække mere end transaktionerne for 2005. Resultaterne skal indsendes til Kommissionen inden den 1. januar 2008. Derefter skal Kommissionen gennemgå resultaterne, og den kan beslutte at udelukke udgifter. Derfor kan Retten ikke få sikkerhed, for så vidt angår EUGFL-transaktionerne for 2005.

| 5.40. | Ifølge Kommissionen giver kontrollen efter udbetalingen af støtte den ønskede sikkerhed, da kontrolordningen som helhed betragtet fungerer. Herudover er der med forordning (EØF) nr. 4045/89 blevet indført en ordning med efterfølgende kontrol som led i den overordnede forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne, hvilket er nærmere beskrevet i svaret på punkt 5.59. Det er et yderligere kontrolled i forhold til kontrollen før udbetalingen (som for størstedelen af foranstaltningerne allerede giver en tilstrækkelig sikkerhed). |
| --- | --- |

5.40.

Ifølge Kommissionen giver kontrollen efter udbetalingen af støtte den ønskede sikkerhed, da kontrolordningen som helhed betragtet fungerer. Herudover er der med forordning (EØF) nr. 4045/89 blevet indført en ordning med efterfølgende kontrol som led i den overordnede forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne, hvilket er nærmere beskrevet i svaret på punkt 5.59. Det er et yderligere kontrolled i forhold til kontrollen før udbetalingen (som for størstedelen af foranstaltningerne allerede giver en tilstrækkelig sikkerhed).

| 5.41. | Resultaterne af Rettens revision hos Kommissionen og i medlemsstaterne viser, at systemet med kontroller efter udbetalingen af støtten er under forbedring, men fordi nogle medlemsstater er bagud med de planlagte kontroller, er der begrænset sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger, som er afholdt i de foregående år i disse medlemsstater. |
| --- | --- |

5.41.

Resultaterne af Rettens revision hos Kommissionen og i medlemsstaterne viser, at systemet med kontroller efter udbetalingen af støtten er under forbedring, men fordi nogle medlemsstater er bagud med de planlagte kontroller, er der begrænset sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger, som er afholdt i de foregående år i disse medlemsstater.

| 5.41. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af de indtrufne forbedringer, men den mener dog, at der kan opnås sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne. |
| --- | --- |

5.41.

Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af de indtrufne forbedringer, men den mener dog, at der kan opnås sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne.

Den omfattende forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne, som er beskrevet under punkt 5.59, giver en rimelig sikkerhed for, at risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende landbrugstransaktioner forvaltes effektivt.

Forordning (EØF) nr. 4045/89 foreskriver en efterfølgende kontrol, som er et yderligere kontrolled i forhold til kontrollen før udbetalingen.

Kommissionens regnskabsafslutning

| 5.42. | Et af de elementer, Kommissionen betragter som meget vigtige for at sikre tilstrækkelig kontrol af delt forvaltning på landbrugsområdet, er det revisionsarbejde, der foretages af enheden for regnskabsafslutning, og som er grundlaget for Kommissionens beslutning om regnskabsafslutning og dens overensstemmelsesbeslutninger. |
| --- | --- |

5.42.

Et af de elementer, Kommissionen betragter som meget vigtige for at sikre tilstrækkelig kontrol af delt forvaltning på landbrugsområdet, er det revisionsarbejde, der foretages af enheden for regnskabsafslutning, og som er grundlaget for Kommissionens beslutning om regnskabsafslutning og dens overensstemmelsesbeslutninger.

| 5.43. | Kommissionens årlige beslutning om regnskabsafslutning bygger på arbejde udført af og attester fra attesterende organer. Disse attester omfatter en erklæring om, om regnskaberne giver et retvisende billede og er fuldstændige og nøjagtige, og om de udbetalende organer kan sikre, at det kontrolleres, om betalingerne er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Kommissionens årlige beslutning om regnskabsafslutning omfatter kun regnskaberne og behandles i kapitel 1. Beslutningen om at udelukke udgifter, som ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, træffes på et senere tidspunkt (jf. overensstemmelsesbeslutninger). Indtil da er udgifterne af foreløbig art (jf. også punkt 1.57 samt 1.64, 1.65 og 1.66 i denne beretning). |
| --- | --- |

5.43.

Kommissionens årlige beslutning om regnskabsafslutning bygger på arbejde udført af og attester fra attesterende organer. Disse attester omfatter en erklæring om, om regnskaberne giver et retvisende billede og er fuldstændige og nøjagtige, og om de udbetalende organer kan sikre, at det kontrolleres, om betalingerne er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Kommissionens årlige beslutning om regnskabsafslutning omfatter kun regnskaberne og behandles i kapitel 1. Beslutningen om at udelukke udgifter, som ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, træffes på et senere tidspunkt (jf. overensstemmelsesbeslutninger). Indtil da er udgifterne af foreløbig art (jf. også punkt 1.57 samt 1.64, 1.65 og 1.66 i denne beretning).

| 5.43. | Uanset regnskabsafslutningen er det ikke Kommissionens opfattelse, at udgifterne er af foreløbig art. |
| --- | --- |

5.43.

Uanset regnskabsafslutningen er det ikke Kommissionens opfattelse, at udgifterne er af foreløbig art.

Attesterende organer

| 5.44. | De attesterende organers rapporter bringer måske nok problemer i de udbetalende organers forvaltnings- og kontrolsystemer frem i lyset, men de kan ikke give sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger til landbrugere og handelsvirksomheder (39), eftersom ansøgninger om EU-støtte almindeligvis ikke kontrolleres på stedet af det attesterende organ. Som angivet i Rettens udtalelse om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« ville en sådan dækning give en stærkere og klarere ansvarskæde, for så vidt angår udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Den ville give Kommissionen øget sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

5.44.

De attesterende organers rapporter bringer måske nok problemer i de udbetalende organers forvaltnings- og kontrolsystemer frem i lyset, men de kan ikke give sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger til landbrugere og handelsvirksomheder (39), eftersom ansøgninger om EU-støtte almindeligvis ikke kontrolleres på stedet af det attesterende organ. Som angivet i Rettens udtalelse om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« ville en sådan dækning give en stærkere og klarere ansvarskæde, for så vidt angår udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Den ville give Kommissionen øget sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

| 5.44. | Ifølge Kommissionen giver den omfattende forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne, som er nøje beskrevet i svaret på punkt 5.59, allerede rimelig sikkerhed for, at risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende landbrugstransaktioner forvaltes effektivt. For yderligere at forbedre og styrke den overordnede ordning, der skal garantere en rimelig sikkerhed, er Kommissionen parat til at følge Rettens anbefalinger om, at de attesterende organer burde gøre en større indsats for at kontrollere og godkende inspektionsstatistikkerne og kontrollen efter udbetalingen. Med henblik herpå vil de attesterende organer i de nye indberetningsretningslinjer blive anmodet om at undersøge det udbetalende organs administrative kapacitet med hensyn til stedlig kontrol mere indgående. De skal sikre sig, at den aktuelle ordning (for stedlig kontrol) har fungeret tilfredsstillende ved at se nærmere på særlige forhold som f.eks. kontrolstatistikkernes nøjagtighed, instruktioner og vejledninger, personale, kontrollanternes uddannelse og kompetence, aftaler med organer, hvortil der er uddelegeret opgaver, det udbetalende organs forvaltnings- og kontrolordninger, anvendelse af sanktioner osv. |
| --- | --- |

5.44.

Ifølge Kommissionen giver den omfattende forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne, som er nøje beskrevet i svaret på punkt 5.59, allerede rimelig sikkerhed for, at risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende landbrugstransaktioner forvaltes effektivt. For yderligere at forbedre og styrke den overordnede ordning, der skal garantere en rimelig sikkerhed, er Kommissionen parat til at følge Rettens anbefalinger om, at de attesterende organer burde gøre en større indsats for at kontrollere og godkende inspektionsstatistikkerne og kontrollen efter udbetalingen. Med henblik herpå vil de attesterende organer i de nye indberetningsretningslinjer blive anmodet om at undersøge det udbetalende organs administrative kapacitet med hensyn til stedlig kontrol mere indgående. De skal sikre sig, at den aktuelle ordning (for stedlig kontrol) har fungeret tilfredsstillende ved at se nærmere på særlige forhold som f.eks. kontrolstatistikkernes nøjagtighed, instruktioner og vejledninger, personale, kontrollanternes uddannelse og kompetence, aftaler med organer, hvortil der er uddelegeret opgaver, det udbetalende organs forvaltnings- og kontrolordninger, anvendelse af sanktioner osv.

| 5.45. | Med hensyn til de udbetalende organers systemer for intern kontrol har Rettens analyse af rapporter fra 31 udbetalende organer (40) vist, at de fleste af de væsentlige svagheder, der blev konstateret af de attesterende organer, vedrørte betalingskontroller og -procedurer, bogføring (herunder debitorer) og uddelegering af funktioner (41). I fire udbetalende organer blev der konstateret fire eller flere væsentlige mangler vedrørende forskellige godkendelseskriterier (42). Kommissionen støtter sig til de attesterende organers arbejde ved at gennemgå deres rapporter og attester, men den evaluerer ikke systematisk deres arbejde på stedet (43). |
| --- | --- |

5.45.

Med hensyn til de udbetalende organers systemer for intern kontrol har Rettens analyse af rapporter fra 31 udbetalende organer (40) vist, at de fleste af de væsentlige svagheder, der blev konstateret af de attesterende organer, vedrørte betalingskontroller og -procedurer, bogføring (herunder debitorer) og uddelegering af funktioner (41). I fire udbetalende organer blev der konstateret fire eller flere væsentlige mangler vedrørende forskellige godkendelseskriterier (42). Kommissionen støtter sig til de attesterende organers arbejde ved at gennemgå deres rapporter og attester, men den evaluerer ikke systematisk deres arbejde på stedet (43).

| 5.45. | I Kommissionens nye forordning (EF) nr. 885/2006 er kravene til tilsynet med de udbetalende organer blevet væsentligt øget, idet medlemsstaterne har pligt til konstant at føre tilsyn med deres udbetalende organer og til at systematisere udvekslingen af oplysninger om eventuelt manglende overholdelse. Der skal etableres en procedure for behandlingen af sådanne tilfælde, og der skal bl.a. være pligt til at udarbejde en plan for, hvordan man inden for en given frist vil afhjælpe eventuelle mangler. Udgifter, der afholdes af udbetalende organer, som af medlemsstaten stadig betragtes som godkendte organer, selv om de ikke har gennemført den afhjælpende plan inden for den fastsatte frist, bevirker, at der gennemføres en efterprøvende regnskabsafslutning, jf. artikel 31 i forordning (EF) nr. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.45.

I Kommissionens nye forordning (EF) nr. 885/2006 er kravene til tilsynet med de udbetalende organer blevet væsentligt øget, idet medlemsstaterne har pligt til konstant at føre tilsyn med deres udbetalende organer og til at systematisere udvekslingen af oplysninger om eventuelt manglende overholdelse. Der skal etableres en procedure for behandlingen af sådanne tilfælde, og der skal bl.a. være pligt til at udarbejde en plan for, hvordan man inden for en given frist vil afhjælpe eventuelle mangler. Udgifter, der afholdes af udbetalende organer, som af medlemsstaten stadig betragtes som godkendte organer, selv om de ikke har gennemført den afhjælpende plan inden for den fastsatte frist, bevirker, at der gennemføres en efterprøvende regnskabsafslutning, jf. artikel 31 i forordning (EF) nr. 1290/2005.

Selv om der ved udgangen af 2005 blev indført en systematisk evaluering af de attesterende organers arbejde, har Kommissionen siden indførelsen af den nye regnskabsafslutningsprocedure i 1996 aflagt besøg hos de attesterende organer og evalueret deres arbejde.

I rejseprogrammet for 2006, som er udarbejdet på grundlag af en detaljeret risikoanalyse, indgår 5 besøg hos attesterende organer. Besøgene aflægges hos de organer, hvor der er konstateret visse problemer. Der vil desuden blive aflagt besøg hos 7 udbetalende organer.

Overensstemmelsesbeslutninger

| 5.46. | Overensstemmelsesbeslutninger har til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansiering, hvis Kommissionen har konstateret, at de ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. De eksisterende procedurer er ikke udformet med henblik på at sikre, at dette mål nås, for så vidt angår betalinger til de endelige støttemodtagere (landbrugere og handelsvirksomheder). Beslutningerne er i de fleste tilfælde faste korrektioner for svagheder i kontrolsystemerne og ikke en vurdering af effekten af de enkelte regelstridige betalinger. Det er derfor usandsynligt, at regelstridige betalinger kan inddrives gennem regnskabsafslutningsproceduren. For at få pålidelige oplysninger om lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger til de endelige støttemodtagere, må generaldirektøren |
| --- | --- |

5.46.

Overensstemmelsesbeslutninger har til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansiering, hvis Kommissionen har konstateret, at de ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. De eksisterende procedurer er ikke udformet med henblik på at sikre, at dette mål nås, for så vidt angår betalinger til de endelige støttemodtagere (landbrugere og handelsvirksomheder). Beslutningerne er i de fleste tilfælde faste korrektioner for svagheder i kontrolsystemerne og ikke en vurdering af effekten af de enkelte regelstridige betalinger. Det er derfor usandsynligt, at regelstridige betalinger kan inddrives gennem regnskabsafslutningsproceduren. For at få pålidelige oplysninger om lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger til de endelige støttemodtagere, må generaldirektøren

| a) | enten sørge for, at de attesterende organer udvider deres arbejde til at omfatte endelige støttemodtagere ved også at udføre deres stikprøvetest på landbrugerniveau eller ved at sætte mere ind på arbejdet med at efterprøve og godkende IFKS-kontrolstatistikker og kontroller, som foretages efter udbetalingen af støtten |
| --- | --- |

a)

enten sørge for, at de attesterende organer udvider deres arbejde til at omfatte endelige støttemodtagere ved også at udføre deres stikprøvetest på landbrugerniveau eller ved at sætte mere ind på arbejdet med at efterprøve og godkende IFKS-kontrolstatistikker og kontroller, som foretages efter udbetalingen af støtten

| b) | eller pålægge sit eget personale at kontrollere lovligheden og den formelle rigtighed af regnskabsårets transaktioner på støttemodtagerniveau på grundlag af en egnet stikprøvemetode. |
| --- | --- |

b)

eller pålægge sit eget personale at kontrollere lovligheden og den formelle rigtighed af regnskabsårets transaktioner på støttemodtagerniveau på grundlag af en egnet stikprøvemetode.

I overensstemmelse med Rettens udtalelse om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« bør Kommissionen, når det er muligt, tage de allerede eksisterende forvaltnings- og kontrolsystemer såsom IFKS i betragtning.

| 5.46 og 5.47. | Som Retten ganske rigtigt understreger, har den efterprøvende regnskabsafslutning til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne, og herigennem spare fællesskabsbudgettet for udgifter, som ikke bør afholdes over budgettet. Det er derimod ikke en mekanisme, der kan anvendes til at inddrive retsstridige betalinger fra modtagerne, da det i henhold til princippet om delt forvaltning udelukkende påhviler medlemsstaterne, således som det klart fremgår af artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1290/2005. |
| --- | --- |

5.46 og 5.47.

Som Retten ganske rigtigt understreger, har den efterprøvende regnskabsafslutning til formål at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne, og herigennem spare fællesskabsbudgettet for udgifter, som ikke bør afholdes over budgettet. Det er derimod ikke en mekanisme, der kan anvendes til at inddrive retsstridige betalinger fra modtagerne, da det i henhold til princippet om delt forvaltning udelukkende påhviler medlemsstaterne, således som det klart fremgår af artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1290/2005.

Ifølge Kommissionen er det med udgangspunkt i denne definition ved hjælp af Kommissionens nuværende praksis muligt at nå målet for den efterprøvende regnskabsafslutning. Kommissionens praksis består i at evaluere medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolordninger og i tilfælde af mangler at foretage finansielle korrektioner, som kan have form af en standardsats, hvis det ikke er muligt at opgøre tabet for EUGFL. Retten har selv i punkt 6.35 i denne beretning anerkendt, at dette er en effektiv fremgangsmåde.

Som Retten understreger i punkt 6.35, er de finansielle korrektioner desuden et vigtigt redskab til at forbedre medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolordninger og dermed forhindre eller afsløre og inddrive retsstridige betalinger til de endelige modtagere. Den efterprøvende regnskabsafslutning er dermed indirekte med til at sikre lovligheden og den formelle rigtighed af transaktionerne i forhold til de endelige støttemodtagere.

Inden for visse udgiftsområder foreligger der allerede et skøn over uregelmæssighedernes omfang. F.eks. for arealstøtte er fejlmarginen på grundlag af ca. 47 000 stikprøver foretaget af medlemsstaterne anslået til 1,95 %. Det forekommer at være et meget stort og repræsentativt udsnit. Med henvisning til den enkelte revisionsmodel synes det ikke at kunne forsvares omkostningsmæssigt for Kommissionen at foretage nogle særskilte stikprøver med henblik på at vurdere udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Det forekommer at være mere omkostningseffektivt, hvis Kommissionen stoler på det arbejde, som de udbetalende organer har udført, og i stedet koncentrerer sit revisionsarbejde om medlemsstaternes udgiftskontrolordninger.

For at forbedre og styrke den overordnede ordning, der skal garantere en rimelig sikkerhed, er Kommissionen parat til at følge Rettens anbefalinger om, at de attesterende organer burde gøre en større indsats for at kontrollere og godkende inspektionsstatistikkerne og kontrollen efter udbetalingen (jf. svaret på punkt 5.44).

Om udgifterne til den finansielle korrektion sendes videre til det nationale budget eller den endelige støttemodtager afhænger af begrundelsen for korrektionen.

| 5.47. | De finansielle korrektioner er ikke et redskab til inddrivelse af regelstridige betalinger til støttemodtagerne. Det er medlemsstaternes ansvar at inddrive disse beløb. Omkostningerne ved korrektionerne bæres af medlemsstaterne og påvirker i de fleste tilfælde ikke direkte dem, der har modtaget støtten (landbrugere og handelsvirksomheder). |
| --- | --- |

5.47.

De finansielle korrektioner er ikke et redskab til inddrivelse af regelstridige betalinger til støttemodtagerne. Det er medlemsstaternes ansvar at inddrive disse beløb. Omkostningerne ved korrektionerne bæres af medlemsstaterne og påvirker i de fleste tilfælde ikke direkte dem, der har modtaget støtten (landbrugere og handelsvirksomheder).

| 5.48. | Overensstemmelsesbeslutninger vedrører normalt flere års udgifter og vedtages nogle år efter, at udgifterne er afholdt. De korrektioner, der blev foretaget i de overensstemmelsesbeslutninger, der blev vedtaget i 2005, vedrører således betalinger til endelige modtagere i årene før 2005. Det vil først i løbet af de kommende år blive besluttet, hvilke udgifter der skal udelukkes for 2005. Ved udgangen af 2005 var regnskabsafslutningsproceduren endeligt afsluttet for 1998, men ikke for de efterfølgende år. |
| --- | --- |

5.48.

Overensstemmelsesbeslutninger vedrører normalt flere års udgifter og vedtages nogle år efter, at udgifterne er afholdt. De korrektioner, der blev foretaget i de overensstemmelsesbeslutninger, der blev vedtaget i 2005, vedrører således betalinger til endelige modtagere i årene før 2005. Det vil først i løbet af de kommende år blive besluttet, hvilke udgifter der skal udelukkes for 2005. Ved udgangen af 2005 var regnskabsafslutningsproceduren endeligt afsluttet for 1998, men ikke for de efterfølgende år.

| 5.48. | Kommissionen ville gerne afslutte de gamle sager, og de ældste og endnu ikke afsluttede sager blev nøje undersøgt, da revisionsprogrammet for landbrugsudgifterne for 2006 blev fastlagt. I juni 2006 var 97 % af de revisioner, der blev gennemført i 2001 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 1999) og 94 % af de revisioner, der blev gennemført i 2002 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 2000), afsluttet. De endnu ikke gennemførte finansielle korrektioner for 1999 og 2000 anslås højst at beløbe sig til henholdsvis 41 og 126 mio. EUR. For revisioner gennemført i 2003 og 2004 ligger afslutningsprocenten på henholdsvis 83 % og 84 %. |
| --- | --- |

5.48.

Kommissionen ville gerne afslutte de gamle sager, og de ældste og endnu ikke afsluttede sager blev nøje undersøgt, da revisionsprogrammet for landbrugsudgifterne for 2006 blev fastlagt. I juni 2006 var 97 % af de revisioner, der blev gennemført i 2001 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 1999) og 94 % af de revisioner, der blev gennemført i 2002 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 2000), afsluttet. De endnu ikke gennemførte finansielle korrektioner for 1999 og 2000 anslås højst at beløbe sig til henholdsvis 41 og 126 mio. EUR. For revisioner gennemført i 2003 og 2004 ligger afslutningsprocenten på henholdsvis 83 % og 84 %.

Det fremgår klart af den årlige aktivitetsrapport for 2005, hvilke korrektioner der skal træffes beslutning om i de kommende overensstemmelsesbeslutninger for regnskabsårene 2001-2005. Disse oplysninger angives som eventualaktiver i Kommissionens regnskabssystem.

Den efterprøvende regnskabsafslutnings flerårige karakter, som Retten henviser til, har imidlertid ingen betydning for sikkerheden, hvilket kan udledes af afslutningen for regnskabsåret 2005. Eftersom Kommissionens revision omfatter medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolordninger, giver den ikke kun oplysning om de reviderede udgifter, men også indirekte om de fremtidige udgifter, der omfattes af de pågældende ordninger.

Revision af Kommissionens enheder for regnskabsafslutning

| 5.49. | I 2005 foretog Retten en revision af Kommissionens enheder for regnskabsafslutning, herunder af personalefordelingen, og undersøgte en stikprøve af overensstemmelseskontroller, som var udført i henholdsvis 2004 og 2005 (44). |
| --- | --- |

5.49.

I 2005 foretog Retten en revision af Kommissionens enheder for regnskabsafslutning, herunder af personalefordelingen, og undersøgte en stikprøve af overensstemmelseskontroller, som var udført i henholdsvis 2004 og 2005 (44).

| 5.50. | Revisionen afslørede følgende væsentlige svagheder: |
| --- | --- |

5.50.

Revisionen afslørede følgende væsentlige svagheder:

| 5.50. | |
| --- | --- |

5.50.

| a) | Kommissionen kunne ikke dokumentere, at den systematisk tager hensyn til sin centrale risikoanalyse, når den fordeler personale på de forskellige foranstaltninger, som den skal revidere. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kunne ikke dokumentere, at den systematisk tager hensyn til sin centrale risikoanalyse, når den fordeler personale på de forskellige foranstaltninger, som den skal revidere.

| a) | Hvad angår overensstemmelseskontrollen (eksklusive direkte udgifter), afspejler den nuværende opdeling i tre forskellige enheder generelt set den fælles landbrugspolitiks hovedkategorier af støtteforanstaltninger: traditionelle markedsmekanismer, direkte indkomststøtte i henhold til IFKS og foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Personalet blev fordelt på de forskellige enheder således, at der kan udføres en passende overensstemmelseskontrol inden for hver af den fælles landbrugspolitiks hovedkategorier af støtteforanstaltninger.
  Direktoratets centrale risikoanalyse er først og fremmest et værktøj til udvælgelse af, hvilke støtteforanstaltninger der skal revideres. Der er endvidere mange andre faktorer, som må tages i betragtning ved fordelingsprocessen, og som afhænger af en specifik risikoanalyse, f.eks. revision i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89, attestering af regnskaber, Sapard-akkreditering, forvaltnings- og overvågningsaktiviteter samt personalets erfaringer og disponibilitet. Resultatet har været, at der i årenes løb har fundet personaleforskydninger sted mellem hold og enheder, og evalueringen af personalefordelingen er en løbende proces. |
| --- | --- |

a)

Hvad angår overensstemmelseskontrollen (eksklusive direkte udgifter), afspejler den nuværende opdeling i tre forskellige enheder generelt set den fælles landbrugspolitiks hovedkategorier af støtteforanstaltninger: traditionelle markedsmekanismer, direkte indkomststøtte i henhold til IFKS og foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Personalet blev fordelt på de forskellige enheder således, at der kan udføres en passende overensstemmelseskontrol inden for hver af den fælles landbrugspolitiks hovedkategorier af støtteforanstaltninger.

Direktoratets centrale risikoanalyse er først og fremmest et værktøj til udvælgelse af, hvilke støtteforanstaltninger der skal revideres. Der er endvidere mange andre faktorer, som må tages i betragtning ved fordelingsprocessen, og som afhænger af en specifik risikoanalyse, f.eks. revision i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89, attestering af regnskaber, Sapard-akkreditering, forvaltnings- og overvågningsaktiviteter samt personalets erfaringer og disponibilitet. Resultatet har været, at der i årenes løb har fundet personaleforskydninger sted mellem hold og enheder, og evalueringen af personalefordelingen er en løbende proces.

| b) | I seks af de undersøgte overensstemmelseskontroller havde man ikke dækket alle de relevante risici og centrale kontroller, og der var ikke givet en tilstrækkelig begrundelse for dette. |
| --- | --- |

b)

I seks af de undersøgte overensstemmelseskontroller havde man ikke dækket alle de relevante risici og centrale kontroller, og der var ikke givet en tilstrækkelig begrundelse for dette.

| b) | Kommissionens revisionsarbejde angående landbrugsudgifter, der i 2004 og 2005 omfattede henholdsvis 177 og 163 stedlige kontroller, baserer sig på de disponible ressourcer og en risikoanalyse. Med henblik på kontrol udvælger de ansvarlige direktorater på dette grundlag visse risici og centrale kontroller, som anses for at være de mest egnede til den pågældende undersøgelse. En sådan begrænsning af revisionens omfang er en helt normal og alment accepteret revisionspraksis. I tre af de seks sager, som Retten rejser, er begrænsningen af omfanget udtrykkeligt fastsat i planen for tjenesterejser. I de tre øvrige sager skyldtes begrænsningen af omfanget omstændigheder uden for revisors kontrol. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens revisionsarbejde angående landbrugsudgifter, der i 2004 og 2005 omfattede henholdsvis 177 og 163 stedlige kontroller, baserer sig på de disponible ressourcer og en risikoanalyse. Med henblik på kontrol udvælger de ansvarlige direktorater på dette grundlag visse risici og centrale kontroller, som anses for at være de mest egnede til den pågældende undersøgelse. En sådan begrænsning af revisionens omfang er en helt normal og alment accepteret revisionspraksis. I tre af de seks sager, som Retten rejser, er begrænsningen af omfanget udtrykkeligt fastsat i planen for tjenesterejser. I de tre øvrige sager skyldtes begrænsningen af omfanget omstændigheder uden for revisors kontrol.

| c) | I fem af de undersøgte kontroller var der ikke anvendt detaljerede revisionsprogrammer, eller der var ikke tilstrækkelig dokumentation for anvendelsen af programmerne. |
| --- | --- |

c)

I fem af de undersøgte kontroller var der ikke anvendt detaljerede revisionsprogrammer, eller der var ikke tilstrækkelig dokumentation for anvendelsen af programmerne.

| c) | Kommissionen er af den opfattelse, at dens revisionsarbejde almindeligvis er veldokumenteret og giver et tilstrækkeligt belæg for det udførte revisionsarbejde og de konklusioner, der må drages heraf.
  Dog er Kommissionen altid indstillet på yderligere at forbedre dokumentationen i forbindelse med dens revisionsarbejde. Der henvises i den sammenhæng til gennemførelsen af henstillingerne fra den interne revisionsfunktion i 2005 (se det følgende punkt). |
| --- | --- |

c)

Kommissionen er af den opfattelse, at dens revisionsarbejde almindeligvis er veldokumenteret og giver et tilstrækkeligt belæg for det udførte revisionsarbejde og de konklusioner, der må drages heraf.

Dog er Kommissionen altid indstillet på yderligere at forbedre dokumentationen i forbindelse med dens revisionsarbejde. Der henvises i den sammenhæng til gennemførelsen af henstillingerne fra den interne revisionsfunktion i 2005 (se det følgende punkt).

| 5.51. | Disse resultater begrænser de konklusioner, der kan drages med hensyn til, hvordan medlemsstaternes kontrolsystemer fungerer, og med hensyn til den sikkerhed, overensstemmelseskontrollerne kan give. Retten bekræfter konklusionerne i den rapport fra Kommissionens interne revisionsfunktion for landbrug, som blev færdiggjort i 2004 (45). Disse konklusioner blev ikke anfægtet i den endelige rapport, der blev sendt til generaldirektøren for landbrug. |
| --- | --- |

5.51.

Disse resultater begrænser de konklusioner, der kan drages med hensyn til, hvordan medlemsstaternes kontrolsystemer fungerer, og med hensyn til den sikkerhed, overensstemmelseskontrollerne kan give. Retten bekræfter konklusionerne i den rapport fra Kommissionens interne revisionsfunktion for landbrug, som blev færdiggjort i 2004 (45). Disse konklusioner blev ikke anfægtet i den endelige rapport, der blev sendt til generaldirektøren for landbrug.

| 5.51. | Kommissionen er fortsat overbevist om, at overensstemmelseskontrol er et centralt element i det overordnede system til forvaltning af og kontrol med landbrugsudgifterne, som nærmere beskrevet i svaret på punkt 5.59, og at Kommissionens revisionsarbejde er af en tilstrækkelig kvalitet til at bidrage til den sikkerhed, der kan opnås fra dette system. Der foretages dog løbende forbedringer af procedurerne, og det bekræftes i den rapport, hvormed der blev fulgt op på den endelige rapport fra den interne revisionsfunktion, som Retten henviser til, at der er konstateret betydelige forbedringer i 2005. |
| --- | --- |

5.51.

Kommissionen er fortsat overbevist om, at overensstemmelseskontrol er et centralt element i det overordnede system til forvaltning af og kontrol med landbrugsudgifterne, som nærmere beskrevet i svaret på punkt 5.59, og at Kommissionens revisionsarbejde er af en tilstrækkelig kvalitet til at bidrage til den sikkerhed, der kan opnås fra dette system. Der foretages dog løbende forbedringer af procedurerne, og det bekræftes i den rapport, hvormed der blev fulgt op på den endelige rapport fra den interne revisionsfunktion, som Retten henviser til, at der er konstateret betydelige forbedringer i 2005.

Konklusion og anbefalinger

| 5.52. | Retten konstaterede som i tidligere år, at udgifterne til den fælles landbrugspolitik taget under ét og under hensyntagen til alle tilgængelige revisionsbeviser stadig var behæftet med en væsentlig forekomst af fejl, som ikke konstateres eller forebygges af overvågnings- og kontrolsystemerne. De forskellige hovedkategorier af landbrugsudgifter er behæftet med forskellige risikograder og svagheder. |
| --- | --- |

5.52.

Retten konstaterede som i tidligere år, at udgifterne til den fælles landbrugspolitik taget under ét og under hensyntagen til alle tilgængelige revisionsbeviser stadig var behæftet med en væsentlig forekomst af fejl, som ikke konstateres eller forebygges af overvågnings- og kontrolsystemerne. De forskellige hovedkategorier af landbrugsudgifter er behæftet med forskellige risikograder og svagheder.

| 5.52. | Kommissionen finder situationen tilfredsstillende, hvad angår de landbrugsudgifter, som forvaltes og kontrolleres af IFKS, idet de risici, som Retten peger på, hovedsagelig vedrører den fælles landbrugspolitiks øvrige foranstaltninger. IFKS dækker for øjeblikket ca. 67 % af udgifterne inden for EUGFL, Garantisektionen. Reformerne af den fælles landbrugspolitik i 2003 og 2004 nedbragte den samlede risiko mere endnu ved at udvide den del af udgifterne, som IFKS dækker, til ca. 89 % i 2013. |
| --- | --- |

5.52.

Kommissionen finder situationen tilfredsstillende, hvad angår de landbrugsudgifter, som forvaltes og kontrolleres af IFKS, idet de risici, som Retten peger på, hovedsagelig vedrører den fælles landbrugspolitiks øvrige foranstaltninger. IFKS dækker for øjeblikket ca. 67 % af udgifterne inden for EUGFL, Garantisektionen. Reformerne af den fælles landbrugspolitik i 2003 og 2004 nedbragte den samlede risiko mere endnu ved at udvide den del af udgifterne, som IFKS dækker, til ca. 89 % i 2013.

Kommissionen vil analysere de fejl, som Retten har fundet frem til, om nødvendigt i samarbejde med de berørte medlemsstater, og dette kan i nogle tilfælde føre til en finansiel korrektion i forbindelse med regnskabsafslutningen.

De indførte systemer gør det muligt effektivt at forvalte risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner. Hvis systemerne ikke anvendes korrekt, foretager Kommissionen finansielle korrektioner i forbindelse med regnskabsafslutningen. Dette er dokumenteret af Rettens egne undersøgelsesresultater angående anvendelsen af IFKS.

| 5.53. | De udgifter til den fælles landbrugspolitik, der forvaltes og kontrolleres ved hjælp af IFKS, beløber sig til 25 500 millioner euro i EU-15 og 1 400 millioner euro i de nye medlemsstater. Når IFKS anvendes korrekt, er det et effektivt kontrolsystem, der kan begrænse risikoen for fejl eller regelstridige udgifter. Det er imidlertid ikke tilfældet i Grækenland. I de nye medlemsstater, som Retten reviderede, er systemerne endnu ikke pålidelige: Det kan især nævnes, at oplysningerne i LPIS sammen med de oplysninger, der skulle angives i ansøgningerne, ikke var tilstrækkelige til systematisk at sikre korrekt identificering af parceller. Denne mangel indvirker på effektiviteten af de administrative kontroller og kontrollerne på stedet, og opmålingstolerancerne anvendes forkert. |
| --- | --- |

5.53.

De udgifter til den fælles landbrugspolitik, der forvaltes og kontrolleres ved hjælp af IFKS, beløber sig til 25 500 millioner euro i EU-15 og 1 400 millioner euro i de nye medlemsstater. Når IFKS anvendes korrekt, er det et effektivt kontrolsystem, der kan begrænse risikoen for fejl eller regelstridige udgifter. Det er imidlertid ikke tilfældet i Grækenland. I de nye medlemsstater, som Retten reviderede, er systemerne endnu ikke pålidelige: Det kan især nævnes, at oplysningerne i LPIS sammen med de oplysninger, der skulle angives i ansøgningerne, ikke var tilstrækkelige til systematisk at sikre korrekt identificering af parceller. Denne mangel indvirker på effektiviteten af de administrative kontroller og kontrollerne på stedet, og opmålingstolerancerne anvendes forkert.

| 5.53. | Kommissionen deler Rettens opfattelse af, at IFKS er et kontrolsystem, som effektivt mindsker risikoen for regelstridige udgifter. |
| --- | --- |

5.53.

Kommissionen deler Rettens opfattelse af, at IFKS er et kontrolsystem, som effektivt mindsker risikoen for regelstridige udgifter.

Kommissionen videreførte i 2005 sit skærpede revisionsprogram og andre tilsynsforanstaltninger for Grækenland, og de græske myndigheder har på Kommissionens initiativ fastlagt en handlingsplan for at tage højde for manglerne (se svaret på punkt 5.10). Nogle af Rettens bemærkninger om de nye medlemsstaters LPIS accepteres, men svaghederne anses for at være af mindre betydning i lyset af den overordnet set vellykkede gennemførelse af IFKS. Der tages fat på de begyndervanskeligheder, som Retten peger på, i løbet af de rutinemæssige revisioner af landbrugsudgifterne, og der er aflagt mindst ét kontrolbesøg i alle nye medlemsstater i perioden 2004-2005.

| 5.54. | IFKS-kontrolresultaterne vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne til landbrugerne, men disse betalinger kontrolleres og godkendes ikke i tilstrækkeligt omfang af et uafhængigt organ. De attesterende organers arbejde kan ikke give sikkerhed for, at landbrugeres og handelsvirksomheders anmeldelser er rigtige, eftersom ansøgninger om EU-støtte almindeligvis ikke kontrolleres på stedet. |
| --- | --- |

5.54.

IFKS-kontrolresultaterne vedrører lovligheden og den formelle rigtighed af betalingerne til landbrugerne, men disse betalinger kontrolleres og godkendes ikke i tilstrækkeligt omfang af et uafhængigt organ. De attesterende organers arbejde kan ikke give sikkerhed for, at landbrugeres og handelsvirksomheders anmeldelser er rigtige, eftersom ansøgninger om EU-støtte almindeligvis ikke kontrolleres på stedet.

| 5.54. | Kommissionen finder, at den har en omfattende forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne, som er nøje beskrevet i svaret på punkt 5.59, og hvilket bl.a. omfatter IFKS, og som allerede giver rimelig sikkerhed for, at risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende landbrugstransaktioner forvaltes effektivt. |
| --- | --- |

5.54.

Kommissionen finder, at den har en omfattende forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne, som er nøje beskrevet i svaret på punkt 5.59, og hvilket bl.a. omfatter IFKS, og som allerede giver rimelig sikkerhed for, at risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende landbrugstransaktioner forvaltes effektivt.

For yderligere at forbedre og styrke den overordnede ordning, der skal garantere en rimelig sikkerhed, er Kommissionen parat til at følge Rettens anbefalinger om, at de attesterende organer burde gøre en større indsats (se svaret på punkt 5.44).

| 5.55. | De vedvarende kontrolsvagheder på områderne olivenolie, udvikling af landdistrikterne og eksportrestitutioner betyder, at der er en risiko for, at betalingerne er ulovlige/regelstridige. Rettens egne test har bevist, at denne risiko er reel. Det er især tilfældet i olivenoliesektoren, hvor det geografiske informationssystems upålidelighed rejser tvivl om grundlaget for den enkeltbetaling, olivenproducenterne fremover skal have. |
| --- | --- |

5.55.

De vedvarende kontrolsvagheder på områderne olivenolie, udvikling af landdistrikterne og eksportrestitutioner betyder, at der er en risiko for, at betalingerne er ulovlige/regelstridige. Rettens egne test har bevist, at denne risiko er reel. Det er især tilfældet i olivenoliesektoren, hvor det geografiske informationssystems upålidelighed rejser tvivl om grundlaget for den enkeltbetaling, olivenproducenterne fremover skal have.

| 5.55. | Kommissionen er klar over, at GIS for olivendyrkningen er mangelfuld, og den er ligesom Retten bekymret for reformens gennemførelse. Kommissionen har under regnskabsafslutningen udstedt anbefalinger til medlemsstaterne. Når udgifterne i forbindelse med de nye ordninger er afholdt, vil risikoen for EUGFL blive vurderet, hvorefter der kan ske finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

5.55.

Kommissionen er klar over, at GIS for olivendyrkningen er mangelfuld, og den er ligesom Retten bekymret for reformens gennemførelse. Kommissionen har under regnskabsafslutningen udstedt anbefalinger til medlemsstaterne. Når udgifterne i forbindelse med de nye ordninger er afholdt, vil risikoen for EUGFL blive vurderet, hvorefter der kan ske finansielle korrektioner.

| 5.56. | Godkendelsessystemer og kontroller efter udbetalingen af støtten har til formål at udelukke udgifter, som ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, men det sker ikke i øjeblikket med hensyn til betalinger til de endelige støttemodtagere. Kommissionen kender ikke og har ikke foretaget en skønsmæssig beregning af det samlede beløb for regelstridigt udbetalt landbrugsstøtte (46). Det står derfor ikke klart, om der gennem disse systemer inddrives en tilfredsstillende andel af de regelstridige betalinger. |
| --- | --- |

5.56.

Godkendelsessystemer og kontroller efter udbetalingen af støtten har til formål at udelukke udgifter, som ikke er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, men det sker ikke i øjeblikket med hensyn til betalinger til de endelige støttemodtagere. Kommissionen kender ikke og har ikke foretaget en skønsmæssig beregning af det samlede beløb for regelstridigt udbetalt landbrugsstøtte (46). Det står derfor ikke klart, om der gennem disse systemer inddrives en tilfredsstillende andel af de regelstridige betalinger.

| 5.56. | Kommissionen anser regnskabsafslutningssystemet for at være et effektivt og virksomt værktøj til at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Retten har bekræftet dette i den foreliggende beretnings punkt 6.35. |
| --- | --- |

5.56.

Kommissionen anser regnskabsafslutningssystemet for at være et effektivt og virksomt værktøj til at udelukke udgifter fra fællesskabsfinansieringen, hvis de ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne. Retten har bekræftet dette i den foreliggende beretnings punkt 6.35.

Kommissionen finder, at de samlede finansielle korrektioner for et givet år sammen med de sanktioner, som de endelige modtagere på nationalt plan er pålagt, giver et værdifuldt skøn over de regelstridige betalingers samlede omfang.

| 5.57. | Kommissionens overensstemmelsesbeslutninger er ikke fuldstændig dækkende for noget år efter 1998. Eftersom disse beslutninger for 2005 vil blive taget i fremtiden, er udgifterne foreløbige, og der kan først drages en konklusion om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskaber, når der er indledt og gennemført en dækkende regnskabsafslutningsprocedure. |
| --- | --- |

5.57.

Kommissionens overensstemmelsesbeslutninger er ikke fuldstændig dækkende for noget år efter 1998. Eftersom disse beslutninger for 2005 vil blive taget i fremtiden, er udgifterne foreløbige, og der kan først drages en konklusion om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for Fællesskabets regnskaber, når der er indledt og gennemført en dækkende regnskabsafslutningsprocedure.

| 5.57. | Kommissionen ville gerne afslutte de gamle sager, og de ældste og endnu ikke afsluttede sager blev nøje undersøgt, da revisionsprogrammet for landbrugsudgifterne for 2006 blev fastlagt. I juni 2006 var 97 % af de revisioner, der blev gennemført i 2001 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 1999) og 94 % af de revisioner, der blev gennemført i 2002 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 2000), afsluttet. De endnu ikke gennemførte finansielle korrektioner for 1999 og 2000 anslås højst at beløbe sig til henholdsvis 41 og 126 mio. EUR. For revisioner gennemført i 2003 og 2004 ligger afslutningsprocenten på henholdsvis 83 % og 84 %. |
| --- | --- |

5.57.

Kommissionen ville gerne afslutte de gamle sager, og de ældste og endnu ikke afsluttede sager blev nøje undersøgt, da revisionsprogrammet for landbrugsudgifterne for 2006 blev fastlagt. I juni 2006 var 97 % af de revisioner, der blev gennemført i 2001 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 1999) og 94 % af de revisioner, der blev gennemført i 2002 (med mulighed for finansielle korrektioner tilbage til 2000), afsluttet. De endnu ikke gennemførte finansielle korrektioner for 1999 og 2000 anslås højst at beløbe sig til henholdsvis 41 og 126 mio. EUR. For revisioner gennemført i 2003 og 2004 ligger afslutningsprocenten på henholdsvis 83 % og 84 %.

Det fremgår klart af den årlige aktivitetsrapport for 2005, hvilke korrektioner der skal træffes beslutning om i de kommende overensstemmelsesbeslutninger for regnskabsårene 2001-2005. Disse oplysninger angives som eventualaktiver i Kommissionens regnskabssystem.

Trods det, at der for regnskabsåret 2001 ff. stadig er finansielle korrektionsprocedurer undervejs, er det Kommissionens holdning, at den allerede råder over tilstrækkelige oplysninger til at have rimelig sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af landbrugsudgifterne (se nærmere oplysninger i punkt 5.59).

Endvidere har den efterprøvende regnskabsafslutnings flerårige karakter ingen betydning for sikkerheden, hvilken kan udledes af afslutningen for regnskabsåret 2005. Eftersom Kommissionens revision omfatter medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolordninger, giver den ikke kun oplysning om de reviderede udgifter, men også indirekte om de fremtidige udgifter, der omfattes af de pågældende ordninger.

| 5.58. | Kommissionen bør fortsat støtte medlemsstaternes myndigheder for at sikre, at IFKS gennemføres fuldt ud i Grækenland, og at de svagheder, der blev konstateret i de nye medlemsstater, bliver afhjulpet. |
| --- | --- |

5.58.

Kommissionen bør fortsat støtte medlemsstaternes myndigheder for at sikre, at IFKS gennemføres fuldt ud i Grækenland, og at de svagheder, der blev konstateret i de nye medlemsstater, bliver afhjulpet.

| 5.59. | Kommissionen bør sikre sig, at overvågnings- og kontrolsystemerne giver sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed på støttemodtagerniveau, og bør sørge for, at regelstridige betalinger inddrives. Den bør foretage en skønsmæssig beregning af beløbet for de regelstridige betalinger: |
| --- | --- |

5.59.

Kommissionen bør sikre sig, at overvågnings- og kontrolsystemerne giver sikkerhed for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed på støttemodtagerniveau, og bør sørge for, at regelstridige betalinger inddrives. Den bør foretage en skønsmæssig beregning af beløbet for de regelstridige betalinger:

| a) | enten ved at sørge for, at de attesterende organer udvider deres arbejde til at omfatte endelige støttemodtagere ved også at udføre deres stikprøvetest på landbrugerniveau eller ved at sætte mere ind på arbejdet med at efterprøve og godkende IFKS-kontrolstatistikker og kontroller, som foretages efter udbetalingen af støtten |
| --- | --- |

a)

enten ved at sørge for, at de attesterende organer udvider deres arbejde til at omfatte endelige støttemodtagere ved også at udføre deres stikprøvetest på landbrugerniveau eller ved at sætte mere ind på arbejdet med at efterprøve og godkende IFKS-kontrolstatistikker og kontroller, som foretages efter udbetalingen af støtten

| b) | eller ved at pålægge sit eget personale at kontrollere lovligheden og den formelle rigtighed af regnskabsårets transaktioner på støttemodtagerniveau på grundlag af en egnet stikprøvemetode. |
| --- | --- |

b)

eller ved at pålægge sit eget personale at kontrollere lovligheden og den formelle rigtighed af regnskabsårets transaktioner på støttemodtagerniveau på grundlag af en egnet stikprøvemetode.

| 5.59. | Kommissionen er af den opfattelse, at den råder over tilstrækkelige oplysninger til at have rimelig sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af landbrugsudgifterne og sikre, at retsstridige betalinger inddrives. |
| --- | --- |

5.59.

Kommissionen er af den opfattelse, at den råder over tilstrækkelige oplysninger til at have rimelig sikkerhed for lovligheden og den formelle rigtighed af landbrugsudgifterne og sikre, at retsstridige betalinger inddrives.

Der findes en omfattende forvaltnings- og kontrolordning, som beror på fire niveauer:

| a) | en obligatorisk forvaltningsstruktur på medlemsstatsniveau, som er centreret omkring betalingsorganer og en myndighed på højt niveau, der er kompetent til at udstede og inddrage organets akkreditering. Beslutningen om at udstede akkrediteringen bygger på en detaljeret undersøgelse udført af et eksternt revisionsorgan |
| --- | --- |

a)

en obligatorisk forvaltningsstruktur på medlemsstatsniveau, som er centreret omkring betalingsorganer og en myndighed på højt niveau, der er kompetent til at udstede og inddrage organets akkreditering. Beslutningen om at udstede akkrediteringen bygger på en detaljeret undersøgelse udført af et eksternt revisionsorgan

| b) | detaljerede kontrolsystemer og afskrækkende sanktioner, der skal anvendes af disse betalingsorganer, med fælles grundtræk og særregler, som er tilpasset hver støtteordnings særlige forhold |
| --- | --- |

b)

detaljerede kontrolsystemer og afskrækkende sanktioner, der skal anvendes af disse betalingsorganer, med fælles grundtræk og særregler, som er tilpasset hver støtteordnings særlige forhold

| c) | efterfølgende kontrol udført af certificerede revisionsinstitutioner og særlige afdelinger (kontrol i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89) |
| --- | --- |

c)

efterfølgende kontrol udført af certificerede revisionsinstitutioner og særlige afdelinger (kontrol i henhold til forordning (EØF) nr. 4045/89)

| d) | regnskabsafslutning ved Kommissionens mellemkomst (både en årlig finansiel regnskabsafslutning og en flerårig forskriftsmæssig regnskabsafslutning). |
| --- | --- |

d)

regnskabsafslutning ved Kommissionens mellemkomst (både en årlig finansiel regnskabsafslutning og en flerårig forskriftsmæssig regnskabsafslutning).

Disse fire niveauer udgør en omfattende forvaltnings- og kontrolordning for landbrugsudgifterne og giver Kommissionen en rimelig sikkerhed for, at risikoen for fejl i lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende landbrugstransaktioner forvaltes effektivt.

Det er allerede muligt at skønne uregelmæssighedernes omfang for de finansielt set mest betydende foranstaltninger, især IFKS. Kommissionen arbejder med at forbedre datakvaliteten for andre foranstaltninger.

For at forbedre og styrke den overordnede ordning, der skal garantere en rimelig sikkerhed, er Kommissionen parat til at følge Rettens anbefalinger om, at de attesterende organer burde gøre en større indsats for at kontrollere og godkende inspektionsstatistikkerne og kontrollen efter udbetalingen (jf. svaret på punkt 5.44).

| 5.60. | Som anført sidste år bør Kommissionen gøre kontrollen efter udbetalingen af støtten til et mere effektivt værktøj til identificering af regelstridige betalinger under den fælles landbrugspolitik, og den bør tage fat på manglerne i de data, medlemsstaterne indsender, og navnlig anmode medlemsstaterne om at indsende en oversigt over beløbet for de testede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder pr. budgetpost. |
| --- | --- |

5.60.

Som anført sidste år bør Kommissionen gøre kontrollen efter udbetalingen af støtten til et mere effektivt værktøj til identificering af regelstridige betalinger under den fælles landbrugspolitik, og den bør tage fat på manglerne i de data, medlemsstaterne indsender, og navnlig anmode medlemsstaterne om at indsende en oversigt over beløbet for de testede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder pr. budgetpost.

| 5.60. | Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger for yderligere at forbedre indberetningen af resultaterne af kontrollen efter betalingernes afholdelse ved at ændre retsrammen. Forbedringerne i relation til beløbet for de testede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder er indføjet i de ændringer af forordning (EF) nr. 4/2004, der er indført ved forordning (EF) nr. 40/2006 af 10. januar 2006. |
| --- | --- |

5.60.

Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger for yderligere at forbedre indberetningen af resultaterne af kontrollen efter betalingernes afholdelse ved at ændre retsrammen. Forbedringerne i relation til beløbet for de testede transaktioner og de konstaterede uregelmæssigheder er indføjet i de ændringer af forordning (EF) nr. 4/2004, der er indført ved forordning (EF) nr. 40/2006 af 10. januar 2006.

| 5.61. | Kommissionen bør undersøge, hvorfor der ved IFKS-kontroller af arealer stadig konstateres et højere fejlniveau ved test af tilfældigt udvalgte stikprøver end ved test foretaget på grundlag af en risikoanalyse. |
| --- | --- |

5.61.

Kommissionen bør undersøge, hvorfor der ved IFKS-kontroller af arealer stadig konstateres et højere fejlniveau ved test af tilfældigt udvalgte stikprøver end ved test foretaget på grundlag af en risikoanalyse.

| 5.61. | Kommissionen har i forbindelse med sin revision konstateret, at telemåling i visse medlemsstater registreredes sammen med stikprøvekontrol, selv om medlemsstaterne udvalgte landbrugerne på grundlag af en risikoanalyse inden for området. Dette fører til en skævvridning af statistikkerne. Med hensyn til forskellen i resultaterne fra disse to former for udvælgelse har Kommissionens analyse, når der tages højde for skævhederne som følge af den ukorrekte indberetning, vist, at det kun er i Danmark, at resultaterne af stikprøvekontrollen er højere end resultaterne af den risikobaserede kontrol (GR er ikke medregnet). Dette vil blive kontrolleret yderligere. |
| --- | --- |

5.61.

Kommissionen har i forbindelse med sin revision konstateret, at telemåling i visse medlemsstater registreredes sammen med stikprøvekontrol, selv om medlemsstaterne udvalgte landbrugerne på grundlag af en risikoanalyse inden for området. Dette fører til en skævvridning af statistikkerne. Med hensyn til forskellen i resultaterne fra disse to former for udvælgelse har Kommissionens analyse, når der tages højde for skævhederne som følge af den ukorrekte indberetning, vist, at det kun er i Danmark, at resultaterne af stikprøvekontrollen er højere end resultaterne af den risikobaserede kontrol (GR er ikke medregnet). Dette vil blive kontrolleret yderligere.

Kommissionen har allerede truffet yderligere foranstaltninger for at forbedre indberetningen (se punkt 5.8).

| 5.62. | Retten anbefaler, at Kommissionen forbedrer kontrollen af udgifterne til den fælles landbrugspolitik på de områder, hvor der fortsat er væsentlige mangler. |
| --- | --- |

5.62.

Retten anbefaler, at Kommissionen forbedrer kontrollen af udgifterne til den fælles landbrugspolitik på de områder, hvor der fortsat er væsentlige mangler.

| 5.62. | Kommissionen har forpligtet sig til at tage fat på de fortsat udestående mangler som f.eks. anvendelsen af IFKS i Grækenland. Reformerne af den fælles landbrugspolitik i 2003 og — for middelhavsprodukter — i 2004 nedbragte den samlede risiko ved at udvide den del af udgifterne, som IFKS dækker, til ca. 89 % i 2013. |
| --- | --- |

5.62.

Kommissionen har forpligtet sig til at tage fat på de fortsat udestående mangler som f.eks. anvendelsen af IFKS i Grækenland. Reformerne af den fælles landbrugspolitik i 2003 og — for middelhavsprodukter — i 2004 nedbragte den samlede risiko ved at udvide den del af udgifterne, som IFKS dækker, til ca. 89 % i 2013.

| 5.63. | Som Rådet har anmodet om (47), bør Kommissionen skelne mellem de udgifter, der er blevet kontrolleret (og eventuelt har givet anledning til korrektioner), og som den kan give rimelig (eller ingen) sikkerhed for, og de udgifter, som vil blive kontrolleret yderligere (og eventuelt give anledning til korrektioner senere) (jf. også punkt 1.57 samt 1.64, 1.65 og 1.66 i denne beretning). |
| --- | --- |

5.63.

Som Rådet har anmodet om (47), bør Kommissionen skelne mellem de udgifter, der er blevet kontrolleret (og eventuelt har givet anledning til korrektioner), og som den kan give rimelig (eller ingen) sikkerhed for, og de udgifter, som vil blive kontrolleret yderligere (og eventuelt give anledning til korrektioner senere) (jf. også punkt 1.57 samt 1.64, 1.65 og 1.66 i denne beretning).

| 5.63. | Kommissionen har den opfattelse, at det ikke vil være hensigtsmæssigt, at der, som Retten foreslår, sondres mellem udgifter, der allerede er kontrolleret, og udgifter, som vil blive kontrolleret yderligere. I betragtning af den flerårige forskriftsmæssige regnskabsafslutningsproces ville en sådan sondring blive yderst vilkårlig; den ville også foregribe medlemsstaternes ret til kontradiktion inden for rammerne af regnskabsafslutningsproceduren. |
| --- | --- |

5.63.

Kommissionen har den opfattelse, at det ikke vil være hensigtsmæssigt, at der, som Retten foreslår, sondres mellem udgifter, der allerede er kontrolleret, og udgifter, som vil blive kontrolleret yderligere. I betragtning af den flerårige forskriftsmæssige regnskabsafslutningsproces ville en sådan sondring blive yderst vilkårlig; den ville også foregribe medlemsstaternes ret til kontradiktion inden for rammerne af regnskabsafslutningsproceduren.

Endvidere sørger Kommissionen i sit årsregnskab for den nødvendige offentliggørelse af de beløb, den stadig forventer inddrevet i kraft af regnskabsafslutningsprocessen.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

Udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder

| 5.64. | Rettens særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne omhandlede støtte til ugunstigt stillede områder. De væsentligste bemærkninger og anbefalinger blev nævnt af Europa-Parlamentet i beslutningen om decharge for 2002-budgettet (48), og der blev sat fokus på: |
| --- | --- |

5.64.

Rettens særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne omhandlede støtte til ugunstigt stillede områder. De væsentligste bemærkninger og anbefalinger blev nævnt af Europa-Parlamentet i beslutningen om decharge for 2002-budgettet (48), og der blev sat fokus på:

| a) | at Kommissionen bør forelægge en sammenfattende evalueringsrapport for Europa-Parlamentet vedrørende denne ordning |
| --- | --- |

a)

at Kommissionen bør forelægge en sammenfattende evalueringsrapport for Europa-Parlamentet vedrørende denne ordning

| b) | at Kommissionen bør tilpasse og præcisere definitionen på »god landbrugspraksis« og sikre, at medlemsstaterne anvender denne betingelse konsekvent |
| --- | --- |

b)

at Kommissionen bør tilpasse og præcisere definitionen på »god landbrugspraksis« og sikre, at medlemsstaterne anvender denne betingelse konsekvent

| c) | at Kommissionen bør foretage en fuldstændig og grundig undersøgelse af den nuværende klassificering af alle ugunstigt stillede områder. |
| --- | --- |

c)

at Kommissionen bør foretage en fuldstændig og grundig undersøgelse af den nuværende klassificering af alle ugunstigt stillede områder.

| 5.65. | I sin beretning om opfølgningen af decharge for 2002 (49) meddelte Kommissionen, at den var ved at forberede en særlig evaluering af ordningen, og at resultaterne ville foreligge sidst i 2005. Kontrakten om udførelse af denne evaluering blev underskrevet i december 2005, og det er planen, at rapporten skal færdiggøres inden udgangen af 2006 og offentliggøres i begyndelsen af 2007. |
| --- | --- |

5.65.

I sin beretning om opfølgningen af decharge for 2002 (49) meddelte Kommissionen, at den var ved at forberede en særlig evaluering af ordningen, og at resultaterne ville foreligge sidst i 2005. Kontrakten om udførelse af denne evaluering blev underskrevet i december 2005, og det er planen, at rapporten skal færdiggøres inden udgangen af 2006 og offentliggøres i begyndelsen af 2007.

| 5.66. | Den nye forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne i perioden 2007-2013 (50) omfatter ordningerne for ugunstigt stillede områder, og med denne nye forordning har Kommissionen taget fat på dechargemyndighedens to andre anmodninger. |
| --- | --- |

5.66.

Den nye forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne i perioden 2007-2013 (50) omfatter ordningerne for ugunstigt stillede områder, og med denne nye forordning har Kommissionen taget fat på dechargemyndighedens to andre anmodninger.

| 5.67. | Det vil ikke længere være en betingelse for at modtage udligningsbeløb, at landbrugere i ugunstigt stillede områder overholder normal god landbrugspraksis. I stedet skal sådanne landbrugere på hele bedriften overholde de obligatoriske krav vedrørende miljø og dyrevelfærd, der siden 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik har været kendt som »krydsoverensstemmelse«. |
| --- | --- |

5.67.

Det vil ikke længere være en betingelse for at modtage udligningsbeløb, at landbrugere i ugunstigt stillede områder overholder normal god landbrugspraksis. I stedet skal sådanne landbrugere på hele bedriften overholde de obligatoriske krav vedrørende miljø og dyrevelfærd, der siden 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik har været kendt som »krydsoverensstemmelse«.

| 5.68. | Afgørelsen om, hvilke arealer der er berettiget til betalinger i kategorien »betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder«, træffes på grundlag af jordproduktivitet og klimaforhold, og dermed brydes forbindelsen til socioøkonomiske kriterier. Princippet om betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder (og områder nord for den 62. breddegrad) er bevaret. |
| --- | --- |

5.68.

Afgørelsen om, hvilke arealer der er berettiget til betalinger i kategorien »betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder«, træffes på grundlag af jordproduktivitet og klimaforhold, og dermed brydes forbindelsen til socioøkonomiske kriterier. Princippet om betalinger for naturbetingede ulemper til landbrugere i bjergområder (og områder nord for den 62. breddegrad) er bevaret.

| 5.68. | Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 vedrørende den følgende programmeringsperiode skal de områder, som kan komme i betragtning til »betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder«, være præget af betydelige naturbetingede ulemper (navnlig ringe jordproduktivitet eller dårlige klimaforhold) og særlige ulemper, medens arealforvaltningen samtidig bør fortsætte for at bevare eller forbedre miljøet, bevare landskabet og opretholde områdets turistpotentiale, eller for at sikre kystlinjen. |
| --- | --- |

5.68.

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 vedrørende den følgende programmeringsperiode skal de områder, som kan komme i betragtning til »betalinger til landbrugere i andre områder med ulemper end bjergområder«, være præget af betydelige naturbetingede ulemper (navnlig ringe jordproduktivitet eller dårlige klimaforhold) og særlige ulemper, medens arealforvaltningen samtidig bør fortsætte for at bevare eller forbedre miljøet, bevare landskabet og opretholde områdets turistpotentiale, eller for at sikre kystlinjen.

| 5.69. | Ikrafttrædelsen af ændringerne til ordningen for støtte til ugunstigt stillede områder er imidlertid blevet udsat til 1. januar 2010. Det gælder dog ikke krydsoverensstemmelseskravet, og ikrafttrædelsen forudsætter vedtagelse af en rådsforordning på grundlag af et forslag fra Kommissionen. De nuværende kriterier for bestemmelse af, hvilke områder der skal klassificeres som ugunstigt stillede, vil således mindst gælde til 2010. |
| --- | --- |

5.69.

Ikrafttrædelsen af ændringerne til ordningen for støtte til ugunstigt stillede områder er imidlertid blevet udsat til 1. januar 2010. Det gælder dog ikke krydsoverensstemmelseskravet, og ikrafttrædelsen forudsætter vedtagelse af en rådsforordning på grundlag af et forslag fra Kommissionen. De nuværende kriterier for bestemmelse af, hvilke områder der skal klassificeres som ugunstigt stillede, vil således mindst gælde til 2010.

| 5.69. | Hvad angår definitionen af ugunstigt stillede områder, indeholdt Kommissionens forslag KOM(2004) 490 endelig vedrørende rammebestemmelser for den fremtidige udvikling af landdistrikterne et forslag om omklassificering af »mellemkategorien« af de ugunstigt stillede områder. Forslaget stødte imidlertid på kraftig modstand, især i Rådet. |
| --- | --- |

5.69.

Hvad angår definitionen af ugunstigt stillede områder, indeholdt Kommissionens forslag KOM(2004) 490 endelig vedrørende rammebestemmelser for den fremtidige udvikling af landdistrikterne et forslag om omklassificering af »mellemkategorien« af de ugunstigt stillede områder. Forslaget stødte imidlertid på kraftig modstand, især i Rådet.

Som en del af det endelige kompromis om forslaget, der blev vedtaget som forordning (EF) nr. 1698/2005, blev der opnået enighed om at arbejde for at analysere spørgsmålet mere indgående, inden der træffes en endelig afgørelse med hensyn til omklassificering.

Indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU

| 5.70. | I sin særberetning nr. 6/2004 undersøgte Retten ordningen for identifikation af kvæg, som skal sikre, at alt oksekød kan spores, og som anvendes til at kontrollere, om betingelserne for udbetaling af de forskellige kvægpræmier overholdes. Retten fandt svagheder i det system, der er indført ved fællesskabslovgivningen, og konstaterede navnlig, at det ikke sikrede sporbarheden af kvæg, der flyttes inden for Fællesskabet, eftersom lovgivningen ikke indeholdt nogen procedure for harmonisering af databaser eller udveksling af data mellem medlemsstaternes databaser. |
| --- | --- |

5.70.

I sin særberetning nr. 6/2004 undersøgte Retten ordningen for identifikation af kvæg, som skal sikre, at alt oksekød kan spores, og som anvendes til at kontrollere, om betingelserne for udbetaling af de forskellige kvægpræmier overholdes. Retten fandt svagheder i det system, der er indført ved fællesskabslovgivningen, og konstaterede navnlig, at det ikke sikrede sporbarheden af kvæg, der flyttes inden for Fællesskabet, eftersom lovgivningen ikke indeholdt nogen procedure for harmonisering af databaser eller udveksling af data mellem medlemsstaternes databaser.

| 5.70-5.72. | I 2004 oprettede Kommissionen Traces-systemet, som gør det muligt at spore dyr, som flyttes inden for EU, eller som kommer udefra. Med Traces konsolideres og forenkles de eksisterende sporingssystemer, der benyttes i forbindelse med samhandel med dyr. Det blev obligatorisk for alle medlemsstater fra den 1. januar 2005 og følger de fleste af anmodningerne fra medlemsstaterne og Rettens anbefalinger, jf. særberetning nr. 1/2000 vedrørende klassisk svinepest. |
| --- | --- |

5.70-5.72.

I 2004 oprettede Kommissionen Traces-systemet, som gør det muligt at spore dyr, som flyttes inden for EU, eller som kommer udefra. Med Traces konsolideres og forenkles de eksisterende sporingssystemer, der benyttes i forbindelse med samhandel med dyr. Det blev obligatorisk for alle medlemsstater fra den 1. januar 2005 og følger de fleste af anmodningerne fra medlemsstaterne og Rettens anbefalinger, jf. særberetning nr. 1/2000 vedrørende klassisk svinepest.

Som opfølgning på Rådets konklusioner vedrørende Rettens særberetning nr. 6/2004 har Kommissionen opstillet yderligere retningslinjer i nært samarbejde med medlemsstaterne. Den 14. februar 2005 lagde Kommissionen sidste hånd på arbejdsdokumentet om benchmarking af databaser til registrering af kvæg, som medlemsstaterne hilste velkommen, og som anvendes til at videreudvikle de nationale databaser.

Endvidere forelagde Kommissionen den 26. januar 2005 sin beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om muligheden for at indføre elektronisk identifikation af kvæg (KOM(2005) 9). Denne beretning indeholder forskellige mulige lovforslag, som er drøftet på rådsniveau i Specialkomitéen for Landbrug den 7. marts 2005. I forbindelse med udarbejdelsen af et egnet lovforslag har Kommissionen til hensigt også at tage fat på informationsudvekslingen mellem de nationale databaser.

| 5.71. | Som led i dechargeproceduren for 2003 efterlyste Rådet (51) større harmonisering mellem databaserne i medlemsstaterne. Europa-Parlamentet (52) opfordrede Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag for at sikre kompatibilitet mellem de nationale databaser og til at give vejledning om dataudveksling. |
| --- | --- |

5.71.

Som led i dechargeproceduren for 2003 efterlyste Rådet (51) større harmonisering mellem databaserne i medlemsstaterne. Europa-Parlamentet (52) opfordrede Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag for at sikre kompatibilitet mellem de nationale databaser og til at give vejledning om dataudveksling.

| 5.72. | Kommissionen accepterede de vigtigste revisionsresultater i Rettens særberetning nr. 6/2004. Den accepterede (53) forslaget om at sikre udveksling af data og udarbejdede et arbejdsdokument til brug ved benchmarking af de nationale databaser. Kommissionen holder øje med situationen, men har ikke foreslået yderligere lovgivning. |
| --- | --- |

5.72.

Kommissionen accepterede de vigtigste revisionsresultater i Rettens særberetning nr. 6/2004. Den accepterede (53) forslaget om at sikre udveksling af data og udarbejdede et arbejdsdokument til brug ved benchmarking af de nationale databaser. Kommissionen holder øje med situationen, men har ikke foreslået yderligere lovgivning.

| 5.73. | I forbindelse med opfølgningen på særberetning nr. 6/2004 undersøgte Retten gennemførelsen af slagtepræmieordningen. Slagtepræmieordningen er en af de præmieordninger, der forvaltes på grundlag af ordningen for identifikation af kvæg (54). Præmien betales for kvæg og kalve, der slagtes eller eksporteres til et land uden for EU. |
| --- | --- |

5.73.

I forbindelse med opfølgningen på særberetning nr. 6/2004 undersøgte Retten gennemførelsen af slagtepræmieordningen. Slagtepræmieordningen er en af de præmieordninger, der forvaltes på grundlag af ordningen for identifikation af kvæg (54). Præmien betales for kvæg og kalve, der slagtes eller eksporteres til et land uden for EU.

| 5.74. | Ordningen er udformet, så den sikrer tilstrækkelig kontrol med betalinger vedrørende dyr, der slagtes i den udbetalende medlemsstat. Til gengæld er kontrollen mindre streng, når det gælder det mindretal af dyr (gennemsnitlig 1,2 % i de undersøgte regioner), der slagtes i én medlemsstat, mens præmien udbetales i en anden. I sådanne sager overføres ikke alle data fra den ene involverede medlemsstat til den anden, og der er ikke sikkerhed for, at alle støttekriterierne er kontrolleret, før præmien udbetales. Tyskland og Nederlandene havde i nogle tilfælde udbetalt præmien, inden slagtningen var blevet bekræftet af en anden medlemsstat. Af de besøgte medlemsstater var det kun Irland og Det Forenede Kongerige (med hensyn til dyr slagtet i Nordirland), der havde sørget for automatisk udveksling af data mellem de relevante databaser. |
| --- | --- |

5.74.

Ordningen er udformet, så den sikrer tilstrækkelig kontrol med betalinger vedrørende dyr, der slagtes i den udbetalende medlemsstat. Til gengæld er kontrollen mindre streng, når det gælder det mindretal af dyr (gennemsnitlig 1,2 % i de undersøgte regioner), der slagtes i én medlemsstat, mens præmien udbetales i en anden. I sådanne sager overføres ikke alle data fra den ene involverede medlemsstat til den anden, og der er ikke sikkerhed for, at alle støttekriterierne er kontrolleret, før præmien udbetales. Tyskland og Nederlandene havde i nogle tilfælde udbetalt præmien, inden slagtningen var blevet bekræftet af en anden medlemsstat. Af de besøgte medlemsstater var det kun Irland og Det Forenede Kongerige (med hensyn til dyr slagtet i Nordirland), der havde sørget for automatisk udveksling af data mellem de relevante databaser.

| 5.74. | Fællesskabslovgivningen indeholder generelle principper for forvaltningen af slagtepræmien for dyr, der har været handlet mellem medlemsstaterne efter perioden, hvor dyrene skal holdes på bedriften (artikel 35, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2342/1999). Slagteriet i den medlemsstat, hvor slagtningen finder sted, skal udstede en attest indeholdende de oplysninger, der vedlægges præmieansøgningen som dokumentation. |
| --- | --- |

5.74.

Fællesskabslovgivningen indeholder generelle principper for forvaltningen af slagtepræmien for dyr, der har været handlet mellem medlemsstaterne efter perioden, hvor dyrene skal holdes på bedriften (artikel 35, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2342/1999). Slagteriet i den medlemsstat, hvor slagtningen finder sted, skal udstede en attest indeholdende de oplysninger, der vedlægges præmieansøgningen som dokumentation.

Medlemsstaterne yder i reglen hinanden bistand for at sikre en effektiv kontrol af de fremsendte dokumenters ægthed og/eller af dataenes nøjagtighed. Den udbetalende medlemsstat forelægger jævnligt den medlemsstat, hvor slagtningen har fundet sted, en oversigt over de slagteattester, som den har modtaget fra sidstnævnte medlemsstat. Ansvaret for gennemførelsen af disse principper er overladt til medlemsstaterne.

Med gennemførelsen af reformen af den direkte støtte, som er indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, og som anvendes fra 2005, er der ændret ved betingelserne for anvendelsen af præmien for dyr, der har været handlet mellem medlemsstaterne.

Det forhold, at 17 medlemsstater har besluttet at gennemføre ordningen med afkoblet enkeltbetaling uden at bevare slagtepræmien, bidrager til at begrænse betydningen af oplysningerne om slagtedyr, der handles mellem medlemsstaterne.

| 5.75. | Rettens undersøgelse af slagtepræmieordningen viste, at nogle af de svagheder i ordningen for identifikation af kvæg, som blev påpeget i særberetningen, stadig findes, især for så vidt angår dyr, der handles mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

5.75.

Rettens undersøgelse af slagtepræmieordningen viste, at nogle af de svagheder i ordningen for identifikation af kvæg, som blev påpeget i særberetningen, stadig findes, især for så vidt angår dyr, der handles mellem medlemsstaterne.

| 5.75. | Så snart situationen i henseende til reformen er stabil, foretages der en nærmere undersøgelse af betingelserne for anvendelsen af slagtepræmien for dyr, der har været handlet mellem medlemsstaterne, og dette både set ud fra handelen mellem medlemsstater, som anvender den »koblede« slagtepræmie, og set ud fra handel mellem disse medlemsstater og dem, der har afkoblet denne præmie. |
| --- | --- |

5.75.

Så snart situationen i henseende til reformen er stabil, foretages der en nærmere undersøgelse af betingelserne for anvendelsen af slagtepræmien for dyr, der har været handlet mellem medlemsstaterne, og dette både set ud fra handelen mellem medlemsstater, som anvender den »koblede« slagtepræmie, og set ud fra handel mellem disse medlemsstater og dem, der har afkoblet denne præmie.

SÆRBERETNINGER OFFENTLIGGJORT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 5.76. | Retten har offentliggjort to særberetninger om landbrug i de sidste 12 måneder: |
| --- | --- |

5.76.

Retten har offentliggjort to særberetninger om landbrug i de sidste 12 måneder:

| a) | Investeringer i udvikling af landdistrikterne: Tages der med disse investeringer effektivt fat på landdistrikternes problemer? (særberetning nr. 7/2006). |
| --- | --- |

a)

Investeringer i udvikling af landdistrikterne: Tages der med disse investeringer effektivt fat på landdistrikternes problemer? (særberetning nr. 7/2006).

| b) | Dyrkning af succes? Effektiviteten af Den Europæiske Unions støtte til driftsprogrammer til fordel for producenter af frugt og grøntsager (særberetning nr. 8/2006). |
| --- | --- |

b)

Dyrkning af succes? Effektiviteten af Den Europæiske Unions støtte til driftsprogrammer til fordel for producenter af frugt og grøntsager (særberetning nr. 8/2006).

De kan ses på Rettens websted (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Kun EUGFL, Garantisektionen. Oplysninger om EUGFL, Udviklingssektionen, findes i kapitel 6.

(2)  Andet: produktions-, forarbejdnings- eller forbrugsstøtte, som udbetales til producenter eller producentsammenslutninger eller forarbejdningsvirksomheder, samt administrationsudgifter.

(3)  Intervention: offentlig og privat oplagring, tilbagekøb eller opkøb af frugt og grøntsager, obligatorisk og frivillig destillation.

(4)  Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 (EFT L 355 af 5.12.1992, s. 1) og Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1), der dækker dyrepræmier og arealstøtte.

(5)  Rådets forordning (EØF) nr. 386/90 (EFT L 42 af 16.2.1990, s. 6).

(6)  Rådets forordning (EØF) nr. 4045/89 (EFT L 388 af 30.12.1989, s. 18), der dækker betalinger over en fastsat grænse til eksportrestitutioner, forarbejdningsstøtte, bomuld, olivenolie, tobak og nogle foranstaltninger til udvikling af landdistrikter.

(7)  SAPS erstatter al direkte støtte med en generel betaling. Der betales et ensartet beløb for hver hektar landbrugsjord. Otte af de ti nye medlemsstater anvender ordningen (ikke Malta og Slovenien).

(8)  Korrektioner anmeldt i overensstemmelsesbeslutninger på 174,4 millioner euro (Spanien) og 0,21 millioner euro (Nederlandene) er ikke medtaget, fordi de ikke kan fordeles på de udbetalende organer.

(9)  Regnskabet holdt uden for beslutningen om regnskabsafslutning.

(10)  Retten har gennemgået rapporterne og revisionspåtegningerne for disse 31 udbetalende organer og testet en stikprøve af transaktionerne.

Kilde: Kommissionens sammenfattende rapport om afslutning af regnskabet for EUGFL, Garantisektionen for regnskabsåret 2005.

(11)  Tjekkiet, Litauen, Ungarn, Polen og Slovakiet.

(12)  Malta og Slovenien.

(13)  De væsentlighedskriterier, der anvendes i GD AGRI (i forbindelse med forbeholdene og deres kombinerede indvirkning på erklæringen), bygger på de kriterier, som Kommissionen anbefaler i sin meddelelse KOM(2003) 28 af 21. januar 2003, og på de retningslinjer, som de strukturfondsansvarlige generaldirektorater i 2005 vedtog for væsentlighedsvurdering af mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer under delt forvaltning med henblik på udarbejdelse af den årlige aktivitetsrapport. Kvalitativt bedømmes en mangels væsentlighed på (...). Kvantitativt anvendes den tærskelværdi på 2 %, som anbefales på kommissionsplan. (»DG AGRI Annual Activity Report 2005« (marts 2006), afsnit 3.1: »Materiality criteria used«).

(14)  Kommissionen ændrede disse data i 2004.

NB 1: Telemåling indebærer anvendelse af satellit- eller luftfotos til kontrol af IFKS-ansøgninger.

NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N + 1.

Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.

(15)  Udtrykt i procent af de arealer, den kontrollerede landbruger havde anmeldt.

(16)  EUT L 17 af 24.1.2004, s. 7.

(17)  »Landbrugsparcel«: et sammenhængende jordstykke, hvorpå én landbruger dyrker én afgrødegruppe (Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2004 (EUT L 141 af 30.4.2004, s. 18. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1187/2006 (EUT L 214 af 4.8.2006, s. 14), artikel 2, nr. 1a).

»Referenceparcel«: geografisk afgrænset areal med en entydig identifikation på grundlag af GIS i medlemsstatens identifikationssystem ... (Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2004, artikel 2, nr. 26)).

»Det system til identificering af landbrugsparceller ... anvendes for de enkelte referenceparceller såsom en parcel i matriklen eller et antal sammenhængende marker ...« (Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2004, artikel 6, stk. 1).

Sammenhængende marker har i praksis ofte naturlige grænser og kan omfatte flere matrikler.

(18)  Som fastsat for ansøgningsåret 2004 i artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2419/2001 (EFT L 327 af 12.12.2001, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 118/2004 (EUT L 17 af 24.1.2004, s. 7)), og som fastsat i artikel 6 i forordning (EF) nr. 796/2004 for ansøgningsår efter 2004.

(19)  Da der ikke foreligger relevante oplysninger, kan den finansielle effekt af denne mangel ikke fastslås.

(20)  I en stikprøve på 30 analyserede kontrolrapporter, som omfattede betalinger på i alt 23 800 euro, blev der konstateret overbetalinger og underbetalinger på i alt 3 122 euro som følge af utilstrækkelig analyse af kontrolrapporterne. Afvigelserne udgør 13 % af betalingernes værdi.

(21)  Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, artikel 143c.

(22)  Tjekkiet, Ungarn, Slovakiet, Slovenien og Malta.

(23)  Kommissionen ændrede disse data i 2004.

NB 1: En ansøgning afvises fuldstændig, når der konstateres en forskel på over 20 % mellem antallet af anmeldte dyr og antallet af dyr, der fastslås at være støtteberettigede, eller når forskellen skyldes uregelmæssigheder, der er begået bevidst.

NB 2: Test udført i år N er relevante for betalinger foretaget i år N + 1.

Kilde: IFKS-statistikker, som medlemsstaterne har sendt til GD AGRI.

(24)  Én transaktion blev også revideret i Portugal. Der blev ikke fundet væsentlige fejl.

(25)  Rådets forordning (EF) nr. 864/2004 (EUT L 161 af 30.4.2004, s. 48).

(26)  Kommissionens forordning (EF) nr. 27/2004 (EUT L 5 af 9.1.2004, s. 36).

(27)  Miljøvenligt landbrug, førtidspensionering, skovrejsning, godtgørelser til landbrug i ugunstigt stillede områder og områder med miljørestriktioner.

(28)  Omstrukturering af bedrifter, der delvis producerer til eget forbrug, producentsammenslutninger, overholdelse af EF-normer, teknisk bistand, supplering af den direkte støtte.

(29)  Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80).

(30)  Forordning (EØF) nr. 386/90.

(31)  Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 4.12.

(32)  Efterfølgende kontrol af opskrifter i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 1520/2000 (EFT L 177 af 15.7.2000, s. 1).

(33)  En analyse af data indsendt til Kommissionen i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 2390/1999 (EFT L 295 af 16.11.1999, s. 1) viser, at alle EU-15-medlemsstater (undtagen Grækenland og Spanien, som ikke indsendte data, og Luxembourg, som havde et ubetydeligt antal transaktioner) i varierende omfang havde kontrolleret sådanne vareforsendelser.

(34)  Det er ikke i strid med gældende lovgivning at anbringe toldsegl på vareforsendelser, som der ikke er foretaget fysisk kontrol af.

(35)  Danmark gik bort fra denne procedure pr. 1. februar 2006.

(36)  Forordning (EØF) nr. 4045/89.

(37)  I den første betragtning til forordning (EØF) nr. 4045/89 henvises der til medlemsstaternes pligt til at »forfølge uregelmæssigheder og ... inddrive beløb, der på grund af uregelmæssigheder eller forsømmelse er blevet uretmæssigt udbetalt«.

(38)  Under det nuværende system og i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 595/91 (EFT L 67 af 14.3.1991, s. 11) indberettes kun uregelmæssigheder på over 4 000 euro efterfølgende til OLAF.

(39)  Når man skal kontrollere, om transaktionerne er lovlige og formelt rigtige, består det afgørende aspekt i at få vished for, at støttemodtagernes oplysninger er rigtige, og at støttebetingelserne er opfyldt. Meget af dette kan kun efterprøves ved fysisk kontrol hos den endelige modtager.

(40)  Rapporterne fra de 31 attesterende organer, hvorfra der blev testet transaktioner (jf.
  tabel 5.1
  ).

(41)  Kommissionen har behandlet sidstnævnte aspekt i en undersøgelse, der blev indledt i 2002. Selv om den fandt mange svagheder i AGEA's forvaltning af delegerede organer (Italien), som har varet ved, har den ikke til hensigt at pålægge en finansiel korrektion. Desuden er der endnu ikke blevet sendt en særskilt skrivelse i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 1663/95 (EFT L 158 af 8.7.1995, s. 6) som opfølgning på resultaterne af det besøg, Kommissionen aflagde i Frankrig i 2003.

(42)  AGEA (betalingskontrol og -procedurer, debitorer, computersikkerhed, intern revision, delegerede organer), OPEKEPE (betalingskontrol og -procedurer, debitorer, intern revision, delegerede organer), ARDA (betalingskontrol og -procedurer, bogføring, computersikkerhed, delegerede organer), ONIFLHOR (skriftlige procedurer, debitorer, computersikkerhed, delegerede organer). De pågældende udbetalende organer anmeldte ca. 7 418 millioner euro, som skal analyseres yderligere af Kommissionen.

(43)  I 2005 blev kun OPEKEPE's attesterende organ evalueret på stedet. Desuden blev der i forbindelse med Kommissionens kontrol af godkendelsesproceduren foretaget ti tjenesterejser til nye medlemsstater.

(44)  De ti overensstemmelseskontroller blev udvalgt tilfældigt, og væsentligheden blev taget i betragtning. Denne procedure førte til udvælgelse af følgende områder til overensstemmelseskontroller: markafgrøder (3), dyrepræmier (2), udvikling af landdistrikterne (2), eksportrestitutioner (1), olivenolie (1) og frugt og grøntsager (1).

(45)  Ifølge rapporten blev der ved revisionen dokumenteret risici, som kan bevirke, at disse grupper ikke kan udføre deres opgave effektivt. Grupperne har til opgave at give generaldirektøren — som er anvisningsberettiget i forbindelse med delt forvaltning — tilfredsstillende sikkerhed for, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer giver sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

(46)  Der bør defineres en egnet stikprøvemetode til skønsmæssig beregning af det samlede beløb for uregelmæssighederne (Rettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel«, punkt 48), og udgifternes lovlighed og formelle rigtighed bør kontrolleres på støttemodtagerniveau (Rettens udtalelse nr. 1/2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik, punkt 24).

(47)  Rådets dokument 5971/06 ADD1 — Meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2004.

(48)  Europa-Parlamentets beslutning med bemærkningerne til afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2002 (Kommissionen) (SEK(2003) 1104 — C5-0564/2003-2003/2210(DEC)).

(49)  KOM(2004) 648 af 30.9.2004 og det ledsagende arbejdsdokument.

(50)  Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).

(51)  Rådets dokument 5665/05 ADD 2 af 17. februar 2005 — Meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2003 — Rådets konklusioner om Revisionsrettens særberetninger — bilag 9.

(52)  Europa-Parlamentets beslutning med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2003, sektion III — Kommissionen (SEK(2004) 1181 — C6-0012/2005-2004/2040(DEC) — SEK(2004) 1182 — C6-0013/2005-2004/2040(DEC)).

(53)  Kommissionens arbejdsdokument SEC(2005) 1193 af 26.9.2005.

(54)  Retten undersøgte gennemførelsen hos Kommissionen og i udvalgte medlemsstater (Tyskland (Nordrhein-Westfalen), Spanien (Aragonien), Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige (England)).

BILAG 5.1

Opfølgning af centrale bemærkninger — Landbrugspolitikken

| | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Bemærkninger | Kommissionens svar | Bemærkninger | Anbefalinger |
| IFKS | Arealstøtteordninger | | | |
| I nogle medlemsstater var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner (4.37). | Dette skyldes i vidt omfang, at nogle medlemsstater rapporterer kontroller ved telemåling som »tilfældige« til trods for, at de også er i det mindste delvist risikobaserede. | Som i tidligere år var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner i nogle medlemsstater lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner (5.8). | Kommissionen bør undersøge, hvorfor der ved IFKS-kontroller af arealer stadig konstateres et højere fejlniveau ved test af tilfældigt udvalgte stikprøver end ved test foretaget på grundlag af en risikoanalyse. |
| Dyrepræmieordninger | | | |
| Statistikkerne over dyrepræmier er stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte (4.39). | Statistikkerne for de seks dyrepræmieordninger er mere forskellige end statistikkerne for markafgrøder. | Generelt er de nationale statistikker over dyrepræmier stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte (5.24). | |
| Mere end syv år efter udløbet af fristen for fuldstændig gennemførelse af IFKS kan systemet stadig ikke give sikkerhed for, at den arealstøtte og de dyrepræmier, der er udbetalt i Grækenland, er lovlige og formelt rigtige (4.8). | | Resultatet af Rettens DAS-undersøgelser af IFKS i Grækenland viser, at der ikke er sket nogen væsentlig forbedring siden sidste år (5.10). | Kommissionen bør sikre, at IFKS gennemføres fuldt ud i Grækenland. |
| Støtte udbetalt på grundlag af producerede mængder | Der blev fundet en række mangler ved olivenolietransaktionerne: | | | |
| a) | I Grækenland kunne nogle ansøgninger ikke kontrolleres, fordi de anmeldte marker ikke fandtes på det sted, der var angivet. |

2004

2005

Bemærkninger

Kommissionens svar

Bemærkninger

Anbefalinger

IFKS

Arealstøtteordninger

I nogle medlemsstater var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner (4.37).

Dette skyldes i vidt omfang, at nogle medlemsstater rapporterer kontroller ved telemåling som »tilfældige« til trods for, at de også er i det mindste delvist risikobaserede.

Som i tidligere år var fejlprocenten for risikobaserede transaktioner i nogle medlemsstater lavere end for tilfældigt udvalgte transaktioner (5.8).

Kommissionen bør undersøge, hvorfor der ved IFKS-kontroller af arealer stadig konstateres et højere fejlniveau ved test af tilfældigt udvalgte stikprøver end ved test foretaget på grundlag af en risikoanalyse.

Dyrepræmieordninger

Statistikkerne over dyrepræmier er stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte (4.39).

Statistikkerne for de seks dyrepræmieordninger er mere forskellige end statistikkerne for markafgrøder.

Generelt er de nationale statistikker over dyrepræmier stadig ikke så pålidelige som de tilsvarende statistikker over ansøgninger om arealstøtte (5.24).

Mere end syv år efter udløbet af fristen for fuldstændig gennemførelse af IFKS kan systemet stadig ikke give sikkerhed for, at den arealstøtte og de dyrepræmier, der er udbetalt i Grækenland, er lovlige og formelt rigtige (4.8).

Resultatet af Rettens DAS-undersøgelser af IFKS i Grækenland viser, at der ikke er sket nogen væsentlig forbedring siden sidste år (5.10).

Kommissionen bør sikre, at IFKS gennemføres fuldt ud i Grækenland.

Støtte udbetalt på grundlag af producerede mængder

Der blev fundet en række mangler ved olivenolietransaktionerne:

a)

I Grækenland kunne nogle ansøgninger ikke kontrolleres, fordi de anmeldte marker ikke fandtes på det sted, der var angivet.

| b) | Grækenland havde stadig ikke et fungerende GIS for olivenolie for den periode, der har relation til betalingerne i 2004. |
| --- | --- |

b)

Grækenland havde stadig ikke et fungerende GIS for olivenolie for den periode, der har relation til betalingerne i 2004.

| c) | I Grækenland blev der konstateret tilfælde, hvor producentorganisationer ikke foretog den nødvendige kontrol, f.eks. af afsætningen af olivenolie. |
| --- | --- |

c)

I Grækenland blev der konstateret tilfælde, hvor producentorganisationer ikke foretog den nødvendige kontrol, f.eks. af afsætningen af olivenolie.

| a)-c) | Kommissionen har fundet lignende resultater i forbindelse med revision af regnskabsafslutningen. |
| --- | --- |

a)-c)

Kommissionen har fundet lignende resultater i forbindelse med revision af regnskabsafslutningen.

Den manglende ajourføring af GIS-data (den alfanumeriske database, det faktiske antal oliventræer, nye træer og produktionspotentialet) i alle medlemsstater viser efter Rettens opfattelse klart, at GIS stadig ikke kan betragtes som fuldt operationelt (5.25 og 5.26).

Retten anbefaler, at Kommissionen forbedrer kontrollen af udgifterne til den fælles landbrugspolitik på de områder, hvor der fortsat er væsentlige mangler.

| d) | I Andalusien var sanktioner mod olivenolieproducenter, der havde anmeldt flere oliventræer, end der var registreret i GIS, beregnet forkert (4.44). |
| --- | --- |

d)

I Andalusien var sanktioner mod olivenolieproducenter, der havde anmeldt flere oliventræer, end der var registreret i GIS, beregnet forkert (4.44).

| d) | Under tidligere kontrolbesøg i forbindelse med regnskabsafslutningen i mange selvstyrende regioner i Spanien har Kommissionen konstateret, at der systematisk og forkert tilføjes en tolerance, når sanktioner skal beregnes i forbindelse med overanmeldelse af træer. Kommissionen følger nøje disse tilfælde. |
| --- | --- |

d)

Under tidligere kontrolbesøg i forbindelse med regnskabsafslutningen i mange selvstyrende regioner i Spanien har Kommissionen konstateret, at der systematisk og forkert tilføjes en tolerance, når sanktioner skal beregnes i forbindelse med overanmeldelse af træer. Kommissionen følger nøje disse tilfælde.

Andre udgifter

Retten undersøgte Kommissionens overvågning af kontroller i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89:

| a) | De eksisterende regler kræver ikke, at de koordinerende organer forelægger statistikker i et format, der gør det muligt at foretage en meningsfuld analyse. |
| --- | --- |

a)

De eksisterende regler kræver ikke, at de koordinerende organer forelægger statistikker i et format, der gør det muligt at foretage en meningsfuld analyse.

| a) | Kommissionen finder, at medlemsstaternes rapporter giver værdifulde oplysninger, selv om den erkender, at rapporteringen under forordning (EØF) nr. 4045/89 kan blive bedre. Den vil med henblik herpå foreslå en ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 4/2004. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen finder, at medlemsstaternes rapporter giver værdifulde oplysninger, selv om den erkender, at rapporteringen under forordning (EØF) nr. 4045/89 kan blive bedre. Den vil med henblik herpå foreslå en ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 4/2004.

Kommissionen kan stadig ikke give udtømmende og sammenlignelige oplysninger om de transaktioner, der er kontrolleret, og om beløbet for de regelstridige betalinger, der er konstateret og inddrevet. Den har foretaget regelændringer for at forbedre rapporteringen, men virkningerne kendes ikke endnu (5.38).

Kommissionen bør forbedre formatet for rapportering af resultater fra alle overvågningssystemer.

| b) | I 2003 undersøgte Retten kontrollerne efter betalingernes afholdelse i 11 medlemsstater og konkluderede, at kun en tredjedel af disse kontroller var helt tilfredsstillende. Som reaktion herpå har Kommissionen i 2004 foretaget kontrolbesøg i tre medlemsstater, hvor den ikke havde foretaget kontrol siden 2001. |
| --- | --- |

b)

I 2003 undersøgte Retten kontrollerne efter betalingernes afholdelse i 11 medlemsstater og konkluderede, at kun en tredjedel af disse kontroller var helt tilfredsstillende. Som reaktion herpå har Kommissionen i 2004 foretaget kontrolbesøg i tre medlemsstater, hvor den ikke havde foretaget kontrol siden 2001.

| b) | Kommissionen finder, at der som følge af de komplicerede kontroller efter betalingernes afholdelse ofte burde være en margin for forbedringer, uden at der blev stillet spørgsmål ved værdien af de udførte kontroller.
  I 2004 foretog GD AGRI tre kontrolbesøg vedrørende anvendelsen af forordning (EØF) nr. 4045/89 for at dække de generelle aspekter, dvs. årsberetning, risikoanalyse og kontrolprogram. I 2005 er der yderligere seks kontrolbesøg i gang. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen finder, at der som følge af de komplicerede kontroller efter betalingernes afholdelse ofte burde være en margin for forbedringer, uden at der blev stillet spørgsmål ved værdien af de udførte kontroller.

I 2004 foretog GD AGRI tre kontrolbesøg vedrørende anvendelsen af forordning (EØF) nr. 4045/89 for at dække de generelle aspekter, dvs. årsberetning, risikoanalyse og kontrolprogram. I 2005 er der yderligere seks kontrolbesøg i gang.

Som opfølgning på sit arbejde i 2003 (undersøgelse af Kommissionens overvågning af kontroller i medfør af forordning (EØF) nr. 4045/89) aflagde Retten på ny besøg i syv medlemsstater for at vurdere, hvilke fremskridt der var sket. Rettens opfølgning viste, at den generelle kvalitet af de kontroller, der blev undersøgt, var blevet forbedret, men at der fortsat var svagheder i inddrivelsen af de uretmæssige betalinger, der blev afsløret ved kontrollerne, og at de planlagte kontroller efter udbetalingen af støtten ikke blev afsluttet til tiden, samt at der i to medlemsstater stadig ikke blev foretaget det fastsatte minimum af kontroller (5.39).

| c) | Medlemsstaterne overholder ikke tidsplanen for afslutningen af de årlige programmer for kontrol efter betalingernes afholdelse. Ved udgangen af 2004 var næsten 40 % af de planlagte kontroller ikke afsluttet.
  De foreliggende tal gør det ikke muligt at foretage en analyse på grundlag af beløb eller udgiftsart, og derfor er det ikke muligt at vurdere, om udsvingene i den rapporterede hyppighed af uregelmæssigheder har væsentlig betydning, og det er heller ikke muligt at sige noget om årsagerne til disse udsving (4.10).
  (jf. også punkt 4.51). |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterne overholder ikke tidsplanen for afslutningen af de årlige programmer for kontrol efter betalingernes afholdelse. Ved udgangen af 2004 var næsten 40 % af de planlagte kontroller ikke afsluttet.

De foreliggende tal gør det ikke muligt at foretage en analyse på grundlag af beløb eller udgiftsart, og derfor er det ikke muligt at vurdere, om udsvingene i den rapporterede hyppighed af uregelmæssigheder har væsentlig betydning, og det er heller ikke muligt at sige noget om årsagerne til disse udsving (4.10).

(jf. også punkt 4.51).

| c) | Kommissionen erkender, at der i visse medlemsstater har været forsinkelser i gennemførelsen af kontrollerne efter betalingernes afholdelse. Imidlertid overstiger antallet af de kontroller, som de fleste medlemsstater har planlagt, i betydelig grad det krævede minimumsantal. På denne baggrund udgør de uafsluttede kontroller mindre end 40 %. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen erkender, at der i visse medlemsstater har været forsinkelser i gennemførelsen af kontrollerne efter betalingernes afholdelse. Imidlertid overstiger antallet af de kontroller, som de fleste medlemsstater har planlagt, i betydelig grad det krævede minimumsantal. På denne baggrund udgør de uafsluttede kontroller mindre end 40 %.

Kommissionen har påbegyndt arbejdet med at vurdere omfanget af den manglende gennemførelse af planlagte kontroller i visse medlemsstater (fremhævet af Retten i tidligere beretninger). De første resultater har bekræftet, at fire medlemsstater ikke har afsluttet det foreskrevne minimum af kontroller efter udbetalingen af støtten, men indtil videre er der ikke truffet korrigerende foranstaltninger (5.38).

Kontrollen af eksportrestitutioner:

Kommissionen kunne ikke oplyse beløbet for de transaktioner, der var kontrolleret fysisk, og heller ikke beløbet for de konstaterede uregelmæssigheder. I 2004 vedtog Kommissionen en forordning, der pålægger medlemsstaterne at give disse oplysninger i den årlige rapport for 2005 og fremover. Retten håber, at denne forordning vil afhjælpe disse mangler effektivt (4.13 samt 4.52 og 4.53).

Som følge af Rettens anbefaling har Kommissionen reageret ved at vedtage forordning (EF) nr. 1454/2004, som fastsætter, at fra 2005 skal medlemsstaterne meddele beløbet for de kontrollerede transaktioner såvel som uregelmæssigheder af en størrelsesorden på over 200 euro.

Der er endnu ikke truffet endelig beslutning om, om de svagheder, Kommissionen konstaterede under sin revision i medlemsstaterne i 2004, skal føre til en finansiel korrektion (5.34).

Udvikling af landdistrikterne

Støtte til udvikling af landdistrikter er i de fleste tilfælde betinget af, at modtagerne opfylder bestemte krav, f.eks. overholdelse af god landbrugspraksis. Retten konkluderer i sin særberetning om miljøvenligt landbrug, at kontrollen af sådanne udgifter er forbundet med særlige problemer, og at kontrollen i mange tilfælde ikke engang vil kunne give rimelig sikkerhed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed inden for rimelige omkostninger (4.48).

Kontrollen af foranstaltningerne til fremme af et miljøvenligt landbrug er på grund af dens komplicerede opbygning både teknisk og finansielt set ressourcekrævende. Derfor vil en mere udtømmende kontrol af disse foranstaltninger føre til uforholdsmæssigt store ekstraomkostninger og kun give en begrænset gevinst med hensyn til minimeringen af risikoen. Se også svaret til punkt 4.98 og 4.99.

Retten konstaterer fortsat, at der er en høj forekomst af fejl, fordi landbrugere ikke opfyldte kravene, eller fordi de centrale støttebetingelser ikke blev kontrolleret af myndighederne (5.29).

BILAG 5.2

IFKS-overvågningselementer — Traditionelle støtteordninger

Kilde: Revisionsrettens gennemgang af de udbetalende organers IFKS-system (resumé).

| Medlemsstat | Arealstøtte | Dyrepræmier |
| --- | --- | --- |
| Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol | Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater | Udarbejdelse af statistikkerne over de stedlige kontroller og kontrolresultaterne og statistikkernes pålidelighed | Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol | Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater | Udarbejdelse af statistikkerne over de stedlige kontroller og kontrolresultaterne og statistikkernes pålidelighed |
| Malta | | 4 | 2 | 9 | 6 | | | 9 |
| Slovenien | 1/3/7 | 4/5 | 2 | 10 | 8 | 5 | 11 | 10 |

Medlemsstat

Arealstøtte

Dyrepræmier

Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol

Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater

Udarbejdelse af statistikkerne over de stedlige kontroller og kontrolresultaterne og statistikkernes pålidelighed

Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol

Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater

Udarbejdelse af statistikkerne over de stedlige kontroller og kontrolresultaterne og statistikkernes pålidelighed

Malta

4

2

9

6

9

Slovenien

1/3/7

4/5

2

10

8

5

11

10

| | A | Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige |
| --- | --- | --- |
| | B | Fungerer, men forbedringer nødvendige |
| | C | Fungerer ikke efter hensigten |

A

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige

B

Fungerer, men forbedringer nødvendige

C

Fungerer ikke efter hensigten

| 1 | Oplysningerne i LPIS sammen med de oplysninger, som medlemsstaterne udbeder sig i ansøgningerne, gør det ikke systematisk muligt at sikre korrekt identificering og stedfæstelse af alle de landbrugsparceller, der er anmeldt inden for referenceparcellen. Dette indvirker på kvaliteten af de administrative kontroller og kontrollerne på stedet samt på anvendelsen af nedsættelser og sanktioner (jf. fodnote 3 i bilag 5.3). |
| --- | --- |
| 2 | Kontrolresultater (f.eks. permanente kendetegn) blev ikke registreret i markidentifikationssystemet, så man kunne undgå overanmeldelser i senere år. |
| 3 | Kontrolkontoret var ikke i stand til at opfylde sine forpligtelser. |
| 4 | De anvendte risikofaktorer blev ikke evalueret, eller evalueringen var ikke dokumenteret. |
| 5 | De væsentlige uoverensstemmelser, der blev konstateret under kontrollerne, blev ikke analyseret, eller analysen var utilstrækkelig, og/eller i tilfælde af betydelige uregelmæssigheder blev kontrolprocenten ikke hævet det samme år (artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2419/2001). |
| 6 | Med fællesskabsmidler blev der udbetalt særlig oksekødspræmie og slagtepræmie for kreaturer, der var blevet slagtet før EU-tiltrædelsen. Støttenedsættelser og sanktioner, der skulle anvendes på okse- og fårekødspræmier, blev systematisk beregnet forkert. For anmeldt kvæg blev der kun anvendt proportionelle støttenedsættelser og ikke pålagt sanktioner, og for uanmeldt kvæg var sanktionerne for store. For så vidt angår fårepræmier, beregnede forvaltningen systematisk en for lille nedsættelse. |
| 7 | Hvis det anmeldte areal overstiger det opmålte areal med mere end opmålingstolerancen, er det areal, der godkendes til betaling, det opmålte areal plus tolerancemarginen på 4 %. |
| 8 | Med fællesskabsmidler blev der udbetalt særlig oksekødspræmie og slagtepræmie for kreaturer, der var blevet slagtet før EU-tiltrædelsen. Fordi de administrative procedurer blev offentliggjort sent, var en række ansøgninger udfyldt forkert. Der var ingen elektronisk dataudveksling med slagterier vedrørende slagtepræmier og særlige oksekødspræmier. Direkte støttebetalinger til fysiske personer efter 1. januar 2005 blev ikke udbetalt med det fulde beløb, men nedsat med 4 %, der blev tilbageholdt som forskud på indkomstskat. |
| 9 | Der var mindre uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller mindre forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen. |
| 10 | Der var væsentlige uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller store forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen. |
| 11 | Minimumskontrolsatsen på 10 % af de modtagne ansøgninger blev ikke nået, for så vidt angår oksekødspræmieordningen. |

1

Oplysningerne i LPIS sammen med de oplysninger, som medlemsstaterne udbeder sig i ansøgningerne, gør det ikke systematisk muligt at sikre korrekt identificering og stedfæstelse af alle de landbrugsparceller, der er anmeldt inden for referenceparcellen. Dette indvirker på kvaliteten af de administrative kontroller og kontrollerne på stedet samt på anvendelsen af nedsættelser og sanktioner (jf. fodnote 3 i bilag 5.3).

2

Kontrolresultater (f.eks. permanente kendetegn) blev ikke registreret i markidentifikationssystemet, så man kunne undgå overanmeldelser i senere år.

3

Kontrolkontoret var ikke i stand til at opfylde sine forpligtelser.

4

De anvendte risikofaktorer blev ikke evalueret, eller evalueringen var ikke dokumenteret.

5

De væsentlige uoverensstemmelser, der blev konstateret under kontrollerne, blev ikke analyseret, eller analysen var utilstrækkelig, og/eller i tilfælde af betydelige uregelmæssigheder blev kontrolprocenten ikke hævet det samme år (artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2419/2001).

6

Med fællesskabsmidler blev der udbetalt særlig oksekødspræmie og slagtepræmie for kreaturer, der var blevet slagtet før EU-tiltrædelsen. Støttenedsættelser og sanktioner, der skulle anvendes på okse- og fårekødspræmier, blev systematisk beregnet forkert. For anmeldt kvæg blev der kun anvendt proportionelle støttenedsættelser og ikke pålagt sanktioner, og for uanmeldt kvæg var sanktionerne for store. For så vidt angår fårepræmier, beregnede forvaltningen systematisk en for lille nedsættelse.

7

Hvis det anmeldte areal overstiger det opmålte areal med mere end opmålingstolerancen, er det areal, der godkendes til betaling, det opmålte areal plus tolerancemarginen på 4 %.

8

Med fællesskabsmidler blev der udbetalt særlig oksekødspræmie og slagtepræmie for kreaturer, der var blevet slagtet før EU-tiltrædelsen. Fordi de administrative procedurer blev offentliggjort sent, var en række ansøgninger udfyldt forkert. Der var ingen elektronisk dataudveksling med slagterier vedrørende slagtepræmier og særlige oksekødspræmier. Direkte støttebetalinger til fysiske personer efter 1. januar 2005 blev ikke udbetalt med det fulde beløb, men nedsat med 4 %, der blev tilbageholdt som forskud på indkomstskat.

9

Der var mindre uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller mindre forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen.

10

Der var væsentlige uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller store forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen.

11

Minimumskontrolsatsen på 10 % af de modtagne ansøgninger blev ikke nået, for så vidt angår oksekødspræmieordningen.

BILAG 5.3

IFKS-overvågningselementer — Den generelle betalingsordning (SAPS)

Kilde: Revisionsrettens gennemgang af de udbetalende organers IFKS-system (resumé).

| Medlemsstat | Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling | Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol | Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater | Udarbejdelse af statistikkerne over de stedlige kontroller og kontrolresultaterne og statistikkernes pålidelighed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tjekkiet | 2 | 4/5 | 13 | 14 |
| Ungarn | 1/2/3/9/7 | 4 | 13 | 15 |
| Litauen | 1/2/3 | 12 | 6 | 14 |
| Polen | 1/2/3/8/10/11 | 5 | 13 | 15 |
| Slovakiet | 1/3 | 4 | 13 | |

Medlemsstat

Administrative procedurer og kontroller, der skal sikre korrekt betaling

Risikoanalyse og procedurer for udvælgelse til kontrol

Metodologi for stedlige kontroller og rapportering af kontrolresultater

Udarbejdelse af statistikkerne over de stedlige kontroller og kontrolresultaterne og statistikkernes pålidelighed

Tjekkiet

2

4/5

13

14

Ungarn

1/2/3/9/7

4

13

15

Litauen

1/2/3

12

6

14

Polen

1/2/3/8/10/11

5

13

15

Slovakiet

1/3

4

13

| | A | Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige |
| --- | --- | --- |
| | B | Fungerer, men forbedringer nødvendige |
| | C | Fungerer ikke efter hensigten |

A

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige

B

Fungerer, men forbedringer nødvendige

C

Fungerer ikke efter hensigten

| 1 | Oplysningerne i LPIS sammen med de oplysninger, som medlemsstaterne udbeder sig i ansøgningerne, gør det ikke systematisk muligt at sikre korrekt identificering og stedfæstelse af alle de landbrugsparceller, der er anmeldt inden for referenceparcellen. Dette indvirker på kvaliteten af de administrative kontroller og kontrollerne på stedet samt på anvendelsen af nedsættelser og sanktioner (jf. fodnote 3). |
| --- | --- |
| 2 | Inspektører på stedet havde problemer med at finde grænserne på den parcel, der skulle måles. |
| 3 | Parceller, som ikke er blevet anmeldt, eller som én landbruger kun har anmeldt delvist, kan kompensere for en anden landbrugers dobbelt- eller overanmeldelser, så det egentlige omfang af over- og/eller dobbeltanmeldelser inden for en referenceparcel ikke kan fastslås nøjagtigt. Det medfører, at der ikke foretages støttenedsættelser og anvendes sanktioner, eller at det ikke sker i tilstrækkeligt omfang. |
| 4 | De anvendte risikofaktorer blev ikke evalueret, eller evalueringen var ikke dokumenteret. |
| 5 | De væsentlige uoverensstemmelser, der blev konstateret under kontrollerne, blev ikke analyseret, eller analysen var utilstrækkelig, og/eller i tilfælde af betydelige uregelmæssigheder blev kontrolprocenten ikke hævet det samme år (artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2419/2001). |
| 6 | I 18 % af de opmålte parceller kunne de fornyede målinger, der blev foretaget af revisorerne, ikke bekræfte de oprindelige opmålingsresultater. |
| 7 | Kontrolresultaterne blev ikke taget i betragtning eller ikke taget korrekt i betragtning ved beregningen af SAPS-betalingen. |
| 8 | I de administrative krydskontroller er det fastsat, at det anmeldte areal må overstige det støtteberettigede areal, som er registreret i LPIS, med 5 %. |
| 9 | Det samlede areal, der blev konstateret for hver afgrøde ved telemåling i en referenceparcel, blev fordelt på de forskellige landbrugere på grundlag af det areal, de havde anmeldt. |
| 10 | Det var vanskeligt at finde grænserne på den anmeldte parcel, og når opmålingsresultaterne oversteg den opmålte parcels samlede matrikelareal, blev det opmålte areal anset for at være det korrekte. |
| 11 | Nedsættelser, der blev foretaget på grund af manglende opfyldelse af betingelserne for supplerende nationale betalinger, blev udvidet til at omfatte SAPS-betalinger, selv om SAPS-betingelserne var opfyldt. |
| 12 | Ved de tilfældigt udvalgte kontroller blev der konstateret større arealafvigelser og en større procentdel af overanmeldelser end ved de risikobaserede kontroller. Det indikerer, at de underliggende risikoparametre ikke var effektive. |
| 13 | Kontrolresultater (f.eks. permanente ikke-støtteberettigede kendetegn) blev ikke registreret i markidentifikationssystemet for at undgå overanmeldelser i senere år. |
| 14 | Der var mindre uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller mindre forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen. |
| 15 | Der var væsentlige uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller store forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen. |

1

Oplysningerne i LPIS sammen med de oplysninger, som medlemsstaterne udbeder sig i ansøgningerne, gør det ikke systematisk muligt at sikre korrekt identificering og stedfæstelse af alle de landbrugsparceller, der er anmeldt inden for referenceparcellen. Dette indvirker på kvaliteten af de administrative kontroller og kontrollerne på stedet samt på anvendelsen af nedsættelser og sanktioner (jf. fodnote 3).

2

Inspektører på stedet havde problemer med at finde grænserne på den parcel, der skulle måles.

3

Parceller, som ikke er blevet anmeldt, eller som én landbruger kun har anmeldt delvist, kan kompensere for en anden landbrugers dobbelt- eller overanmeldelser, så det egentlige omfang af over- og/eller dobbeltanmeldelser inden for en referenceparcel ikke kan fastslås nøjagtigt. Det medfører, at der ikke foretages støttenedsættelser og anvendes sanktioner, eller at det ikke sker i tilstrækkeligt omfang.

4

De anvendte risikofaktorer blev ikke evalueret, eller evalueringen var ikke dokumenteret.

5

De væsentlige uoverensstemmelser, der blev konstateret under kontrollerne, blev ikke analyseret, eller analysen var utilstrækkelig, og/eller i tilfælde af betydelige uregelmæssigheder blev kontrolprocenten ikke hævet det samme år (artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2419/2001).

6

I 18 % af de opmålte parceller kunne de fornyede målinger, der blev foretaget af revisorerne, ikke bekræfte de oprindelige opmålingsresultater.

7

Kontrolresultaterne blev ikke taget i betragtning eller ikke taget korrekt i betragtning ved beregningen af SAPS-betalingen.

8

I de administrative krydskontroller er det fastsat, at det anmeldte areal må overstige det støtteberettigede areal, som er registreret i LPIS, med 5 %.

9

Det samlede areal, der blev konstateret for hver afgrøde ved telemåling i en referenceparcel, blev fordelt på de forskellige landbrugere på grundlag af det areal, de havde anmeldt.

10

Det var vanskeligt at finde grænserne på den anmeldte parcel, og når opmålingsresultaterne oversteg den opmålte parcels samlede matrikelareal, blev det opmålte areal anset for at være det korrekte.

11

Nedsættelser, der blev foretaget på grund af manglende opfyldelse af betingelserne for supplerende nationale betalinger, blev udvidet til at omfatte SAPS-betalinger, selv om SAPS-betingelserne var opfyldt.

12

Ved de tilfældigt udvalgte kontroller blev der konstateret større arealafvigelser og en større procentdel af overanmeldelser end ved de risikobaserede kontroller. Det indikerer, at de underliggende risikoparametre ikke var effektive.

13

Kontrolresultater (f.eks. permanente ikke-støtteberettigede kendetegn) blev ikke registreret i markidentifikationssystemet for at undgå overanmeldelser i senere år.

14

Der var mindre uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller mindre forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen.

15

Der var væsentlige uforklarede forskelle mellem det antal kontroller og/eller kontrolresultater, som var rapporteret til Kommissionen, og de underliggende data, der blev sendt til revisorerne, og/eller store forsinkelser i fremsendelsen af statistikker til Kommissionen.

---

KAPITEL 6

Strukturforanstaltninger: regionalpolitik, beskæftigelses- og socialpolitik, udvikling af landdistrikter og fiskeri

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Strukturforanstaltningernes særlige karakteristika

Rettens revision

Igangværende strukturfondsprogrammer

Fejl i projektudgifterne

Medlemsstaternes kontrol opfylder ikke centrale forordningskrav

Tidligere strukturfondsprogrammer

Kommissionen har undladt at foretage korrektioner, og der var langvarige forsinkelser i forbindelse med afslutningen af programmer

Fejl i anmeldelserne af projektudgifter

Kontrollen opfylder ikke centrale forordningskrav

Samhørighedsfonden

Finansielle korrektioner og indberetning af inddrivelser (strukturfondene)

Omfanget af finansielle nettokorrektioner er begrænset

Medlemsstaternes indberetninger af inddrivelser er ikke tilstrækkelige

Konklusion og anbefalinger

Konklusion

Anbefalinger

Opfølgning af tidligere bemærkninger

Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | Strukturforanstaltningerne dækker fire af EU's politikområder, som har indbyrdes forbundne mål: regionalpolitik, beskæftigelses- og socialpolitik, udvikling af landdistrikter og fiskeri. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

6.1.

Strukturforanstaltningerne dækker fire af EU's politikområder, som har indbyrdes forbundne mål: regionalpolitik, beskæftigelses- og socialpolitik, udvikling af landdistrikter og fiskeri.

| 6.2. | Foranstaltningerne finansieres af de fire strukturfonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) samt Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

6.2.

Foranstaltningerne finansieres af de fire strukturfonde: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen) og Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) samt Samhørighedsfonden.

| 6.3. | Strukturfondene medfinansierer socioøkonomiske udviklingsprogrammer. Strukturfondene medfinansierer også fællesskabsinitiativerne Interreg, Urban, Leader og Equal. Samhørighedsfonden medfinansierer projekter, som skal forbedre miljøet og udvikle transportinfrastrukturer i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i Unionen. |
| --- | --- |

6.3.

Strukturfondene medfinansierer socioøkonomiske udviklingsprogrammer. Strukturfondene medfinansierer også fællesskabsinitiativerne Interreg, Urban, Leader og Equal. Samhørighedsfonden medfinansierer projekter, som skal forbedre miljøet og udvikle transportinfrastrukturer i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i Unionen.

| 6.4. | 92 % af udgifterne til strukturforanstaltninger betales over strukturfondene, og der gives fondsstøtte i hele EU, hovedsagelig på grundlag af tre mål: |
| --- | --- |

6.4.

92 % af udgifterne til strukturforanstaltninger betales over strukturfondene, og der gives fondsstøtte i hele EU, hovedsagelig på grundlag af tre mål:

| — | Mål 1: fremme af udviklingen og strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb |
| --- | --- |

—

Mål 1: fremme af udviklingen og strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb

| — | Mål 2: støtte til økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer |
| --- | --- |

—

Mål 2: støtte til økonomisk og social omstilling i områder med strukturproblemer

| — | Mål 3: støtte til tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker og systemer på disse områder. |
| --- | --- |

—

Mål 3: støtte til tilpasning og modernisering af uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsespolitikker og systemer på disse områder.

| 6.5. | De samlede udgifter i 2005 beløb sig til 32 763 millioner euro (
  figur 6.1a og 6.1b
  ). Støtten gives i flerårige perioder svarende til de finansielle overslag. Den nuværende finansieringsperiode løber fra 2000 til 2006; den foregående finansieringsperiode løb fra 1994 til 1999. I den nuværende finansieringsperiode er der 545 strukturfondsprogrammer og 1 200 samhørighedsfondsprojekter. I den foregående finansieringsperiode godkendte Kommissionen 1 104 strukturfondsprogrammer og 920 samhørighedsfondsprojekter. Strukturfondsprogrammer varierer i størrelse fra under 500 000 euro til over 8 milliarder euro. Projektudgifterne inden for disse programmer kan variere betydeligt fra nogle få hundrede euro i støtte til en enkelt støttemodtager til op til flere hundrede millioner euro til et større infrastrukturprojekt. Projekter under Samhørighedsfonden har en størrelse på fra 50 000 euro til lidt over 1 milliard euro. |
| --- | --- |

6.5.

De samlede udgifter i 2005 beløb sig til 32 763 millioner euro (
  figur 6.1a og 6.1b
  ). Støtten gives i flerårige perioder svarende til de finansielle overslag. Den nuværende finansieringsperiode løber fra 2000 til 2006; den foregående finansieringsperiode løb fra 1994 til 1999. I den nuværende finansieringsperiode er der 545 strukturfondsprogrammer og 1 200 samhørighedsfondsprojekter. I den foregående finansieringsperiode godkendte Kommissionen 1 104 strukturfondsprogrammer og 920 samhørighedsfondsprojekter. Strukturfondsprogrammer varierer i størrelse fra under 500 000 euro til over 8 milliarder euro. Projektudgifterne inden for disse programmer kan variere betydeligt fra nogle få hundrede euro i støtte til en enkelt støttemodtager til op til flere hundrede millioner euro til et større infrastrukturprojekt. Projekter under Samhørighedsfonden har en størrelse på fra 50 000 euro til lidt over 1 milliard euro.

Image

Image

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Strukturforanstaltningernes særlige karakteristika

| 6.6. | Ved fællesskabsfinansiering af et strukturforanstaltningsprogram eller -projekt ydes der et forskud, og derefter godtgøres medlemsstaten de omkostninger, der anmeldes af projektlederen (1), som er den endelige modtager af EU-finansieringen. Betingelserne for godtgørelse af projektomkostninger er fastlagt i detaljerede forordninger. |
| --- | --- |

6.6.

Ved fællesskabsfinansiering af et strukturforanstaltningsprogram eller -projekt ydes der et forskud, og derefter godtgøres medlemsstaten de omkostninger, der anmeldes af projektlederen (1), som er den endelige modtager af EU-finansieringen. Betingelserne for godtgørelse af projektomkostninger er fastlagt i detaljerede forordninger.

| 6.7. | Medlemsstaterne skal kontrollere, om projektomkostningerne er anmeldt korrekt og opfylder støttebetingelserne. Kommissionen fører tilsyn med, om medlemsstaternes ordninger til kontrol af udgifterne opfylder kravene i fællesskabslovgivningen. Dette kaldes delt forvaltning. Ansvarskæden går fra de endelige modtagere af fællesskabsfinansieringen gennem de nationale myndigheders organer og andre underordnede enheder i medlemsstaterne til Kommissionen via dens generaldirektorater. Det er således stadig Kommissionen, der i sidste ende er ansvarlig for den formelle rigtighed af udgifterne til strukturforanstaltningerne. |
| --- | --- |

6.7.

Medlemsstaterne skal kontrollere, om projektomkostningerne er anmeldt korrekt og opfylder støttebetingelserne. Kommissionen fører tilsyn med, om medlemsstaternes ordninger til kontrol af udgifterne opfylder kravene i fællesskabslovgivningen. Dette kaldes delt forvaltning. Ansvarskæden går fra de endelige modtagere af fællesskabsfinansieringen gennem de nationale myndigheders organer og andre underordnede enheder i medlemsstaterne til Kommissionen via dens generaldirektorater. Det er således stadig Kommissionen, der i sidste ende er ansvarlig for den formelle rigtighed af udgifterne til strukturforanstaltningerne.

| 6.8. | Der er altså tale om et stort antal programmer og projekter, som bliver gennemført over en periode på flere år, om en lang række støttebetingelser, der somme tider kan fortolkes forskelligt, og om et stort antal forskellige enheder involveret i forvaltningsprocessen. Disse faktorer øger den iboende risiko for, at projektomkostningerne er anmeldt med et forkert beløb, eller at de ikke berettiger til godtgørelse. Hvis denne risiko skal begrænses, kræver det såvel stærk kontrol i medlemsstaterne som effektivt tilsyn af Kommissionen. |
| --- | --- |

6.8.

Der er altså tale om et stort antal programmer og projekter, som bliver gennemført over en periode på flere år, om en lang række støttebetingelser, der somme tider kan fortolkes forskelligt, og om et stort antal forskellige enheder involveret i forvaltningsprocessen. Disse faktorer øger den iboende risiko for, at projektomkostningerne er anmeldt med et forkert beløb, eller at de ikke berettiger til godtgørelse. Hvis denne risiko skal begrænses, kræver det såvel stærk kontrol i medlemsstaterne som effektivt tilsyn af Kommissionen.

| 6.8. | I Kommissionens bestemmelser er der fastlagt generelle regler for støtte inden for visse vigtige områder, og Kommissionen giver vejledning om spørgsmål vedrørende støttebetingelser. |
| --- | --- |

6.8.

I Kommissionens bestemmelser er der fastlagt generelle regler for støtte inden for visse vigtige områder, og Kommissionen giver vejledning om spørgsmål vedrørende støttebetingelser.

I bestemmelserne for strukturfondene er der taget højde for den omtalte iboende risiko med kravet til medlemsstaterne om at etablere og anvende effektive forvaltnings- og kontrolsystemer og med Kommissionens beføjelse til at kontrollere, om disse systemer fungerer, og om nødvendigt at suspendere udbetalingerne og gennemføre finansielle korrektioner. Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006) 9) omfatter flere foranstaltninger, hvis mål er at styrke den fælles forvaltning.

Rettens revision

| 6.9. | Retten reviderede 16 strukturfondsprogrammer: seks programmer fra den foregående finansieringsperiode og ti programmer fra den nuværende finansieringsperiode. I programmerne fra den foregående finansieringsperiode reviderede Retten 65 projekter. I programmerne fra den nuværende finansieringsperiode reviderede Retten 95 projekter. |
| --- | --- |

6.9.

Retten reviderede 16 strukturfondsprogrammer: seks programmer fra den foregående finansieringsperiode og ti programmer fra den nuværende finansieringsperiode. I programmerne fra den foregående finansieringsperiode reviderede Retten 65 projekter. I programmerne fra den nuværende finansieringsperiode reviderede Retten 95 projekter.

| 6.10. | Retten reviderede endvidere Kommissionens afslutning af en stikprøve på 30 strukturfondsprogrammer fra den foregående finansieringsperiode. |
| --- | --- |

6.10.

Retten reviderede endvidere Kommissionens afslutning af en stikprøve på 30 strukturfondsprogrammer fra den foregående finansieringsperiode.

| 6.11. | Desuden reviderede Retten ni afsluttede samhørighedsfondsprojekter (syv fra den foregående finansieringsperiode og to fra den nuværende periode): otte i Kommissionen og ét både i Kommissionen og i medlemsstaten. |
| --- | --- |

6.11.

Desuden reviderede Retten ni afsluttede samhørighedsfondsprojekter (syv fra den foregående finansieringsperiode og to fra den nuværende periode): otte i Kommissionen og ét både i Kommissionen og i medlemsstaten.

| 6.12. | Retten har også undersøgt, hvordan procedurerne for indberetning af inddrivelser og for finansielle korrektioner i forbindelse med strukturfondsprogrammer og samhørighedsfondsprojekter er blevet anvendt i indeværende finansieringsperiode. |
| --- | --- |

6.12.

Retten har også undersøgt, hvordan procedurerne for indberetning af inddrivelser og for finansielle korrektioner i forbindelse med strukturfondsprogrammer og samhørighedsfondsprojekter er blevet anvendt i indeværende finansieringsperiode.

Igangværende strukturfondsprogrammer

Fejl i projektudgifterne

| 6.13. | Retten konstaterede væsentlige fejl i de anmeldte projektudgifter i forbindelse med alle de reviderede programmer fra indeværende finansieringsperiode. Der blev fundet væsentlige fejl i 60 af de 95 reviderede projekter. |
| --- | --- |

6.13.

Retten konstaterede væsentlige fejl i de anmeldte projektudgifter i forbindelse med alle de reviderede programmer fra indeværende finansieringsperiode. Der blev fundet væsentlige fejl i 60 af de 95 reviderede projekter.

| 6.13. | Kommissionen vil følge Revisionsrettens resultater op og sikre, at de krævede korrektioner gennemføres. |
| --- | --- |

6.13.

Kommissionen vil følge Revisionsrettens resultater op og sikre, at de krævede korrektioner gennemføres.

| 6.14. | De hyppigst forekommende fejl var: |
| --- | --- |

6.14.

De hyppigst forekommende fejl var:

| — | manglende dokumentation for anmeldte udgiftsposter (konstateret i 35 projekter) |
| --- | --- |

—

manglende dokumentation for anmeldte udgiftsposter (konstateret i 35 projekter)

| — | manglende overholdelse af reglerne for udbud eller statsstøtte (16 projekter) |
| --- | --- |

—

manglende overholdelse af reglerne for udbud eller statsstøtte (16 projekter)

| — | anmeldelse af forskud eller udgifter, der i realiteten ikke var betalt (21 projekter) |
| --- | --- |

—

anmeldelse af forskud eller udgifter, der i realiteten ikke var betalt (21 projekter)

| — | uklar fordeling af de indirekte omkostninger på de medfinansierede og de ikke-medfinansierede projekter (13 projekter) |
| --- | --- |

—

uklar fordeling af de indirekte omkostninger på de medfinansierede og de ikke-medfinansierede projekter (13 projekter)

| — | anmeldelse af omkostninger, som ikke var relateret til den EU-medfinansierede foranstaltning (13 projekter) |
| --- | --- |

—

anmeldelse af omkostninger, som ikke var relateret til den EU-medfinansierede foranstaltning (13 projekter)

| — | anmeldelser baseret på faste beløb i stedet for faktiske omkostninger (10 projekter). |
| --- | --- |

—

anmeldelser baseret på faste beløb i stedet for faktiske omkostninger (10 projekter).

| 6.15. | Bestemte typer fejl forekom systematisk i projekterne under bestemte programmer. Som eksempler kan nævnes: |
| --- | --- |

6.15.

Bestemte typer fejl forekom systematisk i projekterne under bestemte programmer. Som eksempler kan nævnes:

| 6.15. | |
| --- | --- |

6.15.

| — | EFRU, mål 1, Det Forenede Kongerige (South Yorkshire): Der var anmeldt et EU-tilskud, der oversteg medfinansieringssatsen. Der var ikke nogen gyldig begrundelse herfor. |
| --- | --- |

—

EFRU, mål 1, Det Forenede Kongerige (South Yorkshire): Der var anmeldt et EU-tilskud, der oversteg medfinansieringssatsen. Der var ikke nogen gyldig begrundelse herfor.

| — | Kommissionen havde revideret South Yorkshire-programmet inden Revisionsretten og havde ligeledes fundet disse typer fejl. Man er ved at følge revisionen op, og de nødvendige finansielle konsekvenser vil blive draget. |
| --- | --- |

—

Kommissionen havde revideret South Yorkshire-programmet inden Revisionsretten og havde ligeledes fundet disse typer fejl. Man er ved at følge revisionen op, og de nødvendige finansielle konsekvenser vil blive draget.

| — | ESF, Fællesskabsinitiativet Equal, Spanien: Der var utilstrækkelig dokumentation for de anmeldte udgifter, fordi de modtagende uddannelsesorganisationer ikke registrerede ESF-aktiviteten særskilt i deres regnskabssystemer. |
| --- | --- |

—

ESF, Fællesskabsinitiativet Equal, Spanien: Der var utilstrækkelig dokumentation for de anmeldte udgifter, fordi de modtagende uddannelsesorganisationer ikke registrerede ESF-aktiviteten særskilt i deres regnskabssystemer.

| — | Det spanske systemproblem er Kommissionen bekendt, og den indledte en aktion i 2004 mod den spanske myndighed, der står for administrationen og betalinger, med hensyn til alle programmerne for at styrke revisionssporet for hver operation og for klart at sikre sammenhæng mellem medfinansierede projekter og regnskabssystemerne. I den forbindelse besluttede medlemsstaten at foretage en finansiel korrektion på 173 mio. EUR på grundlag af artikel 39, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1260/1999, efter at Kommissionen havde indledt en procedure og nedsat en opfølgningsgruppe for korrektionen, der er sammensat af repræsentanter for Kommissionen og medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Det spanske systemproblem er Kommissionen bekendt, og den indledte en aktion i 2004 mod den spanske myndighed, der står for administrationen og betalinger, med hensyn til alle programmerne for at styrke revisionssporet for hver operation og for klart at sikre sammenhæng mellem medfinansierede projekter og regnskabssystemerne. I den forbindelse besluttede medlemsstaten at foretage en finansiel korrektion på 173 mio. EUR på grundlag af artikel 39, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1260/1999, efter at Kommissionen havde indledt en procedure og nedsat en opfølgningsgruppe for korrektionen, der er sammensat af repræsentanter for Kommissionen og medlemsstaten.

| — | FIUF, Frankrig: Den efterprøvelse og kontrol, som blev foretaget af Direction Départementale des Affaires Maritimes før betaling af en faktura, byggede ikke på tilstrækkelig dokumentation. |
| --- | --- |

—

FIUF, Frankrig: Den efterprøvelse og kontrol, som blev foretaget af Direction Départementale des Affaires Maritimes før betaling af en faktura, byggede ikke på tilstrækkelig dokumentation.

Medlemsstaternes kontrol opfylder ikke centrale forordningskrav

| 6.16. | Retten undersøgte, om medlemsstaterne kontrollerer udgifterne i overensstemmelse med fællesskabsforordningerne. Rettens vurdering vises i
  tabel 6.1
  . Det fremgår heraf, at der blev konstateret kontrolmangler i alle de reviderede programmer. |
| --- | --- |

6.16.

Retten undersøgte, om medlemsstaterne kontrollerer udgifterne i overensstemmelse med fællesskabsforordningerne. Rettens vurdering vises i
  tabel 6.1
  . Det fremgår heraf, at der blev konstateret kontrolmangler i alle de reviderede programmer.

| 6.17. | I henhold til forordningerne skal medlemsstaterne sikre, at der opbevares bilag, som gør det muligt at afstemme de udgiftsanmeldelser, der sendes til Kommissionen, med projektregnskaberne og projektdokumentationen. Dette kaldes kravet om et revisionsspor.
  Tabel 6.1
  viser, at der kun var et tilstrækkeligt revisionsspor i tre ud af de ti undersøgte programmer. I de andre programmer var der begrænset eller ingen dokumentation for dele af de anmeldte udgifter. Når der ikke stilles krav om at indsende dokumentation, eller når dokumentationen ikke opbevares, bliver det vanskeligt at kontrollere, om de anmeldte udgifter er formelt rigtige eller ej. |
| --- | --- |

6.17.

I henhold til forordningerne skal medlemsstaterne sikre, at der opbevares bilag, som gør det muligt at afstemme de udgiftsanmeldelser, der sendes til Kommissionen, med projektregnskaberne og projektdokumentationen. Dette kaldes kravet om et revisionsspor.
  Tabel 6.1
  viser, at der kun var et tilstrækkeligt revisionsspor i tre ud af de ti undersøgte programmer. I de andre programmer var der begrænset eller ingen dokumentation for dele af de anmeldte udgifter. Når der ikke stilles krav om at indsende dokumentation, eller når dokumentationen ikke opbevares, bliver det vanskeligt at kontrollere, om de anmeldte udgifter er formelt rigtige eller ej.

| 6.17. | I tre ud af de syv resterende programmer mente Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene. |
| --- | --- |

6.17.

I tre ud af de syv resterende programmer mente Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene.

Tabel 6.1 — Kontrollernes overensstemmelse med centrale forordningskrav

| Reviderede programmer | Forordningskrav |
| --- | --- |
| Adskillelse af funktioner | Revisionsspor | Forvaltningens daglige kontrol | Inddrivelsesprocedurer | Foreløbig attestering | Uafhængig stikprøvekontrol | Den uafhængige stikprøvekontrol — hvilke fremskridt | Oprettelse af afslutningsorgan | Forberedelserne til den endelige godkendelse |
| EFRU, Interreg IIIA, Frankrig-Belgien | | | | | | | | | |
| EFRU, mål 1, Det Forenede Kongerige (South Yorkshire) | | | | | | | | | |
| EFRU, mål 2, Italien (Lazio) | | | | i/v | | | | | |
| EFRU, mål 2, Tyskland (Nordrhein-Westfalen) | | | | | | | | | |
| EFRU, mål 1, Grækenland (Konkurrenceevne) | | | | | | | | | |
| ESF, Fællesskabsinitiativet Equal, Italien | | | | | | | | | |
| ESF, mål 1, Tyskland (SPALAR) | | | | | | | | | |
| ESF, mål 3, Det Forenede Kongerige (England) | | | | | | | | | |
| ESF, Fællesskabsinitiativet Equal, Spanien | | | | | | | | | |
| FIUF, mål 1, Frankrig | | | | | | | | i/v | i/v |

Reviderede programmer

Forordningskrav

Adskillelse af funktioner

Revisionsspor

Forvaltningens daglige kontrol

Inddrivelsesprocedurer

Foreløbig attestering

Uafhængig stikprøvekontrol

Den uafhængige stikprøvekontrol — hvilke fremskridt

Oprettelse af afslutningsorgan

Forberedelserne til den endelige godkendelse

EFRU, Interreg IIIA, Frankrig-Belgien

EFRU, mål 1, Det Forenede Kongerige (South Yorkshire)

EFRU, mål 2, Italien (Lazio)

i/v

EFRU, mål 2, Tyskland (Nordrhein-Westfalen)

EFRU, mål 1, Grækenland (Konkurrenceevne)

ESF, Fællesskabsinitiativet Equal, Italien

ESF, mål 1, Tyskland (SPALAR)

ESF, mål 3, Det Forenede Kongerige (England)

ESF, Fællesskabsinitiativet Equal, Spanien

FIUF, mål 1, Frankrig

i/v

i/v

Forklaring

| | Kontrollen opfylder forordningskravene |
| --- | --- |
| | Kontrollen opfylder delvis forordningskravene |
| | Kontrollen opfylder ikke forordningskravene |
| i/v = ikke vurderet. |

Kontrollen opfylder forordningskravene

Kontrollen opfylder delvis forordningskravene

Kontrollen opfylder ikke forordningskravene

i/v = ikke vurderet.

| 6.18. | Ud over et revisionsspor kræves der en række kontroller. En af disse er forvaltningens daglige kontrol. Medlemsstaterne skal have et forvaltningssystem til kontrol af, at projekterne gennemføres i overensstemmelse med EU-forordningerne. Forvaltningens daglige kontrol er den mest effektive mekanisme til identificering og håndtering af potentielle problemer, før der anmeldes udgifter til Kommissionen.
  Tabel 6.1
  viser, at kravene til den daglige kontrol ikke var opfyldt i nogen af de reviderede programmer. I nogle tilfælde var der ikke foretaget kontroller nok. Når der var blevet foretaget kontroller, dækkede de ikke altid i tilstrækkeligt omfang alle aspekter vedrørende udgifternes støtteberettigelse. I nogle tilfælde var de begrænset til skrivebordskontroller (»desk checks«) — ved sådanne kontroller kan man ikke kontrollere, om de projekter, de anmeldte udgifter vedrørte, har fundet sted og var støtteberettigede. |
| --- | --- |

6.18.

Ud over et revisionsspor kræves der en række kontroller. En af disse er forvaltningens daglige kontrol. Medlemsstaterne skal have et forvaltningssystem til kontrol af, at projekterne gennemføres i overensstemmelse med EU-forordningerne. Forvaltningens daglige kontrol er den mest effektive mekanisme til identificering og håndtering af potentielle problemer, før der anmeldes udgifter til Kommissionen.
  Tabel 6.1
  viser, at kravene til den daglige kontrol ikke var opfyldt i nogen af de reviderede programmer. I nogle tilfælde var der ikke foretaget kontroller nok. Når der var blevet foretaget kontroller, dækkede de ikke altid i tilstrækkeligt omfang alle aspekter vedrørende udgifternes støtteberettigelse. I nogle tilfælde var de begrænset til skrivebordskontroller (»desk checks«) — ved sådanne kontroller kan man ikke kontrollere, om de projekter, de anmeldte udgifter vedrørte, har fundet sted og var støtteberettigede.

| 6.18. | I fire ud af de 10 berørte programmer mente Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene. Kommissionen mener ligesom Revisionsretten, at disse kontroller har en afgørende betydning, og har for nylig fremsendt en meddelelse til medlemsstaterne om fastsættelse af god praksis på grundlag af resultaterne fra Kommissionens egne revisioner. |
| --- | --- |

6.18.

I fire ud af de 10 berørte programmer mente Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene. Kommissionen mener ligesom Revisionsretten, at disse kontroller har en afgørende betydning, og har for nylig fremsendt en meddelelse til medlemsstaterne om fastsættelse af god praksis på grundlag af resultaterne fra Kommissionens egne revisioner.

| 6.19. | Den relevante betalingsmyndighed skal attestere, at de udgifter, der anmeldes til Kommissionen (en opgørelse over udgiftsanmeldelser vedrørende projekter), opfylder alle gældende betingelser. Det fremgår imidlertid af
  tabel 6.1
  , at denne midlertidige attestering af udgifterne i syv tilfælde ikke blev udført som fastsat. Disse mangler indikerer, at udgifter er blevet anmeldt til godtgørelse, uden at forvaltnings- eller betalingsmyndighederne har udført den fastsatte kontrol effektivt. |
| --- | --- |

6.19.

Den relevante betalingsmyndighed skal attestere, at de udgifter, der anmeldes til Kommissionen (en opgørelse over udgiftsanmeldelser vedrørende projekter), opfylder alle gældende betingelser. Det fremgår imidlertid af
  tabel 6.1
  , at denne midlertidige attestering af udgifterne i syv tilfælde ikke blev udført som fastsat. Disse mangler indikerer, at udgifter er blevet anmeldt til godtgørelse, uden at forvaltnings- eller betalingsmyndighederne har udført den fastsatte kontrol effektivt.

| 6.19. | I to ud af de syv berørte programmer mente Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene. Kommissionen har for nylig fremsendt en meddelelse til medlemsstaterne om fastsættelse af god praksis i forbindelse med attestering på grundlag af resultaterne fra Kommissionens revision i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6.19.

I to ud af de syv berørte programmer mente Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene. Kommissionen har for nylig fremsendt en meddelelse til medlemsstaterne om fastsættelse af god praksis i forbindelse med attestering på grundlag af resultaterne fra Kommissionens revision i medlemsstaterne.

| 6.20. | Desuden skal et uafhængigt organ i medlemsstaten foretage yderligere kontrol for at efterprøve effektiviteten af de oprettede systemer og attestere, at en stikprøve af de udgiftsanmeldelser, som har været gennem forvaltningens daglige kontrol og betalingskontrollen, er rigtig. Kort sagt kræver forordningerne uafhængig stikprøvekontrol.
  Tabel 6.1
  viser, at for fire af de undersøgte programmers vedkommende var der ikke foretaget uafhængig stikprøvekontrol i det nødvendige omfang. |
| --- | --- |

6.20.

Desuden skal et uafhængigt organ i medlemsstaten foretage yderligere kontrol for at efterprøve effektiviteten af de oprettede systemer og attestere, at en stikprøve af de udgiftsanmeldelser, som har været gennem forvaltningens daglige kontrol og betalingskontrollen, er rigtig. Kort sagt kræver forordningerne uafhængig stikprøvekontrol.
  Tabel 6.1
  viser, at for fire af de undersøgte programmers vedkommende var der ikke foretaget uafhængig stikprøvekontrol i det nødvendige omfang.

| 6.20. | I et ud af fire berørte programmer fandt Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene. Kommissionen udsendte en vejledning i 2003 om gennemførelsen af uafhængig stikprøvekontrol for at fremme en tilfredsstillende og ensartet standard for dette arbejde. På de årlige bilaterale møder gennemgår Kommissionen systematisk udviklingen i stikprøvekontrollen med medlemsstaterne for at kunne fastslå, om der foreligger forsinkelser. |
| --- | --- |

6.20.

I et ud af fire berørte programmer fandt Revisionsretten, at systemerne delvist var i overensstemmelse med kravene. Kommissionen udsendte en vejledning i 2003 om gennemførelsen af uafhængig stikprøvekontrol for at fremme en tilfredsstillende og ensartet standard for dette arbejde. På de årlige bilaterale møder gennemgår Kommissionen systematisk udviklingen i stikprøvekontrollen med medlemsstaterne for at kunne fastslå, om der foreligger forsinkelser.

| 6.21. | Endelig skal medlemsstaten ved afslutningen af hvert program sende Kommissionen en endelig erklæring med en attestering af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Erklæringen skal være udstedt af et organ, som er uafhængigt af såvel forvaltningsmyndigheden som af den person eller den afdeling i betalingsmyndigheden, som er ansvarlig for udstedelse af foreløbige og endelige erklæringer, og af de formidlende organer.
  Tabel 6.1
  viser, at det forberedende arbejde inden godkendelsen af den endelige betaling er tilfredsstillende for seks af de reviderede programmers vedkommende. |
| --- | --- |

6.21.

Endelig skal medlemsstaten ved afslutningen af hvert program sende Kommissionen en endelig erklæring med en attestering af udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Erklæringen skal være udstedt af et organ, som er uafhængigt af såvel forvaltningsmyndigheden som af den person eller den afdeling i betalingsmyndigheden, som er ansvarlig for udstedelse af foreløbige og endelige erklæringer, og af de formidlende organer.
  Tabel 6.1
  viser, at det forberedende arbejde inden godkendelsen af den endelige betaling er tilfredsstillende for seks af de reviderede programmers vedkommende.

Tidligere strukturfondsprogrammer

Kommissionen har undladt at foretage korrektioner, og der var langvarige forsinkelser i forbindelse med afslutningen af programmer

| 6.22. | I 2005 foretog Kommissionen stadig endelige betalinger til strukturfondsprogrammer fra den foregående finansieringsperiode. Ligesom det er tilfældet med de nuværende programmer, skal medlemsstaterne i forbindelse med afslutningen af et program fra perioden 1994-1999 attestere, at alle udgifter, der er anmeldt under gennemførelsen af programmet, er lovlige og formelt rigtige. Kommissionen kontrollerer disse attesters pålidelighed på tre måder. Den udfører revision forud for afslutningen af udvalgte programmer i medlemsstaterne. Den foretager skrivebordskontrol (»desk checks«) af den dokumentation, som medlemsstaterne indsender for at få afsluttet programmer. Og endelig udfører den efterfølgende revision af udvalgte programmer, som er afsluttet, eller som er ved at blive afsluttet. |
| --- | --- |

6.22.

I 2005 foretog Kommissionen stadig endelige betalinger til strukturfondsprogrammer fra den foregående finansieringsperiode. Ligesom det er tilfældet med de nuværende programmer, skal medlemsstaterne i forbindelse med afslutningen af et program fra perioden 1994-1999 attestere, at alle udgifter, der er anmeldt under gennemførelsen af programmet, er lovlige og formelt rigtige. Kommissionen kontrollerer disse attesters pålidelighed på tre måder. Den udfører revision forud for afslutningen af udvalgte programmer i medlemsstaterne. Den foretager skrivebordskontrol (»desk checks«) af den dokumentation, som medlemsstaterne indsender for at få afsluttet programmer. Og endelig udfører den efterfølgende revision af udvalgte programmer, som er afsluttet, eller som er ved at blive afsluttet.

| 6.23. | Tabel 6.2
  viser, at et betydeligt antal programmer stadig var åbne ved udgangen af marts 2006. |
| --- | --- |

6.23.

Tabel 6.2
  viser, at et betydeligt antal programmer stadig var åbne ved udgangen af marts 2006.

| 6.23. | Programmerne registreres først som afsluttede i tabellen, når både den endelige betaling og eventuelle forpligtelser er gennemført. Ved udgangen af 2005 var de samlede ikke-betalte forpligtelser i programmerne for 1994-1999 nede på 1,4 mia. EUR (0,89 % af det vedtagne EU-bidrag), hvilket er en indikator for omfanget af gennemførte betalinger og frigørelser. |
| --- | --- |

6.23.

Programmerne registreres først som afsluttede i tabellen, når både den endelige betaling og eventuelle forpligtelser er gennemført. Ved udgangen af 2005 var de samlede ikke-betalte forpligtelser i programmerne for 1994-1999 nede på 1,4 mia. EUR (0,89 % af det vedtagne EU-bidrag), hvilket er en indikator for omfanget af gennemførte betalinger og frigørelser.

De programmer, som fortsat er åbne, er hovedsagelig programmer, hvor medlemsstaten bestrider de finansielle korrektioner, og hvor der endnu ikke er taget en formel beslutning, samt programmer, hvor nogle projekter er genstand for retssager i medlemsstaten, hvilket hindrer betaling eller frigørelse af restbeløbet.

| 6.24. | Under sin revision af afslutningsprocessen fandt Retten tre tilfælde, hvor Kommissionen afsluttede programmer uden at foretage nogen finansiel korrektion, selv om der var taget væsentlige forbehold vedrørende de attesterede udgifter. |
| --- | --- |

6.24.

Under sin revision af afslutningsprocessen fandt Retten tre tilfælde, hvor Kommissionen afsluttede programmer uden at foretage nogen finansiel korrektion, selv om der var taget væsentlige forbehold vedrørende de attesterede udgifter.

| 6.24. | Kommissionen vil følge Revisionsrettens resultater op og i nødvendigt omfang gennemføre de krævede korrektioner. |
| --- | --- |

6.24.

Kommissionen vil følge Revisionsrettens resultater op og i nødvendigt omfang gennemføre de krævede korrektioner.

| 6.25. | I flere tilfælde var der gået meget lang tid, før programmerne var blevet afsluttet, fordi afslutningsarbejdet i Kommissionen havde trukket meget i langdrag. Der kan naturligvis opstå komplekse problemer, men det forklarer ikke fuldt ud, hvorfor der er gået så lang tid (somme tider over et år), inden Kommissionen har skrevet til medlemsstaterne. |
| --- | --- |

6.25.

I flere tilfælde var der gået meget lang tid, før programmerne var blevet afsluttet, fordi afslutningsarbejdet i Kommissionen havde trukket meget i langdrag. Der kan naturligvis opstå komplekse problemer, men det forklarer ikke fuldt ud, hvorfor der er gået så lang tid (somme tider over et år), inden Kommissionen har skrevet til medlemsstaterne.

| 6.25. | Der har været forsinkelser, som i nogle tilfælde gik ud over det acceptable, og som i nogle tilfælde har krævet høring vedrørende juridiske eller finansielle spørgsmål. |
| --- | --- |

6.25.

Der har været forsinkelser, som i nogle tilfælde gik ud over det acceptable, og som i nogle tilfælde har krævet høring vedrørende juridiske eller finansielle spørgsmål.

Tabel 6.2 — Strukturfondsprogrammer 1994-1999 afsluttet pr. 31. december 2005 og 31. marts 2006

| Budgetområde (2) | I alt | Afsluttet før 2005 | Afsluttet pr. 31. december 2005 | Afsluttet pr. 31. marts 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal programmer (3) | Vedtaget fællesskabsbidrag (euro) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (euro) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (euro) | Antal programmer | Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (euro) |
| Den Europæiske Fond for Regionaludvikling |
| Mål 1 | 181 | 57 571 255 951 | 94 | 37 550 653 114 | 112 | 42 887 087 630 | 112 | 42 887 087 630 |
| Mål 2 1994-1996 | 84 | 5 165 903 927 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 | 82 | 4 581 143 406 |
| Mål 2 1997-1999 | 73 | 7 157 716 211 | 48 | 3 132 569 307 | 62 | 4 760 119 585 | 64 | 4 803 858 386 |
| Mål 5b | 84 | 3 302 548 791 | 62 | 2 458 401 459 | 80 | 3 099 127 079 | 80 | 3 099 127 079 |
| Mål 6 | 2 | 355 453 472 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Fællesskabsinitiativer | 520 | 9 223 064 769 | 326 | 3 916 629 881 | 425 | 5 660 960 735 | 431 | 6 189 811 196 |
| I alt | 944 | 82 775 943 121 | 611 | 51 586 884 014 | 763 | 61 322 292 754 | 771 | 61 894 882 016 |
| Den Europæiske Socialfond |
| Mål 1 | 102 | 22 806 888 948 | 59 | 9 800 246 487 | 76 | 16 659 397 467 | 89 | 18 121 641 456 |
| Mål 2 1994-1996 | 82 | 1 597 251 132 | 79 | 1 341 684 839 | 79 | 1 358 409 253 | 81 | 1 362 443 873 |
| Mål 2 1997-1999 | 72 | 2 112 708 834 | 43 | 732 343 850 | 55 | 1 180 807 704 | 62 | 1 481 524 409 |
| Mål 3 | 56 | 13 221 222 835 | 30 | 6 568 750 561 | 37 | 7 498 226 022 | 44 | 8 564 234 926 |
| Mål 4 | 16 | 2 614 128 525 | 11 | 1 324 982 251 | 12 | 1 691 290 757 | 12 | 1 691 290 757 |
| Mål 5b | 83 | 1 057 483 760 | 54 | 489 410 848 | 67 | 632 292 214 | 77 | 719 766 953 |
| Mål 6 | 2 | 177 902 801 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Fællesskabsinitiativer | 373 | 4 664 895 421 | 244 | 1 497 206 934 | 303 | 1 887 130 714 | 334 | 2 000 499 278 |
| I alt | 786 | 48 252 482 256 | 522 | 21 915 926 019 | 631 | 31 068 854 380 | 701 | 34 102 701 900 |
| Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen |
| Mål 1 | 69 | 14 301 716 000 | 34 | 4 721 652 121 | 45 | 8 217 740 619 | 46 | 8 220 980 619 |
| Mål 5a | 66 | 5 544 906 000 | 43 | 1 728 707 188 | 52 | 3 641 981 610 | 53 | 3 661 092 924 |
| Mål 5b | 84 | 3 163 701 000 | 46 | 1 772 582 355 | 68 | 2 529 075 438 | 70 | 2 574 734 130 |
| Mål 6 | 2 | 288 794 000 | 1 | 211 137 456 | 2 | 280 353 550 | 2 | 280 353 550 |
| Fællesskabsinitiativer | 167 | 1 156 618 000 | 106 | 534 783 853 | 143 | 814 595 982 | 144 | 814 903 270 |
| I alt | 388 | 24 455 735 000 | 230 | 8 968 862 973 | 310 | 15 483 747 199 | 315 | 15 552 064 493 |
| Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet |
| Mål 1 | 18 | 1 797 039 031 | 2 | 127 659 610 | 8 | 288 574 118 | 8 | 288 574 118 |
| Mål 5a | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 5 | 116 682 777 | 6 | 154 373 993 |
| Mål 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 2 | 6 761 577 | 2 | 6 761 577 |
| Fællesskabsinitiativer | 20 | 127 103 242 | 6 | 14 058 058 | 12 | 22 225 543 | 12 | 22 225 543 |
| I alt | 52 | 2 782 833 273 | 11 | 168 956 952 | 27 | 434 244 015 | 28 | 471 935 231 |
| I ALT | 2 170 | 158 266 993 650 | 1 374 | 82 640 629 958 | 1 731 | 108 309 138 348 | 1 815 | 112 021 583 640 |
| Kilde: Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen. |

Budgetområde (2)

I alt

Afsluttet før 2005

Afsluttet pr. 31. december 2005

Afsluttet pr. 31. marts 2006

Antal programmer (3)

Vedtaget fællesskabsbidrag (euro)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (euro)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (euro)

Antal programmer

Udbetalt bidrag fra Fællesskabet i alt (euro)

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

Mål 1

181

57 571 255 951

94

37 550 653 114

112

42 887 087 630

112

42 887 087 630

Mål 2 1994-1996

84

5 165 903 927

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

82

4 581 143 406

Mål 2 1997-1999

73

7 157 716 211

48

3 132 569 307

62

4 760 119 585

64

4 803 858 386

Mål 5b

84

3 302 548 791

62

2 458 401 459

80

3 099 127 079

80

3 099 127 079

Mål 6

2

355 453 472

2

333 854 319

2

333 854 319

2

333 854 319

Fællesskabsinitiativer

520

9 223 064 769

326

3 916 629 881

425

5 660 960 735

431

6 189 811 196

I alt

944

82 775 943 121

611

51 586 884 014

763

61 322 292 754

771

61 894 882 016

Den Europæiske Socialfond

Mål 1

102

22 806 888 948

59

9 800 246 487

76

16 659 397 467

89

18 121 641 456

Mål 2 1994-1996

82

1 597 251 132

79

1 341 684 839

79

1 358 409 253

81

1 362 443 873

Mål 2 1997-1999

72

2 112 708 834

43

732 343 850

55

1 180 807 704

62

1 481 524 409

Mål 3

56

13 221 222 835

30

6 568 750 561

37

7 498 226 022

44

8 564 234 926

Mål 4

16

2 614 128 525

11

1 324 982 251

12

1 691 290 757

12

1 691 290 757

Mål 5b

83

1 057 483 760

54

489 410 848

67

632 292 214

77

719 766 953

Mål 6

2

177 902 801

2

161 300 249

2

161 300 249

2

161 300 249

Fællesskabsinitiativer

373

4 664 895 421

244

1 497 206 934

303

1 887 130 714

334

2 000 499 278

I alt

786

48 252 482 256

522

21 915 926 019

631

31 068 854 380

701

34 102 701 900

Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen

Mål 1

69

14 301 716 000

34

4 721 652 121

45

8 217 740 619

46

8 220 980 619

Mål 5a

66

5 544 906 000

43

1 728 707 188

52

3 641 981 610

53

3 661 092 924

Mål 5b

84

3 163 701 000

46

1 772 582 355

68

2 529 075 438

70

2 574 734 130

Mål 6

2

288 794 000

1

211 137 456

2

280 353 550

2

280 353 550

Fællesskabsinitiativer

167

1 156 618 000

106

534 783 853

143

814 595 982

144

814 903 270

I alt

388

24 455 735 000

230

8 968 862 973

310

15 483 747 199

315

15 552 064 493

Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet

Mål 1

18

1 797 039 031

2

127 659 610

8

288 574 118

8

288 574 118

Mål 5a

12

850 431 000

2

23 715 837

5

116 682 777

6

154 373 993

Mål 6

2

8 260 000

1

3 523 447

2

6 761 577

2

6 761 577

Fællesskabsinitiativer

20

127 103 242

6

14 058 058

12

22 225 543

12

22 225 543

I alt

52

2 782 833 273

11

168 956 952

27

434 244 015

28

471 935 231

I ALT

2 170

158 266 993 650

1 374

82 640 629 958

1 731

108 309 138 348

1 815

112 021 583 640

Kilde: Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.

Fejl i anmeldelserne af projektudgifter

| 6.26. | Retten konstaterede en væsentlig forekomst af fejl i anmeldelserne af projektudgifter i hele stikprøven af programmer fra perioden 1994-1999 (4). Der blev fundet væsentlige fejl i 33 af de 65 undersøgte projekter. De hyppigst forekommende fejl var af samme art som dem, der blev fundet i stikprøven af igangværende programmer (jf. punkt 6.14). |
| --- | --- |

6.26.

Retten konstaterede en væsentlig forekomst af fejl i anmeldelserne af projektudgifter i hele stikprøven af programmer fra perioden 1994-1999 (4). Der blev fundet væsentlige fejl i 33 af de 65 undersøgte projekter. De hyppigst forekommende fejl var af samme art som dem, der blev fundet i stikprøven af igangværende programmer (jf. punkt 6.14).

| 6.26. | Kommissionen vil følge Revisionsrettens resultater op og sikre, at de krævede korrektioner gennemføres. |
| --- | --- |

6.26.

Kommissionen vil følge Revisionsrettens resultater op og sikre, at de krævede korrektioner gennemføres.

| 6.27. | Det fremgik af revisionen af tre af programmerne i revisionsstikprøven (EFRU, mål 1, Irland (industriel udvikling), ESF, mål 1, Tyskland (Sachsen) og ESF, mål 3, Sverige), at nogle af de udvalgte støttemodtagere ikke havde opbevaret dokumentation for de anmeldte udgifter (5). |
| --- | --- |

6.27.

Det fremgik af revisionen af tre af programmerne i revisionsstikprøven (EFRU, mål 1, Irland (industriel udvikling), ESF, mål 1, Tyskland (Sachsen) og ESF, mål 3, Sverige), at nogle af de udvalgte støttemodtagere ikke havde opbevaret dokumentation for de anmeldte udgifter (5).

| 6.27. | Med hensyn til fodnote 3 skal afkortelsen af den periode, hvor dokumentationen skal opbevares, i den næste programmeringsperiode kun nedsættes ved operationer, der er omfattet af en delvis afslutning. I denne ordning fremlægger medlemsstaterne en specifik anmeldelse af omkostningerne og en afslutningserklæring for projekter, der er afsluttet ved udgangen af et givet år, og for de berørte operationer begynder den treårige periode for opbevarelse af dokumentation med indgangen af året efter den delvise afslutning af programmet. Denne mulighed er i overensstemmelse med ønsket fra medlemsstaterne om at forenkle det administrative arbejde ved afslutningen og om at mindske støttemodtagernes arbejdsbyrde. |
| --- | --- |

6.27.

Med hensyn til fodnote 3 skal afkortelsen af den periode, hvor dokumentationen skal opbevares, i den næste programmeringsperiode kun nedsættes ved operationer, der er omfattet af en delvis afslutning. I denne ordning fremlægger medlemsstaterne en specifik anmeldelse af omkostningerne og en afslutningserklæring for projekter, der er afsluttet ved udgangen af et givet år, og for de berørte operationer begynder den treårige periode for opbevarelse af dokumentation med indgangen af året efter den delvise afslutning af programmet. Denne mulighed er i overensstemmelse med ønsket fra medlemsstaterne om at forenkle det administrative arbejde ved afslutningen og om at mindske støttemodtagernes arbejdsbyrde.

| 6.28. | Ligesom i programmerne for perioden 2000-2006 forekom bestemte typer fejl systematisk i de reviderede projekter under bestemte programmer fra perioden 1994-1999. Som eksempler kan nævnes: |
| --- | --- |

6.28.

Ligesom i programmerne for perioden 2000-2006 forekom bestemte typer fejl systematisk i de reviderede projekter under bestemte programmer fra perioden 1994-1999. Som eksempler kan nævnes:

| — | EFRU, mål 1, Irland (industriel udvikling): Fordelingen af de indirekte omkostninger på de medfinansierede og de ikke-medfinansierede projekter var ikke klar. |
| --- | --- |

—

EFRU, mål 1, Irland (industriel udvikling): Fordelingen af de indirekte omkostninger på de medfinansierede og de ikke-medfinansierede projekter var ikke klar.

| — | ESF, mål 3, Sverige: Der var anmeldt omkostninger vedrørende tjenester, som var ydet af selskaber med forbindelse til projektlederne, men der var ingen underliggende dokumentation for de anmeldte beløb. |
| --- | --- |

—

ESF, mål 3, Sverige: Der var anmeldt omkostninger vedrørende tjenester, som var ydet af selskaber med forbindelse til projektlederne, men der var ingen underliggende dokumentation for de anmeldte beløb.

| — | EUGFL, Udviklingssektionen, Danmark: Landbrugerne var ikke blevet informeret om, at støtten var medfinansieret af EU og derfor omfattet af særlige regler for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

—

EUGFL, Udviklingssektionen, Danmark: Landbrugerne var ikke blevet informeret om, at støtten var medfinansieret af EU og derfor omfattet af særlige regler for støtteberettigelse.

Kontrollen opfylder ikke centrale forordningskrav

| 6.29. | Retten har på grundlag af en stikprøve på seks afsluttede programmer undersøgt medlemsstaternes kontrolsystemer. Denne undersøgelse gav anledning til bemærkninger af samme slags som dem, den har fremsat i de seneste år. Der var ikke sikret et tilstrækkeligt revisionsspor, der var mangler i kontrollen af aktioner, og der var svagheder i de kontroller, der var udført af det uafhængige revisionsorgan. Disse kontrolmangler gør medlemsstaternes endelige udgiftsanmeldelser mindre pålidelige. |
| --- | --- |

6.29.

Retten har på grundlag af en stikprøve på seks afsluttede programmer undersøgt medlemsstaternes kontrolsystemer. Denne undersøgelse gav anledning til bemærkninger af samme slags som dem, den har fremsat i de seneste år. Der var ikke sikret et tilstrækkeligt revisionsspor, der var mangler i kontrollen af aktioner, og der var svagheder i de kontroller, der var udført af det uafhængige revisionsorgan. Disse kontrolmangler gør medlemsstaternes endelige udgiftsanmeldelser mindre pålidelige.

| 6.29. | Kommissionen havde kendskab til systemernes svaghed fra sin egen kontrol i medlemsstaterne forud for afslutningen af programmerne. For at mindske risikoen har Kommissionen derfor gennemført en indgående undersøgelse af afslutningsdokumenterne, gennemført finansielle korrektioner i afslutningsprocessen og har endvidere gennemført en afsluttende stikprøvekontrol af programmerne. Kommissionen følger disse kontroller op med finansielle korrektioner ved ureglementerede udgifter. Korrektionerne vil blive ekstrapoleret, når der er tale om væsentlige fejl, eller når der er tale om systemproblemer. |
| --- | --- |

6.29.

Kommissionen havde kendskab til systemernes svaghed fra sin egen kontrol i medlemsstaterne forud for afslutningen af programmerne. For at mindske risikoen har Kommissionen derfor gennemført en indgående undersøgelse af afslutningsdokumenterne, gennemført finansielle korrektioner i afslutningsprocessen og har endvidere gennemført en afsluttende stikprøvekontrol af programmerne. Kommissionen følger disse kontroller op med finansielle korrektioner ved ureglementerede udgifter. Korrektionerne vil blive ekstrapoleret, når der er tale om væsentlige fejl, eller når der er tale om systemproblemer.

Samhørighedsfonden

| 6.30. | Retten foretog en begrænset undersøgelse af ni samhørighedsfondsprojekter. Undersøgelsen gav ikke anledning til væsentlige bemærkninger. Retten noterede imidlertid, at der i den årlige erklæring for 2005 fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Regionalpolitik er taget et forbehold vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne for Samhørighedsfonden i Spanien (den største modtager af støtte fra Samhørighedsfonden). |
| --- | --- |

6.30.

Retten foretog en begrænset undersøgelse af ni samhørighedsfondsprojekter. Undersøgelsen gav ikke anledning til væsentlige bemærkninger. Retten noterede imidlertid, at der i den årlige erklæring for 2005 fra generaldirektøren for Generaldirektoratet for Regionalpolitik er taget et forbehold vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne for Samhørighedsfonden i Spanien (den største modtager af støtte fra Samhørighedsfonden).

Finansielle korrektioner og indberetning af inddrivelser (strukturfondene)

| 6.31. | I henhold til reglerne for strukturfondene har medlemsstaterne det primære ansvar for at foretage finansielle korrektioner, dvs. tage fællesskabsbistand fra støttemodtagere, hvis der konstateres enkeltstående eller systematiske uregelmæssigheder. Når medlemsstaterne foretager sådanne korrektioner, kan de lade uretmæssigt udbetalte beløb gå til andre støtteberettigede udgifter for at undgå et nettotab. |
| --- | --- |

6.31.

I henhold til reglerne for strukturfondene har medlemsstaterne det primære ansvar for at foretage finansielle korrektioner, dvs. tage fællesskabsbistand fra støttemodtagere, hvis der konstateres enkeltstående eller systematiske uregelmæssigheder. Når medlemsstaterne foretager sådanne korrektioner, kan de lade uretmæssigt udbetalte beløb gå til andre støtteberettigede udgifter for at undgå et nettotab.

| 6.31. | Medlemsstaternes ret til at omfordele strukturfondmidler til andre projekter efter en aflysning af projekter som følge af uregelmæssigheder er fastlagt i artikel 39, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1260/1999. Dette er i overensstemmelse med ønsket om at give medlemsstaterne mulighed for at få størst muligt udbytte af strukturfondmidlerne. |
| --- | --- |

6.31.

Medlemsstaternes ret til at omfordele strukturfondmidler til andre projekter efter en aflysning af projekter som følge af uregelmæssigheder er fastlagt i artikel 39, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1260/1999. Dette er i overensstemmelse med ønsket om at give medlemsstaterne mulighed for at få størst muligt udbytte af strukturfondmidlerne.

Medlemsstaterne påtager sig ansvaret for tilbagebetaling af allerede udbetalte beløb til modtagere i sådanne tilfælde og kan derfor komme til at lide et finansielt tab. Når der ikke er andre udgifter til erstatning herfor, bl.a. efter udløbet af fristen for gennemførelsen af programmet, kan korrektionen give anledning til et nettotab af EU-midler.

| 6.32. | Hvis medlemsstaterne ikke griber ind, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner. I så fald kan de korrigerede udgiftsbeløb ikke overføres til andre støtteberettigede udgifter, og dermed bliver resultatet en nettoreduktion af strukturfondsbidraget (finansiel nettokorrektion). |
| --- | --- |

6.32.

Hvis medlemsstaterne ikke griber ind, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner. I så fald kan de korrigerede udgiftsbeløb ikke overføres til andre støtteberettigede udgifter, og dermed bliver resultatet en nettoreduktion af strukturfondsbidraget (finansiel nettokorrektion).

Omfanget af finansielle nettokorrektioner er begrænset

| 6.33. | Indtil udgangen af 2005 var der foretaget finansielle korrektioner på i alt 1,4 milliarder euro vedrørende programmer og projekter under strukturfondene og Samhørighedsfonden i perioden 2000-2006. Disse korrektioner var næsten udelukkende blevet foretaget på grundlag af de revisioner, de strukturfondsansvarlige generaldirektorater havde udført i medlemsstaterne. Der er imidlertid kun blevet anvendt finansielle korrektioner siden 2004. Det kan være en langvarig proces at foretage sådanne korrektioner — det kan tage op til to år. |
| --- | --- |

6.33.

Indtil udgangen af 2005 var der foretaget finansielle korrektioner på i alt 1,4 milliarder euro vedrørende programmer og projekter under strukturfondene og Samhørighedsfonden i perioden 2000-2006. Disse korrektioner var næsten udelukkende blevet foretaget på grundlag af de revisioner, de strukturfondsansvarlige generaldirektorater havde udført i medlemsstaterne. Der er imidlertid kun blevet anvendt finansielle korrektioner siden 2004. Det kan være en langvarig proces at foretage sådanne korrektioner — det kan tage op til to år.

| 6.33. | I forbindelse med medlemsstaternes rettigheder som kontrolleret til at reagere på resultater af en revision og i forbindelse med proceduren for finansielle korrektioner, som er fastlagt i gældende bestemmelser, kan det ikke undgås, at der vil gå et stykke tid mellem fremlægningen af revisionens resultater og de finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.33.

I forbindelse med medlemsstaternes rettigheder som kontrolleret til at reagere på resultater af en revision og i forbindelse med proceduren for finansielle korrektioner, som er fastlagt i gældende bestemmelser, kan det ikke undgås, at der vil gå et stykke tid mellem fremlægningen af revisionens resultater og de finansielle korrektioner.

| 6.34. | Selv om de fleste uregelmæssigheder blev fundet under Kommissionens egne revisioner, bad den — i overensstemmelse med forordningerne — medlemsstaterne om at træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger. Medlemsstaterne havde således også mulighed for at lade disse beløb gå til andre støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

6.34.

Selv om de fleste uregelmæssigheder blev fundet under Kommissionens egne revisioner, bad den — i overensstemmelse med forordningerne — medlemsstaterne om at træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger. Medlemsstaterne havde således også mulighed for at lade disse beløb gå til andre støtteberettigede udgifter.

| 6.34. | Som omtalt i svaret vedrørende punkt 6.31 kan medlemsstaterne ikke altid omfordele uregelmæssigt givne beløb. Ved afslutningen indebærer finansielle korrektioner generelt en nettoreduktion af EU-finansieringen. |
| --- | --- |

6.34.

Som omtalt i svaret vedrørende punkt 6.31 kan medlemsstaterne ikke altid omfordele uregelmæssigt givne beløb. Ved afslutningen indebærer finansielle korrektioner generelt en nettoreduktion af EU-finansieringen.

| 6.35. | De finansielle nettokorrektioner foretages i et så begrænset omfang (0,5 milliarder euro), at medlemsstaterne ikke tilskyndes til at bestræbe sig på at forebygge uregelmæssigheder eller forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

6.35.

De finansielle nettokorrektioner foretages i et så begrænset omfang (0,5 milliarder euro), at medlemsstaterne ikke tilskyndes til at bestræbe sig på at forebygge uregelmæssigheder eller forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer.

| 6.35. | Kommissionens revision har en virkning, uden at den nødvendigvis omfatter en finansiel nettokorrektion, som på grundlag af bestemmelserne i artikel 39, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 kun kan anvendes, hvis medlemsstaterne ikke handler aktivt. |
| --- | --- |

6.35.

Kommissionens revision har en virkning, uden at den nødvendigvis omfatter en finansiel nettokorrektion, som på grundlag af bestemmelserne i artikel 39, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 kun kan anvendes, hvis medlemsstaterne ikke handler aktivt.

Medlemsstaternes indberetninger af inddrivelser er ikke tilstrækkelige

| 6.36. | Medlemsstaterne skal indsende regelmæssige rapporter til Kommissionen om alle tilfælde, hvor Fællesskabets bidrag er annulleret, om justeringer af forvaltnings- og kontrolsystemerne og om de beløb, der kan inddrives. Medlemsstaterne har ikke systematisk indsendt disse oplysninger til Kommissionen. Det betyder, at Kommissionen mangler en vigtig indikator for, hvordan forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer. |
| --- | --- |

6.36.

Medlemsstaterne skal indsende regelmæssige rapporter til Kommissionen om alle tilfælde, hvor Fællesskabets bidrag er annulleret, om justeringer af forvaltnings- og kontrolsystemerne og om de beløb, der kan inddrives. Medlemsstaterne har ikke systematisk indsendt disse oplysninger til Kommissionen. Det betyder, at Kommissionen mangler en vigtig indikator for, hvordan forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer.

| 6.36. | Kommissionen er ved at tage skridt til at minde medlemsstaterne om deres forpligtelser og vil overvåge overholdelsen heraf. |
| --- | --- |

6.36.

Kommissionen er ved at tage skridt til at minde medlemsstaterne om deres forpligtelser og vil overvåge overholdelsen heraf.

Kommissionen får visse oplysninger om medlemsstaternes behandling af uregelmæssigheder og tilhørende finansielle korrektioner og inddragelser fra flere kilder: indberetningssystemet for uregelmæssigheder, årlige kontrolrapporter, årlige koordinationsmøder samt Kommissionens eget revisionsarbejde. Kommissionen bruger disse oplysninger i sin risikoevaluering og i revisionsplanlægningen.

| 6.37. | Ud over ovennævnte periodiske rapporter skal der i hver udgiftsanmeldelse, som medlemsstaterne indsender til Kommissionen med henblik på godtgørelse, angives detaljerede oplysninger om inddrivelser, der er foretaget siden den foregående anmeldelse. Selv om medlemsstaterne heller ikke systematisk har givet disse oplysninger, har Kommissionen ikke afvist at betale. Det var først i 2005, at Kommissionen sendte medlemsstaterne retningslinjer for, hvilke oplysninger der skulle indsendes. |
| --- | --- |

6.37.

Ud over ovennævnte periodiske rapporter skal der i hver udgiftsanmeldelse, som medlemsstaterne indsender til Kommissionen med henblik på godtgørelse, angives detaljerede oplysninger om inddrivelser, der er foretaget siden den foregående anmeldelse. Selv om medlemsstaterne heller ikke systematisk har givet disse oplysninger, har Kommissionen ikke afvist at betale. Det var først i 2005, at Kommissionen sendte medlemsstaterne retningslinjer for, hvilke oplysninger der skulle indsendes.

| 6.37. | Allerede i december 2003 var der blevet fremlagt en vejledning for medlemsstaterne. Erfaringerne havde imidlertid vist, at denne ikke gav svar på alle spørgsmål — og derfor var der behov for den opfølgende vejledning. Allerede inden dette var der i juni 2003 blevet sendt en påmindelse til medlemsstaterne om deres forpligtelse til at give oplysninger om inddrivelser sammen med hver enkelt udgiftsanmeldelse. |
| --- | --- |

6.37.

Allerede i december 2003 var der blevet fremlagt en vejledning for medlemsstaterne. Erfaringerne havde imidlertid vist, at denne ikke gav svar på alle spørgsmål — og derfor var der behov for den opfølgende vejledning. Allerede inden dette var der i juni 2003 blevet sendt en påmindelse til medlemsstaterne om deres forpligtelse til at give oplysninger om inddrivelser sammen med hver enkelt udgiftsanmeldelse.

Nu kontrollerer man systematisk oplysninger om inddrivelser sammen med betalingsanmodningerne, og betalingsprocedurerne suspenderes, hvis der mangler oplysninger.

Konklusion og anbefalinger

Konklusion

| 6.38. | Retten fandt revisionsbevis, som viser, at strukturfondsudgifterne i regnskabsåret 2005 ikke var fri for væsentlige fejl (punkt 6.13, 6.14 og 6.15 samt 6.26, 6.27 og 6.28). |
| --- | --- |

6.38.

Retten fandt revisionsbevis, som viser, at strukturfondsudgifterne i regnskabsåret 2005 ikke var fri for væsentlige fejl (punkt 6.13, 6.14 og 6.15 samt 6.26, 6.27 og 6.28).

| 6.39. | Rettens revision tyder på, at Kommissionen ikke foretager effektiv overvågning for at begrænse risikoen for, at de kontroller, der er uddelegeret til medlemsstaterne, ikke forhindrer, at der godtgøres udgifter, som er anmeldt med for høje beløb eller ikke er støtteberettigede (punkt 6.16-6.21 og 6.29). |
| --- | --- |

6.39.

Rettens revision tyder på, at Kommissionen ikke foretager effektiv overvågning for at begrænse risikoen for, at de kontroller, der er uddelegeret til medlemsstaterne, ikke forhindrer, at der godtgøres udgifter, som er anmeldt med for høje beløb eller ikke er støtteberettigede (punkt 6.16-6.21 og 6.29).

| 6.39. | Kommissionen har taget skridt til en mindskelse af risiciene og til en effektiv gennemførelse af overvågningen af medlemsstaternes indsats med hensyn til styring og kontrol i den fælles forvaltning på følgende måder: gennemførelse af en systemkontrol inden udgangen af 2005; 274 programmer er blevet revideret i de oprindelige 15 medlemsstater, hvilket udgør 62 % af de samlede midler fra strukturfondene; anvendelse af handlingsplaner i medlemsstaterne for at afhjælpe fastslåede systemmangler; attestering af udgifter suspenderes, indtil der er sket en korrektion af alvorlige mangler, som rummer en stor risiko ved betalingsfordringer; gennemførelse af finansielle korrektioner ved enkelte fejl eller systemfejl, som konstateres ved revision; fremskaffelse af vejledning om kontrolforanstaltninger af afgørende betydning, der skal fremme en bedre tilbagemelding af kontrolresultater fra de nationale revisorer — bilaterale møder med alle 25 stater blev afholdt i 2005. |
| --- | --- |

6.39.

Kommissionen har taget skridt til en mindskelse af risiciene og til en effektiv gennemførelse af overvågningen af medlemsstaternes indsats med hensyn til styring og kontrol i den fælles forvaltning på følgende måder: gennemførelse af en systemkontrol inden udgangen af 2005; 274 programmer er blevet revideret i de oprindelige 15 medlemsstater, hvilket udgør 62 % af de samlede midler fra strukturfondene; anvendelse af handlingsplaner i medlemsstaterne for at afhjælpe fastslåede systemmangler; attestering af udgifter suspenderes, indtil der er sket en korrektion af alvorlige mangler, som rummer en stor risiko ved betalingsfordringer; gennemførelse af finansielle korrektioner ved enkelte fejl eller systemfejl, som konstateres ved revision; fremskaffelse af vejledning om kontrolforanstaltninger af afgørende betydning, der skal fremme en bedre tilbagemelding af kontrolresultater fra de nationale revisorer — bilaterale møder med alle 25 stater blev afholdt i 2005.

I de årlige aktivitetsrapporter for strukturfondene henviser generaldirektoraterne til disse aktioner og til de forbedringer, der er sket i medlemsstaternes systemer. Det ligger i systemet med fælles forvaltning, at nogle fejl og mangler først opdages af Kommissionen, efter at de pågældende udgifter er blevet betalt. Den finansielle korrektionsmekanisme og proceduren for afslutningen af programmer giver et redskab til at berigtige fejlagtigt udbetalte beløb.

| 6.40. | Kommissionen afsluttede tre programmer fra perioden 1994-1999 uden at have et solidt grundlag for at gøre det. Andre programmer blev ikke afsluttet på grund af for store forsinkelser i Kommissionens sagsbehandling (punkt 6.22-6.25). |
| --- | --- |

6.40.

Kommissionen afsluttede tre programmer fra perioden 1994-1999 uden at have et solidt grundlag for at gøre det. Andre programmer blev ikke afsluttet på grund af for store forsinkelser i Kommissionens sagsbehandling (punkt 6.22-6.25).

| 6.40. | På dette trin af afslutningsprocessen er det de komplekse og omtvistede sager, der dominerer, hvilket øger risikoen for forsinkelser. I nogle tilfælde har der ganske vist været urimeligt lange forsinkelser, men generelt er det lykkedes Kommissionen at afslutte størstedelen af programmerne. |
| --- | --- |

6.40.

På dette trin af afslutningsprocessen er det de komplekse og omtvistede sager, der dominerer, hvilket øger risikoen for forsinkelser. I nogle tilfælde har der ganske vist været urimeligt lange forsinkelser, men generelt er det lykkedes Kommissionen at afslutte størstedelen af programmerne.

Det er Kommissionens opfattelse, at afslutningsstrategien, der omfatter en forudgående kontrol af gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2064/97, en grundig analyse af dokumenterne vedrørende afslutningen samt resultaterne af kontrollen ved afslutningen, mindsker risikoen for uregelmæssigheder i de endelige betalinger.

| 6.41. | Strukturfondsprocedurerne for indberetning af inddrivelser og finansielle korrektioner fungerer ikke effektivt. Det betyder, at det grundlæggende sigte med overvågnings- og kontrolsystemerne, nemlig at give sikkerhed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, ikke er nået (punkt 6.31-6.37). |
| --- | --- |

6.41.

Strukturfondsprocedurerne for indberetning af inddrivelser og finansielle korrektioner fungerer ikke effektivt. Det betyder, at det grundlæggende sigte med overvågnings- og kontrolsystemerne, nemlig at give sikkerhed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, ikke er nået (punkt 6.31-6.37).

| 6.41. | Svaghederne ved indberetning af uregelmæssigheder er blevet afhjulpet. Virkningerne for effektiviteten i Kommissionens tilsynsrolle er begrænsede på grund af, at Kommissionen har andre informationskilder til sin rådighed. |
| --- | --- |

6.41.

Svaghederne ved indberetning af uregelmæssigheder er blevet afhjulpet. Virkningerne for effektiviteten i Kommissionens tilsynsrolle er begrænsede på grund af, at Kommissionen har andre informationskilder til sin rådighed.

Med hensyn til proceduren for gennemførelse af finansielle korrektioner henviser Kommissionen til, at medlemsstaterne gennemfører finansielle korrektioner som følge af deres egen og Kommissionens revision. Selv korrektioner, som ikke indebærer en nettoreduktion af EU-bidraget, kan få virkning på de nationale budgetter.

Anbefalinger

| 6.42. | Kommissionen og medlemsstaterne bør forberede afslutningen af programmerne fra perioden 2000-2006 bedre, end det var tilfældet med programmerne fra perioden 1994-1999. Den langvarige afslutningsproces for perioden 1994-1999 lagde beslag på ressourcer, som kunne have været anvendt til at sikre, at overvågnings- og kontrolsystemerne for den nuværende periode fungerer effektivt. |
| --- | --- |

6.42.

Kommissionen og medlemsstaterne bør forberede afslutningen af programmerne fra perioden 2000-2006 bedre, end det var tilfældet med programmerne fra perioden 1994-1999. Den langvarige afslutningsproces for perioden 1994-1999 lagde beslag på ressourcer, som kunne have været anvendt til at sikre, at overvågnings- og kontrolsystemerne for den nuværende periode fungerer effektivt.

| 6.42. | Kommissionen har allerede drøftet forberedelserne af afslutningen af perioden 2000-2006 med medlemsstaterne, og man er ved at udsende en detaljeret vejledning. Kravene ved afslutningen er således kendte. I den nye periode vil de nye krav i forordningen (forudgående overensstemmelsesevaluering, årlig udtalelse om revisionen) sikre, at overvågnings- og kontrolsystemerne kan fungere effektivt fra starten på trods af det samtidige arbejde med afslutningen af programmerne for perioden 2000-2006. Bestemmelserne om delvis afslutning forventes også at give en endnu mere markant forbedring ved gennemførelsen af afslutningen. |
| --- | --- |

6.42.

Kommissionen har allerede drøftet forberedelserne af afslutningen af perioden 2000-2006 med medlemsstaterne, og man er ved at udsende en detaljeret vejledning. Kravene ved afslutningen er således kendte. I den nye periode vil de nye krav i forordningen (forudgående overensstemmelsesevaluering, årlig udtalelse om revisionen) sikre, at overvågnings- og kontrolsystemerne kan fungere effektivt fra starten på trods af det samtidige arbejde med afslutningen af programmerne for perioden 2000-2006. Bestemmelserne om delvis afslutning forventes også at give en endnu mere markant forbedring ved gennemførelsen af afslutningen.

| 6.43. | Kommissionen bør skaffe sig sikkerhed for, at ordningerne for rapportering af annulleringer af Fællesskabets bidrag og justeringer af forvaltnings- og kontrolsystemerne og rapportering af de beløb, der kan inddrives, anvendes korrekt. Kommissionen bør prøve at fordele sin revisionsaktivitet mere jævnt over hver programmeringsperiode og sikre, at procedurerne for finansielle korrektioner anvendes sådan, at de tilskynder medlemsstaterne til at forbedre overvågnings- og kontrolsystemerne. |
| --- | --- |

6.43.

Kommissionen bør skaffe sig sikkerhed for, at ordningerne for rapportering af annulleringer af Fællesskabets bidrag og justeringer af forvaltnings- og kontrolsystemerne og rapportering af de beløb, der kan inddrives, anvendes korrekt. Kommissionen bør prøve at fordele sin revisionsaktivitet mere jævnt over hver programmeringsperiode og sikre, at procedurerne for finansielle korrektioner anvendes sådan, at de tilskynder medlemsstaterne til at forbedre overvågnings- og kontrolsystemerne.

| 6.43. | Kommissionen har udsendt en vejledning til medlemsstaterne om indberetning af inddrivelser og er ved at sørge for, at der gives de øvrige krævede oplysninger. Kommissionen anvender en flerårig strategi i sit revisionsarbejde for at tage hensyn til forskellige prioriterede områder i tidsrummet for gennemførelsen af programmet og på baggrund af, at Kommisisonen har forpligtelser for tre forskellige programperioder på samme tid. Kommisisonen mener, at et effektivt revisionsarbejde og en rettidig opfølgning udgør det vigtigste incitament for en forbedring af systemerne for at sikre, at anbefalinger følges. Beslutninger om finansielle korrektioner udgør en vigtig forholdsregel, der giver Kommissionen mulighed for at leve op til sit ansvar, men bør normalt kun anvendes som en sidste udvej. |
| --- | --- |

6.43.

Kommissionen har udsendt en vejledning til medlemsstaterne om indberetning af inddrivelser og er ved at sørge for, at der gives de øvrige krævede oplysninger. Kommissionen anvender en flerårig strategi i sit revisionsarbejde for at tage hensyn til forskellige prioriterede områder i tidsrummet for gennemførelsen af programmet og på baggrund af, at Kommisisonen har forpligtelser for tre forskellige programperioder på samme tid. Kommisisonen mener, at et effektivt revisionsarbejde og en rettidig opfølgning udgør det vigtigste incitament for en forbedring af systemerne for at sikre, at anbefalinger følges. Beslutninger om finansielle korrektioner udgør en vigtig forholdsregel, der giver Kommissionen mulighed for at leve op til sit ansvar, men bør normalt kun anvendes som en sidste udvej.

| 6.44. | Næsten halvdelen af det samlede EU-budget under de finansielle overslag for 2007-2013 vil gå til strukturforanstaltninger. De lovbestemmelser, som Rådet har vedtaget vedrørende strukturforanstaltninger i den kommende finansieringsperiode, bygger på de principper for finanskontrol, som er fastsat i de eksisterende forordninger. |
| --- | --- |

6.44.

Næsten halvdelen af det samlede EU-budget under de finansielle overslag for 2007-2013 vil gå til strukturforanstaltninger. De lovbestemmelser, som Rådet har vedtaget vedrørende strukturforanstaltninger i den kommende finansieringsperiode, bygger på de principper for finanskontrol, som er fastsat i de eksisterende forordninger.

| 6.45. | I sin udtalelse nr. 2/2005 fremhæver Retten en række områder i Kommissionens forslag, som bør præciseres yderligere. Ikke desto mindre burde retsgrundlaget som helhed styrke de mekanismer, der har til formål at give sikkerhed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Som Rettens revisioner gang på gang har vist det, består den største udfordring for Kommissionen og medlemsstaterne i at sikre, at disse mekanismer anvendes effektivt. |
| --- | --- |

6.45.

I sin udtalelse nr. 2/2005 fremhæver Retten en række områder i Kommissionens forslag, som bør præciseres yderligere. Ikke desto mindre burde retsgrundlaget som helhed styrke de mekanismer, der har til formål at give sikkerhed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed. Som Rettens revisioner gang på gang har vist det, består den største udfordring for Kommissionen og medlemsstaterne i at sikre, at disse mekanismer anvendes effektivt.

| 6.45. | Kommissionen kan tilslutte sig, at den vigtigste udfordring består i at sikre en effektiv anvendelse af kontrolmekanismerne. Det er Kommissionens opfattelse, at den forbedrede ramme, det øgede samarbejde med og tillidsforholdet til medlemsstaterne, jf. strategien med én enkelt revisionsmodel, samt handlingsplanen for en integreret intern kontrolramme vil bidrage til et højere niveau med hensyn til overholdelse af bestemmelser og en effektiv kontrol. |
| --- | --- |

6.45.

Kommissionen kan tilslutte sig, at den vigtigste udfordring består i at sikre en effektiv anvendelse af kontrolmekanismerne. Det er Kommissionens opfattelse, at den forbedrede ramme, det øgede samarbejde med og tillidsforholdet til medlemsstaterne, jf. strategien med én enkelt revisionsmodel, samt handlingsplanen for en integreret intern kontrolramme vil bidrage til et højere niveau med hensyn til overholdelse af bestemmelser og en effektiv kontrol.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

| 6.46. | Resultaterne af Rettens opfølgning af de væsentligste bemærkninger i de seneste årsberetninger vises i
  bilag 6.1
  . |
| --- | --- |

6.46.

Resultaterne af Rettens opfølgning af de væsentligste bemærkninger i de seneste årsberetninger vises i
  bilag 6.1
  .

| 6.47. | Retten har i de seneste revisionserklæringer påpeget specifikke fejl, som den har fundet ved test af projekter. Kommissionen har ikke fulgt tilstrækkeligt op på en række af disse fejl. De vedrører hovedsagelig programmer, som var omfattet af revisionen med henblik på revisionserklæringen for 2003, og nogle af fejlene var alvorlige systemsvagheder, som Kommissionen ikke har taget skridt til at få afhjulpet. |
| --- | --- |

6.47.

Retten har i de seneste revisionserklæringer påpeget specifikke fejl, som den har fundet ved test af projekter. Kommissionen har ikke fulgt tilstrækkeligt op på en række af disse fejl. De vedrører hovedsagelig programmer, som var omfattet af revisionen med henblik på revisionserklæringen for 2003, og nogle af fejlene var alvorlige systemsvagheder, som Kommissionen ikke har taget skridt til at få afhjulpet.

| 6.47. | De tilfælde, som Revisionsretten omtaler, vedrører Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF). I alle tilfældene er der blevet gennemført en opfølgning, når der har været krav herom, men med en vis forsinkelse som følge af interne høringer. |
| --- | --- |

6.47.

De tilfælde, som Revisionsretten omtaler, vedrører Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF). I alle tilfældene er der blevet gennemført en opfølgning, når der har været krav herom, men med en vis forsinkelse som følge af interne høringer.

SÆRBERETNINGER OFFENTLIGGJORT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 6.48. | Retten har offentliggjort to særberetninger om strukturforanstaltninger siden sin sidste årsberetning: |
| --- | --- |

6.48.

Retten har offentliggjort to særberetninger om strukturforanstaltninger siden sin sidste årsberetning:

| — | Særberetning nr. 1/2006 om Den Europæiske Socialfonds bidrag til bekæmpelse af skolefrafald, og |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2006 om Den Europæiske Socialfonds bidrag til bekæmpelse af skolefrafald, og

| — | Særberetning nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999 (strukturfondene). |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999 (strukturfondene).

---

(1)  Projektledere kan være enkeltpersoner, sammenslutninger, private eller offentlige virksomheder samt lokale, regionale eller nationale organer.

(2)  For programmeringsperioden 2000-2006 er strukturfondsmålene blevet omgrupperet.

(3)  I forbindelse med flerfondsprogrammer er hver enkelt fonds del af et program talt for sig selv.

Kilde: Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.

(4)  De reviderede programmer var: EFRU, mål 1, i Spanien, Irland (industriel udvikling) og Portugal (regional udvikling), ESF, mål 1, i Tyskland (Sachsen), ESF, mål 3, i Sverige, og EUGFL, Udviklingssektionen, mål 5a, i Danmark (forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet).

(5)  Med henblik på den næste programmeringsperiode (2007-2013) har Kommissionen foreslået, at bestemmelserne om, hvor længe bilag skal opbevares, lempes. I sin udtalelse nr. 2/2005 påpeger Retten, at dette i høj grad ville begrænse dens revisionsbeføjelser og omfanget af den kontrol, der skal foretages af programmer ved afslutningen af programmeringsperioden.

BILAG 6.1

Opfølgning af centrale bemærkninger i Rettens seneste revisionserklæringer

| Centrale bemærkninger | Rettens resumé af de foranstaltninger, Kommissionen har truffet | Rettens kommentarer | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Forvaltnings- og kontrolsvagheder, stadig forekommende uregelmæssigheder |
| Substanstest af underliggende transaktioner (projektudgifter) afslørede væsentlige fejl, der indvirker på lovligheden og den formelle rigtighed (punkt 6.13, 6.14 og 6.15 og 6.26. 6.27 og 6.28). Retten konstaterede igen væsentlige svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne (punkt 6.16-6.21 og 6.29 og 6.30).
  (Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2001, punkt 3.56-3.64; årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.22-5.32; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.12-5.27 og 5.41-5.56; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.19-5.27 og 5.35 og 5.36). | Kommissionen har implementeret en afslutningsstrategi for udgifterne vedrørende perioden 1994-1999. Strategien omfatter overensstemmelsesrevision forud for afslutningen, det uafhængige organs kontrol af de erklæringer, der er vedlagt de endelige betalingsanmodninger, og efterfølgende revision af afsluttede programmer.
  Med hensyn til perioden 2000-2006 kontrollerer Kommissionen medlemsstaternes implementering af forvaltnings- og kontrolsystemerne, herunder programrevisioner. Kommissionen har givet nogle retningslinjer og udsendte i 2005 eksempler på god praksis inden for forvaltningskontrol. | Kommissionen bør intensivere sin kontrol af projekter fra perioden 2000-2006 og øge koordineringen mellem de strukturfondsansvarlige generaldirektoraters forvaltning og kontrol.
  Medlemsstaterne bør forsøge at sikre, at forvaltnings- og kontrolsystemerne lever op til de fastsatte standarder, især hvad angår proceduren for udgiftskontrol. | Kommissionen både reviderer medlemsstaternes systemer og overvåger medlemsstaternes revisionsarbejde. Som led i revisionsarbejdet kontrolleres projekterne, så systemernes funktion testes. De generaldirektorater, som er ansvarlige for strukturforanstaltninger, samordner nøje deres revisionsarbejde som led i den fælles revisionsstrategi. Medlemsstaterne udfører systemrevision og bør følge de henstillinger, der følger heraf. Kommissionen har givet medlemsstaterne instrukser om god praksis i den daglige ledelseskontrol og de udbetalende myndigheders udgiftscertificering. |
| Forsinkelser og svagheder i afslutningen af programmer fra perioden 1994-1999 |
| Den dokumentation, medlemsstaterne indsendte til Kommissionen, var af varierende kvalitet, hvilket gjorde yderligere undersøgelser nødvendige. Kommissionen afsluttede nogle programmer, selv om der var problemer med afslutningserklæringerne. Der forekom unødige forsinkelser (punkt 6.22-6.25)
  (Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.36, 5,37 og 5.38; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.28-5.39; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.28-5.34). | Kommissionen har implementeret en afslutningsstrategi og i nogle tilfælde foretaget finansielle korrektioner.
  Kommissionen har udarbejdet en vejledning i afslutningen af programmer fra perioden 2000-2006. | De svagheder, der er konstateret i processen for afslutning af programmer fra perioden 1994-1999, skal afhjælpes, før afslutningen af programmer i indeværende periode påbegyndes. | Det er lykkedes Kommissionen at afvikle langt de fleste programmer. Afslutningsstrategien for 1994-1999 mindskede risikoen for uregelmæssigheder i de endelige overførsler.


  Hvad angår periodeafslutningen for 2000-2006 har Kommissionen allerede drøftet forberedelserne med medlemsstaterne og er ved at udsende en detaljeret vejledning. |
| Forbedringer påkrævet i Kommissionens system for intern kontrol |
| De strukturfondsansvarlige generaldirektorater skal træffe yderligere foranstaltninger, så standarderne for intern kontrol overholdes (punkt 2.21-2.23).
  (Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.7 og 5.8; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.9 og 5.10; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.14-5.18). | De strukturfondsansvarlige generaldirektorater har indført handlingsplaner for at afhjælpe de svagheder, der er identificeret i implementeringen af standarderne for intern kontrol. | Retten vil fortsat overvåge implementeringen af standarderne for intern kontrol. | Kommissionen forbedrer fortsat den praktiske anvendelse af de interne kontrolstandarder. |
| Kommissionen har kun begrænset sikkerhed for, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer korrekt |
| De strukturfondsansvarlige generaldirektører bekræfter, at Kommissionens systemer for intern kontrol giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, men de tager forbehold med hensyn til, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer i medlemsstaterne (punkt 2.14-2.19).
  (Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.10-5.14 og 5.21; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.40 og 5.57-5.62; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.39-5.45). | De strukturfondsansvarlige generaldirektorater har fortsat arbejdet med at undersøge forvaltnings- og kontrolsystemerne med henblik på at opfylde forordningskravet om at sikre sig, at systemerne lever op til de fastsatte standarder. | De mangler i Kommissionens anvendelse af overvågningskontrollerne, som Retten har konstateret, skal afhjælpes, før Kommissionen kan få større sikkerhed for, at systemerne fungerer korrekt. | Generaldirektoraterne øger fortsat sikringsniveauet, for så vidt angår medlemsstaternes systemer, via eget revisionsarbejde, bedre samordning med nationale kontrolorganer samt udbredelse af vejledning og god praksis.


  Gennemførelsen af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006) 9) bør også fremme et integreret internt kontrolsystem. |
| Forsinkelser i Kommissionens opfølgning af Rettens revisionsresultater |
| Generelt har Kommissionen forbedret sin opfølgning af Rettens revisionsresultater, men der er stadig forsinkelser (punkt 6.46 og 6.47).
  (Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.44-5.52; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.63, 5.64 og 5.65; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.46). | Kommissionen har oprettet en database som hjælp til opfølgningsaktiviteterne. | Kommissionen bør sørge for, at alle revisionsresultaterne følges op, og den bør undgå unødige forsinkelser. | Kommissionen vil bestræbe sig på hurtigst muligt at følge op på Rettens revisionsmæssige konklusioner. |

Centrale bemærkninger

Rettens resumé af de foranstaltninger, Kommissionen har truffet

Rettens kommentarer

Kommissionens svar

Forvaltnings- og kontrolsvagheder, stadig forekommende uregelmæssigheder

Substanstest af underliggende transaktioner (projektudgifter) afslørede væsentlige fejl, der indvirker på lovligheden og den formelle rigtighed (punkt 6.13, 6.14 og 6.15 og 6.26. 6.27 og 6.28). Retten konstaterede igen væsentlige svagheder i overvågnings- og kontrolsystemerne (punkt 6.16-6.21 og 6.29 og 6.30).

(Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2001, punkt 3.56-3.64; årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.22-5.32; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.12-5.27 og 5.41-5.56; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.19-5.27 og 5.35 og 5.36).

Kommissionen har implementeret en afslutningsstrategi for udgifterne vedrørende perioden 1994-1999. Strategien omfatter overensstemmelsesrevision forud for afslutningen, det uafhængige organs kontrol af de erklæringer, der er vedlagt de endelige betalingsanmodninger, og efterfølgende revision af afsluttede programmer.

Med hensyn til perioden 2000-2006 kontrollerer Kommissionen medlemsstaternes implementering af forvaltnings- og kontrolsystemerne, herunder programrevisioner. Kommissionen har givet nogle retningslinjer og udsendte i 2005 eksempler på god praksis inden for forvaltningskontrol.

Kommissionen bør intensivere sin kontrol af projekter fra perioden 2000-2006 og øge koordineringen mellem de strukturfondsansvarlige generaldirektoraters forvaltning og kontrol.

Medlemsstaterne bør forsøge at sikre, at forvaltnings- og kontrolsystemerne lever op til de fastsatte standarder, især hvad angår proceduren for udgiftskontrol.

Kommissionen både reviderer medlemsstaternes systemer og overvåger medlemsstaternes revisionsarbejde. Som led i revisionsarbejdet kontrolleres projekterne, så systemernes funktion testes. De generaldirektorater, som er ansvarlige for strukturforanstaltninger, samordner nøje deres revisionsarbejde som led i den fælles revisionsstrategi. Medlemsstaterne udfører systemrevision og bør følge de henstillinger, der følger heraf. Kommissionen har givet medlemsstaterne instrukser om god praksis i den daglige ledelseskontrol og de udbetalende myndigheders udgiftscertificering.

Forsinkelser og svagheder i afslutningen af programmer fra perioden 1994-1999

Den dokumentation, medlemsstaterne indsendte til Kommissionen, var af varierende kvalitet, hvilket gjorde yderligere undersøgelser nødvendige. Kommissionen afsluttede nogle programmer, selv om der var problemer med afslutningserklæringerne. Der forekom unødige forsinkelser (punkt 6.22-6.25)

(Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.36, 5,37 og 5.38; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.28-5.39; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.28-5.34).

Kommissionen har implementeret en afslutningsstrategi og i nogle tilfælde foretaget finansielle korrektioner.

Kommissionen har udarbejdet en vejledning i afslutningen af programmer fra perioden 2000-2006.

De svagheder, der er konstateret i processen for afslutning af programmer fra perioden 1994-1999, skal afhjælpes, før afslutningen af programmer i indeværende periode påbegyndes.

Det er lykkedes Kommissionen at afvikle langt de fleste programmer. Afslutningsstrategien for 1994-1999 mindskede risikoen for uregelmæssigheder i de endelige overførsler.

Hvad angår periodeafslutningen for 2000-2006 har Kommissionen allerede drøftet forberedelserne med medlemsstaterne og er ved at udsende en detaljeret vejledning.

Forbedringer påkrævet i Kommissionens system for intern kontrol

De strukturfondsansvarlige generaldirektorater skal træffe yderligere foranstaltninger, så standarderne for intern kontrol overholdes (punkt 2.21-2.23).

(Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.7 og 5.8; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.9 og 5.10; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.14-5.18).

De strukturfondsansvarlige generaldirektorater har indført handlingsplaner for at afhjælpe de svagheder, der er identificeret i implementeringen af standarderne for intern kontrol.

Retten vil fortsat overvåge implementeringen af standarderne for intern kontrol.

Kommissionen forbedrer fortsat den praktiske anvendelse af de interne kontrolstandarder.

Kommissionen har kun begrænset sikkerhed for, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer korrekt

De strukturfondsansvarlige generaldirektører bekræfter, at Kommissionens systemer for intern kontrol giver rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, men de tager forbehold med hensyn til, hvordan overvågnings- og kontrolsystemerne fungerer i medlemsstaterne (punkt 2.14-2.19).

(Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.10-5.14 og 5.21; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.40 og 5.57-5.62; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.39-5.45).

De strukturfondsansvarlige generaldirektorater har fortsat arbejdet med at undersøge forvaltnings- og kontrolsystemerne med henblik på at opfylde forordningskravet om at sikre sig, at systemerne lever op til de fastsatte standarder.

De mangler i Kommissionens anvendelse af overvågningskontrollerne, som Retten har konstateret, skal afhjælpes, før Kommissionen kan få større sikkerhed for, at systemerne fungerer korrekt.

Generaldirektoraterne øger fortsat sikringsniveauet, for så vidt angår medlemsstaternes systemer, via eget revisionsarbejde, bedre samordning med nationale kontrolorganer samt udbredelse af vejledning og god praksis.

Gennemførelsen af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006) 9) bør også fremme et integreret internt kontrolsystem.

Forsinkelser i Kommissionens opfølgning af Rettens revisionsresultater

Generelt har Kommissionen forbedret sin opfølgning af Rettens revisionsresultater, men der er stadig forsinkelser (punkt 6.46 og 6.47).

(Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 5.44-5.52; årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 5.63, 5.64 og 5.65; årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 5.46).

Kommissionen har oprettet en database som hjælp til opfølgningsaktiviteterne.

Kommissionen bør sørge for, at alle revisionsresultaterne følges op, og den bør undgå unødige forsinkelser.

Kommissionen vil bestræbe sig på hurtigst muligt at følge op på Rettens revisionsmæssige konklusioner.

---

KAPITEL 7

Interne politikker inklusive forskning

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang

Transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed

Overanmeldelse af udgifter

Overvågnings- og kontrolsystemerne

Ordningen med revisionspåtegninger under 6. RP

Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner

Overvågningen af nationale agenturer på uddannelses- og kulturområdet

Konklusion og anbefalinger

Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | Budgetområdet interne politikker (IP) omfatter en lang række aktiviteter, der bidrager til udviklingen af det indre marked. I 2005 androg forpligtelserne 9 549 millioner euro (jf.
  figur 7.1
  ) og betalingerne 7 972 millioner euro (jf.
  figur 7.2
  ). Mere end halvdelen af betalingerne vedrørte forskning og teknologisk udvikling (FTU). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

7.1.

Budgetområdet interne politikker (IP) omfatter en lang række aktiviteter, der bidrager til udviklingen af det indre marked. I 2005 androg forpligtelserne 9 549 millioner euro (jf.
  figur 7.1
  ) og betalingerne 7 972 millioner euro (jf.
  figur 7.2
  ). Mere end halvdelen af betalingerne vedrørte forskning og teknologisk udvikling (FTU).

| 7.2. | Kommissionen forvalter størstedelen af foranstaltningerne under IP (1) direkte. Som hovedregel implementeres IP-foranstaltninger gennem flerårige programmer, under hvilke der ydes støtte til private og offentlige støttemodtagere. Støtten udbetales normalt i form af forskud efterfulgt af mellemliggende betalinger og endelig betaling, der hovedsageligt er godtgørelse af udgifter, som støttemodtageren har anmeldt. Den største iboende risiko med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed er, at støttemodtagerne overanmelder udgifterne, hvad der til dels skyldes de komplekse retlige og kontraktuelle bestemmelser og de uklare definitioner af, hvad støtteberettigede udgifter er. Denne risiko forstærkes af, at der ikke er egnede sanktionsmuligheder. |
| --- | --- |

7.2.

Kommissionen forvalter størstedelen af foranstaltningerne under IP (1) direkte. Som hovedregel implementeres IP-foranstaltninger gennem flerårige programmer, under hvilke der ydes støtte til private og offentlige støttemodtagere. Støtten udbetales normalt i form af forskud efterfulgt af mellemliggende betalinger og endelig betaling, der hovedsageligt er godtgørelse af udgifter, som støttemodtageren har anmeldt. Den største iboende risiko med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed er, at støttemodtagerne overanmelder udgifterne, hvad der til dels skyldes de komplekse retlige og kontraktuelle bestemmelser og de uklare definitioner af, hvad støtteberettigede udgifter er. Denne risiko forstærkes af, at der ikke er egnede sanktionsmuligheder.

| 7.2. | Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger for at mindske iboende risici med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, f.eks. i forslagene til 7. rammeprogram for forskning, men det er fortsat vanskeligt at indføre et system baseret på godtgørelse af faktiske udgifter. Der er udarbejdet en lang række vejledninger for at rådgive og støtte deltagerne i videst muligt omfang. |
| --- | --- |

7.2.

Kommissionen har allerede truffet foranstaltninger for at mindske iboende risici med hensyn til de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, f.eks. i forslagene til 7. rammeprogram for forskning, men det er fortsat vanskeligt at indføre et system baseret på godtgørelse af faktiske udgifter. Der er udarbejdet en lang række vejledninger for at rådgive og støtte deltagerne i videst muligt omfang.

Der er indført mere præventive sanktioner. Der er også fremsat forslag om at forenkle ændringer af finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil, hvilket vil bidrage til at gøre arbejdet mindre komplekst.

| 7.3. | Under sådanne forhold er der brug for effektive kontroller på kommissionsniveau. Kommissionens procedurer består primært af en gennemgang af udgiftsanmeldelserne, før der udbetales støtte, og finansiel revision på støttemodtagerniveau, efter at betalingen er afholdt. Under adskillige programmer skal støttemodtagernes udgiftsanmeldelser (2) påtegnes af en uafhængig revisor. Siden 2003 har Kommissionen iværksat handlingsplaner med sigte på at begrænse risikoen for, at udgifter overanmeldes. |
| --- | --- |

7.3.

Under sådanne forhold er der brug for effektive kontroller på kommissionsniveau. Kommissionens procedurer består primært af en gennemgang af udgiftsanmeldelserne, før der udbetales støtte, og finansiel revision på støttemodtagerniveau, efter at betalingen er afholdt. Under adskillige programmer skal støttemodtagernes udgiftsanmeldelser (2) påtegnes af en uafhængig revisor. Siden 2003 har Kommissionen iværksat handlingsplaner med sigte på at begrænse risikoen for, at udgifter overanmeldes.

Image

Image

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

| 7.4. | Revisionen omfattede: |
| --- | --- |

7.4.

Revisionen omfattede:

| a) | en stikprøve af forpligtelser og betalinger, der blev godkendt i 2005 |
| --- | --- |

a)

en stikprøve af forpligtelser og betalinger, der blev godkendt i 2005

| b) | Kommissionens skridt til imødegåelse af, at udgifter overanmeldes |
| --- | --- |

b)

Kommissionens skridt til imødegåelse af, at udgifter overanmeldes

| c) | udvalgte overvågnings- og kontrolsystemers måde at fungere på:






  — | den ordning med revisionspåtegninger, der er indført for sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (6. RP) |
| --- | --- | --- |

c)

udvalgte overvågnings- og kontrolsystemers måde at fungere på:

—

den ordning med revisionspåtegninger, der er indført for sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (6. RP)

| — | en analyse af udviklingen i Kommissionens efterfølgende finansielle revision på IP-området og en undersøgelse af, hvordan den efterfølgende revision fungerer i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC) og Generaldirektoratet for Erhvervspolitik (GD ENTR) |
| --- | --- |

—

en analyse af udviklingen i Kommissionens efterfølgende finansielle revision på IP-området og en undersøgelse af, hvordan den efterfølgende revision fungerer i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (GD EAC) og Generaldirektoratet for Erhvervspolitik (GD ENTR)

| — | GD EAC's systemer til overvågning og kontrol af foranstaltninger, der implementeres af nationale agenturer (NA'er). |
| --- | --- |

—

GD EAC's systemer til overvågning og kontrol af foranstaltninger, der implementeres af nationale agenturer (NA'er).

Transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed

| 7.5. | Retten undersøgte en stikprøve på 11 forpligtelser og 69 betalinger, som Kommissionen havde henholdsvis indgået og afholdt i 2005. For 22 betalingers vedkommende blev efterprøvelsen af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed udvidet til også at omfatte revision på modtagerniveau. Retten gennemgik 13 af disse betalinger med henblik på at vurdere ordningen med revisionspåtegninger. |
| --- | --- |

7.5.

Retten undersøgte en stikprøve på 11 forpligtelser og 69 betalinger, som Kommissionen havde henholdsvis indgået og afholdt i 2005. For 22 betalingers vedkommende blev efterprøvelsen af de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed udvidet til også at omfatte revision på modtagerniveau. Retten gennemgik 13 af disse betalinger med henblik på at vurdere ordningen med revisionspåtegninger.

Høj fejlfrekvens i støttemodtagernes udgiftsanmeldelser

| 7.6. | Fejlfrekvensen i tre fjerdedele af de transaktioner, der blev revideret på modtagerniveau, var generelt høj. De hyppigst forekommende fejltyper var: |
| --- | --- |

7.6.

Fejlfrekvensen i tre fjerdedele af de transaktioner, der blev revideret på modtagerniveau, var generelt høj. De hyppigst forekommende fejltyper var:

| 7.6. | Kommissionen er i færd med at efterprøve Revisionsrettens resultater med støttemodtagerne og vil om nødvendigt træffe hensigtsmæssige forholdsregler såvel for de pågældende støttemodtagere som systemisk. |
| --- | --- |

7.6.

Kommissionen er i færd med at efterprøve Revisionsrettens resultater med støttemodtagerne og vil om nødvendigt træffe hensigtsmæssige forholdsregler såvel for de pågældende støttemodtagere som systemisk.

| a) | Der manglede bilag, navnlig for den fakturerede arbejdstid, eller udgifter var debiteret to gange. |
| --- | --- |

a)

Der manglede bilag, navnlig for den fakturerede arbejdstid, eller udgifter var debiteret to gange.

| a) | Det følger af kontraktbestemmelserne, at kontrahenters krav til Kommissionen om godtgørelse af udgifter altid skal ledsages af behørig dokumentation. Kommissionen vil efterprøve konstateringerne i forhold til al relevant dokumentation for faktureret arbejdstid. |
| --- | --- |

a)

Det følger af kontraktbestemmelserne, at kontrahenters krav til Kommissionen om godtgørelse af udgifter altid skal ledsages af behørig dokumentation. Kommissionen vil efterprøve konstateringerne i forhold til al relevant dokumentation for faktureret arbejdstid.

| b) | Til personaleomkostningerne var der brugt gennemsnitssatser, som afveg stærkt fra de faktiske udgifter. |
| --- | --- |

b)

Til personaleomkostningerne var der brugt gennemsnitssatser, som afveg stærkt fra de faktiske udgifter.

| b) | Kommissionens egne revisioner af sammenlignelige kontrakter viser lignende resultater: Der findes afvigelser såvel over som under gennemsnitssatserne. Gennemsnitssatserne kan accepteres, for så vidt som de beregnes i henhold til en sammenhængende metode, der ikke fører til gennemsnitssatser, der systematisk er højere end de faktiske udgifter. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens egne revisioner af sammenlignelige kontrakter viser lignende resultater: Der findes afvigelser såvel over som under gennemsnitssatserne. Gennemsnitssatserne kan accepteres, for så vidt som de beregnes i henhold til en sammenhængende metode, der ikke fører til gennemsnitssatser, der systematisk er højere end de faktiske udgifter.

| c) | Indirekte omkostninger var uberettiget allokeret til foranstaltningen. |
| --- | --- |

c)

Indirekte omkostninger var uberettiget allokeret til foranstaltningen.

| c) | Kommissionen vil på baggrund af de pågældende støttemodtageres forklaringer træffe hensigtsmæssige foranstaltninger. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen vil på baggrund af de pågældende støttemodtageres forklaringer træffe hensigtsmæssige foranstaltninger.

| d) | Der var anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede. |
| --- | --- |

d)

Der var anmeldt udgifter, som ikke var støtteberettigede.

| d) | Kommissionen vil undersøge Revisionsrettens konstateringer og træffe de nødvendige foranstaltninger. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen vil undersøge Revisionsrettens konstateringer og træffe de nødvendige foranstaltninger.

I mange tilfælde mangler der et pålideligt tidsregistreringssystem

| 7.7. | For så vidt angik 5 af de 22 betalinger, der blev revideret på modtagerniveau, gav Retten udtryk for forbehold med hensyn til kvaliteten af tidsregistreringerne. I disse tilfælde kunne samtlige de anmeldte personaleomkostninger eller en del af dem ikke accepteres. I henhold til bestemmelserne skal alle påløbne og debiterede personaleomkostninger dokumenteres (3), men tilskudsaftalerne indeholder ikke klare bestemmelser om, hvordan denne forpligtelse skal opfyldes. I udtalelse nr. 1/2006 om syvende rammeprogram for forskning og udvikling (4) pegede Retten på, at det er helt afgørende, at tilskudsaftalerne indeholder et klart krav om, at den tid, de ansatte bruger på en indirekte aktion, skal dokumenteres. |
| --- | --- |

7.7.

For så vidt angik 5 af de 22 betalinger, der blev revideret på modtagerniveau, gav Retten udtryk for forbehold med hensyn til kvaliteten af tidsregistreringerne. I disse tilfælde kunne samtlige de anmeldte personaleomkostninger eller en del af dem ikke accepteres. I henhold til bestemmelserne skal alle påløbne og debiterede personaleomkostninger dokumenteres (3), men tilskudsaftalerne indeholder ikke klare bestemmelser om, hvordan denne forpligtelse skal opfyldes. I udtalelse nr. 1/2006 om syvende rammeprogram for forskning og udvikling (4) pegede Retten på, at det er helt afgørende, at tilskudsaftalerne indeholder et klart krav om, at den tid, de ansatte bruger på en indirekte aktion, skal dokumenteres.

| 7.7. | Kommissionen mener, at de forskrifts- og aftalemæssige kriterier for dokumentation for personaleudgifter som sådan er klare og tilstrækkelige, og at problemer med pålidelig tidsregistrering forekommer uafhængigt af kontraktbestemmelsernes ekspliciteringsgrad. |
| --- | --- |

7.7.

Kommissionen mener, at de forskrifts- og aftalemæssige kriterier for dokumentation for personaleudgifter som sådan er klare og tilstrækkelige, og at problemer med pålidelig tidsregistrering forekommer uafhængigt af kontraktbestemmelsernes ekspliciteringsgrad.

Kommissionen overvejer behovet for fleksibilitet for at tillade brug af tilsvarende alternative løsninger for deltagernes udgiftsberegninger og vil præcisere retningslinjerne for tidsregistrering.

| 7.8. | Igennem årene og under de forskellige programmer på IP-området er det ikke lykkedes Kommissionen at sikre, at modtagerne implementerer et pålideligt system til registrering af personaleomkostninger. I udtalelse nr. 1/2006 forklarede Retten, på hvilke betingelser og under hvilke omstændigheder godtgørelsen af støtteberettigede omkostninger på forskningsområdet kan erstattes af støtte i form af faste beløb. I betragtning af de fordele, et resultatbaseret finansieringssystem indebærer for det videnskabelige ansvar for forskningsprogrammer, opfordrede Retten også Kommissionen til at fortsætte sine overvejelser om i større omfang at anvende finansiering i form af faste beløb. |
| --- | --- |

7.8.

Igennem årene og under de forskellige programmer på IP-området er det ikke lykkedes Kommissionen at sikre, at modtagerne implementerer et pålideligt system til registrering af personaleomkostninger. I udtalelse nr. 1/2006 forklarede Retten, på hvilke betingelser og under hvilke omstændigheder godtgørelsen af støtteberettigede omkostninger på forskningsområdet kan erstattes af støtte i form af faste beløb. I betragtning af de fordele, et resultatbaseret finansieringssystem indebærer for det videnskabelige ansvar for forskningsprogrammer, opfordrede Retten også Kommissionen til at fortsætte sine overvejelser om i større omfang at anvende finansiering i form af faste beløb.

| 7.8. | Kommissionen kan specificere de mål, som støttemodtagerne skal nå, men aldrig give en absolut forsikring vedrørende pålideligheden i de mange tusinde støttemodtageres systemer. Et realistisk mål er at mindske risikoen for ulovligheder og uregelmæssigheder på området til acceptable niveauer. Dette arbejde vil fortsætte inden for rammerne af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006) 9 af 17. januar 2006). |
| --- | --- |

7.8.

Kommissionen kan specificere de mål, som støttemodtagerne skal nå, men aldrig give en absolut forsikring vedrørende pålideligheden i de mange tusinde støttemodtageres systemer. Et realistisk mål er at mindske risikoen for ulovligheder og uregelmæssigheder på området til acceptable niveauer. Dette arbejde vil fortsætte inden for rammerne af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006) 9 af 17. januar 2006).

Kommissionen hilser Revisionsrettens opmuntring velkommen. Enhver overgang til systemer baseret på enhedspriser eller faste tilskudsbeløb bør grundigt forberedes og på forhånd undersøges til bunds. Et system baseret på faste tilskudsbeløb skaber f.eks. andre overvågningsproblemer, såsom hvordan man håndterer betalingerne, hvis forventede mål eller resultater ikke nås eller kun nås delvis. Som angivet i dokumentet »En sammenfatning over Kommissionens resultater på management-området i 2005« (KOM(2006) 277 endelig) vil Kommissionen øge anvendelsen af forenklede finansieringsmekanismer såsom faste tilskudsbeløb, enhedspriser og gennemsnitssatser, også i de foreslåede regler for deltagelse i 7. RP.

Fejl ved Kommissionens anvendelse af ordningens bestemmelser

| 7.9. | Retten afslørede fejl ved Kommissionens anvendelse af ordningens bestemmelser i 13 af de 69 reviderede betalinger. For én TEN-T-transaktions vedkommende var EU-bidraget 50 %, selv om loftet var fastsat til 10 % i bestemmelserne. Der var derfor udbetalt 146 millioner euro for meget. To andre transaktioner (i alt 78 millioner euro) vedrørte bidrag til fællesforetagendet Galileo (FFG). Retten konstaterer, at disse betalinger havde form af bidrag til kapital i henhold til FFG-vedtægterne (Rådets forordning (EF) nr. 876/2002), men de blev forvaltet som TEN-T-støtte, selv om retsgrundlaget for TEN-T ikke åbner mulighed for bidrag til kapitalen. |
| --- | --- |

7.9.

Retten afslørede fejl ved Kommissionens anvendelse af ordningens bestemmelser i 13 af de 69 reviderede betalinger. For én TEN-T-transaktions vedkommende var EU-bidraget 50 %, selv om loftet var fastsat til 10 % i bestemmelserne. Der var derfor udbetalt 146 millioner euro for meget. To andre transaktioner (i alt 78 millioner euro) vedrørte bidrag til fællesforetagendet Galileo (FFG). Retten konstaterer, at disse betalinger havde form af bidrag til kapital i henhold til FFG-vedtægterne (Rådets forordning (EF) nr. 876/2002), men de blev forvaltet som TEN-T-støtte, selv om retsgrundlaget for TEN-T ikke åbner mulighed for bidrag til kapitalen.

| 7.9. | To af de fejl, Revisionsretten har opdaget, følger af de svagheder, der findes i styringen af kontraktændringer. For yderligere to sager er Kommissionen ikke enig i niveauet for Fællesskabets bidrag til den reviderede modtager. |
| --- | --- |

7.9.

To af de fejl, Revisionsretten har opdaget, følger af de svagheder, der findes i styringen af kontraktændringer. For yderligere to sager er Kommissionen ikke enig i niveauet for Fællesskabets bidrag til den reviderede modtager.

TEN-T-transaktionen vedrører ERTMS-projektet (5), for hvilket der mellem 1995 og 2003 blev bevilget et samlet beløb på 182,7 mio. EUR ved 10 på hinanden følgende kommissionsbeslutninger omfattende 50 % af de dertil knyttede undersøgelsesudgifter. Det er i de ti kommissionsbeslutninger tydeligt fastslået, at genstanden er undersøgelser, der kan støttes med samfinansiering med indtil 50 % af udgifterne, hvis den samlede støtte i projektets levetid ikke overstiger 10 % af de samlede projektomkostninger.

Kommissionen fortolker de gældende bestemmelser således, at et projekt omfatter hele etableringsfasen efter undersøgelsesfasen. ERTMS-systemet kan ikke etableres isoleret, og Kommissionen har endog udnævnt en europæisk koordinator for projektet. Projektomkostningerne er således anslået til 5 mia. EUR (KOM(2005) 298). Beløbet anvendt til undersøgelser er inden for grænsen på 10 %.

Efter IPSAS regnskabsreglerne har Kommissionen en faktisk delt kontrol over FFG, men besidder ikke nogen aktieandel i foretagendet, som således er et »foretagende kontrolleret i fællesskab«. Kommissionen mener, at dette faktum samt andre operationelle faktorer sætter den i stand til at bekræfte, at EU-finansieringen har karakter af tilskud.

| 7.10. | Rettens test af stikprøven af betalinger afslørede, at 11 betalinger var afholdt for sent. En analyse af statistikkerne over de betalinger, der var afholdt for sent, og som fem generaldirektorater har rapporteret, afslørede, at GD EAC ikke førte sådanne statistikker, at situationen er blevet bedre i Generaldirektoratet for Forskning (GD RTD) og Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (GD INFSO) i de sidste tre år, og at situationen var forværret i Generaldirektoratet for Energi og Transport (GD TREN) og GD ENTR i forhold til 2003. |
| --- | --- |

7.10.

Rettens test af stikprøven af betalinger afslørede, at 11 betalinger var afholdt for sent. En analyse af statistikkerne over de betalinger, der var afholdt for sent, og som fem generaldirektorater har rapporteret, afslørede, at GD EAC ikke førte sådanne statistikker, at situationen er blevet bedre i Generaldirektoratet for Forskning (GD RTD) og Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (GD INFSO) i de sidste tre år, og at situationen var forværret i Generaldirektoratet for Energi og Transport (GD TREN) og GD ENTR i forhold til 2003.

| 7.10. | Forsinkelser i udviklingen af forvaltningsinformationssystemet i GD EAC forsinkede udarbejdelsen af pålidelige statistikker i 2005. |
| --- | --- |

7.10.

Forsinkelser i udviklingen af forvaltningsinformationssystemet i GD EAC forsinkede udarbejdelsen af pålidelige statistikker i 2005.

I GD ENTR og GD TREN blev resultaterne i 2005 negativt påvirket af en kombination af faktorer, herunder en større omstrukturering af begge generaldirektorater og uhensigtsmæssig registrering af suspendering af godkendelses- og betalingsperiode. Situationen er under bedring i 2006 takket være korrigerende foranstaltninger.

Overanmeldelse af udgifter

Ingen klar strategi for samordningen af eksisterende kontroller

| 7.11. | Kommissionen har ikke en klar metode til eller strategi for samordning af centrale kontrolprocedurer, som f.eks. anvendelse af revisionspåtegninger, kontrol af bilagene til udgiftsanmeldelserne (basiskontrol eller dybtgående bilagsrevisioner) og revisioner på stedet, der skal forhindre, at udgifter overanmeldes, og den ser ikke på kontrollernes cost-benefit-forhold. |
| --- | --- |

7.11.

Kommissionen har ikke en klar metode til eller strategi for samordning af centrale kontrolprocedurer, som f.eks. anvendelse af revisionspåtegninger, kontrol af bilagene til udgiftsanmeldelserne (basiskontrol eller dybtgående bilagsrevisioner) og revisioner på stedet, der skal forhindre, at udgifter overanmeldes, og den ser ikke på kontrollernes cost-benefit-forhold.

| 7.11. | Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol af 17. januar 2006 opstiller de foranstaltninger, som Kommissionen og dens tjenestegrene skal træffe, navnlig med henblik på at gøre revisionspåtegningsforløbet mere effektivt, opstille retningslinjer for udtagning af prøver under revisioner på stedet og anvendelsen af eksterne revisorer. Handlingsplanen indeholder også forbedret opstilling af kontrolstrategier og peer review for at sikre harmonisering på strategisk plan. Der er vedtaget halvårlig statusrapportering til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af aktionerne. |
| --- | --- |

7.11.

Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol af 17. januar 2006 opstiller de foranstaltninger, som Kommissionen og dens tjenestegrene skal træffe, navnlig med henblik på at gøre revisionspåtegningsforløbet mere effektivt, opstille retningslinjer for udtagning af prøver under revisioner på stedet og anvendelsen af eksterne revisorer. Handlingsplanen indeholder også forbedret opstilling af kontrolstrategier og peer review for at sikre harmonisering på strategisk plan. Der er vedtaget halvårlig statusrapportering til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af aktionerne.

Ingen pålidelige overanmeldelsesindikatorer

| 7.12. | Kommissionen har ikke et pålideligt sæt indikatorer, som den kan bruge i sin kontrol af, om udgifter er overanmeldt, og af, hvordan de relevante kontrolsystemer fungerer. De eneste indikatorer, der findes, er baseret på de justeringssatser, som beregnes på grundlag af de efterfølgende kontroller. Justeringssatserne rapporteres ikke efter en fælles metode, og stikprøverne er ikke repræsentative. Derfor kan Kommissionens indikatorer ikke give Retten sikkerhed for, at kontrolsystemerne fungerer så effektivt, at overanmeldelser af udgifterne bliver afsløret (6). |
| --- | --- |

7.12.

Kommissionen har ikke et pålideligt sæt indikatorer, som den kan bruge i sin kontrol af, om udgifter er overanmeldt, og af, hvordan de relevante kontrolsystemer fungerer. De eneste indikatorer, der findes, er baseret på de justeringssatser, som beregnes på grundlag af de efterfølgende kontroller. Justeringssatserne rapporteres ikke efter en fælles metode, og stikprøverne er ikke repræsentative. Derfor kan Kommissionens indikatorer ikke give Retten sikkerhed for, at kontrolsystemerne fungerer så effektivt, at overanmeldelser af udgifterne bliver afsløret (6).

| 7.12. | Kommissionen opfatter resultaterne af efterfølgende kontrol som den mest pålidelige indikator, da kun en fuldstændig revision på stedet med sikkerhed kan afgøre, hvorvidt udgiftskravene er støtteberettigede, og om kontraktbestemmelserne er overholdt. I 2005 udarbejdede Kommissionens tjenestegrene på forskningsområdet en fælles metode i tråd med Kommissionens sammenfattende rapport fra 2004 for at harmonisere vurderingen af fejl, der opstår under Kommissionens tjenestegrenes iværksættelse af programmet. Arbejdet med at forbedre prøveudtagningernes repræsentativitet vil fortsætte inden for rammerne af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol. |
| --- | --- |

7.12.

Kommissionen opfatter resultaterne af efterfølgende kontrol som den mest pålidelige indikator, da kun en fuldstændig revision på stedet med sikkerhed kan afgøre, hvorvidt udgiftskravene er støtteberettigede, og om kontraktbestemmelserne er overholdt. I 2005 udarbejdede Kommissionens tjenestegrene på forskningsområdet en fælles metode i tråd med Kommissionens sammenfattende rapport fra 2004 for at harmonisere vurderingen af fejl, der opstår under Kommissionens tjenestegrenes iværksættelse af programmet. Arbejdet med at forbedre prøveudtagningernes repræsentativitet vil fortsætte inden for rammerne af Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol.

Handlingsplanerne ikke implementeret godt nok

| 7.13. | Som forklaret i punkt 7.3 har Kommissionen iværksat handlingsplaner, som skal reducere udgiftsoveranmeldelserne. Følgende centrale aspekter ved planerne er ikke blevet implementeret tilfredsstillende: |
| --- | --- |

7.13.

Som forklaret i punkt 7.3 har Kommissionen iværksat handlingsplaner, som skal reducere udgiftsoveranmeldelserne. Følgende centrale aspekter ved planerne er ikke blevet implementeret tilfredsstillende:

| 7.13. | |
| --- | --- |

7.13.

| a) | Antallet af »skrivebordsrevisioner« (desk audits) skulle øges, og der skulle foretages kontrol af supplerende bilag, som støttemodtagerne skulle indsende (f.eks. tidsregistreringer eller fakturaer). |
| --- | --- |

a)

Antallet af »skrivebordsrevisioner« (desk audits) skulle øges, og der skulle foretages kontrol af supplerende bilag, som støttemodtagerne skulle indsende (f.eks. tidsregistreringer eller fakturaer).

| a) | Selv om der kan opnås yderligere garantier, er rækkevidden og omfanget af bilagskontrol begrænset. Disse finder anvendelse for 5. RP afhængigt af den enkelte foranstaltning og efter beslutning truffet af den anvisningsberettigede, også under hensyntagen til de midler, der står til rådighed. |
| --- | --- |

a)

Selv om der kan opnås yderligere garantier, er rækkevidden og omfanget af bilagskontrol begrænset. Disse finder anvendelse for 5. RP afhængigt af den enkelte foranstaltning og efter beslutning truffet af den anvisningsberettigede, også under hensyntagen til de midler, der står til rådighed.

| b) | Antallet af revisioner på stedet skulle øges (jf. punkt 7.19 og 7.20). |
| --- | --- |

b)

Antallet af revisioner på stedet skulle øges (jf. punkt 7.19 og 7.20).

| b) | Året 2005 må betragtes som atypisk af de årsager, der er nærmere beskrevet i svaret til punkt 7.19-7.20. Kommissionen har for 5. RP øget det samlede antal revisioner af deltagere i forhold til tidligere rammeprogrammer. |
| --- | --- |

b)

Året 2005 må betragtes som atypisk af de årsager, der er nærmere beskrevet i svaret til punkt 7.19-7.20. Kommissionen har for 5. RP øget det samlede antal revisioner af deltagere i forhold til tidligere rammeprogrammer.

| c) | Der skulle udvikles en harmoniseret metode til rapportering og udvælgelse til efterfølgende revision (jf. punkt 7.12). |
| --- | --- |

c)

Der skulle udvikles en harmoniseret metode til rapportering og udvælgelse til efterfølgende revision (jf. punkt 7.12).

| c) | Fælles principper for kontrolstrategier vil blive udviklet som led i Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol. For indeværende udvikles en fælles revisionsstrategi for de generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning, og GD ENV er i færd med at udarbejde en plan for efterfølgende revision samt en revisionsreserveliste for hvert år. Revisionsplanen tager udgangspunkt i interne kriterier for risikovurdering og udarbejdes under hensyntagen til revisionsanmodninger fra de operationelle kontorer og vil blive sendt til de kontorer til orientering, når den er vedtaget. |
| --- | --- |

c)

Fælles principper for kontrolstrategier vil blive udviklet som led i Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol. For indeværende udvikles en fælles revisionsstrategi for de generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning, og GD ENV er i færd med at udarbejde en plan for efterfølgende revision samt en revisionsreserveliste for hvert år. Revisionsplanen tager udgangspunkt i interne kriterier for risikovurdering og udarbejdes under hensyntagen til revisionsanmodninger fra de operationelle kontorer og vil blive sendt til de kontorer til orientering, når den er vedtaget.

| d) | Der skulle implementeres et fælles it-system for 6. RP (7). |
| --- | --- |

d)

Der skulle implementeres et fælles it-system for 6. RP (7).

| d) | Kommissionens fælles it-system til forvaltning af 6. RP støtter styringen af forskningsprojekter i forskningsgeneraldirektoraterne og stemmer samtidigt overens med Kommissionens tjenestegrenes organisatoriske opbygning. Arbejdet fortsætter på dette område. |
| --- | --- |

d)

Kommissionens fælles it-system til forvaltning af 6. RP støtter styringen af forskningsprojekter i forskningsgeneraldirektoraterne og stemmer samtidigt overens med Kommissionens tjenestegrenes organisatoriske opbygning. Arbejdet fortsætter på dette område.

| e) | Finansforvaltningen af forsknings-RP skulle forenkles (jf. punkt 7.16). |
| --- | --- |

e)

Finansforvaltningen af forsknings-RP skulle forenkles (jf. punkt 7.16).

| e) | Forenklingen er fortsat genstand for Kommissionens interesse og virke. I 7. RP er der indført foranstaltninger som f.eks. udvidet brug af faste tilskudsbeløb, en fælles elektronisk registrering af deltagernes grundlæggende juridiske, administrative og finansielle data, forenkling af opstillingen af de støtteberettigede udgifter baseret på kontrahenternes sædvanlige praksis og principper for regnskabsopstilling og finansstyring.
  (Se også punkt 7.16). |
| --- | --- |

e)

Forenklingen er fortsat genstand for Kommissionens interesse og virke. I 7. RP er der indført foranstaltninger som f.eks. udvidet brug af faste tilskudsbeløb, en fælles elektronisk registrering af deltagernes grundlæggende juridiske, administrative og finansielle data, forenkling af opstillingen af de støtteberettigede udgifter baseret på kontrahenternes sædvanlige praksis og principper for regnskabsopstilling og finansstyring.

(Se også punkt 7.16).

Overvågnings- og kontrolsystemerne

| 7.14. | Fejlfrekvensen og fejlenes store omfang, som hovedsagelig skyldes de komplekse kontrakter og retningslinjer og den iboende høje risiko for overanmeldelse, understreger, hvor vigtigt det er at have effektive kontroller på kommissionsniveau. Rettens revision af overvågnings- og kontrolsystemerne afslørede imidlertid svagheder på følgende områder: |
| --- | --- |

7.14.

Fejlfrekvensen og fejlenes store omfang, som hovedsagelig skyldes de komplekse kontrakter og retningslinjer og den iboende høje risiko for overanmeldelse, understreger, hvor vigtigt det er at have effektive kontroller på kommissionsniveau. Rettens revision af overvågnings- og kontrolsystemerne afslørede imidlertid svagheder på følgende områder:

| a) | ordningen med revisionspåtegninger under 6. RP |
| --- | --- |

a)

ordningen med revisionspåtegninger under 6. RP

| b) | Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner på IP-området set under ét |
| --- | --- |

b)

Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner på IP-området set under ét

| c) | NA'ernes overvågnings- og kontrolsystemer på området undervisning og kultur. |
| --- | --- |

c)

NA'ernes overvågnings- og kontrolsystemer på området undervisning og kultur.

| 7.14. | Se svaret til punkt 7.2. |
| --- | --- |

7.14.

Se svaret til punkt 7.2.

For Revisionsrettens detaljerede bemærkninger henvises til Kommissionens svar under punkt 7.16 til 7.27.

Ordningen med revisionspåtegninger under 6. RP

| 7.15. | En central kontrolforanstaltning, der blev indført med 6. RP med det sigte at reducere udgiftsoveranmeldelserne, er kravet om, at udgiftsanmeldelser vedrørende foreløbige og/eller endelige betalinger (8) skal være påtegnet af en uafhængig revisor eller — for nogle offentlige organers vedkommende — af en kompetent embedsmand. Retten analyserede denne påtegningsordning for at vurdere, hvordan den kan være med til at give sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.15.

En central kontrolforanstaltning, der blev indført med 6. RP med det sigte at reducere udgiftsoveranmeldelserne, er kravet om, at udgiftsanmeldelser vedrørende foreløbige og/eller endelige betalinger (8) skal være påtegnet af en uafhængig revisor eller — for nogle offentlige organers vedkommende — af en kompetent embedsmand. Retten analyserede denne påtegningsordning for at vurdere, hvordan den kan være med til at give sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

6. RP's finansielle bestemmelser er så komplekse, at det indvirker på ordningen med revisionspåtegninger

| 7.16. | Finansieringsordningerne under 6. RP er stadig komplicerede. Bestemmelserne i kontrakterne er for generelle og for uklare, navnlig for så vidt angår støttekriterierne og de påtegnende revisorers uafhængighed (navnlig når det er en kompetent embedsmand, der påtegner), og de komplicerede retningslinjer, som ikke er obligatoriske, gør dem endnu mere komplekse. Kommissionen offentliggjorde først retningslinjerne om revisionspåtegningerne, efter at en stor del af revisionspåtegningerne allerede var indsendt. Alt i alt har dette skabt usikkerhed blandt støttemodtagerne og revisorerne om, hvilke regler der gælder. |
| --- | --- |

7.16.

Finansieringsordningerne under 6. RP er stadig komplicerede. Bestemmelserne i kontrakterne er for generelle og for uklare, navnlig for så vidt angår støttekriterierne og de påtegnende revisorers uafhængighed (navnlig når det er en kompetent embedsmand, der påtegner), og de komplicerede retningslinjer, som ikke er obligatoriske, gør dem endnu mere komplekse. Kommissionen offentliggjorde først retningslinjerne om revisionspåtegningerne, efter at en stor del af revisionspåtegningerne allerede var indsendt. Alt i alt har dette skabt usikkerhed blandt støttemodtagerne og revisorerne om, hvilke regler der gælder.

| 7.16. | Kommissionen mener, at kontraktbestemmelserne, herunder detaljer vedrørende kriterierne for støtteberettigelse, er tilstrækkeligt klare, og deltagerne kan for deres finansielle spørgsmål finde yderligere hjælp til fortolkningen af bestemmelserne i vejledningen. Denne vejledning indeholder beskrivelse af en række aspekter vedrørende revisionspåtegninger. Mange kontrakter under 6. RP skal først have revisionspåtegning ved projektets afslutning. |
| --- | --- |

7.16.

Kommissionen mener, at kontraktbestemmelserne, herunder detaljer vedrørende kriterierne for støtteberettigelse, er tilstrækkeligt klare, og deltagerne kan for deres finansielle spørgsmål finde yderligere hjælp til fortolkningen af bestemmelserne i vejledningen. Denne vejledning indeholder beskrivelse af en række aspekter vedrørende revisionspåtegninger. Mange kontrakter under 6. RP skal først have revisionspåtegning ved projektets afslutning.

Kommissionen har forpligtet sig til (9) at forenkle forskriftsrammerne og finjustere brugen af revisionspåtegninger. Dette vil blive gjort i lyset af de indhøstede erfaringer.

Høj frekvens af væsentlige fejl trods blanke revisionspåtegninger

| 7.17. | Retten reviderede 16 udgiftsanmeldelser, som revisor havde givet en blank påtegning. I to tredjedele af disse tilfælde konstaterede Retten fejl, som indvirkede væsentligt på anmeldelserne, og hvoraf de fleste vedrørte personaleomkostninger og dermed forbundne indirekte omkostninger. Dette kontrolredskab kan således endnu ikke give tilstrækkelig sikkerhed vedrørende de anmeldte udgifter (10) (jf. den samlede vurdering af ordningen med påtegninger i
  bilag 7.2
  ). |
| --- | --- |

7.17.

Retten reviderede 16 udgiftsanmeldelser, som revisor havde givet en blank påtegning. I to tredjedele af disse tilfælde konstaterede Retten fejl, som indvirkede væsentligt på anmeldelserne, og hvoraf de fleste vedrørte personaleomkostninger og dermed forbundne indirekte omkostninger. Dette kontrolredskab kan således endnu ikke give tilstrækkelig sikkerhed vedrørende de anmeldte udgifter (10) (jf. den samlede vurdering af ordningen med påtegninger i
  bilag 7.2
  ).

| 7.17. | De fejlfrekvenser, som Revisionsretten noterer sig i de 16 reviderede udgiftsanmeldelser, er betydeligt lavere, end det var tilfældet ved tidligere revisioner af upåtegnede udgiftsanmeldelser. |
| --- | --- |

7.17.

De fejlfrekvenser, som Revisionsretten noterer sig i de 16 reviderede udgiftsanmeldelser, er betydeligt lavere, end det var tilfældet ved tidligere revisioner af upåtegnede udgiftsanmeldelser.

På grundlag af Revisionsrettens resultater, af vurderingen af ordningen med efterfølgende revisionspåtegninger og af resultatet af Kommissionens undersøgelse, vil Kommissionen forbedre ordningen med revisionspåtegninger, hvor dette er muligt. Kommissionen vil endvidere fortsat evaluere og overvåge pålideligheden i ordningen med revisionspåtegninger som en vigtig del af den fælles revisionsstrategi for 6. RP.

Kommissionens efterfølgende finansielle revisioner

| 7.18. | Bestemte fejltyper kan kun afsløres hos den endelige modtager. Hvis overanmeldelserne skal afsløres, hvis der skal foretages korrektioner, og hvis man skal skaffe sig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, skal der derfor gennemføres mange stedlige revisioner. Derfor analyserede Retten de oplysninger, der forelå om efterfølgende revisioner, som Kommissionen havde udført selv eller bestilt hos andre, og Retten undersøgte også, hvordan GD EAC og GD ENTR udfører efterfølgende revision. |
| --- | --- |

7.18.

Bestemte fejltyper kan kun afsløres hos den endelige modtager. Hvis overanmeldelserne skal afsløres, hvis der skal foretages korrektioner, og hvis man skal skaffe sig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, skal der derfor gennemføres mange stedlige revisioner. Derfor analyserede Retten de oplysninger, der forelå om efterfølgende revisioner, som Kommissionen havde udført selv eller bestilt hos andre, og Retten undersøgte også, hvordan GD EAC og GD ENTR udfører efterfølgende revision.

Antallet af afsluttede efterfølgende revisioner reduceret væsentligt

| 7.19. | Ved Kommissionens efterfølgende revisioner var der gennemsnitligt stadig fundet overanmeldelser i stort omfang, men Retten konstaterede, at det samlede antal afsluttede efterfølgende revisioner var faldet fra 491 i 2004 til 267 i 2005 (jf.
  tabel 7.1
  og
  bilag 7.1
  ). Kun 1 % af alle de løbende kontrakter blev revideret i 2005. |
| --- | --- |

7.19.

Ved Kommissionens efterfølgende revisioner var der gennemsnitligt stadig fundet overanmeldelser i stort omfang, men Retten konstaterede, at det samlede antal afsluttede efterfølgende revisioner var faldet fra 491 i 2004 til 267 i 2005 (jf.
  tabel 7.1
  og
  bilag 7.1
  ). Kun 1 % af alle de løbende kontrakter blev revideret i 2005.

| 7.19.-7.20. | Kommissionen måtte omjustere sit overordnede mål med revision af 10 % af kontrahenterne under 5. RP, da det endelige antal af sådanne, der rent faktisk kan revideres, er betydeligt højere end forventet (jf. Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.20). For det andet omfattede efterfølgende kontroller i 2005 hovedsageligt betalinger under 5. RP, og Kommissionen har ikke til hensigt at reducere antallet af finansielle revisioner. Statistikkerne i tabel 7.1 henviser til afsluttede revisioner, og på grund af den manglende disponibilitet i en stor del af 2004 af den eksterne revisionskapacitet fra eksterne revisionsfirmaer og på grund af forsinkelser opstået på grund af det nyligt udpegede eksterne revisionsfirma, må 2005 karakteriseres som et atypisk år. På trods af dette blev der imidlertid i 2004 og 2005 iværksat en lang række revisioner. |
| --- | --- |

7.19.-7.20.

Kommissionen måtte omjustere sit overordnede mål med revision af 10 % af kontrahenterne under 5. RP, da det endelige antal af sådanne, der rent faktisk kan revideres, er betydeligt højere end forventet (jf. Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.20). For det andet omfattede efterfølgende kontroller i 2005 hovedsageligt betalinger under 5. RP, og Kommissionen har ikke til hensigt at reducere antallet af finansielle revisioner. Statistikkerne i tabel 7.1 henviser til afsluttede revisioner, og på grund af den manglende disponibilitet i en stor del af 2004 af den eksterne revisionskapacitet fra eksterne revisionsfirmaer og på grund af forsinkelser opstået på grund af det nyligt udpegede eksterne revisionsfirma, må 2005 karakteriseres som et atypisk år. På trods af dette blev der imidlertid i 2004 og 2005 iværksat en lang række revisioner.

Der er undertegnet en ny rammeaftale for revisioner under 6. RP for at tilvejebringe hensigtsmæssig ekstern støtte til gennemførelsen af revisionsaktiviteterne for 6. RP (se punkt 7.13, b)). Kommissionen er ved at lægge sidste hånd på en ny revisionsstrategi for 6. RP, herunder et konkret revisionsmål. Målet vil blive genvurderet i lyset af revisionsresultaterne, af betragtninger vedrørende omkostningseffektivitet og som et led i den overordnede kontrolstrategi.

| 7.20. | Antallet af efterfølgende revisioner er blevet reduceret mest på forskningsområdet, hvor det faldt fra 313 i 2004 til 68 i 2005 (jf.
  tabel 7.1
  og
  bilag 7.1
  ). Endnu en gang har Kommissionen ikke nået det mål, som den selv havde sat sig, og som var at revidere 10 % af 5. RP-kontrahenterne, og den har endnu ikke opstillet et konkret revisionsmål for 6. RP, selv om Retten har anbefalet den at gøre det (11). I 2005 blev der kun gennemført tre revisioner af 6. RP-tilskudsaftaler. Dette begrænser mulighederne for i rette tid at træffe korrigerende foranstaltninger på problematiske områder, og dermed bliver den præventive virkning af Kommissionens revisionsaktiviteter formindsket. |
| --- | --- |

7.20.

Antallet af efterfølgende revisioner er blevet reduceret mest på forskningsområdet, hvor det faldt fra 313 i 2004 til 68 i 2005 (jf.
  tabel 7.1
  og
  bilag 7.1
  ). Endnu en gang har Kommissionen ikke nået det mål, som den selv havde sat sig, og som var at revidere 10 % af 5. RP-kontrahenterne, og den har endnu ikke opstillet et konkret revisionsmål for 6. RP, selv om Retten har anbefalet den at gøre det (11). I 2005 blev der kun gennemført tre revisioner af 6. RP-tilskudsaftaler. Dette begrænser mulighederne for i rette tid at træffe korrigerende foranstaltninger på problematiske områder, og dermed bliver den præventive virkning af Kommissionens revisionsaktiviteter formindsket.

Tabel 7.1 — Efterfølgende finansielle revisioner afsluttet i 2005

| Generaldirektorat | Antal afsluttede revisioner | Antal reviderede kontrakter | Antal løbende kontrakter | Værdien af de reviderede kontrakter (millioner euro) | Værdien af de løbende kontrakter (millioner euro) | Justeringer af støtteberettigede udgifter i Kommissionens favør, som er foretaget på grundlag af revisionerne | Reviderede kontrakter i % af løbende kontrakter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle programmer | Forsknings-programmer |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| | | | | | | | | | | | | | Værdi (millioner euro) | i % af de reviderede kontrakter | Værdi (millioner euro) | i % af de reviderede kontrakter | | |
| AGRI — Landbrug | 5 | 7 | | | 6 | 20 | 245 | 153 | 16,18 | 22,67 | 42,54 | 35,48 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 2,4 | 13,1 |
| EAC — Uddannelse og Kultur | 75 | 66 | | | 80 | 66 | 15 884 | 11 748 | 24,10 | 23,14 | 740,30 | 570,46 | 7,80 | 32,4 | 3,20 | 13,8 | 0,5 | 0,6 |
| EMPL — Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling | 25 | 33 | | | 27 | 37 | 1 639 | 1 553 | 11,53 | 14,47 | 139,56 | 131,11 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 1,6 | 2,4 |
| ENV — Miljø | 42 | 44 | | | 73 | 49 | 1 748 | 1 774 | 35,07 | 68,60 | 385,87 | 431,30 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 4,2 | 2,8 |
| JLS — Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed | 8 | 11 | | | 47 | 46 | 901 | 1 055 | 28,60 | 17,90 | 117,00 | 177,00 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 5,2 | 4,4 |
| SANCO — Sundhed og Forbrugerbeskyttelse | 8 | 7 | | | 12 | 7 | 522 | 476 | 6,29 | 5,34 | 153,90 | 165,58 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 2,3 | 1,5 |
| TREN — Energi og Transport (12) | 54 | 16 | 53 | 7 | 81 | 20 | 1 077 | 1 099 | 87,09 | 21,49 | 689,41 | 899,46 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 7,5 | 1,8 |
| ENTR — Erhvervspolitik | 43 | 8 | 34 | 1 | 64 | 8 | 1 684 | 1 672 | 38,12 | 22,28 | 221,96 | 305,75 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 3,8 | 0,5 |
| FISH — Fiskeri og Maritime Anliggender | 18 | 11 | 15 | 7 | 41 | 29 | 238 | 239 | 12,23 | 50,25 | 270,01 | 174,51 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 17,2 | 12,1 |
| INFSO — Informationssamfundet og Medier (13) | 95 | 41 | 93 | 30 | 230 | 83 | 2 320 | 5 727 | 115,37 | 57,75 | 1 745,00 | 2 030,00 | 8,20 | 7,1 | 5,17 | 8,9 | 9,9 | 1,4 |
| RTD — Forskning | 118 | 23 | 118 | 23 | 167 | 35 | 7 696 | 8 906 | 263,40 | 38,25 | 3 451,39 | 5 032,43 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 2,2 | 0,4 |
| I alt | 491 | 267 | 313 | 68 | 828 | 400 | 33 954 | 34 402 | 637,99 | 342,15 | 7 956,94 | 9 953,07 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 2,4 | 1,2 |

Generaldirektorat

Antal afsluttede revisioner

Antal reviderede kontrakter

Antal løbende kontrakter

Værdien af de reviderede kontrakter (millioner euro)

Værdien af de løbende kontrakter (millioner euro)

Justeringer af støtteberettigede udgifter i Kommissionens favør, som er foretaget på grundlag af revisionerne

Reviderede kontrakter i % af løbende kontrakter

Alle programmer

Forsknings-programmer

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

Værdi (millioner euro)

i % af de reviderede kontrakter

Værdi (millioner euro)

i % af de reviderede kontrakter

AGRI — Landbrug

5

7

6

20

245

153

16,18

22,67

42,54

35,48

0,00

0,0

1,68

7,4

2,4

13,1

EAC — Uddannelse og Kultur

75

66

80

66

15 884

11 748

24,10

23,14

740,30

570,46

7,80

32,4

3,20

13,8

0,5

0,6

EMPL — Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling

25

33

27

37

1 639

1 553

11,53

14,47

139,56

131,11

0,19

1,7

0,37

2,6

1,6

2,4

ENV — Miljø

42

44

73

49

1 748

1 774

35,07

68,60

385,87

431,30

1,18

3,4

0,47

0,7

4,2

2,8

JLS — Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed

8

11

47

46

901

1 055

28,60

17,90

117,00

177,00

2,53

8,8

1,10

6,1

5,2

4,4

SANCO — Sundhed og Forbrugerbeskyttelse

8

7

12

7

522

476

6,29

5,34

153,90

165,58

0,36

5,8

0,27

5,1

2,3

1,5

TREN — Energi og Transport (12)

54

16

53

7

81

20

1 077

1 099

87,09

21,49

689,41

899,46

9,95

1,8

0,85

0,0

7,5

1,8

ENTR — Erhvervspolitik

43

8

34

1

64

8

1 684

1 672

38,12

22,28

221,96

305,75

1,00

2,6

1,38

6,2

3,8

0,5

FISH — Fiskeri og Maritime Anliggender

18

11

15

7

41

29

238

239

12,23

50,25

270,01

174,51

1,16

9,5

1,39

2,8

17,2

12,1

INFSO — Informationssamfundet og Medier (13)

95

41

93

30

230

83

2 320

5 727

115,37

57,75

1 745,00

2 030,00

8,20

7,1

5,17

8,9

9,9

1,4

RTD — Forskning

118

23

118

23

167

35

7 696

8 906

263,40

38,25

3 451,39

5 032,43

2,79

1,1

0,72

1,9

2,2

0,4

I alt

491

267

313

68

828

400

33 954

34 402

637,99

342,15

7 956,94

9 953,07

35,16

5,5

16,59

4,8

2,4

1,2

Svagheder ved opfølgningen på GD EAC's og GD ENTR's efterfølgende revisioner

| 7.21. | Som i de forudgående år afslørede de efterfølgende revisioner, GD EAC afsluttede i 2005, overanmeldelser i et væsentligt omfang. I 41 ud af 62 revisioner konstateredes der ikkestøtteberettigede udgifter i et væsentligt omfang. |
| --- | --- |

7.21.

Som i de forudgående år afslørede de efterfølgende revisioner, GD EAC afsluttede i 2005, overanmeldelser i et væsentligt omfang. I 41 ud af 62 revisioner konstateredes der ikkestøtteberettigede udgifter i et væsentligt omfang.

| 7.21. | GD EAC viderefører sin revisionsstrategi med brug af et eksternt revisionsfirma. Den eksterne kontrahent blev udskiftet i referenceperioden, da der blev opdaget betydelige mangler i det arbejde, der blev afleveret. Revisionskvaliteten forbedredes betydeligt i samarbejdet med den nye eksterne kontrahent. Fremtiden forventes derfor at vise bedre og mere præcise resultater. |
| --- | --- |

7.21.

GD EAC viderefører sin revisionsstrategi med brug af et eksternt revisionsfirma. Den eksterne kontrahent blev udskiftet i referenceperioden, da der blev opdaget betydelige mangler i det arbejde, der blev afleveret. Revisionskvaliteten forbedredes betydeligt i samarbejdet med den nye eksterne kontrahent. Fremtiden forventes derfor at vise bedre og mere præcise resultater.

| 7.22. | I gennemsnit gik der over ét år fra datoen for revisionen, til den endelige beretning forelå. Hertil kommer, at der ikke blev fulgt tilstrækkeligt op på revisionerne. I 2004 afsluttedes der 43 revisioner, som afslørede, at beløb skulle tilbagebetales. I 19 af disse tilfælde var der ikke sket nogen inkassering ved udgangen af 2005. Retten og Kommissionen havde allerede rapporteret disse svagheder i GD EAC's efterfølgende revisioner (14). Forholdene er imidlertid ikke forbedret synderligt, siden disse bemærkninger blev fremsat. |
| --- | --- |

7.22.

I gennemsnit gik der over ét år fra datoen for revisionen, til den endelige beretning forelå. Hertil kommer, at der ikke blev fulgt tilstrækkeligt op på revisionerne. I 2004 afsluttedes der 43 revisioner, som afslørede, at beløb skulle tilbagebetales. I 19 af disse tilfælde var der ikke sket nogen inkassering ved udgangen af 2005. Retten og Kommissionen havde allerede rapporteret disse svagheder i GD EAC's efterfølgende revisioner (14). Forholdene er imidlertid ikke forbedret synderligt, siden disse bemærkninger blev fremsat.

| 7.22. | GD EAC afsluttede samarbejdet med det eksterne revisionsfirma, blandt andet fordi rapporterne blev afleveret meget forsinket. Samarbejdet med den nye kontrahent har vist langt bedre afleveringsresultater. GD EAC understreger dog, at revisionerne ofte udføres med besværlige deltagere, som har givet anledning til tvivl i løbet af kontraktens løbetid. I visse tilfælde komplicerede deres juridiske forhold yderligere tilbagesøgningsproceduren. GD EAC er i færd med at opstille en handlingsplan for at forbedre situationen. |
| --- | --- |

7.22.

GD EAC afsluttede samarbejdet med det eksterne revisionsfirma, blandt andet fordi rapporterne blev afleveret meget forsinket. Samarbejdet med den nye kontrahent har vist langt bedre afleveringsresultater. GD EAC understreger dog, at revisionerne ofte udføres med besværlige deltagere, som har givet anledning til tvivl i løbet af kontraktens løbetid. I visse tilfælde komplicerede deres juridiske forhold yderligere tilbagesøgningsproceduren. GD EAC er i færd med at opstille en handlingsplan for at forbedre situationen.

| 7.23. | Retten konstaterede, at antallet af afsluttede revisioner i GD ENTR var reduceret fra 43 i 2004 til 8 i 2005, hovedsagelig som følge af forsinkelser i gennemførelsen af de planlagte revisioner. Der blev ikke fulgt tilstrækkeligt op på revisionsresultaterne. Ved 32 revisioner afsluttet i 2004 blev det påvist, at der skulle tilbagebetales beløb. I 15 af disse tilfælde var der ikke truffet korrigerende foranstaltninger ved udgangen af 2005. |
| --- | --- |

7.23.

Retten konstaterede, at antallet af afsluttede revisioner i GD ENTR var reduceret fra 43 i 2004 til 8 i 2005, hovedsagelig som følge af forsinkelser i gennemførelsen af de planlagte revisioner. Der blev ikke fulgt tilstrækkeligt op på revisionsresultaterne. Ved 32 revisioner afsluttet i 2004 blev det påvist, at der skulle tilbagebetales beløb. I 15 af disse tilfælde var der ikke truffet korrigerende foranstaltninger ved udgangen af 2005.

| 7.23. | Reduktionen i antallet af afsluttede revisioner skyldtes forsinkelser fra det eksterne revisionsfirmas side med hensyn til at udføre sine opgaver. Der var ikke tale om nogen reduktion i generaldirektoratets revisionsaktivitet: Ud over de otte afsluttede revisioner befandt 52 revisioner sig i forskellige faser af revisionsforløbet i 2005. Siden påbegyndelsen af 5. RP har GD EAC endvidere iværksat revisioner for 21 % af kontrahenterne under programmet. |
| --- | --- |

7.23.

Reduktionen i antallet af afsluttede revisioner skyldtes forsinkelser fra det eksterne revisionsfirmas side med hensyn til at udføre sine opgaver. Der var ikke tale om nogen reduktion i generaldirektoratets revisionsaktivitet: Ud over de otte afsluttede revisioner befandt 52 revisioner sig i forskellige faser af revisionsforløbet i 2005. Siden påbegyndelsen af 5. RP har GD EAC endvidere iværksat revisioner for 21 % af kontrahenterne under programmet.

For så vidt angår opfølgningen på revisionsresultaterne, blev der i 2005 truffet korrigerende foranstaltninger, som igen blev styrket i 2006 for at sikre en systematisk brug af revisionsresultaterne i tide.

Overvågningen af nationale agenturer på uddannelses- og kulturområdet

| 7.24. | GD EAC overlader ansvaret for gennemførelsen af over 60 % (15) af sit budget til NA'er. For at få rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, bør GD EAC overvåge NA'ernes forvaltnings- og kontrolsystemer. |
| --- | --- |

7.24.

GD EAC overlader ansvaret for gennemførelsen af over 60 % (15) af sit budget til NA'er. For at få rimelig sikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, bør GD EAC overvåge NA'ernes forvaltnings- og kontrolsystemer.

| 7.24. | GD EAC påtager sig det fulde ansvar med hensyn til forpligtelsen til at overvåge NA'ernes forvaltnings- og kontrolsystem og har for NA'erne opstillet en handlingsplan, som følges nøje med henblik på at gennemføre 99 systemrevisioner i NA'erne i perioden 2004-2006. |
| --- | --- |

7.24.

GD EAC påtager sig det fulde ansvar med hensyn til forpligtelsen til at overvåge NA'ernes forvaltnings- og kontrolsystem og har for NA'erne opstillet en handlingsplan, som følges nøje med henblik på at gennemføre 99 systemrevisioner i NA'erne i perioden 2004-2006.

De forudgående kontroller af NA'ernes kontrolsystemer er utilstrækkelige

| 7.25. | I henhold til finansforordningen (FF) (16) skal Kommissionen undersøge NA'ernes forvaltnings- og kontrolsystemer, før den overlader dem ansvaret for gennemførelsen af fællesskabsforanstaltninger. I den årlige aktivitetsrapport for 2003 havde GD EAC taget forbehold, fordi dette krav ikke var overholdt. For at rette op på forholdene opstillede GD EAC en handlingsplan, som gik ud på, at der skulle gennemføres 99 systemrevisioner i NA'erne i perioden 2004-2006. Eftersom denne handlingsplan stadig er under gennemførelse (44 revisionsberetninger er blevet afsluttet), mener Retten stadig ikke, at GD EAC opfylder FF's krav. |
| --- | --- |

7.25.

I henhold til finansforordningen (FF) (16) skal Kommissionen undersøge NA'ernes forvaltnings- og kontrolsystemer, før den overlader dem ansvaret for gennemførelsen af fællesskabsforanstaltninger. I den årlige aktivitetsrapport for 2003 havde GD EAC taget forbehold, fordi dette krav ikke var overholdt. For at rette op på forholdene opstillede GD EAC en handlingsplan, som gik ud på, at der skulle gennemføres 99 systemrevisioner i NA'erne i perioden 2004-2006. Eftersom denne handlingsplan stadig er under gennemførelse (44 revisionsberetninger er blevet afsluttet), mener Retten stadig ikke, at GD EAC opfylder FF's krav.

| 7.25. | GD EAC forklarede det manglende forbehold i 2004 i svaret til Revisionsrettens analyse af den årlige aktivitetsrapport. GD EAC tog i den årlige aktivitetsrapport for 2005 forbehold for NA'ernes forvaltning. Retsgrundlaget for de nye programmer for perioden 2007-2013 indeholder bestemmelser, der sætter Kommissionen i stand til på rimelig vis at sikre, at NA'ernes transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.25.

GD EAC forklarede det manglende forbehold i 2004 i svaret til Revisionsrettens analyse af den årlige aktivitetsrapport. GD EAC tog i den årlige aktivitetsrapport for 2005 forbehold for NA'ernes forvaltning. Retsgrundlaget for de nye programmer for perioden 2007-2013 indeholder bestemmelser, der sætter Kommissionen i stand til på rimelig vis at sikre, at NA'ernes transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

Kontroller af kontrolsystemerne giver ikke tilstrækkelig sikkerhed

| 7.26. | Retten kunne ikke få bevis for, at systemrevisionerne omfattede stedlige kontroller af projekter, som blev gennemført af støttemodtagere, der fik støtten udbetalt af NA'erne. Det begrænser den sikkerhed, disse revisioner kan give for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.26.

Retten kunne ikke få bevis for, at systemrevisionerne omfattede stedlige kontroller af projekter, som blev gennemført af støttemodtagere, der fik støtten udbetalt af NA'erne. Det begrænser den sikkerhed, disse revisioner kan give for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

| 7.26. | Selv om det eksterne revisionsfirmas liste over opgaver ikke omfatter kontrol på stedet, er NA'erne kontraktligt forpligtet til at udføre sådanne. Når systemrevisionerne afslørede svagheder i denne forbindelse, blev der truffet korrigerende foranstaltninger. Den eksterne kontrahents liste over opgaver er i øvrigt fra og med primo 2006 udvidet til også at omfatte efterprøvning af NA'ernes aktiviteter på dette område. |
| --- | --- |

7.26.

Selv om det eksterne revisionsfirmas liste over opgaver ikke omfatter kontrol på stedet, er NA'erne kontraktligt forpligtet til at udføre sådanne. Når systemrevisionerne afslørede svagheder i denne forbindelse, blev der truffet korrigerende foranstaltninger. Den eksterne kontrahents liste over opgaver er i øvrigt fra og med primo 2006 udvidet til også at omfatte efterprøvning af NA'ernes aktiviteter på dette område.

| 7.27. | Retten gennemgik en stikprøve af beretninger om systemrevision (17) og konstaterede adskillige svagheder ved beretningerne, som f.eks. at klassificeringen af resultaterne efter deres betydning var uhensigtsmæssig eller inkonsekvent, og at der ikke var gjort nok for at få korrigeret de konstaterede svagheder (jf. den samlede vurdering af Kommissionens systemer til overvågning og kontrol af de nationale agenturer i
  bilag 7.2
  ). |
| --- | --- |

7.27.

Retten gennemgik en stikprøve af beretninger om systemrevision (17) og konstaterede adskillige svagheder ved beretningerne, som f.eks. at klassificeringen af resultaterne efter deres betydning var uhensigtsmæssig eller inkonsekvent, og at der ikke var gjort nok for at få korrigeret de konstaterede svagheder (jf. den samlede vurdering af Kommissionens systemer til overvågning og kontrol af de nationale agenturer i
  bilag 7.2
  ).

| 7.27. | Spørgsmålet er blevet afklaret med den nye eksterne kontrahent efter tilbundsgående drøftelser. Denne fælles forståelse vil blive anvendt i de resterende rapporter. Med hensyn til de konstaterede svagheder træffer GD EAC hensigtsmæssige foranstaltninger. |
| --- | --- |

7.27.

Spørgsmålet er blevet afklaret med den nye eksterne kontrahent efter tilbundsgående drøftelser. Denne fælles forståelse vil blive anvendt i de resterende rapporter. Med hensyn til de konstaterede svagheder træffer GD EAC hensigtsmæssige foranstaltninger.

Konklusion og anbefalinger

| 7.28. | I betalingerne til støttemodtagerne afslørede Rettens revision en høj frekvens af væsentlige fejl, som indvirkede på transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. Desuden afslørede vurderingen af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, at disse systemer ikke giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner på IP-området er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

7.28.

I betalingerne til støttemodtagerne afslørede Rettens revision en høj frekvens af væsentlige fejl, som indvirkede på transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. Desuden afslørede vurderingen af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, at disse systemer ikke giver sikkerhed for, at de underliggende transaktioner på IP-området er lovlige og formelt rigtige.

| 7.28. | På grund af de uforholdsmæssigt store udgifter, der er forbundet med revision på stedet af alle projekter, må Kommissionen tolerere en vis fejlrisiko, og niveauet herfor bør svare til karakteren af tilskud under de interne politikker. Generaldirektørerne trækker på en række oplysningskilder og indikatorer, når de opstiller deres årlige revisionserklæring. Disse kilder og indikatorer har været anset for tilstrækkelige til at sikre en rimelig garanti (i nogle tilfælde med visse forbehold). Arbejdet videreføres nu ved at forbedre det overordnede kontrolsystem, der omfatter samtlige berørte parter (deltagere og uafhængige revisorer) inden for rammerne af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol. |
| --- | --- |

7.28.

På grund af de uforholdsmæssigt store udgifter, der er forbundet med revision på stedet af alle projekter, må Kommissionen tolerere en vis fejlrisiko, og niveauet herfor bør svare til karakteren af tilskud under de interne politikker. Generaldirektørerne trækker på en række oplysningskilder og indikatorer, når de opstiller deres årlige revisionserklæring. Disse kilder og indikatorer har været anset for tilstrækkelige til at sikre en rimelig garanti (i nogle tilfælde med visse forbehold). Arbejdet videreføres nu ved at forbedre det overordnede kontrolsystem, der omfatter samtlige berørte parter (deltagere og uafhængige revisorer) inden for rammerne af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol.

| 7.29. | Retten anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

7.29.

Retten anbefaler, at Kommissionen:

| 7.29. | |
| --- | --- |

7.29.

| — | fortsat bestræber sig på at forenkle og yderligere præcisere minimumskravene til tidsregistrering, der gælder for programmer med omkostningsdeling, og, hvor det måtte være hensigtsmæssigt, i højere grad anvender finansiering i form af faste beløb, så den kan gå over til et resultatbaseret finansieringssystem (punkt 7.7 og 7.8 samt 7.16 og 7.17) (18) |
| --- | --- |

—

fortsat bestræber sig på at forenkle og yderligere præcisere minimumskravene til tidsregistrering, der gælder for programmer med omkostningsdeling, og, hvor det måtte være hensigtsmæssigt, i højere grad anvender finansiering i form af faste beløb, så den kan gå over til et resultatbaseret finansieringssystem (punkt 7.7 og 7.8 samt 7.16 og 7.17) (18)

| — | Kommissionen forfølger disse mål i sine interne politikker og programmer. Kommissionens forslag til 7. RP angiver, at der, når det skønnes hensigtsmæssigt, kan gøres videre brug af faste satser (herunder enhedspriser) og faste tilskudsbeløb inden for rammerne af bestemmelserne i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil. Endvidere vil de tilskudsaftaler, der skal opstilles for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, indeholde en metode og støtteværktøjer for deltagerens indberetning af personaleudgifter.
  GD EAC søger at opstille enkle og klare regler for gennemførelsen af sine nye programmer gennem udformningen af selve retsgrundlaget, og dette indebærer også brug af finansieringsordninger med faste tilskudsbeløb, når dette er muligt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen forfølger disse mål i sine interne politikker og programmer. Kommissionens forslag til 7. RP angiver, at der, når det skønnes hensigtsmæssigt, kan gøres videre brug af faste satser (herunder enhedspriser) og faste tilskudsbeløb inden for rammerne af bestemmelserne i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil. Endvidere vil de tilskudsaftaler, der skal opstilles for rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, indeholde en metode og støtteværktøjer for deltagerens indberetning af personaleudgifter.

GD EAC søger at opstille enkle og klare regler for gennemførelsen af sine nye programmer gennem udformningen af selve retsgrundlaget, og dette indebærer også brug af finansieringsordninger med faste tilskudsbeløb, når dette er muligt.

| — | sikrer, at centrale kontroller gennemføres konsekvent og omkostningsbevidst med henblik på at få reduceret antallet af overanmeldelser (punkt 7.11, 7.12 og 7.13) |
| --- | --- |

—

sikrer, at centrale kontroller gennemføres konsekvent og omkostningsbevidst med henblik på at få reduceret antallet af overanmeldelser (punkt 7.11, 7.12 og 7.13)

| — | Dette er målsætningen for »køreplanen« for en integreret struktur for intern kontrol som beskrevet i punkt 7.28. |
| --- | --- |

—

Dette er målsætningen for »køreplanen« for en integreret struktur for intern kontrol som beskrevet i punkt 7.28.

| — | udvider omfanget af systemrevisionerne af NA'erne, øger kvaliteten af dem og følger bedre op på dem (punkt 7.24-7.27) |
| --- | --- |

—

udvider omfanget af systemrevisionerne af NA'erne, øger kvaliteten af dem og følger bedre op på dem (punkt 7.24-7.27)

| — | GD EAC har truffet de nødvendige forholdsregler for at forbedre den overordnede kvalitet af løbende systemrevision af de NA'er, der arbejder inden for rammerne af de nuværende programmer. I de nye programmer for perioden 2007-2013 er der allerede taget højde for Revisionsrettens anbefalinger for gennemførelsen. |
| --- | --- |

—

GD EAC har truffet de nødvendige forholdsregler for at forbedre den overordnede kvalitet af løbende systemrevision af de NA'er, der arbejder inden for rammerne af de nuværende programmer. I de nye programmer for perioden 2007-2013 er der allerede taget højde for Revisionsrettens anbefalinger for gennemførelsen.

| — | nøje overvejer fællesforetagendernes juridiske form og sørger for, at 1) de har ensartede finansieringsordninger, og 2) at man kan danne sig et rimeligt billede af deres art og form og af de risici, de indebærer (punkt 7.9). |
| --- | --- |

—

nøje overvejer fællesforetagendernes juridiske form og sørger for, at 1) de har ensartede finansieringsordninger, og 2) at man kan danne sig et rimeligt billede af deres art og form og af de risici, de indebærer (punkt 7.9).

| — | Kommissionen har fremlagt forslag herom. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har fremlagt forslag herom.

SÆRBERETNINGER OFFENTLIGGJORT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 7.30. | Særberetning nr. 6/2005 om transeuropæiske transportnetværk (TEN-T). |
| --- | --- |

7.30.

Særberetning nr. 6/2005 om transeuropæiske transportnetværk (TEN-T).

---

(1)  Forvaltningen af nogle programmer som f.eks. Den Europæiske Flygtningefond og Schengen-faciliteten er dog delt, dvs. til dels overdraget medlemsstaterne; Kommissionen forvalter dele af Socrates-, Leonardo- og »Ungdom for Europa«-programmet gennem nationale agenturer.

(2)  F.eks. sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (6. RP), det finansielle instrument for miljøet (Life) og det transeuropæiske energinet (TEN-Energi).

(3)  Jf. f.eks. følgende standardkontrakter: 5. RP, artikel 23, bilag II, 6. RP, artikel 19, bilag II, og Ten-T, artikel II, 14.1.

(4)  Udtalelse nr. 1/2006 fra Den Europæiske Revisionsret om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013).

(5)  Gennemførlighedsundersøgelse af harmoniseringen på europæisk plan af de europæiske jernbanetrafikstyringssystemer.

(6)  Udtalelse nr. 2/2004 fra Den Europæiske Revisionsret om »én enkelt revisionsmodel«, punkt 48.

(7)  Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.10, og udtalelse nr. 1/2006, punkt 41 og 42.

(8)  Foreløbige og/eller endelige betalinger skal opfylde bestemte kriterier for at skulle påtegnes.

(9)  I dokumentet »En sammenfatning over Kommissionens resultater på management-området i 2005« (KOM(2006) 277 endelig).

(10)  Udtalelse nr. 1/2006 fra Den Europæiske Revisionsret, punkt 74-77.

(11)  Årsberetningen for regnskabsåret 2004, bilag 1 til kapitel 6.

(12)  Eksklusive TEN-T.

(13)  Revisioner, der vedrørte Media-programmet, og som blev afsluttet i 2005, er inkluderet i statistikkerne for GD INFSO.

(14)  Årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 6.32 og 6.33.

(15)  609 millioner euro i betalinger i 2005.

(16)  Artikel 35 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen vedrørende EF's almindelige budget.

(17)  Stikprøven omfattede 11 af 44 afsluttede revisionsberetninger.

(18)  Udtalelse nr. 1/2006 fra Den Europæiske Revisionsret, punkt 58-70 og 94.

BILAG 7.1

Interne politikker — Vurdering af tidligere behandlede centrale aspekter

| Bemærkninger | Foranstaltninger, der er truffet i 2005 | Revisionsrettens anbefalinger | Kommissionens bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Overvågnings- og kontrolsystemer — FTU-rammeprogrammer |
| I 1998 udarbejdede de fem generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, i fællesskab en revisionsstrategi og satte sig som mål at revidere 10 % af kontrahenterne under 5. RP (jf. årsberetningerne for regnskabsårene 2001, 2002 og 2003, punkt 6.30). Disse revisioner foretages i vidt omfang af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne.
  I 2004 vedtog Kommissionen en fælles revisionsstrategi for 6. RP. Der er endnu ikke defineret målbare revisionsmål for 6. RP, som realistisk kan nås. | Det samlede antal afsluttede revisioner under 5. RP opfylder stadig ikke målet.
  Skønt den nye rammekontrakt om revision af indirekte FTU-aktioner under 5. RP blev underskrevet i november 2004, har Kommissionen haft operationelle problemer, hvorfor der er udført færre revisioner end planlagt.
  Et udbud om en kontrakt om revision af indirekte FTU-aktioner under 6. RP blev ikke fuldført i 2005. | Eftersom det generelle mål, at revidere 10 % af kontrahenterne under 5. RP, ikke er taget op til fornyet overvejelse, bør Kommissionen forstærke sine revisionsaktiviteter for at nå sit revisionsmål for 5. RP uden at det indvirker på antallet af revisioner under 6. RP.
  Der mangler stadig at blive defineret et revisionsmål for 6. RP.
  Det bør underskrives en ny rammekontrakt vedrørende 6. RP, så Kommissionen kan få tilstrækkelig ekstern støtte til, at den kan implementere sin revisionsstrategi for 6. RP. | I FP6-revisionspolitikken lægges der mere vægt på kvalitet end kvantitet.


  Målet for FP5 er blevet taget op til vurdering igen (se årsberetning for 2004).


  2005 er et atypisk år. Kommissionen mindsker ikke antallet af revisioner. Revisionsaktiviteten fortsætter på et intensivt niveau.


  Rammekontrakten blev underskrevet i 2006. |
| 2. Overvågnings- og kontrolsystemer — TEN-T |
| Retten konstaterede, at TEN-T-aktioner ikke var omfattet af Generaldirektoratet for Energi og Transports revisionsprogram. GD TREN har fulgt Rettens anbefaling og udarbejdet en særlig rammekontrakt om revision af TEN-T-aktioner. GD TREN har sat sig som mål hvert år at revidere mindst 20 % af projekterne og 35 % af de samlede omkostninger vedrørende projekter, der er blevet afsluttet det foregående år. | I 2005 reviderede GD TREN 20 TEN-T-finansieringsafgørelser, som repræsenterede 12 % af projekterne og 49 % af de samlede omkostninger, som projekter, der blev afsluttet året før, var forbundet med. | GD TREN's mål, hvert år at revidere mindst 35 % af de samlede omkostninger vedrørende projekter, der er blevet afsluttet det foregående år, er kun til dels blevet nået, og målet, at revidere 20 % af projekterne, er ikke blevet nået. Der bør træffes de nødvendige foranstaltninger, så det sikres, at GD TREN opfylder sit mål. | Da GD TREN i 2004 begyndte at revidere de transeuropæiske netprojekter (TEN), omfattede stikprøverne oprindelig mere end 35 % af de samlede omkostninger til de projekter, der var færdiggjort i 2003. Det blev på dette tidspunkt besluttet at opretholde dette mål med det formål at dække 20 % af de færdiggjorte projekter. Efter udarbejdelsen af udkastene til den første kørsel af 20 revisioner indså GD TREN, at målet om at revidere 20 % af projekterne ikke var omkostningseffektivt, da revisioner af TEN-projekter sjældent følges op af finansielle justeringer, idet de justeringer, der følger af en revision, udlignes ved hjælp af den resterende del af det beløb, der i afgørelsen er afsat til støtteberettigede omkostninger.


  GD TREN har besluttet at bibeholde sin politik med at revidere en større del af budgettet og at dække så mange modtagere som muligt, dog med en risikobaseret metode og med rimelige revisionsomkostninger. |
| Støtteberettigede og ikkestøtteberettigede omkostninger i forbindelse med TEN-T-aktioner er defineret i retsgrundlaget og kommissionsbeslutningerne (jf. årsberetningerne for 2001 og 2002).
  Retten konstaterede, at disse definitioner ikke er præcise nok til, at modtagerens faktiske omkostninger kan fastslås. I 2004 blev der vedtaget en ny standardtekst til kommissionsbeslutninger, som indeholder en definition af støtteberettigede og ikkestøtteberettigede omkostninger og en ændret definition af undersøgelser og arbejder. | For nye projekter gik man et skridt videre i 2005, idet kommissionsbeslutningen kom til at indeholde obligatoriske modeller til finansiel og teknisk rapportering. | Som Retten har påpeget, er der stadig ikke indført klare definitioner af rækkevidden af de to hovedformer for støtte, »undersøgelser« og »arbejder«, i retsgrundlaget og finansieringsafgørelserne, så man kan undgå, at bygge- og anlægsarbejder finansieres med den højere sats, der anvendes for undersøgelser. | GD TREN har allerede indført klare definitioner ifølge afgørelsen om bindende modeller for finanskontrol og teknisk kontrol. Budgetmyndigheden udtalte sig positivt om dette initiativ i årsberetningen for 2004. Udkastet til en ny forordning om TEN (gældende fra 2007) indeholder klare definitioner af arbejdsopgaver og undersøgelser. |

Bemærkninger

Foranstaltninger, der er truffet i 2005

Revisionsrettens anbefalinger

Kommissionens bemærkninger

1. Overvågnings- og kontrolsystemer — FTU-rammeprogrammer

I 1998 udarbejdede de fem generaldirektorater, der forvalter FTU-rammeprogrammerne, i fællesskab en revisionsstrategi og satte sig som mål at revidere 10 % af kontrahenterne under 5. RP (jf. årsberetningerne for regnskabsårene 2001, 2002 og 2003, punkt 6.30). Disse revisioner foretages i vidt omfang af eksterne revisionsfirmaer på Kommissionens vegne.

I 2004 vedtog Kommissionen en fælles revisionsstrategi for 6. RP. Der er endnu ikke defineret målbare revisionsmål for 6. RP, som realistisk kan nås.

Det samlede antal afsluttede revisioner under 5. RP opfylder stadig ikke målet.

Skønt den nye rammekontrakt om revision af indirekte FTU-aktioner under 5. RP blev underskrevet i november 2004, har Kommissionen haft operationelle problemer, hvorfor der er udført færre revisioner end planlagt.

Et udbud om en kontrakt om revision af indirekte FTU-aktioner under 6. RP blev ikke fuldført i 2005.

Eftersom det generelle mål, at revidere 10 % af kontrahenterne under 5. RP, ikke er taget op til fornyet overvejelse, bør Kommissionen forstærke sine revisionsaktiviteter for at nå sit revisionsmål for 5. RP uden at det indvirker på antallet af revisioner under 6. RP.

Der mangler stadig at blive defineret et revisionsmål for 6. RP.

Det bør underskrives en ny rammekontrakt vedrørende 6. RP, så Kommissionen kan få tilstrækkelig ekstern støtte til, at den kan implementere sin revisionsstrategi for 6. RP.

I FP6-revisionspolitikken lægges der mere vægt på kvalitet end kvantitet.

Målet for FP5 er blevet taget op til vurdering igen (se årsberetning for 2004).

2005 er et atypisk år. Kommissionen mindsker ikke antallet af revisioner. Revisionsaktiviteten fortsætter på et intensivt niveau.

Rammekontrakten blev underskrevet i 2006.

2. Overvågnings- og kontrolsystemer — TEN-T

Retten konstaterede, at TEN-T-aktioner ikke var omfattet af Generaldirektoratet for Energi og Transports revisionsprogram. GD TREN har fulgt Rettens anbefaling og udarbejdet en særlig rammekontrakt om revision af TEN-T-aktioner. GD TREN har sat sig som mål hvert år at revidere mindst 20 % af projekterne og 35 % af de samlede omkostninger vedrørende projekter, der er blevet afsluttet det foregående år.

I 2005 reviderede GD TREN 20 TEN-T-finansieringsafgørelser, som repræsenterede 12 % af projekterne og 49 % af de samlede omkostninger, som projekter, der blev afsluttet året før, var forbundet med.

GD TREN's mål, hvert år at revidere mindst 35 % af de samlede omkostninger vedrørende projekter, der er blevet afsluttet det foregående år, er kun til dels blevet nået, og målet, at revidere 20 % af projekterne, er ikke blevet nået. Der bør træffes de nødvendige foranstaltninger, så det sikres, at GD TREN opfylder sit mål.

Da GD TREN i 2004 begyndte at revidere de transeuropæiske netprojekter (TEN), omfattede stikprøverne oprindelig mere end 35 % af de samlede omkostninger til de projekter, der var færdiggjort i 2003. Det blev på dette tidspunkt besluttet at opretholde dette mål med det formål at dække 20 % af de færdiggjorte projekter. Efter udarbejdelsen af udkastene til den første kørsel af 20 revisioner indså GD TREN, at målet om at revidere 20 % af projekterne ikke var omkostningseffektivt, da revisioner af TEN-projekter sjældent følges op af finansielle justeringer, idet de justeringer, der følger af en revision, udlignes ved hjælp af den resterende del af det beløb, der i afgørelsen er afsat til støtteberettigede omkostninger.

GD TREN har besluttet at bibeholde sin politik med at revidere en større del af budgettet og at dække så mange modtagere som muligt, dog med en risikobaseret metode og med rimelige revisionsomkostninger.

Støtteberettigede og ikkestøtteberettigede omkostninger i forbindelse med TEN-T-aktioner er defineret i retsgrundlaget og kommissionsbeslutningerne (jf. årsberetningerne for 2001 og 2002).

Retten konstaterede, at disse definitioner ikke er præcise nok til, at modtagerens faktiske omkostninger kan fastslås. I 2004 blev der vedtaget en ny standardtekst til kommissionsbeslutninger, som indeholder en definition af støtteberettigede og ikkestøtteberettigede omkostninger og en ændret definition af undersøgelser og arbejder.

For nye projekter gik man et skridt videre i 2005, idet kommissionsbeslutningen kom til at indeholde obligatoriske modeller til finansiel og teknisk rapportering.

Som Retten har påpeget, er der stadig ikke indført klare definitioner af rækkevidden af de to hovedformer for støtte, »undersøgelser« og »arbejder«, i retsgrundlaget og finansieringsafgørelserne, så man kan undgå, at bygge- og anlægsarbejder finansieres med den højere sats, der anvendes for undersøgelser.

GD TREN har allerede indført klare definitioner ifølge afgørelsen om bindende modeller for finanskontrol og teknisk kontrol. Budgetmyndigheden udtalte sig positivt om dette initiativ i årsberetningen for 2004. Udkastet til en ny forordning om TEN (gældende fra 2007) indeholder klare definitioner af arbejdsopgaver og undersøgelser.

BILAG 7.2

Overvågnings- og kontrolsystemer

| A | Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige. |
| --- | --- |
| B | Fungerer nogenlunde, men forbedringer ønskelige/nødvendige. |
| C | Fungerer, men ikke tilfredsstillende. |

A

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige.

B

Fungerer nogenlunde, men forbedringer ønskelige/nødvendige.

C

Fungerer, men ikke tilfredsstillende.

| Revisionspåtegningsordning –6. RP | Kommissionen | Mellemniveau | Modtager | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncept | C | — | — | C |
| Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier






  — | overensstemmelse med standarderne |

Revisionspåtegningsordning –6. RP

Kommissionen

Mellemniveau

Modtager

Samlet vurdering

Koncept

C

—

—

C

Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

B

—

—

B

Funktion i praksis

| — | overensstemmelse med standarderne |
| --- | --- |

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

C

—

C

C

Resultater

| — | korrigerende effekt |
| --- | --- |

—

korrigerende effekt

| — | præventiv effekt |
| --- | --- |

—

præventiv effekt

B

—

C

C

Samlet vurdering

B

—

C

B

| Kommissionens overvågning og kontrol af de nationale agenturer (NA) | Kommissionen | Mellemniveau | Modtager | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncept | B | — | — | B |
| Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier






  — | overensstemmelse med standarderne |

Kommissionens overvågning og kontrol af de nationale agenturer (NA)

Kommissionen

Mellemniveau

Modtager

Samlet vurdering

Koncept

B

—

—

B

Praktisk gennemførelse på de forskellige procedurestadier

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

C

—

—

C

Funktion i praksis

| — | overensstemmelse med standarderne |
| --- | --- |

—

overensstemmelse med standarderne

| — | hensyntagen til erfaringerne |
| --- | --- |

—

hensyntagen til erfaringerne

C

—

—

C

Resultater

| — | korrigerende effekt |
| --- | --- |

—

korrigerende effekt

| — | præventiv effekt |
| --- | --- |

—

præventiv effekt

C

—

—

C

Samlet vurdering

C

—

—

C

KOMMISSIONENS BEMÆRKNINGER OM KOMMISSIONENS SYSTEMER TIL OVERVÅGNING OG KONTROL AF DE NATIONALE AGENTURER (NA)

Kommissionens tilsyns- og kontrolsystemer vedrørende NA'er omfatter også eksterne revisorer. Der blev skiftet revisionsfirma og ændret kontraktbetingelser midt i kontrolperioden med henblik på at forbedre revisions- og kontrolkvaliteten. Der kunne allerede ses positive resultater ved udgangen af 2005.

---

KAPITEL 8

Foranstaltninger udadtil

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS revision

Revisionens omfang

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Revision af transaktioner gennemført på delegationsniveau

Revision af transaktioner gennemført i gennemførelsesorganisationerne

Overvågnings- og kontrolsystemerne

Risikoanalyse

Information og kommunikation

Kommissionens kontrol- og revisionsaktiviteter

Intern revision

Decentralisering under Cards

Konklusion og anbefalinger

Opfølgning af tidligere bemærkninger

Kontrol af FN-organisationer

Indledning

Den finansielle og administrative rammeaftale mellem EU og FN

I 2005 er man nået nærmere en aftale med FN om visse aspekter ved finanskontrollen

Konklusion

Særberetning nr. 25/98 om Den Europæiske Unions aktioner på området nuklear sikkerhed i Central- og Østeuropa (CØEL) og i de nye uafhængige stater (NUS) (perioden 1990-1997)

Indledning

Interventionsstrategien er blevet klarere, men den er ikke fri for mangler

Personaleressourcerne og programmerne forvaltes bedre

Projektgennemførelsen er forbedret, men der er stadig problemer

Modtagerne involveres lidt mere

Konklusion og anbefalinger

Særberetninger udsendt siden sidste årsberetning

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | Dette kapitel omhandler den bistand til tredjelande, som finansieres over det almindelige budget (1). De vigtigste områder er: fødevarehjælp/fødevaresikkerhed, humanitær bistand, medfinansiering af ngo'er og forbindelserne til Asien, Latinamerika, Fællesskabet af Uafhængige Stater, landene i den vestlige del af Balkanregionen, Mellemøsten og det sydlige middelhav. Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling er ansvarlige for udformningen af politikkerne for udviklingssamarbejdet, for landestrategier/regionale strategier og for den flerårige programmering, mens Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) er ansvarligt for gennemførelsen. Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO) har ansvaret for humanitær bistand, og Generaldirektoratet for Udvidelse har ansvaret for Cards (2). De har ansvaret både for at fastlægge politikken og strategien og for implementeringen.
  Tavle III og IV i bilag I
  viser gennemførelsen i 2005 af budgettet for udgiftsområde 4 »foranstaltninger udadtil« i de finansielle overslag (forpligtelser: 5 516 millioner euro; betalinger: 5 013 millioner euro). Cards-programmet implementeres enten gennem EU-delegationerne (Albanien, Bosnien-Hercegovina og Kroatien) eller gennem Det Europæiske Genopbygningsagentur (Serbien og Montenegro, Kosovo og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

8.1.

Dette kapitel omhandler den bistand til tredjelande, som finansieres over det almindelige budget (1). De vigtigste områder er: fødevarehjælp/fødevaresikkerhed, humanitær bistand, medfinansiering af ngo'er og forbindelserne til Asien, Latinamerika, Fællesskabet af Uafhængige Stater, landene i den vestlige del af Balkanregionen, Mellemøsten og det sydlige middelhav. Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Udvikling er ansvarlige for udformningen af politikkerne for udviklingssamarbejdet, for landestrategier/regionale strategier og for den flerårige programmering, mens Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) er ansvarligt for gennemførelsen. Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO) har ansvaret for humanitær bistand, og Generaldirektoratet for Udvidelse har ansvaret for Cards (2). De har ansvaret både for at fastlægge politikken og strategien og for implementeringen.
  Tavle III og IV i bilag I
  viser gennemførelsen i 2005 af budgettet for udgiftsområde 4 »foranstaltninger udadtil« i de finansielle overslag (forpligtelser: 5 516 millioner euro; betalinger: 5 013 millioner euro). Cards-programmet implementeres enten gennem EU-delegationerne (Albanien, Bosnien-Hercegovina og Kroatien) eller gennem Det Europæiske Genopbygningsagentur (Serbien og Montenegro, Kosovo og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien).

SPECIFIK VURDERING — DAS REVISION

Revisionens omfang

| 8.2. | Rettens overordnede mål for den specifikke vurdering var at nå frem til en konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området foranstaltninger udadtil. Revisionen omfattede en evaluering af de overvågnings- og kontrolsystemer, som er udformet med henblik på at give sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Der blev foretaget test af transaktioner i en række delegationer og organisationer, der gennemfører projekter. Transaktioner gennemført i Kommissionen i Bruxelles, navnlig transaktioner vedrørende direkte budgetstøtte og multiregionale projekter, var ikke medtaget i Rettens stikprøve. Der foretages en særskilt årlig finansiel revision af den del af Cards, der gennemføres gennem Det Europæiske Genopbygningsagentur (3). |
| --- | --- |

8.2.

Rettens overordnede mål for den specifikke vurdering var at nå frem til en konklusion om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed på området foranstaltninger udadtil. Revisionen omfattede en evaluering af de overvågnings- og kontrolsystemer, som er udformet med henblik på at give sikkerhed for, at transaktionerne er lovlige og formelt rigtige. Der blev foretaget test af transaktioner i en række delegationer og organisationer, der gennemfører projekter. Transaktioner gennemført i Kommissionen i Bruxelles, navnlig transaktioner vedrørende direkte budgetstøtte og multiregionale projekter, var ikke medtaget i Rettens stikprøve. Der foretages en særskilt årlig finansiel revision af den del af Cards, der gennemføres gennem Det Europæiske Genopbygningsagentur (3).

| 8.3. | De fleste betalinger på området foranstaltninger udadtil er forskudsudbetalinger til gennemførelsesorganisationer (internationale organisationer, statslige institutioner, ngo'er eller forvaltningsenheder oprettet i dette øjemed). Endelige betalinger afholdes normalt ved afslutningen af projekterne og efter Kommissionens godkendelse af de endelige beretninger. Som i tidligere år konstaterede Retten, at de områder, hvor der var størst risiko, var overholdelsen af de fastsatte kontraktprocedurer og — på projektniveau — udgifternes støtteberettigelse. |
| --- | --- |

8.3.

De fleste betalinger på området foranstaltninger udadtil er forskudsudbetalinger til gennemførelsesorganisationer (internationale organisationer, statslige institutioner, ngo'er eller forvaltningsenheder oprettet i dette øjemed). Endelige betalinger afholdes normalt ved afslutningen af projekterne og efter Kommissionens godkendelse af de endelige beretninger. Som i tidligere år konstaterede Retten, at de områder, hvor der var størst risiko, var overholdelsen af de fastsatte kontraktprocedurer og — på projektniveau — udgifternes støtteberettigelse.

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Revision af transaktioner gennemført på delegationsniveau

| 8.4. | Retten reviderede en stikprøve på 33 betalinger (i alt 23 millioner euro) og 17 udbud (i alt 29 millioner euro). Stikprøven blev udtaget på grundlag af et skøn, og i seks delegationer (4) blev der udvalgt transaktioner, som vedrørte store beløb. Retten fandt ingen fejl i betalingerne, men to i udbuddene: i det ene tilfælde opfyldte det bud, der var blevet accepteret, ikke udbudsbetingelserne, og i det andet tilfælde var betalingsbetingelserne blevet ændret, efter at kontrakten var tildelt. |
| --- | --- |

8.4.

Retten reviderede en stikprøve på 33 betalinger (i alt 23 millioner euro) og 17 udbud (i alt 29 millioner euro). Stikprøven blev udtaget på grundlag af et skøn, og i seks delegationer (4) blev der udvalgt transaktioner, som vedrørte store beløb. Retten fandt ingen fejl i betalingerne, men to i udbuddene: i det ene tilfælde opfyldte det bud, der var blevet accepteret, ikke udbudsbetingelserne, og i det andet tilfælde var betalingsbetingelserne blevet ændret, efter at kontrakten var tildelt.

| 8.4. | I den sag, hvor Revisionsretten mener, at betalingsbetingelserne blev ændret, efter at kontrakten var blevet tildelt, finder Kommissionen, at man i fuldt omfang har overholdt princippet om ligebehandling af potentielle ansøgere. Ændringen i betalingsfristerne blev foretaget efter formel godkendelse af en dispensation og stemte helt overens med Kommissionens gældende finansielle regler og forordninger, retningslinjer og procedurer. |
| --- | --- |

8.4.

I den sag, hvor Revisionsretten mener, at betalingsbetingelserne blev ændret, efter at kontrakten var blevet tildelt, finder Kommissionen, at man i fuldt omfang har overholdt princippet om ligebehandling af potentielle ansøgere. Ændringen i betalingsfristerne blev foretaget efter formel godkendelse af en dispensation og stemte helt overens med Kommissionens gældende finansielle regler og forordninger, retningslinjer og procedurer.

Revision af transaktioner gennemført i gennemførelsesorganisationerne

| 8.5. | Retten foretog stedlig revision af 17 projekter, der blev forvaltet af gennemførelsesorganisationer. Der blev kontrolleret en skønsmæssigt udvalgt stikprøve på 170 betalinger (i alt 6,2 millioner euro) og 40 udbud (i alt 5,8 millioner euro), og der blev udvalgt transaktioner på høje beløb. Der blev konstateret en væsentlig forekomst af fejl i de undersøgte transaktioner, f.eks. at de fastsatte kontraktprocedurer ikke var overholdt (konstateret i forbindelse med syv af de 17 projekter, der blev revideret på stedet), at udgifter ikke var støtteberettigede (tre af de 17 reviderede projekter), og at der ikke var tilstrækkelig underliggende dokumentation (to af de 17 projekter). |
| --- | --- |

8.5.

Retten foretog stedlig revision af 17 projekter, der blev forvaltet af gennemførelsesorganisationer. Der blev kontrolleret en skønsmæssigt udvalgt stikprøve på 170 betalinger (i alt 6,2 millioner euro) og 40 udbud (i alt 5,8 millioner euro), og der blev udvalgt transaktioner på høje beløb. Der blev konstateret en væsentlig forekomst af fejl i de undersøgte transaktioner, f.eks. at de fastsatte kontraktprocedurer ikke var overholdt (konstateret i forbindelse med syv af de 17 projekter, der blev revideret på stedet), at udgifter ikke var støtteberettigede (tre af de 17 reviderede projekter), og at der ikke var tilstrækkelig underliggende dokumentation (to af de 17 projekter).

| 8.5. | Kommissionen bestræber sig fortsat på at forbedre sit overvågnings- og kontrolsystem for at sikre, at støttemodtagerne overholder kontraktprocedurerne. Vilkårene for de revisioner, støttemodtagerne skal gennemføre, er blevet revideret, således at der nu lægges større vægt på at kontrollere, om kontraktbetingelserne er overholdt, bl.a. i relation til indkøb og støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

8.5.

Kommissionen bestræber sig fortsat på at forbedre sit overvågnings- og kontrolsystem for at sikre, at støttemodtagerne overholder kontraktprocedurerne. Vilkårene for de revisioner, støttemodtagerne skal gennemføre, er blevet revideret, således at der nu lægges større vægt på at kontrollere, om kontraktbetingelserne er overholdt, bl.a. i relation til indkøb og støtteberettigede udgifter.

Overvågnings- og kontrolsystemerne

Risikoanalyse

Samarbejdskontoret EuropeAid på centralt plan

| 8.6. | EuropeAid foretog to risikoanalyser i 2005. Den første, der er udarbejdet pr. januar 2005 med henblik på den årlige administrationsplan for 2005, blev undersøgt af Retten i årsberetningen for regnskabsåret 2004 (5), hvor Retten bemærkede, at EuropeAid ikke betragtede de finansielle risici i gennemførelsesorganisationerne som de højeste. I den risikoanalyse, som er udarbejdet pr. december 2005 med henblik på den årlige administrationsplan for 2006, konstateres det nu, at der er en risiko for, at transaktionerne ikke er lovlige og formelt rigtige på projektniveau, og analysen bygger på Rettens tidligere bemærkninger. Analysen er imidlertid ufuldstændig, fordi den ikke omtaler Kommissionens egne tjenesters eller eksterne revisorers revisionsresultater, og fordi den ikke analyserer risiciene forbundet med de forskellige typer gennemførelsesorganisationer (ngo'er, internationale organisationer, statslige institutioner osv.) og de forskellige finansieringsmåder (tilskud, budgetstøtte, trustfonde osv.). |
| --- | --- |

8.6.

EuropeAid foretog to risikoanalyser i 2005. Den første, der er udarbejdet pr. januar 2005 med henblik på den årlige administrationsplan for 2005, blev undersøgt af Retten i årsberetningen for regnskabsåret 2004 (5), hvor Retten bemærkede, at EuropeAid ikke betragtede de finansielle risici i gennemførelsesorganisationerne som de højeste. I den risikoanalyse, som er udarbejdet pr. december 2005 med henblik på den årlige administrationsplan for 2006, konstateres det nu, at der er en risiko for, at transaktionerne ikke er lovlige og formelt rigtige på projektniveau, og analysen bygger på Rettens tidligere bemærkninger. Analysen er imidlertid ufuldstændig, fordi den ikke omtaler Kommissionens egne tjenesters eller eksterne revisorers revisionsresultater, og fordi den ikke analyserer risiciene forbundet med de forskellige typer gennemførelsesorganisationer (ngo'er, internationale organisationer, statslige institutioner osv.) og de forskellige finansieringsmåder (tilskud, budgetstøtte, trustfonde osv.).

| 8.6. | De kriterier, Revisionsretten peger på, indgår allerede i EuropeAid’s risikostyring. Kommissionen vil bestræbe sig på at forbedre det nuværende system yderligere og informere bedre om, hvad analyserne bygger på. |
| --- | --- |

8.6.

De kriterier, Revisionsretten peger på, indgår allerede i EuropeAid’s risikostyring. Kommissionen vil bestræbe sig på at forbedre det nuværende system yderligere og informere bedre om, hvad analyserne bygger på.

Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO)

| 8.7. | ECHO konkluderede, at mange risici var uløseligt forbundet med ydelse af humanitær bistand og dermed uden for dets kontrol. Det gjaldt dog ikke risikoen forbundet med kvaliteten af gennemførelsespartnernes arbejde. Som i tidligere år havde man forsøgt at begrænse denne risiko gennem procedurerne til udvælgelse af gennemførelsespartnere. |
| --- | --- |

8.7.

ECHO konkluderede, at mange risici var uløseligt forbundet med ydelse af humanitær bistand og dermed uden for dets kontrol. Det gjaldt dog ikke risikoen forbundet med kvaliteten af gennemførelsespartnernes arbejde. Som i tidligere år havde man forsøgt at begrænse denne risiko gennem procedurerne til udvælgelse af gennemførelsespartnere.

| 8.7. | I sin risikovurdering konkluderede GD ECHO, at de kontrolforanstaltninger, Kommissionen iværksætter i Bruxelles (f.eks. ved udvælgelse og vurdering af gennemførelsespartnere) og i marken (f.eks. overvågning og revision af projekter), giver sikkerhed for, at de risici, der uundgåeligt er forbundet med ydelse af humanitær bistand, begrænses mest muligt. |
| --- | --- |

8.7.

I sin risikovurdering konkluderede GD ECHO, at de kontrolforanstaltninger, Kommissionen iværksætter i Bruxelles (f.eks. ved udvælgelse og vurdering af gennemførelsespartnere) og i marken (f.eks. overvågning og revision af projekter), giver sikkerhed for, at de risici, der uundgåeligt er forbundet med ydelse af humanitær bistand, begrænses mest muligt.

Information og kommunikation

Samarbejdskontoret EuropeAid på centralt plan

| 8.8. | EuropeAid's database »Common Relex Information System« (CRIS) indeholder data om gennemførelsen af aktiviteter. Det gør databasen mindre brugbar, at ikke alle datafelter er blevet udfyldt systematisk. Resultatet er, at den mere detaljerede risikoanalyse, som er omhandlet i punkt 8.6, må baseres på finansielle data om de forskellige typer gennemførelsesorganisationer eller finansieringsmetoder, som ikke er fuldstændige eller ikke er sammenhængende. |
| --- | --- |

8.8.

EuropeAid's database »Common Relex Information System« (CRIS) indeholder data om gennemførelsen af aktiviteter. Det gør databasen mindre brugbar, at ikke alle datafelter er blevet udfyldt systematisk. Resultatet er, at den mere detaljerede risikoanalyse, som er omhandlet i punkt 8.6, må baseres på finansielle data om de forskellige typer gennemførelsesorganisationer eller finansieringsmetoder, som ikke er fuldstændige eller ikke er sammenhængende.

| 8.8. | Kommissionen arbejder på at forbedre kvaliteten af dataene i databasen. Men det er muligt at udlede data angående de forskellige gennemførelsesorganisationer, kontrakttyper og forvaltningsmåder til brug for risikoanalyser. |
| --- | --- |

8.8.

Kommissionen arbejder på at forbedre kvaliteten af dataene i databasen. Men det er muligt at udlede data angående de forskellige gennemførelsesorganisationer, kontrakttyper og forvaltningsmåder til brug for risikoanalyser.

| 8.9. | Retten har i tidligere år (6) gjort opmærksom på, at der ikke findes en database med omfattende oplysninger om revisionerne, herunder revisionsresultaterne, de nødvendige korrigerende foranstaltninger og de korrigerende foranstaltninger, der er truffet. En sådan database ville være til nytte ved udarbejdelsen af risikoanalyserne og ved fastsættelsen og overvågningen af EuropeAid's revisionsstrategi. Det var meningen, at revisionsmodulet CRIS-audit skulle kunne give sådanne oplysninger, men på nuværende tidspunkt er kun en lille del af de eksterne revisioner blevet registreret, og koblingen mellem disse revisioner og oplysningerne om projektforvaltningen er besværlig. Resultaterne af de revisioner, som Kommissionen har gennemført, er ikke medtaget. |
| --- | --- |

8.9.

Retten har i tidligere år (6) gjort opmærksom på, at der ikke findes en database med omfattende oplysninger om revisionerne, herunder revisionsresultaterne, de nødvendige korrigerende foranstaltninger og de korrigerende foranstaltninger, der er truffet. En sådan database ville være til nytte ved udarbejdelsen af risikoanalyserne og ved fastsættelsen og overvågningen af EuropeAid's revisionsstrategi. Det var meningen, at revisionsmodulet CRIS-audit skulle kunne give sådanne oplysninger, men på nuværende tidspunkt er kun en lille del af de eksterne revisioner blevet registreret, og koblingen mellem disse revisioner og oplysningerne om projektforvaltningen er besværlig. Resultaterne af de revisioner, som Kommissionen har gennemført, er ikke medtaget.

| 8.9. | Det nuværende system for planlægning og central styring af ekstern revision giver EuropeAid alle de oplysninger, der er nødvendige for EuropeAid’s risikoanalyse og revisionsstrategi. |
| --- | --- |

8.9.

Det nuværende system for planlægning og central styring af ekstern revision giver EuropeAid alle de oplysninger, der er nødvendige for EuropeAid’s risikoanalyse og revisionsstrategi.

CRIS-Audit skal ses som et supplement til det nuværende system. Ud fra denne synsvinkel agter EuropeAid at bygge på de hidtidige erfaringer for at få CRIS-Audit til at fungere bedre. Formålet er at få forenklet og standardiseret de data, der indlæses, således at systemet kan udnyttes bedre både i hovedkvarteret og i delegationerne.

| 8.10. | Delegationerne giver Kommissionen i Bruxelles vigtige finansielle og tekniske oplysninger i rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande, som de indsender hvert halve år. Rettens gennemgang af en stikprøve på 16 rapporter viste, at de oplysninger, de indeholdt om eksterne revisioner i 2005, var ufuldstændige (kun i en enkelt rapport var der oplyst resultater), og det var forskelligt, hvilke revisioner der blev omtalt (planlagte og/eller igangværende revisioner, som delegationen eller gennemførelsesorganisationerne stod for). Retten omtalte tilsvarende forhold i årsberetningen sidste år (7). |
| --- | --- |

8.10.

Delegationerne giver Kommissionen i Bruxelles vigtige finansielle og tekniske oplysninger i rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande, som de indsender hvert halve år. Rettens gennemgang af en stikprøve på 16 rapporter viste, at de oplysninger, de indeholdt om eksterne revisioner i 2005, var ufuldstændige (kun i en enkelt rapport var der oplyst resultater), og det var forskelligt, hvilke revisioner der blev omtalt (planlagte og/eller igangværende revisioner, som delegationen eller gennemførelsesorganisationerne stod for). Retten omtalte tilsvarende forhold i årsberetningen sidste år (7).

| 8.10. | I deres rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande (EAMR) skal delegationerne redegøre for gennemførelsen af deres revisionsprogram. For 2006 har delegationerne i de relevante tilfælde ud over nøgleoplysninger om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed også givet en række oplysninger af mere generel karakter. De kontakter, EuropeAid har med delegationerne i forbindelse med resultaterne af revisionen, har åbnet mulighed for en hyppigere og mere indgående informationsudveksling. |
| --- | --- |

8.10.

I deres rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande (EAMR) skal delegationerne redegøre for gennemførelsen af deres revisionsprogram. For 2006 har delegationerne i de relevante tilfælde ud over nøgleoplysninger om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed også givet en række oplysninger af mere generel karakter. De kontakter, EuropeAid har med delegationerne i forbindelse med resultaterne af revisionen, har åbnet mulighed for en hyppigere og mere indgående informationsudveksling.

Den årlige revisionsplan omfatter alle de aktiviteter, tjenestegrenene gennemfører, herunder også eventuelle obligatoriske revisioner, som i overensstemmelse med risikoanalysen er blevet gennemført af Kommissionen eller på dennes vegne af eksterne revisorer. Oplysningerne om de obligatoriske revisioner, kontrahenterne har iværksat, udgør derfor supplerende oplysninger, som der ikke var nogen pligt til at give.

I de ovennævnte rapporter var der rent faktisk nogle delegationer, der også anførte deres revisionsplaner for 2006, som blev opstillet i tredje kvartal 2005.

Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO)

| 8.11. | Generaldirektoratet ECHO's rapporterings- og ledelsesinformationssystemer, der dækker ECHO's aktiviteter, er egnede til formålet. Men som Retten bemærkede det i sin særberetning om tsunamien (8), har ECHO sommetider ikke detaljerede oplysninger om de aktiviteter, der foregår i de projekter, der har komplekse organisatoriske strukturer, det kan f.eks. være, når ECHO's gennemførelsespartnere har uddelegeret aktiviteterne til tredjemand. |
| --- | --- |

8.11.

Generaldirektoratet ECHO's rapporterings- og ledelsesinformationssystemer, der dækker ECHO's aktiviteter, er egnede til formålet. Men som Retten bemærkede det i sin særberetning om tsunamien (8), har ECHO sommetider ikke detaljerede oplysninger om de aktiviteter, der foregår i de projekter, der har komplekse organisatoriske strukturer, det kan f.eks. være, når ECHO's gennemførelsespartnere har uddelegeret aktiviteterne til tredjemand.

| 8.11. | Som den nævnte i sine svar på Revisionsrettens særberetning, vil Kommissionen skærpe overvågningen for at tilgodese Revisionsrettens anbefalinger bedst muligt. |
| --- | --- |

8.11.

Som den nævnte i sine svar på Revisionsrettens særberetning, vil Kommissionen skærpe overvågningen for at tilgodese Revisionsrettens anbefalinger bedst muligt.

Kommissionens kontrol- og revisionsaktiviteter

Samarbejdskontoret EuropeAid

| 8.12. | EuropeAid har et program for efterfølgende kontrol, hvor det på grundlag af stikprøver vurderes, om de anvisningsberettigede har gennemført de krævede kontroller. Resultaterne har hidtil været i overensstemmelse med Rettens egne revisionsresultater (jf. punkt 8.4), nemlig at betalinger på kommissionsniveau er et lavrisikoområde. Da kontrollerne ikke dækker transaktioner på gennemførelsesorganisationernes niveau, kan de kun i begrænset omfang bidrage til at give sikkerhed for, at systemer og procedurer fungerer tilfredsstillende, og for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

8.12.

EuropeAid har et program for efterfølgende kontrol, hvor det på grundlag af stikprøver vurderes, om de anvisningsberettigede har gennemført de krævede kontroller. Resultaterne har hidtil været i overensstemmelse med Rettens egne revisionsresultater (jf. punkt 8.4), nemlig at betalinger på kommissionsniveau er et lavrisikoområde. Da kontrollerne ikke dækker transaktioner på gennemførelsesorganisationernes niveau, kan de kun i begrænset omfang bidrage til at give sikkerhed for, at systemer og procedurer fungerer tilfredsstillende, og for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige.

| 8.12. | Hvordan den efterfølgende kontrol af transaktionerne (omfang, typologi osv.) skal foretages, beror på en vurdering af residualrisikoen og samspillet med de andre komponenter i kontrolsystemet. |
| --- | --- |

8.12.

Hvordan den efterfølgende kontrol af transaktionerne (omfang, typologi osv.) skal foretages, beror på en vurdering af residualrisikoen og samspillet med de andre komponenter i kontrolsystemet.

Hovedvægten lægges på de vigtigste kriterier for transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, nemlig støtteberettigelse (formelt og reelt), modtager og bankkonto samt bankgarantier. Denne efterfølgende kontrol vil blive videreudviklet på grundlag af erfaringerne fra de første to år.

| 8.13. | Finansenhederne i to af de tre geografiske direktorater, der forvalter dekoncentrerede programmer (9), har gennemført et dækkende årligt program for revision af deres delegationer. Revisionerne omfatter gennemgang af de finansielle systemer til behandling af transaktioner, kontraktprocedurerne og overvågnings- og kontrolsystemerne på delegationsniveau, suppleret med test af transaktioner, som delegationerne og nogle gennemførelsesorganisationer har gennemført. Den tredje finansenhed gennemførte kun revision i to delegationer. |
| --- | --- |

8.13.

Finansenhederne i to af de tre geografiske direktorater, der forvalter dekoncentrerede programmer (9), har gennemført et dækkende årligt program for revision af deres delegationer. Revisionerne omfatter gennemgang af de finansielle systemer til behandling af transaktioner, kontraktprocedurerne og overvågnings- og kontrolsystemerne på delegationsniveau, suppleret med test af transaktioner, som delegationerne og nogle gennemførelsesorganisationer har gennemført. Den tredje finansenhed gennemførte kun revision i to delegationer.

| 8.13. | Alle geografiske direktorater foretager vurderinger af deres delegationers forvaltning af decentraliserede programmer baseret på forskellige kombinationer af checks, kontrolbesøg og revisioner. |
| --- | --- |

8.13.

Alle geografiske direktorater foretager vurderinger af deres delegationers forvaltning af decentraliserede programmer baseret på forskellige kombinationer af checks, kontrolbesøg og revisioner.

EuropeAid agter at tilskynde til brug af bedste praksis-metoder ved disse vurderinger baseret på de indhøstede erfaringer og er i gang med at udvikle en standardmetodologi.

| 8.14. | EuropeAid's revisionsstrategi tager sigte på at efterprøve udgifternes lovlighed og formelle rigtighed på projektplan. For det første foretages der de attesteringsrevisioner, der kræves i de fleste projektfinansieringsaftaler, og for det andet er der den årlige plan for revision af omkring 140 projekter, der udvælges på grundlag af en risikoanalyse. Projekter forvaltet af internationale organisationer, der udgør en væsentlig del af udgifterne, og som kræver særlige verifikationsmetoder, var ikke omfattet af det årlige revisionsprogram. |
| --- | --- |

8.14.

EuropeAid's revisionsstrategi tager sigte på at efterprøve udgifternes lovlighed og formelle rigtighed på projektplan. For det første foretages der de attesteringsrevisioner, der kræves i de fleste projektfinansieringsaftaler, og for det andet er der den årlige plan for revision af omkring 140 projekter, der udvælges på grundlag af en risikoanalyse. Projekter forvaltet af internationale organisationer, der udgør en væsentlig del af udgifterne, og som kræver særlige verifikationsmetoder, var ikke omfattet af det årlige revisionsprogram.

| 8.14. | I overensstemmelse med de finansielle bestemmelser og gældende internationale aftaler foretager Kommissionens tjenestegrene særlige kontrolbesøg på de projekter, der samfinansieres med internationale organisationer. |
| --- | --- |

8.14.

I overensstemmelse med de finansielle bestemmelser og gældende internationale aftaler foretager Kommissionens tjenestegrene særlige kontrolbesøg på de projekter, der samfinansieres med internationale organisationer.

| 8.15. | I de lande, Retten besøgte, undersøgte den 13 eksterne attesteringsrevisionsrapporter vedrørende projekter. Den væsentligste svaghed var i 10 af de 13 undersøgte rapporter, at de eksterne revisorer ikke havde fået et fuldstændigt revisionsmandat. Det betød, at nogle risikoområder ikke var dækket af revisionen. F.eks. havde revisionen ikke omfattet test af, at de fastsatte kontraktprocedurer var blevet overholdt. I 2006 har EuropeAid medtaget et standardmandat til ekstern revision i sin praktiske vejledning. |
| --- | --- |

8.15.

I de lande, Retten besøgte, undersøgte den 13 eksterne attesteringsrevisionsrapporter vedrørende projekter. Den væsentligste svaghed var i 10 af de 13 undersøgte rapporter, at de eksterne revisorer ikke havde fået et fuldstændigt revisionsmandat. Det betød, at nogle risikoområder ikke var dækket af revisionen. F.eks. havde revisionen ikke omfattet test af, at de fastsatte kontraktprocedurer var blevet overholdt. I 2006 har EuropeAid medtaget et standardmandat til ekstern revision i sin praktiske vejledning.

| 8.15. | De kontrolstandarder for ekstern revision, der blev indført i forbindelse med revisionen af håndbogen i 2006, tager specielt sigte på at kontrollere, om kontraktbetingelserne er overholdt, herunder også vilkårene for støttemodtagernes licitationer og udbud. |
| --- | --- |

8.15.

De kontrolstandarder for ekstern revision, der blev indført i forbindelse med revisionen af håndbogen i 2006, tager specielt sigte på at kontrollere, om kontraktbetingelserne er overholdt, herunder også vilkårene for støttemodtagernes licitationer og udbud.

Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO)

| 8.16. | ECHO har en samlet strategi for revision af gennemførelsespartnerne. Revisionerne omfattede en vurdering af gennemførelsespartnernes interne kontrol og en undersøgelse af en stikprøve af udgifter til projekter, som de havde gennemført. |
| --- | --- |

8.16.

ECHO har en samlet strategi for revision af gennemførelsespartnerne. Revisionerne omfattede en vurdering af gennemførelsespartnernes interne kontrol og en undersøgelse af en stikprøve af udgifter til projekter, som de havde gennemført.

Intern revision

| 8.17. | I 2005 forelagde den interne revisionsstruktur (IAS) endelige rapporter om ECHO's og EuropeAid's finansiering af aktiviteter gennem ngo'er. Resultaterne i disse rapporter er i overensstemmelse med Rettens revisionsresultater, og IAS har fremsat relevante anbefalinger om rapportering, om behovet for specifikke risikoanalyser af ngo'er og om ekstern revision. |
| --- | --- |

8.17.

I 2005 forelagde den interne revisionsstruktur (IAS) endelige rapporter om ECHO's og EuropeAid's finansiering af aktiviteter gennem ngo'er. Resultaterne i disse rapporter er i overensstemmelse med Rettens revisionsresultater, og IAS har fremsat relevante anbefalinger om rapportering, om behovet for specifikke risikoanalyser af ngo'er og om ekstern revision.

| 8.17. | EuropeAid og GD ECHO har opstillet en plan, som bygger på IAS’ anbefalinger, og som nu er under gennemførelse. |
| --- | --- |

8.17.

EuropeAid og GD ECHO har opstillet en plan, som bygger på IAS’ anbefalinger, og som nu er under gennemførelse.

Flere af IAS’ anbefalinger indgik allerede i de overvejelser, man gjorde sig, og de initiativer, der blev truffet i de to tjenestegrene — eksempelvis kan her nævnes EuropeAid’s stramning af den interne kontrol, definitionen af en revisionsstrategi og fornyet gennemgang af den revision, der foretages med henblik på regnskabsattestering, samt standardkontrakten for tilskud som led i den fremadskridende decentralisering.

| 8.18. | Den interne revisionsfunktion (IAC) afsluttede en række opgaver i 2005, bl.a. opfølgningen af, hvordan standarderne for intern kontrol er implementeret i EuropeAid's direktorater. Som tidligere år kunne IAC's årlige arbejdsprogram ikke fuldføres, det skyldtes navnlig personalemangel. |
| --- | --- |

8.18.

Den interne revisionsfunktion (IAC) afsluttede en række opgaver i 2005, bl.a. opfølgningen af, hvordan standarderne for intern kontrol er implementeret i EuropeAid's direktorater. Som tidligere år kunne IAC's årlige arbejdsprogram ikke fuldføres, det skyldtes navnlig personalemangel.

| 8.18. | Det årlige arbejdsprogram er et dynamisk program, som tilpasses i takt med ændringer i prioriteringen såvel som de erfaringer, der gøres. Nogle opgaver kan blive udskudt til det efterfølgende år, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

8.18.

Det årlige arbejdsprogram er et dynamisk program, som tilpasses i takt med ændringer i prioriteringen såvel som de erfaringer, der gøres. Nogle opgaver kan blive udskudt til det efterfølgende år, hvor det er relevant.

Decentralisering under Cards

| 8.19. | Forvaltningen af et Cards-projekt i Albanien og syv projekter i Kroatien var blevet decentraliseret til nationale gennemførelsesorganisationer, og der var foretaget forudgående kontrol af udbud og tildeling af kontrakter. Gennemførelsesorganisationernes forvaltningskapacitet var imidlertid ikke blevet vurderet inden decentraliseringen i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningens artikel 53 og 164. Projekterne i Kroatien er blevet forvaltet uden problemer, men i forbindelse med projektet i Albanien måtte delegationen trække forvaltningsbeføjelserne tilbage. |
| --- | --- |

8.19.

Forvaltningen af et Cards-projekt i Albanien og syv projekter i Kroatien var blevet decentraliseret til nationale gennemførelsesorganisationer, og der var foretaget forudgående kontrol af udbud og tildeling af kontrakter. Gennemførelsesorganisationernes forvaltningskapacitet var imidlertid ikke blevet vurderet inden decentraliseringen i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningens artikel 53 og 164. Projekterne i Kroatien er blevet forvaltet uden problemer, men i forbindelse med projektet i Albanien måtte delegationen trække forvaltningsbeføjelserne tilbage.

| 8.19. | For Kroatiens vedkommende har decentraliseringen af projektforvaltningen hjemmel i Kommissionens afgørelse PE/1378/2002 af 23. juli 2002 om godkendelse af det kroatiske Cards-program for 2002. Efter denne kommissionsafgørelse blev der den 9. oktober 2002 indgået en finansieringsaftale med de kroatiske myndigheder. Denne finansieringsaftale åbner mulighed for en decentraliseret implementering. På grundlag heraf, og i overensstemmelse med den dengang gældende finansforordning (Rådets forordning af 21. december 1977), undertegnede Kommissionen og de kroatiske myndigheder den 13. februar 2003 et aftalememorandum om etablering af en central finans- og kontraktenhed. |
| --- | --- |

8.19.

For Kroatiens vedkommende har decentraliseringen af projektforvaltningen hjemmel i Kommissionens afgørelse PE/1378/2002 af 23. juli 2002 om godkendelse af det kroatiske Cards-program for 2002. Efter denne kommissionsafgørelse blev der den 9. oktober 2002 indgået en finansieringsaftale med de kroatiske myndigheder. Denne finansieringsaftale åbner mulighed for en decentraliseret implementering. På grundlag heraf, og i overensstemmelse med den dengang gældende finansforordning (Rådets forordning af 21. december 1977), undertegnede Kommissionen og de kroatiske myndigheder den 13. februar 2003 et aftalememorandum om etablering af en central finans- og kontraktenhed.

For Albaniens vedkommende foretog Kommissionen i dagene 1.-4. juli 2003 et kontrolbesøg i programstyringsenheden (PMU). Derefter blev der den 14. juli 2003 undertegnet et aftalememorandum med de albanske myndigheder om, at implementeringen af programmerne for udvikling af lokalsamfundene skulle decentraliseres og lægges ud til PMU.

Konklusion og anbefalinger

| 8.20. | Retten konstaterede under revisionen kun få fejl i transaktionerne gennemført af delegationerne (jf. punkt 8.4). Imidlertid blev der konstateret en væsentlig forekomst af fejl med finansiel effekt i den stikprøve, der blev undersøgt hos de organisationer, der gennemfører projekterne (jf. punkt 8.5). Den mest almindelige fejl var, at man ikke havde sikret sig, at procedurerne for indgåelse af kontrakter, herunder udbudsprocedurerne, opfyldte Kommissionens krav. |
| --- | --- |

8.20.

Retten konstaterede under revisionen kun få fejl i transaktionerne gennemført af delegationerne (jf. punkt 8.4). Imidlertid blev der konstateret en væsentlig forekomst af fejl med finansiel effekt i den stikprøve, der blev undersøgt hos de organisationer, der gennemfører projekterne (jf. punkt 8.5). Den mest almindelige fejl var, at man ikke havde sikret sig, at procedurerne for indgåelse af kontrakter, herunder udbudsprocedurerne, opfyldte Kommissionens krav.

| 8.20. | Kommissionen er glad for at se, at Revisionsretten ligesom i de foregående år finder, at den økonomistyring, Kommissionens tjenestegrene og i særdeleshed delegationerne foretager, fungerer tilfredsstillende. Kommissionen er opmærksom på de risici, der findes i relation til de organisationer, der står for gennemførelsen af projekterne, og har igennem de seneste år truffet en række foranstaltninger til at begrænse denne risiko og løse de problemer, Revisionsretten peger på (se også punkt 8.5). |
| --- | --- |

8.20.

Kommissionen er glad for at se, at Revisionsretten ligesom i de foregående år finder, at den økonomistyring, Kommissionens tjenestegrene og i særdeleshed delegationerne foretager, fungerer tilfredsstillende. Kommissionen er opmærksom på de risici, der findes i relation til de organisationer, der står for gennemførelsen af projekterne, og har igennem de seneste år truffet en række foranstaltninger til at begrænse denne risiko og løse de problemer, Revisionsretten peger på (se også punkt 8.5).

| 8.21. | Rettens generelle vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer i 2005 fremgår af
  tabel 8.1
  . Som det fremgår af punkt 8.14 og 8.15, var der forsat væsentlige svagheder i de systemer, der skulle give sikkerhed for, at de projekttransaktioner, som gennemførelsesorganisationerne havde gennemført, var lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

8.21.

Rettens generelle vurdering af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer i 2005 fremgår af
  tabel 8.1
  . Som det fremgår af punkt 8.14 og 8.15, var der forsat væsentlige svagheder i de systemer, der skulle give sikkerhed for, at de projekttransaktioner, som gennemførelsesorganisationerne havde gennemført, var lovlige og formelt rigtige.

| 8.21. | Der er allerede truffet flere foranstaltninger til at begrænse risikoen for, at ikke-støtteberettigede projektudgifter afholdes over EU’s budget. Kontrollen er blevet yderligere styrket gennem en række konkrete foranstaltninger, der netop er truffet. De nye standardkontrakter og de retningslinjer for udgiftskontrol, der findes i bilaget til den reviderede praktiske vejledning, tager f.eks. specielt fat på de kontraktaspekter, Revisionsretten peger på. |
| --- | --- |

8.21.

Der er allerede truffet flere foranstaltninger til at begrænse risikoen for, at ikke-støtteberettigede projektudgifter afholdes over EU’s budget. Kontrollen er blevet yderligere styrket gennem en række konkrete foranstaltninger, der netop er truffet. De nye standardkontrakter og de retningslinjer for udgiftskontrol, der findes i bilaget til den reviderede praktiske vejledning, tager f.eks. specielt fat på de kontraktaspekter, Revisionsretten peger på.

Tabel 8.1

a) Rettens vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i 2005

| | Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO) | Samarbejdskontoret EuropeAid | Delegationerne |
| --- | --- | --- | --- |
| Det samlede koncept | A | B | — |
| Procedurer og manualer | A | A | A |
| Hvordan fungerer systemerne i praksis? | A | B (10) | B (10) |
| Intern revision | B (11) | B (11) | B (11) |
| Ledelsesrapportering | A | B (10) | B |

Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (ECHO)

Samarbejdskontoret EuropeAid

Delegationerne

Det samlede koncept

A

B

—

Procedurer og manualer

A

A

A

Hvordan fungerer systemerne i praksis?

A

B (10)

B (10)

Intern revision

B (11)

B (11)

B (11)

Ledelsesrapportering

A

B (10)

B

b) Rettens vurdering af de eksterne revisioner af organisationer, der gennemfører projekter, som EuropeAid finansierer

| Revisionernes kvalitet | A |
| --- | --- |
| Antal revisioner | B |
| Definition af revisionsmandatet | B (12) |
| Kommissionens deltagelse i proceduren for udnævnelse af revisorer | B (12) |
| Revisionens dækning af udbudsprocedurerne | B (12) |
| Rapporteringen af resultaterne af gennemgangen af regnskabssystemet | C |
| Bevis for anvendelse og opfølgning af revisionsrapporter | B |

Revisionernes kvalitet

A

Antal revisioner

B

Definition af revisionsmandatet

B (12)

Kommissionens deltagelse i proceduren for udnævnelse af revisorer

B (12)

Revisionens dækning af udbudsprocedurerne

B (12)

Rapporteringen af resultaterne af gennemgangen af regnskabssystemet

C

Bevis for anvendelse og opfølgning af revisionsrapporter

B

Indikatorer

| Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne |
| --- |
| Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige | A |
| Fungerer, men forbedringer nødvendige | B |
| Fungerer ikke efter hensigten | C |

Vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

Fungerer godt, få eller mindre forbedringer nødvendige

A

Fungerer, men forbedringer nødvendige

B

Fungerer ikke efter hensigten

C

c) Centrale områder, som Revisionsretten har fulgt op på i 2005

| | Generaldirektoratet for Humanitær Bistand ECHO | Samarbejdskontoret EuropeAid | Delegationerne |
| --- | --- | --- | --- |
| Risikoanalyse | Har som i tidligere år foretaget risikoanalyse. | Risikoanalyse i december 2005, nu nævnes finansielle risici på projektniveau. | — |
| Rapporteringssystemer | Gode standarder. | Rapporteringssystemerne bør udbygges yderligere






  — | revisionsmodulet CRIS-audit anvendes stadig ikke og er ikke koblet ordentligt sammen med ledelsesinformationssystemet |

Generaldirektoratet for Humanitær Bistand ECHO

Samarbejdskontoret EuropeAid

Delegationerne

Risikoanalyse

Har som i tidligere år foretaget risikoanalyse.

Risikoanalyse i december 2005, nu nævnes finansielle risici på projektniveau.

—

Rapporteringssystemer

Gode standarder.

Rapporteringssystemerne bør udbygges yderligere

—

revisionsmodulet CRIS-audit anvendes stadig ikke og er ikke koblet ordentligt sammen med ledelsesinformationssystemet

| — | de halvårlige EAMR-rapporter var ufuldstændige. |
| --- | --- |

—

de halvårlige EAMR-rapporter var ufuldstændige.

Delegationerne indsender hvert halve år rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande (EAMR-rapporter).

Koncept for ekstern revision og kontrol

Implementeret fuldt ud.

Forbedret i 2005.

—

Ekstern revision og opfølgning

Gennemført revision og opfølgning.

Revisionsmandatet blev givet i februar 2006. Opfølgningen bør forbedres.

—

| 8.22. | Forvaltningen af nogle Cards-projekter i Albanien og Kroatien er blevet decentraliseret uden de foreskrevne forudgående vurderinger. |
| --- | --- |

8.22.

Forvaltningen af nogle Cards-projekter i Albanien og Kroatien er blevet decentraliseret uden de foreskrevne forudgående vurderinger.

| 8.22. | For Kroatiens vedkommende blev beslutningen om at decentralisere projektforvaltningen i 2002 truffet i overensstemmelse med den dagældende finansforordning. |
| --- | --- |

8.22.

For Kroatiens vedkommende blev beslutningen om at decentralisere projektforvaltningen i 2002 truffet i overensstemmelse med den dagældende finansforordning.

For Albaniens vedkommende blev beslutningen om decentralisering truffet efter det kontrolbesøg, der blev aflagt i projektstyringsenheden i juli 2003, og som mundede ud i, at der blev undertegnet et aftalememorandum med de albanske myndigheder den 14. juli 2003.

| 8.23. | På grundlag af ovenstående anbefaler Retten følgende: |
| --- | --- |

8.23.

På grundlag af ovenstående anbefaler Retten følgende:

| 8.23. | |
| --- | --- |

8.23.

| a) | EuropeAid's risikovurdering bør udbygges med henvisninger til resultaterne af interne og eksterne revisorers revision af projekter, og de forskellige former for gennemførelsesorganisationer og finansieringsmetoder bør risikovurderes særskilt (jf. punkt 8.6). |
| --- | --- |

a)

EuropeAid's risikovurdering bør udbygges med henvisninger til resultaterne af interne og eksterne revisorers revision af projekter, og de forskellige former for gennemførelsesorganisationer og finansieringsmetoder bør risikovurderes særskilt (jf. punkt 8.6).

| a) | I sin risikostyring følger EuropeAid allerede nu de kriterier, Revisionsretten nævner. Kommissionen vil arbejde på at styrke det nuværende system yderligere og informere bedre om grundlaget for analyserne. |
| --- | --- |

a)

I sin risikostyring følger EuropeAid allerede nu de kriterier, Revisionsretten nævner. Kommissionen vil arbejde på at styrke det nuværende system yderligere og informere bedre om grundlaget for analyserne.

| b) | Alle eksterne projektrevisorer bør udføre deres arbejde på grundlag af et revisionsmandat, der dækker alle kendte risikoområder, herunder kontrol af, om Kommissionens krav med hensyn til kontraktprocedurer og udgifternes støtteberettigelse er opfyldt (jf. punkt 8.15). |
| --- | --- |

b)

Alle eksterne projektrevisorer bør udføre deres arbejde på grundlag af et revisionsmandat, der dækker alle kendte risikoområder, herunder kontrol af, om Kommissionens krav med hensyn til kontraktprocedurer og udgifternes støtteberettigelse er opfyldt (jf. punkt 8.15).

| b) | Kommissionen er enig med Revisionsretten og har allerede truffet en række foranstaltninger på området. De nye standardkontrakter og de retningslinjer for udgiftskontrol, der findes i bilaget til den reviderede praktiske vejledning, tager f.eks. specielt fat på de kontraktaspekter, Revisionsretten peger på. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er enig med Revisionsretten og har allerede truffet en række foranstaltninger på området. De nye standardkontrakter og de retningslinjer for udgiftskontrol, der findes i bilaget til den reviderede praktiske vejledning, tager f.eks. specielt fat på de kontraktaspekter, Revisionsretten peger på.

| c) | CRIS bør indeholde oplysninger om alle revisioner af projekter, uanset om de er udført af eksterne revisorer eller af Kommissionen, og koblingen mellem disse oplysninger og de relevante projektforvaltningsoplysninger bør fungere bedre (jf. punkt 8.9) |
| --- | --- |

c)

CRIS bør indeholde oplysninger om alle revisioner af projekter, uanset om de er udført af eksterne revisorer eller af Kommissionen, og koblingen mellem disse oplysninger og de relevante projektforvaltningsoplysninger bør fungere bedre (jf. punkt 8.9)

| c) | EuropeAid vil arbejde på at få CRIS-Audit til at fungere bedre ved at bygge på de hidtidige erfaringer. Formålet er at få forenklet og standardiseret de data, der indlæses, således at systemet kan udnyttes bedre både i hovedkvarteret og i delegationerne. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid vil arbejde på at få CRIS-Audit til at fungere bedre ved at bygge på de hidtidige erfaringer. Formålet er at få forenklet og standardiseret de data, der indlæses, således at systemet kan udnyttes bedre både i hovedkvarteret og i delegationerne.

| d) | EuropeAid's centrale tjenester bør gennemgå de finansielle oplysninger, som delegationerne sender ind om revisioner, grundigere og sikre sig, at disse oplysninger er fuldstændige, og at der er sammenhæng i dem, og de bør i dette arbejde kunne støtte sig til de revisioner, som alle direktorater i tjenesterne i Bruxelles gennemfører (jf. punkt 8.10 og 8.13). |
| --- | --- |

d)

EuropeAid's centrale tjenester bør gennemgå de finansielle oplysninger, som delegationerne sender ind om revisioner, grundigere og sikre sig, at disse oplysninger er fuldstændige, og at der er sammenhæng i dem, og de bør i dette arbejde kunne støtte sig til de revisioner, som alle direktorater i tjenesterne i Bruxelles gennemfører (jf. punkt 8.10 og 8.13).

| d) | Som anført under punkt 8.10, yder det nuværende system sikkerhed for en tilstrækkelig information om gennemførte revisioner. Desuden er formatet for delegationernes jævnlige rapporter for nylig blevet ændret, bl.a. hvad angår afsnittet og bilaget om revision, med det formål at forbedre og målrette de oplysninger, delegationerne giver.
  Alle direktorater overvåger deres delegationers forvaltning af decentraliserede programmer gennem checks/kontrolbesøg. EuropeAid agter at tilskynde til brug af bedste praksis-metoder ved disse vurderinger baseret på de indhøstede erfaringer og er i gang med at udvikle en standardmetodologi. |
| --- | --- |

d)

Som anført under punkt 8.10, yder det nuværende system sikkerhed for en tilstrækkelig information om gennemførte revisioner. Desuden er formatet for delegationernes jævnlige rapporter for nylig blevet ændret, bl.a. hvad angår afsnittet og bilaget om revision, med det formål at forbedre og målrette de oplysninger, delegationerne giver.

Alle direktorater overvåger deres delegationers forvaltning af decentraliserede programmer gennem checks/kontrolbesøg. EuropeAid agter at tilskynde til brug af bedste praksis-metoder ved disse vurderinger baseret på de indhøstede erfaringer og er i gang med at udvikle en standardmetodologi.

| e) | Kommissionen bør sikre, at de nationale gennemførelsesorganisationers forvaltningskapacitet vurderes, inden forvaltningen decentraliseres (jf. punkt 8.19). |
| --- | --- |

e)

Kommissionen bør sikre, at de nationale gennemførelsesorganisationers forvaltningskapacitet vurderes, inden forvaltningen decentraliseres (jf. punkt 8.19).

| e) | Kommissionen har altid været opmærksom på nødvendigheden af at evaluere de nationale gennemførelsesorganers kvalifikationer og kompetence og vil fortsat sørge for at sikre, at alle aspekter i forbindelse med denne vurdering er opfyldt. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen har altid været opmærksom på nødvendigheden af at evaluere de nationale gennemførelsesorganers kvalifikationer og kompetence og vil fortsat sørge for at sikre, at alle aspekter i forbindelse med denne vurdering er opfyldt.

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER

Kontrol af FN-organisationer

Indledning

| 8.24. | I tidligere årsberetninger har Retten gjort opmærksom på sine problemer med at få adgang til FN-organisationernes dokumenter (13). I sin beslutning om decharge for gennemførelsen af EU's almindelige budget for regnskabsåret 2004 anmodede Europa-Parlamentet Kommissionen om at få afklaret spørgsmålet om Rettens adgang til projekter, som FN-organerne forvalter (14). |
| --- | --- |

8.24.

I tidligere årsberetninger har Retten gjort opmærksom på sine problemer med at få adgang til FN-organisationernes dokumenter (13). I sin beslutning om decharge for gennemførelsen af EU's almindelige budget for regnskabsåret 2004 anmodede Europa-Parlamentet Kommissionen om at få afklaret spørgsmålet om Rettens adgang til projekter, som FN-organerne forvalter (14).

| 8.24. | Spørgsmålet om Revisionsrettens adgang til projektdokumenter blev taget op til fornyet drøftelse i den 3. arbejdsgruppe om den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) mellem Kommissionen og FN. |
| --- | --- |

8.24.

Spørgsmålet om Revisionsrettens adgang til projektdokumenter blev taget op til fornyet drøftelse i den 3. arbejdsgruppe om den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) mellem Kommissionen og FN.

Den finansielle og administrative rammeaftale mellem EU og FN

| 8.25. | I den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) er der fastsat rammer for forvaltningen af de finansielle bidrag, som Kommissionen betaler til De Forenede Nationer. Rammeaftalen indeholder en kontrolbestemmelse, som blev aftalt i 1994, hvorved De Europæiske Fællesskaber kan foretage kontrol på stedet af de transaktioner, som de har finansieret. I henhold til samme klausul skal De Forenede Nationer stille alle relevante finansielle oplysninger til rådighed for De Europæiske Fællesskaber. |
| --- | --- |

8.25.

I den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) er der fastsat rammer for forvaltningen af de finansielle bidrag, som Kommissionen betaler til De Forenede Nationer. Rammeaftalen indeholder en kontrolbestemmelse, som blev aftalt i 1994, hvorved De Europæiske Fællesskaber kan foretage kontrol på stedet af de transaktioner, som de har finansieret. I henhold til samme klausul skal De Forenede Nationer stille alle relevante finansielle oplysninger til rådighed for De Europæiske Fællesskaber.

I 2005 er man nået nærmere en aftale med FN om visse aspekter ved finanskontrollen

| 8.26. | Kommissionen og De Forenede Nationer har nedsat en underarbejdsgruppe vedrørende kontrol under FAFA-arbejdsgruppen, der bl.a. skal tage fat på de problemer med adgang til dokumenter, som både Revisionsretten og Kommissionen har haft (15). Denne underarbejdsgruppe mødtes i december 2005. Den foreslog foranstaltninger på mellemlang og lang sigt, der skal skabe tillid til, at Kommissionens anvisningsberettigede kan forlade sig på FN's organers revision, og som skal forbedre samordningen med Kommissionen. Underarbejdsgruppen understregede også, at det på kort sigt er nødvendigt at vedtage konkrete foranstaltninger med henblik på at få løst de uoverensstemmelser, der undertiden opstår under kontrollen. |
| --- | --- |

8.26.

Kommissionen og De Forenede Nationer har nedsat en underarbejdsgruppe vedrørende kontrol under FAFA-arbejdsgruppen, der bl.a. skal tage fat på de problemer med adgang til dokumenter, som både Revisionsretten og Kommissionen har haft (15). Denne underarbejdsgruppe mødtes i december 2005. Den foreslog foranstaltninger på mellemlang og lang sigt, der skal skabe tillid til, at Kommissionens anvisningsberettigede kan forlade sig på FN's organers revision, og som skal forbedre samordningen med Kommissionen. Underarbejdsgruppen understregede også, at det på kort sigt er nødvendigt at vedtage konkrete foranstaltninger med henblik på at få løst de uoverensstemmelser, der undertiden opstår under kontrollen.

| 8.26. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Revisionsrettens bemærkninger om vigtigheden af, at den kontrolklausul, der ligger til grund for FAFA, implementeres, og dens anerkendelse af Kommissionens og FN’s bestræbelser på at uddybe deres fornyede partnerskab. |
| --- | --- |

8.26.

Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Revisionsrettens bemærkninger om vigtigheden af, at den kontrolklausul, der ligger til grund for FAFA, implementeres, og dens anerkendelse af Kommissionens og FN’s bestræbelser på at uddybe deres fornyede partnerskab.

| 8.27. | Der blev også nedsat en underarbejdsgruppe, der skulle udarbejde retningslinjer for opfyldelsen af aftalte mindstekrav til FN-organisationernes rapporter om implementeringen af projekter. Kun når FN-rapporterne ikke er tilstrækkeligt detaljerede, kan Kommissionen i henhold til artikel 2 i rammeaftalen anmode om, at rapporterne har et bestemt format. Underarbejdsgruppen vedrørende rapportering mødtes i marts og december 2005 og bekræftede, at det var nødvendigt at udarbejde praktiske retningslinjer, så manglerne på dette område kunne blive afhjulpet. |
| --- | --- |

8.27.

Der blev også nedsat en underarbejdsgruppe, der skulle udarbejde retningslinjer for opfyldelsen af aftalte mindstekrav til FN-organisationernes rapporter om implementeringen af projekter. Kun når FN-rapporterne ikke er tilstrækkeligt detaljerede, kan Kommissionen i henhold til artikel 2 i rammeaftalen anmode om, at rapporterne har et bestemt format. Underarbejdsgruppen vedrørende rapportering mødtes i marts og december 2005 og bekræftede, at det var nødvendigt at udarbejde praktiske retningslinjer, så manglerne på dette område kunne blive afhjulpet.

Konklusion

| 8.28. | Inden for rammerne af FAFA forhandler Kommissionen med FN om en række kontrolaspekter. Man arbejder fortsat på at få fastsat klare retningslinjer og procedurer, der kan give større sikkerhed for, at man kan forlade sig på kontrollerne af de FN-projekter, der finansieres af Kommissionen (16). |
| --- | --- |

8.28.

Inden for rammerne af FAFA forhandler Kommissionen med FN om en række kontrolaspekter. Man arbejder fortsat på at få fastsat klare retningslinjer og procedurer, der kan give større sikkerhed for, at man kan forlade sig på kontrollerne af de FN-projekter, der finansieres af Kommissionen (16).

| 8.28. | Som det anerkendes af Revisionsretten, arbejder Kommissionen sammen med FN på at finde frem til gensidigt acceptable løsninger på problemerne på de områder, Revisionsretten peger på. |
| --- | --- |

8.28.

Som det anerkendes af Revisionsretten, arbejder Kommissionen sammen med FN på at finde frem til gensidigt acceptable løsninger på problemerne på de områder, Revisionsretten peger på.

Det er FAFA-arbejdsgruppen, der er det rette forum til at tage disse og fremtidige problemer op.

Særberetning nr. 25/98 om Den Europæiske Unions aktioner på området nuklear sikkerhed i Central- og Østeuropa (CØEL) og i de nye uafhængige stater (NUS) (perioden 1990-1997)

Indledning

| 8.29. | I 1998 offentliggjorde Retten særberetning nr. 25/98 om aktioner på området nuklear sikkerhed, der blev finansieret under Phare- og Tacis-programmer (17). I årsberetningen for regnskabsåret 2000 offentliggjorde Retten resultaterne af den første opfølgning af ovenstående beretning og konkluderede som følger: |
| --- | --- |

8.29.

I 1998 offentliggjorde Retten særberetning nr. 25/98 om aktioner på området nuklear sikkerhed, der blev finansieret under Phare- og Tacis-programmer (17). I årsberetningen for regnskabsåret 2000 offentliggjorde Retten resultaterne af den første opfølgning af ovenstående beretning og konkluderede som følger:

| a) | Kommissionens strategi var blevet klarere, men den havde ikke fastlagt resultatindikatorer til brug ved måling af de fremskridt, der var gjort inden for nuklear sikkerhed |
| --- | --- |

a)

Kommissionens strategi var blevet klarere, men den havde ikke fastlagt resultatindikatorer til brug ved måling af de fremskridt, der var gjort inden for nuklear sikkerhed

| b) | det var nødvendigt at afsætte tilstrækkeligt personale til programforvaltningen og at involvere delegationerne mere i programmet |
| --- | --- |

b)

det var nødvendigt at afsætte tilstrækkeligt personale til programforvaltningen og at involvere delegationerne mere i programmet

| c) | der skulle fastsættes stramme tidsfrister for forberedelse af udbud |
| --- | --- |

c)

der skulle fastsættes stramme tidsfrister for forberedelse af udbud

| d) | der var generelt behov for strengere betingelser for interventionerne og |
| --- | --- |

d)

der var generelt behov for strengere betingelser for interventionerne og

| e) | der burde tages fat på problemet med modtagernes begrænsede ejerskab og engagement samt den utilstrækkelige samordning af projekterne. |
| --- | --- |

e)

der burde tages fat på problemet med modtagernes begrænsede ejerskab og engagement samt den utilstrækkelige samordning af projekterne.

Efterfølgende hilste Rådet (18) de foranstaltninger, Kommissionen havde truffet som følge af Rettens særberetning, velkommen og bemærkede, at der stadig var mangler.

| 8.30. | Formålet med denne anden opfølgning var at vurdere, i hvilket omfang Rettens bemærkninger var taget til følge. Omfanget af den anden undersøgelse var begrænset til interventioner på området nuklear sikkerhed, der blev finansieret under Tacis-programmet i Den Russiske Føderation og Ukraine (undersøgelsen omfattede ikke kernekraftanlægget i Tjernobyl). |
| --- | --- |

8.30.

Formålet med denne anden opfølgning var at vurdere, i hvilket omfang Rettens bemærkninger var taget til følge. Omfanget af den anden undersøgelse var begrænset til interventioner på området nuklear sikkerhed, der blev finansieret under Tacis-programmet i Den Russiske Føderation og Ukraine (undersøgelsen omfattede ikke kernekraftanlægget i Tjernobyl).

| 8.31. | Tacis-midlerne til nuklear sikkerhed beløb sig til 774 millioner euro i perioden 1991-2000. Fra 2001 til 2005 blev der tildelt 342 millioner euro (i dette beløb indgår ikke midlerne til Tjernobyl). |
| --- | --- |

8.31.

Tacis-midlerne til nuklear sikkerhed beløb sig til 774 millioner euro i perioden 1991-2000. Fra 2001 til 2005 blev der tildelt 342 millioner euro (i dette beløb indgår ikke midlerne til Tjernobyl).

Interventionsstrategien er blevet klarere, men den er ikke fri for mangler

| 8.32. | Kommissionen har beskrevet sin nye strategi for fremtidig bistand til nuklear sikkerhed i NUS og CØEL i sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet fra september 2000 (19). Dette strategidokument er konsekvent og dækkende. Implementeringen er dog ikke uden mangler. |
| --- | --- |

8.32.

Kommissionen har beskrevet sin nye strategi for fremtidig bistand til nuklear sikkerhed i NUS og CØEL i sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet fra september 2000 (19). Dette strategidokument er konsekvent og dækkende. Implementeringen er dog ikke uden mangler.

| 8.32. | Hvad implementeringen af interventionsstrategien angår, henvises der til svarene nedenfor. |
| --- | --- |

8.32.

Hvad implementeringen af interventionsstrategien angår, henvises der til svarene nedenfor.

| 8.33. | Overførsel af vestlig sikkerhedskultur til kernekraftanlæg i NUS har været hovedmålet for alle Tacis-interventionerne. I kernekraftanlæggene er det foregået ved, at man har tilbudt både »soft« teknisk bistand på stedet og moderne udstyr. Kommissionen har siden 2001 anvendt sin nye tofasede metode, hvorved projekterne til forbedring af anlæggene først gennemføres efter en forudgående projektplanlægningsfase. I 2005 konstaterede Retten, at planlægningssystemet var godt udformet, og at de godkendte projekter var relevante og klar til gennemførelse. |
| --- | --- |

8.33.

Overførsel af vestlig sikkerhedskultur til kernekraftanlæg i NUS har været hovedmålet for alle Tacis-interventionerne. I kernekraftanlæggene er det foregået ved, at man har tilbudt både »soft« teknisk bistand på stedet og moderne udstyr. Kommissionen har siden 2001 anvendt sin nye tofasede metode, hvorved projekterne til forbedring af anlæggene først gennemføres efter en forudgående projektplanlægningsfase. I 2005 konstaterede Retten, at planlægningssystemet var godt udformet, og at de godkendte projekter var relevante og klar til gennemførelse.

| 8.34. | EU har bidraget til overførsel af sikkerhedskultur til kernekraftanlæggene, men først for nylig er der blevet lagt mere vægt på behandlingen af radioaktivt affald, selv om det er et led i interventionsstrategien. Ved udgangen af 2005 var de to lande først lige begyndt at udvikle nationale affaldsforvaltningsstrategier, og et begrænset antal projekter til behandling af radioaktivt affald var i den forberedende fase, selv om alle parter er enige om, at det er en vigtig sag. |
| --- | --- |

8.34.

EU har bidraget til overførsel af sikkerhedskultur til kernekraftanlæggene, men først for nylig er der blevet lagt mere vægt på behandlingen af radioaktivt affald, selv om det er et led i interventionsstrategien. Ved udgangen af 2005 var de to lande først lige begyndt at udvikle nationale affaldsforvaltningsstrategier, og et begrænset antal projekter til behandling af radioaktivt affald var i den forberedende fase, selv om alle parter er enige om, at det er en vigtig sag.

| 8.34. | Igennem de seneste år har man lagt mere vægt på behandlingen af radioaktivt affald, og det er noget, der indgår i interventionsstrategien. Den betydning, alle parterne tillægger dette spørgsmål, afspejles af de mange projekter angående behandling af radioaktivt affald i de enkelte kernekraftværker, der er blevet iværksat. |
| --- | --- |

8.34.

Igennem de seneste år har man lagt mere vægt på behandlingen af radioaktivt affald, og det er noget, der indgår i interventionsstrategien. Den betydning, alle parterne tillægger dette spørgsmål, afspejles af de mange projekter angående behandling af radioaktivt affald i de enkelte kernekraftværker, der er blevet iværksat.

| 8.35. | Det Internationale Atomenergiagentur m.fl. har fastsat resultatindikatorer for kernekraftanlæggene. De nationale tilsynsmyndigheder indsender hvert år en rapport om overholdelsen af sikkerhedsnormerne til Det Internationale Atomenergiagentur. Ifølge deres oplysninger viser indikatorerne, at der efterhånden er sket visse forbedringer. Kommissionen har adgang til disse oplysninger og mener ikke, at der er behov for, at den udvikler sine egne generelle sikkerhedsindikatorer. |
| --- | --- |

8.35.

Det Internationale Atomenergiagentur m.fl. har fastsat resultatindikatorer for kernekraftanlæggene. De nationale tilsynsmyndigheder indsender hvert år en rapport om overholdelsen af sikkerhedsnormerne til Det Internationale Atomenergiagentur. Ifølge deres oplysninger viser indikatorerne, at der efterhånden er sket visse forbedringer. Kommissionen har adgang til disse oplysninger og mener ikke, at der er behov for, at den udvikler sine egne generelle sikkerhedsindikatorer.

| 8.36. | Kommissionen bør imidlertid være i stand til at kontrollere, om Tacis-midlerne er anvendt effektivt. Men ved udgangen af 2005 var det stadig ikke muligt for Kommissionen at afgøre, i hvilket omfang Tacis-programmet havde bidraget til at forbedre sikkerheden i de enkelte kernekraftanlæg. Kommissionen modtager ikke oplysninger fra kernekraftanlæggene eller fra sine egne tekniske bistandshold. På disse betingelser er det vanskeligt (hvis ikke umuligt) såvel at fastsætte målene for fremtidige udgifter på dette område på et rationelt grundlag som at planlægge aktiviteter og at udforme en eventuel nedlukningsstrategi. |
| --- | --- |

8.36.

Kommissionen bør imidlertid være i stand til at kontrollere, om Tacis-midlerne er anvendt effektivt. Men ved udgangen af 2005 var det stadig ikke muligt for Kommissionen at afgøre, i hvilket omfang Tacis-programmet havde bidraget til at forbedre sikkerheden i de enkelte kernekraftanlæg. Kommissionen modtager ikke oplysninger fra kernekraftanlæggene eller fra sine egne tekniske bistandshold. På disse betingelser er det vanskeligt (hvis ikke umuligt) såvel at fastsætte målene for fremtidige udgifter på dette område på et rationelt grundlag som at planlægge aktiviteter og at udforme en eventuel nedlukningsstrategi.

| 8.36. | Der er i 2006 iværksat en evaluering af alle bistandsprojekterne i anlæggene med det formål at analysere indvirkningerne. |
| --- | --- |

8.36.

Der er i 2006 iværksat en evaluering af alle bistandsprojekterne i anlæggene med det formål at analysere indvirkningerne.

For at få fastlagt målene for fremtidige udgifter på dette område og planlægge de fremtidige aktiviteter vil der i samarbejde med IAEA (Wien) blive taget initiativ til at få foretaget en samlet, fælles vurdering af det nuværende sikkerhedsniveau i alle reaktorer af VVER-typen i Ukraine og Rusland.

Personaleressourcerne og programmerne forvaltes bedre

| 8.37. | På centralt plan har Kommissionen styrket den enhed, der er ansvarlig for den operationelle forvaltning af Tacis-programmerne for nuklear sikkerhed, med yderligere 50 % fastansatte medarbejdere. Den har også sørget for, at Det Fælles Forskningscenter — Institut for Energi — deltager i programforvaltningen. |
| --- | --- |

8.37.

På centralt plan har Kommissionen styrket den enhed, der er ansvarlig for den operationelle forvaltning af Tacis-programmerne for nuklear sikkerhed, med yderligere 50 % fastansatte medarbejdere. Den har også sørget for, at Det Fælles Forskningscenter — Institut for Energi — deltager i programforvaltningen.

| 8.38. | I Moskva og Kiev har Kommissionen involveret sine delegationer i programmeringen og implementeringen. Ved udgangen af 2004 blev der oprettet et fælles støttekontor i Kiev til støtte for modtagerorganisationerne og Kommissionen. Det svarer til den fælles forvaltningsenhed i Moskva, der blev oprettet i 1997, og det har som forklaret nedenfor bidraget til at gøre interventionerne på området nuklear sikkerhed mere effektive og produktive. Kommissionen har imidlertid ikke defineret delegationernes og støttekontorernes opgaver, funktion og mandat tilstrækkeligt præcist. |
| --- | --- |

8.38.

I Moskva og Kiev har Kommissionen involveret sine delegationer i programmeringen og implementeringen. Ved udgangen af 2004 blev der oprettet et fælles støttekontor i Kiev til støtte for modtagerorganisationerne og Kommissionen. Det svarer til den fælles forvaltningsenhed i Moskva, der blev oprettet i 1997, og det har som forklaret nedenfor bidraget til at gøre interventionerne på området nuklear sikkerhed mere effektive og produktive. Kommissionen har imidlertid ikke defineret delegationernes og støttekontorernes opgaver, funktion og mandat tilstrækkeligt præcist.

| 8.38. | På grund af den centraliserede programforvaltning har delegationerne kun i begrænset omfang været impliceret. En decentralisering inden for nuklear sikkerhed forudsætter, at det stemmer overens med målet om at forbedre den nukleare sikkerhed og programforvaltningen, og hvis den gennemføres, vil delegationernes og støttekontorernes rolle, funktioner og mandater blive defineret i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

8.38.

På grund af den centraliserede programforvaltning har delegationerne kun i begrænset omfang været impliceret. En decentralisering inden for nuklear sikkerhed forudsætter, at det stemmer overens med målet om at forbedre den nukleare sikkerhed og programforvaltningen, og hvis den gennemføres, vil delegationernes og støttekontorernes rolle, funktioner og mandater blive defineret i overensstemmelse hermed.

Projektgennemførelsen er forbedret, men der er stadig problemer

| 8.39. | Den kumulerede bevillingspukkel (20), dvs. bevillinger, som der er indgået forpligtelser for, men som ikke er dækket af kontrakter, forblev på samme niveau frem til udgangen af 2002 (168 millioner euro), og var ved udgangen af 2004 blevet nedbragt til ca.108 millioner euro. Den gennemsnitlige tid fra start til undertegnelsen af en kontrakt var blevet nedbragt fra omkring 700 dage i 2000 til 200 dage i 2005. |
| --- | --- |

8.39.

Den kumulerede bevillingspukkel (20), dvs. bevillinger, som der er indgået forpligtelser for, men som ikke er dækket af kontrakter, forblev på samme niveau frem til udgangen af 2002 (168 millioner euro), og var ved udgangen af 2004 blevet nedbragt til ca.108 millioner euro. Den gennemsnitlige tid fra start til undertegnelsen af en kontrakt var blevet nedbragt fra omkring 700 dage i 2000 til 200 dage i 2005.

| 8.40. | Under projektgennemførelsen var der fortsat forsinkelser i hele processen. Kommissionen har ikke fastsat stramme tidsfrister for de involverede parter. Det fremgår af Kommissionens statistikker, at forsinkelserne mest skyldtes, at det tog lang tid, inden modtagerorganisationerne reagerede. År n + 3-reglen, der er indført ved finansforordningen (21), motiverer imidlertid alle deltagere til at handle hurtigere. |
| --- | --- |

8.40.

Under projektgennemførelsen var der fortsat forsinkelser i hele processen. Kommissionen har ikke fastsat stramme tidsfrister for de involverede parter. Det fremgår af Kommissionens statistikker, at forsinkelserne mest skyldtes, at det tog lang tid, inden modtagerorganisationerne reagerede. År n + 3-reglen, der er indført ved finansforordningen (21), motiverer imidlertid alle deltagere til at handle hurtigere.

| 8.40. | Projekter inden for nuklear sikkerhed er af meget kompleks karakter, og der kan derfor opstå forsinkelser under projekternes implementering. Kommissionen har undladt at fastsætte stramme tidsfrister for de involverede parter, fordi det er vigtigere at forbedre den nukleare sikkerhed under projektafslutningen end at undgå forsinkelser. Men der tages dog skridt til at undgå sådanne forsinkelser, og Kommissionen overvåger projektpartnerne (kontrahenter, modtagere og kontraherende myndigheder) for at sikre størst mulig effektivitet. |
| --- | --- |

8.40.

Projekter inden for nuklear sikkerhed er af meget kompleks karakter, og der kan derfor opstå forsinkelser under projekternes implementering. Kommissionen har undladt at fastsætte stramme tidsfrister for de involverede parter, fordi det er vigtigere at forbedre den nukleare sikkerhed under projektafslutningen end at undgå forsinkelser. Men der tages dog skridt til at undgå sådanne forsinkelser, og Kommissionen overvåger projektpartnerne (kontrahenter, modtagere og kontraherende myndigheder) for at sikre størst mulig effektivitet.

| 8.41. | De mange problemer med indkøb af udstyr medførte fortsat meget lange forsinkelser (i nogle tilfælde op til fire år) i projekterne vedrørende kernekraftanlæg. Problemerne vedrørte 8.29 a) udformning og godkendelse af de tekniske specifikationer, 8.29 b) procedurerne for indgåelse af indkøbsaftaler, som de mange og ofte uerfarne deltagere fandt indviklede og ikke tilstrækkeligt fleksible, og 8.29 c) begrænset konkurrence på grund af højt specialiseret teknologi og det begrænsede antal potentielle leverandører. |
| --- | --- |

8.41.

De mange problemer med indkøb af udstyr medførte fortsat meget lange forsinkelser (i nogle tilfælde op til fire år) i projekterne vedrørende kernekraftanlæg. Problemerne vedrørte 8.29 a) udformning og godkendelse af de tekniske specifikationer, 8.29 b) procedurerne for indgåelse af indkøbsaftaler, som de mange og ofte uerfarne deltagere fandt indviklede og ikke tilstrækkeligt fleksible, og 8.29 c) begrænset konkurrence på grund af højt specialiseret teknologi og det begrænsede antal potentielle leverandører.

| 8.41. | På grund af deres meget komplekse tekniske karakter træffes der først afgørelse om hvert industrielt projekt (PIP — Plant Improvement Project) efter afslutningen af et indledende projekt (PPP — Plant Preparation Project). PPP-projekterne tager sigte på at få identificeret de opgaver og vilkår, der skal danne grundlag for PIP-projektet i den næste fase. Sådanne indledende faser er nødvendige for at nå frem til den velovervejede definition og indhentet de tilladelser, der er nødvendige for at opnå den største sikkerhedseffekt. |
| --- | --- |

8.41.

På grund af deres meget komplekse tekniske karakter træffes der først afgørelse om hvert industrielt projekt (PIP — Plant Improvement Project) efter afslutningen af et indledende projekt (PPP — Plant Preparation Project). PPP-projekterne tager sigte på at få identificeret de opgaver og vilkår, der skal danne grundlag for PIP-projektet i den næste fase. Sådanne indledende faser er nødvendige for at nå frem til den velovervejede definition og indhentet de tilladelser, der er nødvendige for at opnå den største sikkerhedseffekt.

| 8.42. | Retten fandt ingen tilfælde, hvor reglerne var blevet overtrådt i forbindelse med indgåelsen af de tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, der blev undersøgt i 2005. Der var imidlertid stadig problemer med fritagelse for moms på udstyr, der blev indkøbt på hjemmemarkedet eller importeret. |
| --- | --- |

8.42.

Retten fandt ingen tilfælde, hvor reglerne var blevet overtrådt i forbindelse med indgåelsen af de tjenesteydelses- og indkøbskontrakter, der blev undersøgt i 2005. Der var imidlertid stadig problemer med fritagelse for moms på udstyr, der blev indkøbt på hjemmemarkedet eller importeret.

| 8.42. | Kommissionen er opmærksom på de vedvarende problemer omkring modtagerlandenes overholdelse af de momsfritagelsesregler, der gælder i henhold til Tacis-forordningen. Problemet tages jævnligt op på politisk hold, men hidtil uden de ønskede resultater. |
| --- | --- |

8.42.

Kommissionen er opmærksom på de vedvarende problemer omkring modtagerlandenes overholdelse af de momsfritagelsesregler, der gælder i henhold til Tacis-forordningen. Problemet tages jævnligt op på politisk hold, men hidtil uden de ønskede resultater.

Modtagerne involveres lidt mere

| 8.43. | På centralt plan er strukturerne og den administrative kapacitet hos de russiske og de ukrainske nuklearsikkerhedsmyndigheder blevet styrket. I 2005 udtrykte myndighederne i begge lande tilfredshed med, at de var blevet involveret mere i planlægningen og gennemførelsen af Tacis-aktiviteterne. |
| --- | --- |

8.43.

På centralt plan er strukturerne og den administrative kapacitet hos de russiske og de ukrainske nuklearsikkerhedsmyndigheder blevet styrket. I 2005 udtrykte myndighederne i begge lande tilfredshed med, at de var blevet involveret mere i planlægningen og gennemførelsen af Tacis-aktiviteterne.

| 8.44. | De vestlige eksperter på stedet og kernekraftanlæggene fremhævede, at samarbejdet mellem dem generelt var blevet forbedret. På områderne ejerskab til projekter og engagement i sikkerhedsforbedring af kernekraftanlæggene var der sket en tilfredsstillende udvikling. Men energiforsyningsvirksomhederne på centralt niveau, dvs. ejerne af kernekraftanlæggene, gjorde ikke noget for at få udbredt og mangfoldiggjort projektresultaterne. |
| --- | --- |

8.44.

De vestlige eksperter på stedet og kernekraftanlæggene fremhævede, at samarbejdet mellem dem generelt var blevet forbedret. På områderne ejerskab til projekter og engagement i sikkerhedsforbedring af kernekraftanlæggene var der sket en tilfredsstillende udvikling. Men energiforsyningsvirksomhederne på centralt niveau, dvs. ejerne af kernekraftanlæggene, gjorde ikke noget for at få udbredt og mangfoldiggjort projektresultaterne.

| 8.44. | Kommissionen har i samarbejde med FFC — IE Petten udviklet to projekter (et for Rusland og for nylig også et for Ukraine), der tager sigte på at formidle de vigtigste projektresultater ud til de endelige brugere (kernekraftværker og institutter). |
| --- | --- |

8.44.

Kommissionen har i samarbejde med FFC — IE Petten udviklet to projekter (et for Rusland og for nylig også et for Ukraine), der tager sigte på at formidle de vigtigste projektresultater ud til de endelige brugere (kernekraftværker og institutter).

Under det næste program vil der blive gjort en stor indsats for at forbedre sikkerhedskulturen i modtagerlandene Rusland og Ukraine. Der er bl.a. tale om at fremme udbredelsen af bedste praksis og formidling af projektresultaterne til slutbrugerne (kernekraftanlæggene).

| 8.45. | Trods den positive udvikling var det fortsat vanskeligt at få russiske og ukrainske institutter til at give de nødvendige oplysninger og data om designparametrene for kernekraftanlæggene. |
| --- | --- |

8.45.

Trods den positive udvikling var det fortsat vanskeligt at få russiske og ukrainske institutter til at give de nødvendige oplysninger og data om designparametrene for kernekraftanlæggene.

Konklusion og anbefalinger

| 8.46. | Siden 2000 har Kommissionen forbedret forvaltningen af politikken på området nuklear sikkerhed væsentligt. For at gøre programmet endnu mere effektivt anbefaler Retten, at Kommissionen yderligere styrker: |
| --- | --- |

8.46.

Siden 2000 har Kommissionen forbedret forvaltningen af politikken på området nuklear sikkerhed væsentligt. For at gøre programmet endnu mere effektivt anbefaler Retten, at Kommissionen yderligere styrker:

| 8.46. | Kommissionen vil arbejde på at styrke: |
| --- | --- |

8.46.

Kommissionen vil arbejde på at styrke:

| a) | gennemførelsen af sin interventionsstrategi ved at |
| --- | --- |

a)

gennemførelsen af sin interventionsstrategi ved at

| a) | gennemførelsen af sin interventionsstrategi |
| --- | --- |

a)

gennemførelsen af sin interventionsstrategi

| | i) | udvikle et system til måling af den effekt, Tacis-politikken på området nuklear sikkerhed har på kernekraftanlæggene, og fastsætte mål for den nye programmeringsperiode, som kan kontrolleres |
| --- | --- | --- |

i)

udvikle et system til måling af den effekt, Tacis-politikken på området nuklear sikkerhed har på kernekraftanlæggene, og fastsætte mål for den nye programmeringsperiode, som kan kontrolleres

| | i) | Kommissionen arbejder på at få udviklet en metode til måling af, hvilken effekt Tacis-projekterne har på de enkelte kernekraftanlæg, og fremme udbredelsen af resultaterne overalt i kernekraftsektoren. Det er noget, der kommer til at indgå i de tidlige stadier af det næste program. |
| --- | --- | --- |

i)

Kommissionen arbejder på at få udviklet en metode til måling af, hvilken effekt Tacis-projekterne har på de enkelte kernekraftanlæg, og fremme udbredelsen af resultaterne overalt i kernekraftsektoren. Det er noget, der kommer til at indgå i de tidlige stadier af det næste program.

| | ii) | gøre en større indsats for at udforme og gennemføre projekter også på området radioaktivt affald og |
| --- | --- | --- |

ii)

gøre en større indsats for at udforme og gennemføre projekter også på området radioaktivt affald og

| | ii) | Kommissionen vil sammen med modtagerne undersøge andre muligheder for projekter inden for radioaktivt affald under hensyn til de vigtigste mål på området. |
| --- | --- | --- |

ii)

Kommissionen vil sammen med modtagerne undersøge andre muligheder for projekter inden for radioaktivt affald under hensyn til de vigtigste mål på området.

| | iii) | indføre en metode, der sikrer, at hele energiforsyningsvirksomheden involveres i udbredelse og reproduktion af projektresultaterne, og |
| --- | --- | --- |

iii)

indføre en metode, der sikrer, at hele energiforsyningsvirksomheden involveres i udbredelse og reproduktion af projektresultaterne, og

| | iii) | Kommissionen bestræber sig på at involvere modtagerne og slutbrugerne på det tekniske, ledelsesmæssige og finansielle niveau i gennemførelsen af projekterne, uden at gøre det til nogen betingelse. |
| --- | --- | --- |

iii)

Kommissionen bestræber sig på at involvere modtagerne og slutbrugerne på det tekniske, ledelsesmæssige og finansielle niveau i gennemførelsen af projekterne, uden at gøre det til nogen betingelse.

| b) | forvaltningen af programmet ved at |
| --- | --- |

b)

forvaltningen af programmet ved at

| b) | forvaltningen af programmet: |
| --- | --- |

b)

forvaltningen af programmet:

| | i) | involvere delegationerne mere i programmet, tildele tilstrækkelige personaleressourcer og afklare personalets ansvarsområder |
| --- | --- | --- |

i)

involvere delegationerne mere i programmet, tildele tilstrækkelige personaleressourcer og afklare personalets ansvarsområder

| | i) | Kommissionen vil overveje at inddrage delegationerne mere, forudsat at det stemmer overens med målene om forbedring af den nukleare sikkerhed og forvaltningen af programmerne, og undersøge tildelingen af personaleressourcer hertil og fastlæggelsen af disses opgaver. |
| --- | --- | --- |

i)

Kommissionen vil overveje at inddrage delegationerne mere, forudsat at det stemmer overens med målene om forbedring af den nukleare sikkerhed og forvaltningen af programmerne, og undersøge tildelingen af personaleressourcer hertil og fastlæggelsen af disses opgaver.

| | ii) | gøre yderligere finansiering betinget af, at modtageren opfylder kontraktlige forpligtelser, eller i det mindste overveje det, og |
| --- | --- | --- |

ii)

gøre yderligere finansiering betinget af, at modtageren opfylder kontraktlige forpligtelser, eller i det mindste overveje det, og

| | ii) | Kommissionen vil fortsat indskærpe over for modtagerlandene, at de skal overholde deres kontraktlige forpligtelser |
| --- | --- | --- |

ii)

Kommissionen vil fortsat indskærpe over for modtagerlandene, at de skal overholde deres kontraktlige forpligtelser

| | iii) | analysere hele processen for indkøb af udstyr indgående og anvende afprøvet best practice, f.eks. samfinansiering, for at gøre disse processer mere produktive. |
| --- | --- | --- |

iii)

analysere hele processen for indkøb af udstyr indgående og anvende afprøvet best practice, f.eks. samfinansiering, for at gøre disse processer mere produktive.

| | iii) | Kommissionen vil tage hele processen for indkøb af udstyr op til revision i lyset af målet om forbedring af den nukleare sikkerhed og forbedring af projektforvaltningen. |
| --- | --- | --- |

iii)

Kommissionen vil tage hele processen for indkøb af udstyr op til revision i lyset af målet om forbedring af den nukleare sikkerhed og forbedring af projektforvaltningen.

SÆRBERETNINGER UDSENDT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 8.47. | Retten har offentliggjort fire særberetninger om foranstaltninger udadtil i de sidste tolv måneder. Særberetningerne omhandler: |
| --- | --- |

8.47.

Retten har offentliggjort fire særberetninger om foranstaltninger udadtil i de sidste tolv måneder. Særberetningerne omhandler:

| a) | Resultaterne af de projekter, der finansieres under Tacis i Den Russiske Føderation (særberetning nr. 2/2006) |
| --- | --- |

a)

Resultaterne af de projekter, der finansieres under Tacis i Den Russiske Føderation (særberetning nr. 2/2006)

| b) | Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien (særberetning nr. 3/2006) |
| --- | --- |

b)

Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien (særberetning nr. 3/2006)

| c) | Meda-programmet (særberetning nr. 5/2006) |
| --- | --- |

c)

Meda-programmet (særberetning nr. 5/2006)

| d) | Miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde (særberetning nr. 6/2006). |
| --- | --- |

d)

Miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde (særberetning nr. 6/2006).

Disse særberetninger kan findes på Rettens websted (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Den bistand, der ydes over De Europæiske Udviklingsfonde, er omhandlet i en særskilt beretning, da den ikke finansieres over det almindelige budget.

(2)  Cards-programmet fremmer stabilitet og fred i landene i den vestlige del af Balkanregionen.

(3)  Over 60 % af bevillingerne til Cards i 2005.

(4)  Retten besøgte delegationerne i Albanien, Colombia, Kroatien, Indien, Georgien og Libanon.

(5)  Jf. punkt 7.17.

(6)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 7.21.

(7)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 7.19.

(8)  Jf. særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien, punkt 37.

(9)  De geografiske direktorater er for det første Asien og Centralasien, for det andet Europa, det sydlige middelhav, Mellemøsten og naboskabspolitik og for det tredje Latinamerika.

(10)  De fleste elementer fungerer, men nogle skal forbedres.

(11)  Den interne revisionsfunktion prioriterede systemanalysen højt og har endnu ikke testet systemerne; ifølge Kommissionen begyndte afprøvningen i ECHOs tilfælde i 2005, og den vil blive afsluttet i løbet af 2006.

(12)  Det er nødvendigt at forbedre den eksterne revision, som gennemførelsesorganisationerne har bestilt. Nye foranstaltninger indført af Kommissionen burde have en effekt i 2006.

(13)  Retten beskrev i årsberetningerne for regnskabsårene 2001 og 2004 sine problemer med at få adgang til data fra forskellige FN-organer. I årsberetningen for regnskabsåret 2004 anbefalede Retten, at Kommissionen fik afklaret spørgsmålet om Rettens adgang til projekter, som FN-organerne forvalter, med disse organer. I 2005 blev der ikke udvalgt FN-organer med henblik på Rettens DAS-revision.

(14)  Punkt 171 i beslutningen indeholdt i betænkningen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2004, A6-0108/2006.

(15)  I henhold til artikel 13 i den finansielle og administrative rammeaftale er der nedsat en arbejdsgruppe, der mødes mindst en gang om året og således regelmæssigt drøfter alle spørgsmål, der vedrører aftalen.

(16)  Ved korrekt anvendelse af FAFA-rammeaftalen fik ECHO efter nogen modstand i starten adgang til et FN-projekt i Indonesien i 2005.

(17)  EFT C 35 af 9.2.1999.

(18)  Rådets henstilling om decharge for 2000.

(19)  KOM(2000) 493 endelig af 6.9.2000.

(20)  RAC (forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er indgået kontrakt).

(21)  Jf. artikel 166, stk. 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 15. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1): »Finansieringsaftaler med ... modtagertredjelande ... indgås senest den 31. december i år n+1, idet år n er det år, hvor den budgetmæssige forpligtelse er vedtaget. De individuelle kontrakter og aftaler til gennemførelse af finansieringsaftalerne indgås senest tre år fra datoen for den budgetmæssige forpligtelse. Individuelle kontrakter og aftaler vedrørende revision og evaluering kan indgås senere.«

---

KAPITEL 9

Førtiltrædelsesstrategi

INDHOLD

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang

Revisionsresultater

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

Overvågnings- og kontrolsystemer

Konklusion og anbefalinger

Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | Dette kapitel i årsberetningen omhandler udgiftsområde 7 i de finansielle overslag, som omfatter bevillingerne til førtiltrædelsesinstrumenterne (Phare, ISPA og Sapard), der er oprettet med henblik på central- og østeuropæiske lande (1), og bevillingerne til førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

9.1.

Dette kapitel i årsberetningen omhandler udgiftsområde 7 i de finansielle overslag, som omfatter bevillingerne til førtiltrædelsesinstrumenterne (Phare, ISPA og Sapard), der er oprettet med henblik på central- og østeuropæiske lande (1), og bevillingerne til førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet.

| 9.2. | Phare-programmet (2) og førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet (3) forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse. Disse førtiltrædelsesprogrammer yder støtte til institutionsopbygning og investering. ISPA (4) blev oprettet med henblik på at fremme tiltrædelsen på miljø- og transportområdet og forvaltes af Generaldirektoratet for Regionalpolitik. Sapard (5), som Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter er ansvarligt for at gennemføre, har til formål at bistå modtagerlandene med at løse problemer med strukturtilpasningen af landbrugssektoren og landdistrikterne og at bidrage til gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

9.2.

Phare-programmet (2) og førtiltrædelsesstøtteprogrammet for Tyrkiet (3) forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse. Disse førtiltrædelsesprogrammer yder støtte til institutionsopbygning og investering. ISPA (4) blev oprettet med henblik på at fremme tiltrædelsen på miljø- og transportområdet og forvaltes af Generaldirektoratet for Regionalpolitik. Sapard (5), som Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter er ansvarligt for at gennemføre, har til formål at bistå modtagerlandene med at løse problemer med strukturtilpasningen af landbrugssektoren og landdistrikterne og at bidrage til gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik.

| 9.3. | Phare-, Tyrkiet- og ISPA-programmerne og de tilhørende projekter gennemføres i det væsentlige ved hjælp af et decentraliseret implementeringssystem (DIS), hvor Kommissionens delegationer foretager forudgående kontrol af beslutninger om udbud og tildeling af kontrakter, eller ved hjælp af det udvidede decentraliserede implementeringssystem, hvor Kommissionen ikke foretager forudgående kontrol af udbud og kontrakter (EDIS) (6). Ved decentral forvaltning er det de nationale myndigheder, der foretager betalingerne til kontrahenter og støttemodtagere, og Kommissionen foretager efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

9.3.

Phare-, Tyrkiet- og ISPA-programmerne og de tilhørende projekter gennemføres i det væsentlige ved hjælp af et decentraliseret implementeringssystem (DIS), hvor Kommissionens delegationer foretager forudgående kontrol af beslutninger om udbud og tildeling af kontrakter, eller ved hjælp af det udvidede decentraliserede implementeringssystem, hvor Kommissionen ikke foretager forudgående kontrol af udbud og kontrakter (EDIS) (6). Ved decentral forvaltning er det de nationale myndigheder, der foretager betalingerne til kontrahenter og støttemodtagere, og Kommissionen foretager efterfølgende kontrol.

| 9.4. | Sapard forvaltes også decentralt, men Kommissionen forhåndsgodkender ikke projektudvælgelse, udbud og kontrakter. Kommissionen har på grundlag af sine egne vurderinger overdraget forvaltningen af programmet til de enkelte modtagerlande. Ansvaret for gennemførelse og betalinger ligger hos godkendte udbetalende organer, som godtgør udgifter afholdt af støttemodtagerne. Alle de udbetalende organer skal hvert år sende Kommissionen et attesteret årsregnskab og en revisionsrapport udarbejdet af et uafhængigt attesterende organ. Kommissionen kontrollerer, at systemerne er tilstrækkelige og fungerer efter hensigten, og den gennemfører regnskabsafslutning ved udgangen af regnskabsåret. |
| --- | --- |

9.4.

Sapard forvaltes også decentralt, men Kommissionen forhåndsgodkender ikke projektudvælgelse, udbud og kontrakter. Kommissionen har på grundlag af sine egne vurderinger overdraget forvaltningen af programmet til de enkelte modtagerlande. Ansvaret for gennemførelse og betalinger ligger hos godkendte udbetalende organer, som godtgør udgifter afholdt af støttemodtagerne. Alle de udbetalende organer skal hvert år sende Kommissionen et attesteret årsregnskab og en revisionsrapport udarbejdet af et uafhængigt attesterende organ. Kommissionen kontrollerer, at systemerne er tilstrækkelige og fungerer efter hensigten, og den gennemfører regnskabsafslutning ved udgangen af regnskabsåret.

| 9.5. | Betalingerne til førtiltrædelsesprogrammer beløb sig i 2005 til i alt 2 985 millioner euro.
  Figur 9.1
  er en oversigt over forpligtelserne og betalingerne i 2005. Der blev ikke indgået nye udgiftsforpligtelser vedrørende de otte central- og østeuropæiske lande, som blev medlemmer af EU i 2004, efter deres tiltrædelse (det gælder dog ikke Sapard, hvor der blev indgået udgiftsforpligtelser indtil udgangen af 2004), men der vil blive foretaget betalinger i hvert fald indtil 2006. Tidligere ISPA-projekter i disse lande behandles som samhørighedsfondsprojekter. |
| --- | --- |

9.5.

Betalingerne til førtiltrædelsesprogrammer beløb sig i 2005 til i alt 2 985 millioner euro.
  Figur 9.1
  er en oversigt over forpligtelserne og betalingerne i 2005. Der blev ikke indgået nye udgiftsforpligtelser vedrørende de otte central- og østeuropæiske lande, som blev medlemmer af EU i 2004, efter deres tiltrædelse (det gælder dog ikke Sapard, hvor der blev indgået udgiftsforpligtelser indtil udgangen af 2004), men der vil blive foretaget betalinger i hvert fald indtil 2006. Tidligere ISPA-projekter i disse lande behandles som samhørighedsfondsprojekter.

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Revisionens omfang

| 9.6. | Med hensyn til Phare- og Tyrkiet-programmerne gjorde Retten følgende: |
| --- | --- |

9.6.

Med hensyn til Phare- og Tyrkiet-programmerne gjorde Retten følgende:

| a) | Den foretog substanstest af transaktioner, der var gennemført ved central forvaltning på kommissionsniveau (8 betalinger), og af transaktioner, der var gennemført ved decentral forvaltning i Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet (26 individuelle udbud og 39 betalinger til 13 projekter). |
| --- | --- |

a)

Den foretog substanstest af transaktioner, der var gennemført ved central forvaltning på kommissionsniveau (8 betalinger), og af transaktioner, der var gennemført ved decentral forvaltning i Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet (26 individuelle udbud og 39 betalinger til 13 projekter).

Image

Image

| b) | Den evaluerede overvågnings- og kontrolsystemerne, specielt systemerne til kontrol af nationale medfinansieringsaftaler (11 projekter testet i Bulgarien, Letland, Polen, Rumænien og Slovakiet), systemet til offentlige indkøb under EDIS (13 udbud testet i Letland, Polen og Slovakiet) og den decentrale forvaltning i Kroatien (7). |
| --- | --- |

b)

Den evaluerede overvågnings- og kontrolsystemerne, specielt systemerne til kontrol af nationale medfinansieringsaftaler (11 projekter testet i Bulgarien, Letland, Polen, Rumænien og Slovakiet), systemet til offentlige indkøb under EDIS (13 udbud testet i Letland, Polen og Slovakiet) og den decentrale forvaltning i Kroatien (7).

| 9.7. | Med hensyn til ISPA foretog Retten en begrænset undersøgelse hos Kommissionen, hvor den hovedsagelig undersøgte Kommissionens arbejde med forvaltnings- og kontrolsystemer i et af kandidatlandene (Kroatien) og i tiltrædelseslandene (Bulgarien og Rumænien), herunder indsatsen for at fremme overgangen til EDIS i Bulgarien og Rumænien. Revisionen omfattede ikke en undersøgelse af specifikke underliggende transaktioner. |
| --- | --- |

9.7.

Med hensyn til ISPA foretog Retten en begrænset undersøgelse hos Kommissionen, hvor den hovedsagelig undersøgte Kommissionens arbejde med forvaltnings- og kontrolsystemer i et af kandidatlandene (Kroatien) og i tiltrædelseslandene (Bulgarien og Rumænien), herunder indsatsen for at fremme overgangen til EDIS i Bulgarien og Rumænien. Revisionen omfattede ikke en undersøgelse af specifikke underliggende transaktioner.

| 9.8. | Med hensyn til Sapard omfattede Rettens revision kontroltest og test af transaktioner i Bulgarien og Rumænien. Der var udvalgt fem projekter i hvert land, og revisionen omfattede de vigtigste foranstaltninger, der var gennemført på revisionstidspunktet. Denne revision omfattede kontrol af projektdokumentationen hos de respektive udbetalende organer og kontrol på stedet af projekternes lovlighed og formelle rigtighed. Revisionen omfattede også en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, herunder Kommissionens gennemgang af de attesterende organers rapporter. |
| --- | --- |

9.8.

Med hensyn til Sapard omfattede Rettens revision kontroltest og test af transaktioner i Bulgarien og Rumænien. Der var udvalgt fem projekter i hvert land, og revisionen omfattede de vigtigste foranstaltninger, der var gennemført på revisionstidspunktet. Denne revision omfattede kontrol af projektdokumentationen hos de respektive udbetalende organer og kontrol på stedet af projekternes lovlighed og formelle rigtighed. Revisionen omfattede også en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, herunder Kommissionens gennemgang af de attesterende organers rapporter.

Revisionsresultater

De underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed

| 9.9. | I Phare- og Tyrkiet-programmerne var der ingen væsentlige fejl, der indvirkede på de transaktioner, som Retten testede. I Phare-programmet konstaterede Retten imidlertid, at der under udgifter anmeldt som national parallel medfinansiering optrådte udgifter, der ikke var støtteberettigede, hovedsagelig moms, samt udgifter afholdt uden for den støtteberettigede periode. Som reaktion på Kommissionens svar skal Retten gentage, at der ikke er noget retsgrundlag for Generaldirektoratet for Udvidelses accept af moms som støtteberettiget udgift ved parallel medfinansiering. Det fastsættes i Phare-forordningen, at moms er udelukket fra fællesskabsfinansiering, og denne bestemmelse om udelukkelse af moms ville blive omgået, hvis moms kunne betragtes som støtteberettiget ved medfinansiering (8). |
| --- | --- |

9.9.

I Phare- og Tyrkiet-programmerne var der ingen væsentlige fejl, der indvirkede på de transaktioner, som Retten testede. I Phare-programmet konstaterede Retten imidlertid, at der under udgifter anmeldt som national parallel medfinansiering optrådte udgifter, der ikke var støtteberettigede, hovedsagelig moms, samt udgifter afholdt uden for den støtteberettigede periode. Som reaktion på Kommissionens svar skal Retten gentage, at der ikke er noget retsgrundlag for Generaldirektoratet for Udvidelses accept af moms som støtteberettiget udgift ved parallel medfinansiering. Det fastsættes i Phare-forordningen, at moms er udelukket fra fællesskabsfinansiering, og denne bestemmelse om udelukkelse af moms ville blive omgået, hvis moms kunne betragtes som støtteberettiget ved medfinansiering (8).

| 9.9. | Der er ikke fundet væsentlige fejl for disse transaktioner. Behandlingen af moms som støtteberettigede udgifter under national parallel medfinansiering er i overensstemmelse med Phare-forordningen, da Kommissionen er af den opfattelse, at nævnte forordning udelukkende opstiller regler for fællesskabsfinansiering. |
| --- | --- |

9.9.

Der er ikke fundet væsentlige fejl for disse transaktioner. Behandlingen af moms som støtteberettigede udgifter under national parallel medfinansiering er i overensstemmelse med Phare-forordningen, da Kommissionen er af den opfattelse, at nævnte forordning udelukkende opstiller regler for fællesskabsfinansiering.

I finansieringsaftalen henviser fristerne for kontraktindgåelse og udbetaling til »fællesskabsstøtten«. De nationale myndigheder kan derfor hævde, at disse frister kun gælder for EU's bidrag, ikke for deres egen medfinansiering.

| 9.10. | Der var væsentlige fejl, der indvirkede på de Sapard-transaktioner, som Retten reviderede. Retten konstaterede, at ændringer i procedurerne for godkendelse af Sapard-projekter i Bulgarien ikke havde fået den nødvendige forhåndsgodkendelse af Kommissionen. Sapard-udgifter på 3,4 millioner euro til 53 projekter var derfor ikke støtteberettigede. I både Rumænien og Bulgarien fandt Retten projekter, hvor støttemodtagerne ikke opfyldte deres kontraktlige forpligtelser. Navnlig blev det konstateret, at et revideret projekt i Rumænien ikke var støtteberettiget til EU-finansiering, fordi de grundlæggende betingelser for brugen af de støttede faciliteter ikke var opfyldt. Desuden var visse krav ikke blevet kontrolleret tilstrækkeligt af de udbetalende organer, hvilket betød, at projekter var blevet godkendt og betalt uden tilstrækkeligt bevis for, at støtteberettigelseskriterierne var overholdt. |
| --- | --- |

9.10.

Der var væsentlige fejl, der indvirkede på de Sapard-transaktioner, som Retten reviderede. Retten konstaterede, at ændringer i procedurerne for godkendelse af Sapard-projekter i Bulgarien ikke havde fået den nødvendige forhåndsgodkendelse af Kommissionen. Sapard-udgifter på 3,4 millioner euro til 53 projekter var derfor ikke støtteberettigede. I både Rumænien og Bulgarien fandt Retten projekter, hvor støttemodtagerne ikke opfyldte deres kontraktlige forpligtelser. Navnlig blev det konstateret, at et revideret projekt i Rumænien ikke var støtteberettiget til EU-finansiering, fordi de grundlæggende betingelser for brugen af de støttede faciliteter ikke var opfyldt. Desuden var visse krav ikke blevet kontrolleret tilstrækkeligt af de udbetalende organer, hvilket betød, at projekter var blevet godkendt og betalt uden tilstrækkeligt bevis for, at støtteberettigelseskriterierne var overholdt.

| 9.10. | Kommissionen finder, at disse fejl, herunder tilfælde af støttemodtagernes manglende overholdelse af kontraktforpligtelserne, ikke er væsentlige for Bulgariens vedkommende. |
| --- | --- |

9.10.

Kommissionen finder, at disse fejl, herunder tilfælde af støttemodtagernes manglende overholdelse af kontraktforpligtelserne, ikke er væsentlige for Bulgariens vedkommende.

Kommissionen beklager, at de bulgarske myndigheder ikke anmodede om forhåndsgodkendelse for de proceduremæssige ændringer, der blev indført. Kommissionen har over for myndighederne givet udtryk for sin beklagelse og påmindet dem om forpligtelsen til at meddele Kommissionen enhver proceduremæssig ændring inden iværksættelsen. Kommissionen mener imidlertid ikke, at dette har nogen betydning for projekternes støtteberettigelse. En estisk konsulent afviste i 2005 den nye procedure, men en efterfølgende revision udført af en ekstern revisor konkluderede, »at der ikke er nogen væsentlig risiko forbundet med anvendelsen af Tidsbegrænsningsproceduren«. Al kontrol blev foretaget forud for udbetaling.

For så vidt angår de projekter, hvor de kontraktlige forpligtelser ikke var opfyldt, og for så vidt angår kontrollen af kriterierne, har Kommissionen undersøgt yderligere oplysninger og mener, at disse ikke er væsentlige fejl.

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 9.11. | Retten gennemgik rapporter om afslutningsrevision af projekter finansieret over de nationale Phare-programmer for 1999 og 2000. Disse rapporter var i løbet af året blevet indsendt af de eksterne revisorer, der var indgået kontrakt med. Bemærkningerne heri blev bekræftet af resultaterne af Rettens test af transaktioner, hvor der blev konstateret et finansielt ubetydeligt fejlniveau. |
| --- | --- |

9.11.

Retten gennemgik rapporter om afslutningsrevision af projekter finansieret over de nationale Phare-programmer for 1999 og 2000. Disse rapporter var i løbet af året blevet indsendt af de eksterne revisorer, der var indgået kontrakt med. Bemærkningerne heri blev bekræftet af resultaterne af Rettens test af transaktioner, hvor der blev konstateret et finansielt ubetydeligt fejlniveau.

| 9.12. | I forbindelse med Phare og ISPA var EF-delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakttildeling ved decentraliseret forvaltning fortsat en effektiv central kontrol til at give sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

9.12.

I forbindelse med Phare og ISPA var EF-delegationernes forudgående kontrol af udbud og kontrakttildeling ved decentraliseret forvaltning fortsat en effektiv central kontrol til at give sikkerhed for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.

| 9.13. | Rettens revision af Phare- og Tyrkiet-programmerne viste, at delegationernes forudgående kontrol forholdsvis hyppigt havde givet anledning til korrigerende foranstaltninger. Dette afspejler, at de nationale overvågningssystemer er svage i tiltrædelses- og kandidatlandene. Proceduren for forhåndsgodkendelse er imidlertid ikke blevet standardiseret, og omfanget af kontrollerne er ikke blevet klart defineret. |
| --- | --- |

9.13.

Rettens revision af Phare- og Tyrkiet-programmerne viste, at delegationernes forudgående kontrol forholdsvis hyppigt havde givet anledning til korrigerende foranstaltninger. Dette afspejler, at de nationale overvågningssystemer er svage i tiltrædelses- og kandidatlandene. Proceduren for forhåndsgodkendelse er imidlertid ikke blevet standardiseret, og omfanget af kontrollerne er ikke blevet klart defineret.

| 9.13. | Den forudgående kontrol er et centralt led i en indlæringsproces, hvor der ses på de nationale gennemførelsesorganer med henblik på løbende at forbedre deres forvaltningskapacitet i afventning af EDIS-godkendelsen. Som følge heraf kan kontrollerne variere i strenghedsgrad og over tid, når forvaltningskapaciteten vurderedes som forbedret, således at det ikke syntes nødvendigt at gennemtvinge en standardisering af proceduren. |
| --- | --- |

9.13.

Den forudgående kontrol er et centralt led i en indlæringsproces, hvor der ses på de nationale gennemførelsesorganer med henblik på løbende at forbedre deres forvaltningskapacitet i afventning af EDIS-godkendelsen. Som følge heraf kan kontrollerne variere i strenghedsgrad og over tid, når forvaltningskapaciteten vurderedes som forbedret, således at det ikke syntes nødvendigt at gennemtvinge en standardisering af proceduren.

| 9.14. | Kontrollen af nationale medfinansieringsaftaler, som er indgået under Phare, er blevet forbedret, især i Rumænien, hvor gennemførelseskontorerne har lagt overvågning af national parallel medfinansiering ind i deres normale kontrolprocedure. På kommissionsniveau konstaterede Retten imidlertid, at Generaldirektoratet for Udvidelse ikke systematisk påmindede de nationale myndigheder om deres pligt til at indsende endelige udgiftsanmeldelser i tide, og at der ikke var udarbejdet tjeklister til kontrolprocessen. |
| --- | --- |

9.14.

Kontrollen af nationale medfinansieringsaftaler, som er indgået under Phare, er blevet forbedret, især i Rumænien, hvor gennemførelseskontorerne har lagt overvågning af national parallel medfinansiering ind i deres normale kontrolprocedure. På kommissionsniveau konstaterede Retten imidlertid, at Generaldirektoratet for Udvidelse ikke systematisk påmindede de nationale myndigheder om deres pligt til at indsende endelige udgiftsanmeldelser i tide, og at der ikke var udarbejdet tjeklister til kontrolprocessen.

| 9.14. | Kommissionen gør sit yderste for at få de endelige udgiftsanmeldelser inden for den fastsatte frist i finansieringsaftalerne, til tider ved at suspendere betalingsanmodningerne. Visse lande har imidlertid svært ved at fremsende dokumenterne inden fristernes udløb. For at give de nationale fonde mere tid til at indsamle de nødvendige oplysninger blev fristen for indgivelse af udgiftsanmeldelser forlænget. |
| --- | --- |

9.14.

Kommissionen gør sit yderste for at få de endelige udgiftsanmeldelser inden for den fastsatte frist i finansieringsaftalerne, til tider ved at suspendere betalingsanmodningerne. Visse lande har imidlertid svært ved at fremsende dokumenterne inden fristernes udløb. For at give de nationale fonde mere tid til at indsamle de nødvendige oplysninger blev fristen for indgivelse af udgiftsanmeldelser forlænget.

| 9.15. | Da de nye medlemsstater blev godkendt til EDIS, blev der godkendt særlige gennemførelseskontorer, som skal gennemføre Phare-programmet uden Kommissionens forudgående kontrol af udbud og kontrakter. Retten fandt imidlertid tilfælde (9), hvor de godkendte gennemførelseskontorer ikke var de egentlige ordregivende myndigheder og ikke altid foretog den type kontrol, som er fastsat i EDIS-godkendelsen. Forberedelsen af overgangen til EDIS bevirkede imidlertid, at forvaltningskapaciteten og kontrolsystemerne i de nye medlemsstater blev forbedret ganske betydeligt. |
| --- | --- |

9.15.

Da de nye medlemsstater blev godkendt til EDIS, blev der godkendt særlige gennemførelseskontorer, som skal gennemføre Phare-programmet uden Kommissionens forudgående kontrol af udbud og kontrakter. Retten fandt imidlertid tilfælde (9), hvor de godkendte gennemførelseskontorer ikke var de egentlige ordregivende myndigheder og ikke altid foretog den type kontrol, som er fastsat i EDIS-godkendelsen. Forberedelsen af overgangen til EDIS bevirkede imidlertid, at forvaltningskapaciteten og kontrolsystemerne i de nye medlemsstater blev forbedret ganske betydeligt.

| 9.15. | I betragtning af dybden og bredden af kontrolsystemerne i godkendelsesprocesserne er det ikke overraskende, at der kan konstateres nogle manglende udførelser af den kontrol, der indgår i godkendelsesproceduren. I de opfølgende revisioner, der er foretaget i samtlige EDIS-godkendte lande, er der konstateret situationer som dem, Revisionsretten beskriver. I alle disse tilfælde har Kommissionen anmodet om oplysninger og indskærpet indgriben fra den nationale myndigheds side, ligesom Kommissionen i visse tilfælde har overvejet selv at gribe ind (indefrysning af udbetalinger osv.). |
| --- | --- |

9.15.

I betragtning af dybden og bredden af kontrolsystemerne i godkendelsesprocesserne er det ikke overraskende, at der kan konstateres nogle manglende udførelser af den kontrol, der indgår i godkendelsesproceduren. I de opfølgende revisioner, der er foretaget i samtlige EDIS-godkendte lande, er der konstateret situationer som dem, Revisionsretten beskriver. I alle disse tilfælde har Kommissionen anmodet om oplysninger og indskærpet indgriben fra den nationale myndigheds side, ligesom Kommissionen i visse tilfælde har overvejet selv at gribe ind (indefrysning af udbetalinger osv.).

| 9.16. | EDIS-godkendelsesprocessen for Phare og ISPA i Bulgarien og Rumænien blev forsinket yderligere. Rumænien indsendte sin EDIS-ansøgning ved udgangen af 2005, mens Bulgarien ikke havde indsendt en ansøgning på dette tidspunkt. Begge lande havde planlagt, at EDIS skulle være på plads i januar 2006 (10). Med hensyn til ISPA bemærkede Retten endvidere, at man i finansministeriet i Bulgarien, under én funktion, havde samlet uforenelige ledelses- og kontrolfunktioner, og at infrastrukturforvaltningen, der er det nationale ISPA-koordinationskontor i Rumænien, ikke havde tilstrækkelige ressourcer. |
| --- | --- |

9.16.

EDIS-godkendelsesprocessen for Phare og ISPA i Bulgarien og Rumænien blev forsinket yderligere. Rumænien indsendte sin EDIS-ansøgning ved udgangen af 2005, mens Bulgarien ikke havde indsendt en ansøgning på dette tidspunkt. Begge lande havde planlagt, at EDIS skulle være på plads i januar 2006 (10). Med hensyn til ISPA bemærkede Retten endvidere, at man i finansministeriet i Bulgarien, under én funktion, havde samlet uforenelige ledelses- og kontrolfunktioner, og at infrastrukturforvaltningen, der er det nationale ISPA-koordinationskontor i Rumænien, ikke havde tilstrækkelige ressourcer.

| 9.16. | De forsinkelser, som Revisionsretten nævner, opstod på trods af pres fra Kommissionen for at få de pågældende nationale myndigheder til at gribe strengere ind. |
| --- | --- |

9.16.

De forsinkelser, som Revisionsretten nævner, opstod på trods af pres fra Kommissionen for at få de pågældende nationale myndigheder til at gribe strengere ind.

I Rumænien blev der foretaget revisionsbesøg på stedet på grundlag af de modtagne ansøgninger. Kommissionen udstedte EDIS-godkendelse til alle ISPA-gennemførelseskontorer den 28. juni 2006. Kommissionen håber at udstede Phare-godkendelser inden udgangen af 2006.

Bulgarien har været noget langsommere med indsendelsen af sine ansøgninger, og for både ISPA og Phare kan godkendelsesprocessen kun iværksættes efter yderligere revisionsarbejde på stedet, og dette forventes at finde sted inden efterårets afslutning 2006.

Problemet med adskillelsen af funktionerne for ISPA i Bulgarien blev i marts 2006 løst ved en omfordeling af ansvarsområderne. På Kommissionens foranledning skete der i 2006 en betydelig forbedring af personalesituationen på det nationale ISPA-koordinationskontor i Rumænien.

| 9.17. | Ved sin revision i Bulgarien og Rumænien konstaterede Retten, at Sapard-systemerne havde de centrale koncepter, men at der var svagheder ved den måde, de fungerede på: |
| --- | --- |

9.17.

Ved sin revision i Bulgarien og Rumænien konstaterede Retten, at Sapard-systemerne havde de centrale koncepter, men at der var svagheder ved den måde, de fungerede på:

| 9.17. | |
| --- | --- |

9.17.

| a) | Den underliggende dokumentation vedrørende offentlige udbud i Rumænien gav ikke sikkerhed for, at buddene var blevet modtaget inden fristerne og behørigt undersøgt. |
| --- | --- |

a)

Den underliggende dokumentation vedrørende offentlige udbud i Rumænien gav ikke sikkerhed for, at buddene var blevet modtaget inden fristerne og behørigt undersøgt.

| a) | De rumænske myndigheder har allerede truffet foranstaltninger over for de konstaterede problemer med hensyn til de offentlige udbudsprocedurer på kommunalt niveau. Eksperter fra regionalkontorerne har siden juni 2005 skullet deltage i åbningen og tage kopi af samtlige bud for yderligere at sikre, at alle udbudsprocedurer overholdes. Kommissionen er i færd med at undersøge, hvordan de offentlige udbudsprocedurer fungerer i Rumænien, og vil på denne baggrund følge op på Revisionsrettens bemærkninger inden for rammerne af regnskabsafslutningen. |
| --- | --- |

a)

De rumænske myndigheder har allerede truffet foranstaltninger over for de konstaterede problemer med hensyn til de offentlige udbudsprocedurer på kommunalt niveau. Eksperter fra regionalkontorerne har siden juni 2005 skullet deltage i åbningen og tage kopi af samtlige bud for yderligere at sikre, at alle udbudsprocedurer overholdes. Kommissionen er i færd med at undersøge, hvordan de offentlige udbudsprocedurer fungerer i Rumænien, og vil på denne baggrund følge op på Revisionsrettens bemærkninger inden for rammerne af regnskabsafslutningen.

| b) | I nogle tilfælde var der ikke bilag for beløb (11), som var blevet godtgjort støttemodtagerne, hvilket betød, at det udbetalende organ ikke kunne sikre sig, at udgifterne faktisk var blevet afholdt, og/eller at de var støtteberettigede (Rumænien). I Bulgarien godtgøres nogle udgifter (af Sapard) efter en fast sats. Den nøjagtige sammensætning af og begrundelse for disse beløb kunne ikke fastslås. |
| --- | --- |

b)

I nogle tilfælde var der ikke bilag for beløb (11), som var blevet godtgjort støttemodtagerne, hvilket betød, at det udbetalende organ ikke kunne sikre sig, at udgifterne faktisk var blevet afholdt, og/eller at de var støtteberettigede (Rumænien). I Bulgarien godtgøres nogle udgifter (af Sapard) efter en fast sats. Den nøjagtige sammensætning af og begrundelse for disse beløb kunne ikke fastslås.

| b) | De rumænske myndigheder har meddelt Kommissionen den metode, der anvendes til beregning af disse yderligere udgifter, og mener, at alle udbetalingsfilerne indeholder omfattende støttedokumentation. Da prisberegningerne normalt overstiger maksimaltærsklerne på 5 % eller 10 %, giver dette indtryk af, at tærsklerne anvendes automatisk, hvilket ikke er tilfældet. Det vil blive efterprøvet inden for rammerne af regnskabsafslutningen.
  Med hensyn til det bulgarske Sapard-kontors godtgørelse efter faste satser betales støttemodtagerne efter den lavere af satserne (sædvanligvis et beløb pr. kvadratmeter) og det fakturerede beløb. Dette sikrer, at der i de fleste tilfælde kun ydes samfinansiering til fakturerede beløb. |
| --- | --- |

b)

De rumænske myndigheder har meddelt Kommissionen den metode, der anvendes til beregning af disse yderligere udgifter, og mener, at alle udbetalingsfilerne indeholder omfattende støttedokumentation. Da prisberegningerne normalt overstiger maksimaltærsklerne på 5 % eller 10 %, giver dette indtryk af, at tærsklerne anvendes automatisk, hvilket ikke er tilfældet. Det vil blive efterprøvet inden for rammerne af regnskabsafslutningen.

Med hensyn til det bulgarske Sapard-kontors godtgørelse efter faste satser betales støttemodtagerne efter den lavere af satserne (sædvanligvis et beløb pr. kvadratmeter) og det fakturerede beløb. Dette sikrer, at der i de fleste tilfælde kun ydes samfinansiering til fakturerede beløb.

| c) | Systemerne til kontrol af, om de priser, der er betalt med støtteberettigede beløb, er rimelige (såsom en prisdatabase), var endnu ikke på plads i Rumænien, og i Bulgarien var de ikke fuldt operationelle og dokumenteret. |
| --- | --- |

c)

Systemerne til kontrol af, om de priser, der er betalt med støtteberettigede beløb, er rimelige (såsom en prisdatabase), var endnu ikke på plads i Rumænien, og i Bulgarien var de ikke fuldt operationelle og dokumenteret.

| c) | Kommissionen deler Revisionsrettens bekymring. Tilstedeværelsen af prisdatabaser ville, selv om der ikke er noget forskriftskrav herom, i endnu højere grad kunne sikre en sund finansstyring under private købekontrakter. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen deler Revisionsrettens bekymring. Tilstedeværelsen af prisdatabaser ville, selv om der ikke er noget forskriftskrav herom, i endnu højere grad kunne sikre en sund finansstyring under private købekontrakter.

| d) | Nogle fakturaer på varer af høj værdi havde støttemodtagerne betalt kontant (Bulgarien), hvilket betyder, at betalingen er vanskeligere at kontrollere og derfor udgør en større risiko. |
| --- | --- |

d)

Nogle fakturaer på varer af høj værdi havde støttemodtagerne betalt kontant (Bulgarien), hvilket betyder, at betalingen er vanskeligere at kontrollere og derfor udgør en større risiko.

| d) | Kommissionen er enig i, at kontantbetalinger udgør en større risiko. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen er enig i, at kontantbetalinger udgør en større risiko.

| 9.18. | Retten påpegede i årsberetningen for regnskabsåret 2004 (12), at kvaliteten af den vurdering af Sapard-ansøgningerne og de tilsvarende betalingsanmodninger, som blev foretaget sidst i kontraktperioden, var behæftet med en højere risiko på grund af tidspres og mulig personalemangel. Situationen i Ungarn i 2005 bekræftede, at der faktisk er en høj risiko. Her var projektgodkendelsesproceduren blevet ændret, og kontrollen af projektansøgningerne var blevet reduceret. Ændringerne var blevet anvendt siden april 2004, uden at Kommissionen havde givet forhåndsgodkendelse. Det skal derfor gentages, at der her er en væsentlig risiko. |
| --- | --- |

9.18.

Retten påpegede i årsberetningen for regnskabsåret 2004 (12), at kvaliteten af den vurdering af Sapard-ansøgningerne og de tilsvarende betalingsanmodninger, som blev foretaget sidst i kontraktperioden, var behæftet med en højere risiko på grund af tidspres og mulig personalemangel. Situationen i Ungarn i 2005 bekræftede, at der faktisk er en høj risiko. Her var projektgodkendelsesproceduren blevet ændret, og kontrollen af projektansøgningerne var blevet reduceret. Ændringerne var blevet anvendt siden april 2004, uden at Kommissionen havde givet forhåndsgodkendelse. Det skal derfor gentages, at der her er en væsentlig risiko.

| 9.18. | Det er beklageligt, at Kommissionen ikke blev oplyst om ændringerne i de ungarske procedurer. Kommissionen har imidlertid nu undersøgt virkningerne som følge af ændringerne og finder, at der udføres tilstrækkelig kontrol. |
| --- | --- |

9.18.

Det er beklageligt, at Kommissionen ikke blev oplyst om ændringerne i de ungarske procedurer. Kommissionen har imidlertid nu undersøgt virkningerne som følge af ændringerne og finder, at der udføres tilstrækkelig kontrol.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 9.19. | Revisionens omfang taget i betragtning (punkt 9.6, 9.7 og 9.8) var der generelt ikke fejl, der indvirkede væsentligt på de transaktioner, som Retten reviderede. Det gælder dog ikke de transaktioner, der var finansieret over Sapard-programmet, hvor der blev konstateret væsentlige fejl. Retten noterede forbedringer i overvågnings- og kontrolsystemerne på kommissionsniveau, men alvorlige svagheder på nationalt niveau. I Phare- og Tyrkiet-programmerne samt i ISPA-projekterne blev den forholdsvis høje forekomst af disse svagheder opvejet af korrigerende foranstaltninger som følge af delegationernes forudgående kontrol. |
| --- | --- |

9.19.

Revisionens omfang taget i betragtning (punkt 9.6, 9.7 og 9.8) var der generelt ikke fejl, der indvirkede væsentligt på de transaktioner, som Retten reviderede. Det gælder dog ikke de transaktioner, der var finansieret over Sapard-programmet, hvor der blev konstateret væsentlige fejl. Retten noterede forbedringer i overvågnings- og kontrolsystemerne på kommissionsniveau, men alvorlige svagheder på nationalt niveau. I Phare- og Tyrkiet-programmerne samt i ISPA-projekterne blev den forholdsvis høje forekomst af disse svagheder opvejet af korrigerende foranstaltninger som følge af delegationernes forudgående kontrol.

| 9.19. | Kommissionen noterer sig med tilfredshed Revisionsrettens konklusion, hvorefter der er sket forbedringer i overvågnings- og kontrolsystemerne på kommissionsniveau. Revisionsrettens særberetning nr. 4/2006 vedrørende Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien konkluderede, at Kommissionens kontrol af projekterne forud for finansieringen var effektiv med hensyn til at forebygge uregelmæssigheder i udbudsforløbet. |
| --- | --- |

9.19.

Kommissionen noterer sig med tilfredshed Revisionsrettens konklusion, hvorefter der er sket forbedringer i overvågnings- og kontrolsystemerne på kommissionsniveau. Revisionsrettens særberetning nr. 4/2006 vedrørende Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien konkluderede, at Kommissionens kontrol af projekterne forud for finansieringen var effektiv med hensyn til at forebygge uregelmæssigheder i udbudsforløbet.

Kommissionen anerkender, at der er fundet fejl for Sapard, men finder dog, eventuelt med undtagelse af offentlige udbud i Rumænien, at disse ikke er væsentlige.

Kommissionen er af den opfattelse, at den overordnede situation med hensyn til Sapard-gennemførelsen i 2005 mere eller mindre svarer til situationen i 2004.

| 9.20. | Retten anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

9.20.

Retten anbefaler, at Kommissionen:

| 9.20. | |
| --- | --- |

9.20.

| — | fører nøje tilsyn med, at de nationale overvågnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt, især for så vidt angår tildelings- og betalingsprocedurer |
| --- | --- |

—

fører nøje tilsyn med, at de nationale overvågnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt, især for så vidt angår tildelings- og betalingsprocedurer

| — | Kommissionen vil fortsat føre nøje tilsyn med, at de nationale overvågnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil fortsat føre nøje tilsyn med, at de nationale overvågnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt.

| — | klart definerer de procedurer, delegationerne skal anvende i forbindelse med forudgående kontrol |
| --- | --- |

—

klart definerer de procedurer, delegationerne skal anvende i forbindelse med forudgående kontrol

| — | Kommissionen mener, at disse procedurer allerede er præcise. Kommissionen er imidlertid rede til at genvurdere procedurerne i lyset af de indhøstede erfaringer fra de seneste år. |
| --- | --- |

—

Kommissionen mener, at disse procedurer allerede er præcise. Kommissionen er imidlertid rede til at genvurdere procedurerne i lyset af de indhøstede erfaringer fra de seneste år.

| — | giver højere prioritet til opfølgningen af endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare-programmer, især når der er tale om parallel medfinansiering |
| --- | --- |

—

giver højere prioritet til opfølgningen af endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare-programmer, især når der er tale om parallel medfinansiering

| — | Kommissionen gør sit yderste for at få de endelige udgiftsanmeldelser inden for den fastsatte frist i finansieringsaftalerne. |
| --- | --- |

—

Kommissionen gør sit yderste for at få de endelige udgiftsanmeldelser inden for den fastsatte frist i finansieringsaftalerne.

| — | med hensyn til Sapard er særlig opmærksom på de risici, som er forbundet med projekter, der godkendes sidst i kontraktperioden |
| --- | --- |

—

med hensyn til Sapard er særlig opmærksom på de risici, som er forbundet med projekter, der godkendes sidst i kontraktperioden

| — | Kommissionen er bevidst om den mulige risiko, men har hidtil ikke fundet bevis for en deraf følgende finansiel risiko. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er bevidst om den mulige risiko, men har hidtil ikke fundet bevis for en deraf følgende finansiel risiko.

| — | ved hjælp af nøje tilsyn sikrer sig, at de udbetalende organer vedrørende Sapard ikke ændrer de godkendte procedurer uden forhåndsgodkendelse. |
| --- | --- |

—

ved hjælp af nøje tilsyn sikrer sig, at de udbetalende organer vedrørende Sapard ikke ændrer de godkendte procedurer uden forhåndsgodkendelse.

| — | De pågældende lande påmindes jævnligt om forpligtelsen til at meddele Kommissionen enhver proceduremæssig ændring inden iværksættelsen. Kommissionen vil undersøge ikke-godkendte ændringer i procedurerne og i givet fald vurdere deres virkning for kontrollen. |
| --- | --- |

—

De pågældende lande påmindes jævnligt om forpligtelsen til at meddele Kommissionen enhver proceduremæssig ændring inden iværksættelsen. Kommissionen vil undersøge ikke-godkendte ændringer i procedurerne og i givet fald vurdere deres virkning for kontrollen.

SÆRBERETNINGER OFFENTLIGGJORT SIDEN SIDSTE ÅRSBERETNING

| 9.21. | Retten har i de sidste 12 måneder offentliggjort én særberetning om førtiltrædelsesstrategien. Den omhandler Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien (særberetning nr. 4/2006) og kan ses på Rettens websted (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

9.21.

Retten har i de sidste 12 måneder offentliggjort én særberetning om førtiltrædelsesstrategien. Den omhandler Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien (særberetning nr. 4/2006) og kan ses på Rettens websted (www.eca.europa.eu).

---

(1)  De otte nye medlemsstater (Tjekkiet, Estland, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovenien, Slovakiet), de to tiltrædelseslande (Bulgarien, Rumænien) og kandidatlandet Kroatien.

(2)  Polen, Ungarn og Omstrukturering i Øst, Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 (EFT L 375 af 23.12.1989, s. 11).

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 2500/2001 af 17. december 2001 om finansiel førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet (EFT L 342 af 27.12.2001, s. 1). Berigtiget i EFT L 285 af 23.10.2002, s. 26.

(4)  Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument, Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73).

(5)  Særligt tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter, Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 87).

(6)  Otte nye central- og østeuropæiske medlemsstater blev godkendt til EDIS, og i disse lande blev særlige gennemførelseskontorer godkendt til at gennemføre Phare- og ISPA-programmet uden Kommissionens forudgående kontrol af udbud og kontrakter.

(7)  Der blev indgået forpligtelser til det første Phare-program i Kroatien i 2005. For at teste Kroatiens forvaltningskapacitet reviderede Retten transaktioner, som blev finansieret over Cards-programmet og gennemført af de nationale myndigheder.

(8)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 8.24, 8.25 og 8.26.

(9)  Letland, Polen.

(10)  Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 8.18.

(11)  Betegnet som »aktualiseringsomkostninger« og »uforudsete udgifter«.

(12)  Punkt 4.70.

---

KAPITEL 10

Administrationsudgifter

INDHOLD

EU-institutionernes og -organernes administrationsudgifter

Indledning

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang

Lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner

Overvågnings- og kontrolsystemer

Specifikke bemærkninger

Europa-Parlamentet

Rådet

Kommissionen

Domstolen

Revisionsretten

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Regionsudvalget

Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Samlet konklusion

Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning

Den Europæiske Unions agenturer

Europaskolerne

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| EU-INSTITUTIONERNES OG -ORGANERNES ADMINISTRATIONSUDGIFTER |
| Indledning |
| 10.1. | Dette kapitel omhandler institutionernes og organernes administrationsudgifter. Bevillingerne vedrørende disse udgifter forvaltes direkte af hver institution og hvert organ og dækker lønninger, godtgørelser og pensioner til alle dem, der arbejder for fællesskabsinstitutionerne, samt leje, erhvervelse af fast ejendom, udstyr og materiel og diverse administrationsudgifter. I 2005 beløb EU-institutionernes administrationsudgifter sig til 6 191 millioner euro, jf.
  tabel 10.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

EU-INSTITUTIONERNES OG -ORGANERNES ADMINISTRATIONSUDGIFTER

Indledning

10.1.

Dette kapitel omhandler institutionernes og organernes administrationsudgifter. Bevillingerne vedrørende disse udgifter forvaltes direkte af hver institution og hvert organ og dækker lønninger, godtgørelser og pensioner til alle dem, der arbejder for fællesskabsinstitutionerne, samt leje, erhvervelse af fast ejendom, udstyr og materiel og diverse administrationsudgifter. I 2005 beløb EU-institutionernes administrationsudgifter sig til 6 191 millioner euro, jf.
  tabel 10.1
  .

Tabel 10.1 — Betalinger pr. institution

| (millioner euro) |
| --- |
| | 2004 | 2005 |
| Europa-Parlamentet | 1 166 | 1 235 |
| Rådet | 507 | 533 |
| Kommissionen | 3 721 | 3 952 |
| Domstolen | 216 | 211 |
| Revisionsretten | 84 | 92 |
| Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg | 92 | 96 |
| Regionsudvalget | 63 | 64 |
| Den Europæiske Ombudsmand | 5 | 6 |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 1 | 2 |
| I alt | 5 856 | 6 191 |

(millioner euro)

2004

2005

Europa-Parlamentet

1 166

1 235

Rådet

507

533

Kommissionen

3 721

3 952

Domstolen

216

211

Revisionsretten

84

92

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

92

96

Regionsudvalget

63

64

Den Europæiske Ombudsmand

5

6

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

1

2

I alt

5 856

6 191

Specifik vurdering — DAS-revision

Revisionens omfang

| 10.2. | Retten efterprøvede lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne over institutionernes administrationsudgifter, med henblik på at kunne foretage en specifik vurdering inden for rammerne af revisionserklæringen. Retten foretog substanstest af en repræsentativ stikprøve af transaktioner og gennemgik de overvågnings- og kontrolsystemer, som de anvisningsberettigede har etableret i de enkelte institutioner. |
| --- | --- |

10.2.

Retten efterprøvede lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne over institutionernes administrationsudgifter, med henblik på at kunne foretage en specifik vurdering inden for rammerne af revisionserklæringen. Retten foretog substanstest af en repræsentativ stikprøve af transaktioner og gennemgik de overvågnings- og kontrolsystemer, som de anvisningsberettigede har etableret i de enkelte institutioner.

| 10.2. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  I Europa-Parlamentet viser de interne evalueringer af de mindstenormer for forvaltning og intern kontrol, som de bemyndigede anvisningsberettigede har fastsat for 2005, at deres kontrol- og overvågningssystemer bliver stadig bedre og mere pålidelige, efterhånden som den interne revisors handlingsplaner og anbefalinger gennemføres. |
| --- | --- |

10.2.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

I Europa-Parlamentet viser de interne evalueringer af de mindstenormer for forvaltning og intern kontrol, som de bemyndigede anvisningsberettigede har fastsat for 2005, at deres kontrol- og overvågningssystemer bliver stadig bedre og mere pålidelige, efterhånden som den interne revisors handlingsplaner og anbefalinger gennemføres.

| 10.3. | Rettens revision de tidligere år har vist, at de fejl, der blev fundet, ikke var væsentlige eller skyldtes alvorlige svagheder ved kontrolmiljøet. I
  tabel 10.2
  følges der op på bemærkningerne i tidligere årsberetninger. |
| --- | --- |

10.3.

Rettens revision de tidligere år har vist, at de fejl, der blev fundet, ikke var væsentlige eller skyldtes alvorlige svagheder ved kontrolmiljøet. I
  tabel 10.2
  følges der op på bemærkningerne i tidligere årsberetninger.

| 10.3. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Se svaret i tabel 10.2, sidste kolonne. |
| --- | --- |

10.3.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Se svaret i tabel 10.2, sidste kolonne.

| 10.3. | RÅDETS SVAR
  Revisionsretten fremlægger i tabel 10.2 en opfølgning af bemærkningerne i tidligere årsberetninger, navnlig udbetalingen af uafviklet supplerende årlig ferie. Den konkluderer, at Rådssekretariatet har taget de fornødne skridt til gradvist at afvikle beholdningen af den ferie, der er tildelt som kompensation, men anfører samtidig, at betalingen af uafviklet supplerende årlig ferie, der er en integrerende del af de trufne foranstaltninger, bør bringes til ophør. |
| --- | --- |

10.3.

RÅDETS SVAR

Revisionsretten fremlægger i tabel 10.2 en opfølgning af bemærkningerne i tidligere årsberetninger, navnlig udbetalingen af uafviklet supplerende årlig ferie. Den konkluderer, at Rådssekretariatet har taget de fornødne skridt til gradvist at afvikle beholdningen af den ferie, der er tildelt som kompensation, men anfører samtidig, at betalingen af uafviklet supplerende årlig ferie, der er en integrerende del af de trufne foranstaltninger, bør bringes til ophør.

Rådssekretariatet er fuldstændig klar over, at nogle af dets interne regler for kompensation for arbejde, som præsteres uden for den faste arbejdstid, ligger uden for tjenestemandsvedtægtens rammer og derfor er »praeter legem«. Disse bestemmelser blev indført for at tage hensyn til konsekvenserne for tjenestemændenes sundhed af de meget krævende arbejdstider (især lange natlige møder og møder på officielle fridage), der er en politisk nødvendighed på grund af Rådets særlige rolle i lovgivningsprocessen.

På basis af en række grundlæggende ændringer af Rådets arbejdsmetoder har Rådssekretariatet imidlertid truffet en bred vifte af foranstaltninger for at afhjælpe de skævheder, der er opstået i årenes løb. Disse specifikke foranstaltninger sigter mod at tilpasse Rådssekretariatets regler og praksis til tjenestemandsvedtægten så hurtigt som muligt. De skal samtidig forhindre de kaotiske følger, som en løsning, der udelukkende er baseret på ferie, ville få for Rådssekretariatets drift. De tager endvidere hensyn til de berettigede forventninger, som de berørte tjenestemænd har opbygget på grundlag af regler, der har eksisteret i Rådssekretariatet i lang tid, og som gør det vanskeligt at begrunde et pludseligt ophør med denne praksis.

Indsatsen for at afvikle beholdningen af supplerende årlige ferie, som er tildelt før den 31. december 1997, og som Revisionsretten betegner som hensigtsmæssig, kan sammenfattes således:

| — | En henstilling til tjenestemændene om at bruge beholdningerne af supplerende ferie på et frivilligt grundlag (meddelelse til personalet nr. 80/05 af 17. maj 2005) har allerede ført til en reduktion af beholdningen med ca. en tredjedel. |
| --- | --- |

—

En henstilling til tjenestemændene om at bruge beholdningerne af supplerende ferie på et frivilligt grundlag (meddelelse til personalet nr. 80/05 af 17. maj 2005) har allerede ført til en reduktion af beholdningen med ca. en tredjedel.

| — | Særlige foranstaltninger til afvikling af de resterende beholdninger blev bebudet i meddelelse til personalet 25/06 af 10. februar 2006 og bekræftet i meddelelse 115/06 af 30. juli 2006. |
| --- | --- |

—

Særlige foranstaltninger til afvikling af de resterende beholdninger blev bebudet i meddelelse til personalet 25/06 af 10. februar 2006 og bekræftet i meddelelse 115/06 af 30. juli 2006.

| | — | obligatorisk afvikling af alle beholdninger på mere end 25 dage |
| --- | --- | --- |

—

obligatorisk afvikling af alle beholdninger på mere end 25 dage

| | — | afvikling over en periode på højst fire år (2006-2009) med mindst 25 % om året |
| --- | --- | --- |

—

afvikling over en periode på højst fire år (2006-2009) med mindst 25 % om året

| | — | afviklingen skal finde sted i form af ferie eller betaling med automatisk udbetaling ved udgangen af året af den del af de obligatoriske 25 %, der ikke er blevet afspadseret |
| --- | --- | --- |

—

afviklingen skal finde sted i form af ferie eller betaling med automatisk udbetaling ved udgangen af året af den del af de obligatoriske 25 %, der ikke er blevet afspadseret

| | — | beholdninger, som ikke er afviklet, når en tjenestemand forlader Rådssekretariatet, vil blive udbetalt. |
| --- | --- | --- |

—

beholdninger, som ikke er afviklet, når en tjenestemand forlader Rådssekretariatet, vil blive udbetalt.

Som det fremgår af ovenstående, er Rådssekretariatet enigt med Revisionsretten i, at de eksisterende beholdninger bør afvikles så hurtigt som muligt.

Tabel 10.2 — Opfølgning af bemærkninger i tidligere årsberetninger

| Bemærkninger | Foranstaltninger | Er yderligere foranstaltninger nødvendige? | Europa-Parlamentets svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 9.18: |
| I Rådet udbetales supplerende årlig ferie bevilget inden 31. december 1997 som kompensation for overarbejde som overarbejdsbetaling, når tjenestemanden pensioneres, hvis tjenestemanden ikke har afviklet den supplerende ferie. Ansatte i kategorierne A og B har ikke ret til overarbejdsbetaling, og sådanne betalinger er derfor ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægtens artikel 56. | Generalsekretariatet har taget de fornødne skridt til gradvist at afvikle beholdningen af den ferie, der er tildelt inden den 31. december 1997 som kompensation til ansatte i kategori A og B. | Ordningen for udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie bør ophæves. | |
| Den supplerende pensionsordning for medlemmerne af Europa-Parlamentet | | | Retsgrundlag for Parlamentets bidrag til ASBL-pensionsfonden for Europa-Parlamentets medlemmer: |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 9.17-9.20:
  Hvis den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer skal fortsætte, skal der så hurtigt som muligt skabes et tilstrækkeligt retsgrundlag. Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | Den supplerende pensionsordning er nævnt i artikel 27 i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet den 28. september 2005. Denne statut træder i kraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009. Der er ikke opstillet regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | Statutten har først retskraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009, og den kan derfor ikke være retsgrundlag for Europa-Parlamentets bidrag til ASBL-pensionsfonden. Der bør opstilles passende regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud. | I artikel 27 i medlemmernes statut fastsættes det, at pensionsfonden»videreføres efter denne statuts ikrafttræden for de medlemmer eller tidligere medlemmer, der allerede har erhvervet rettigheder i denne fond.«Med formuleringen »videreføres« underforstås det i statutten, at der findes et retsgrundlag for pensionsfonden også for den periode, der ligger forud for statuttens ikrafttræden. Overgangsperioden fra vedtagelsen af statutten ved Europa-Parlamentets afgørelse af 28. september 2005 til dens ikrafttræden i 2009 kan således betragtes som omfattet af statuttens artikel 27. Hvilket retsgrundlag der gælder for perioden forud for statuttens vedtagelse præciseres i Europa-Parlamentets svar til punkt 9.18 i Revisionsrettens årsberetning for 2002.

  Regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af underskud:

  På mødet den 30.11.2005 behandlede Præsidiet situationen for den frivillige pensionsfond med henblik på vedtagelsen af medlemmernes statut. Ved denne lejlighed forpligtede det sig til at opstille regler for fondens og Europa-Parlamentets respektive forbindelser og ansvar på basis af en uafhængig aktuarmæssig undersøgelse, og efter gennemførelse af de foranstaltninger, der var nødvendige for at sikre betalingen af supplerende pensionsydelser efter ikrafttrædelsen af den nye statut i 2009 inden for rammerne af de beslutninger om ikrafttrædelsen af medlemmernes statut, som Præsidiet i henhold til artikel 24 i samme statut skulle vedtage. Der vil i den nærmeste fremtid blive indledt en udbudsprocedure for en uafhængig aktuarmæssig undersøgelse. Den arbejdsgruppe, der har ansvaret for iværksættelse af foranstaltningerne til gennemførelse af medlemmernes statut, har også påbegyndt sit arbejde. |

Bemærkninger

Foranstaltninger

Er yderligere foranstaltninger nødvendige?

Europa-Parlamentets svar

Udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie

Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 9.18:

I Rådet udbetales supplerende årlig ferie bevilget inden 31. december 1997 som kompensation for overarbejde som overarbejdsbetaling, når tjenestemanden pensioneres, hvis tjenestemanden ikke har afviklet den supplerende ferie. Ansatte i kategorierne A og B har ikke ret til overarbejdsbetaling, og sådanne betalinger er derfor ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægtens artikel 56.

Generalsekretariatet har taget de fornødne skridt til gradvist at afvikle beholdningen af den ferie, der er tildelt inden den 31. december 1997 som kompensation til ansatte i kategori A og B.

Ordningen for udbetaling af uafviklet supplerende årlig ferie bør ophæves.

Den supplerende pensionsordning for medlemmerne af Europa-Parlamentet

Retsgrundlag for Parlamentets bidrag til ASBL-pensionsfonden for Europa-Parlamentets medlemmer:

Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 9.17-9.20:

Hvis den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer skal fortsætte, skal der så hurtigt som muligt skabes et tilstrækkeligt retsgrundlag. Der bør opstilles klare regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

Den supplerende pensionsordning er nævnt i artikel 27 i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet den 28. september 2005. Denne statut træder i kraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009. Der er ikke opstillet regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

Statutten har først retskraft på førstedagen af den valgperiode for Europa-Parlamentet, der begynder i 2009, og den kan derfor ikke være retsgrundlag for Europa-Parlamentets bidrag til ASBL-pensionsfonden. Der bør opstilles passende regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af et underskud.

I artikel 27 i medlemmernes statut fastsættes det, at pensionsfonden»videreføres efter denne statuts ikrafttræden for de medlemmer eller tidligere medlemmer, der allerede har erhvervet rettigheder i denne fond.«Med formuleringen »videreføres« underforstås det i statutten, at der findes et retsgrundlag for pensionsfonden også for den periode, der ligger forud for statuttens ikrafttræden. Overgangsperioden fra vedtagelsen af statutten ved Europa-Parlamentets afgørelse af 28. september 2005 til dens ikrafttræden i 2009 kan således betragtes som omfattet af statuttens artikel 27. Hvilket retsgrundlag der gælder for perioden forud for statuttens vedtagelse præciseres i Europa-Parlamentets svar til punkt 9.18 i Revisionsrettens årsberetning for 2002.

Regler for Europa-Parlamentets og de tilsluttede medlemmers forpligtelser og ansvar i tilfælde af underskud:

På mødet den 30.11.2005 behandlede Præsidiet situationen for den frivillige pensionsfond med henblik på vedtagelsen af medlemmernes statut. Ved denne lejlighed forpligtede det sig til at opstille regler for fondens og Europa-Parlamentets respektive forbindelser og ansvar på basis af en uafhængig aktuarmæssig undersøgelse, og efter gennemførelse af de foranstaltninger, der var nødvendige for at sikre betalingen af supplerende pensionsydelser efter ikrafttrædelsen af den nye statut i 2009 inden for rammerne af de beslutninger om ikrafttrædelsen af medlemmernes statut, som Præsidiet i henhold til artikel 24 i samme statut skulle vedtage. Der vil i den nærmeste fremtid blive indledt en udbudsprocedure for en uafhængig aktuarmæssig undersøgelse. Den arbejdsgruppe, der har ansvaret for iværksættelse af foranstaltningerne til gennemførelse af medlemmernes statut, har også påbegyndt sit arbejde.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner

| 10.4. | Retten konstaterede ingen væsentlige fejl. |
| --- | --- |

10.4.

Retten konstaterede ingen væsentlige fejl.

Overvågnings- og kontrolsystemer

| 10.5. | I 2005 opfyldte samtlige institutioners overvågnings- og kontrolsystemer kravene i den nye finansforordning. Nogle institutioner havde imidlertid ikke implementeret alle de interne kontrolstandarder fuldt ud (1). |
| --- | --- |

10.5.

I 2005 opfyldte samtlige institutioners overvågnings- og kontrolsystemer kravene i den nye finansforordning. Nogle institutioner havde imidlertid ikke implementeret alle de interne kontrolstandarder fuldt ud (1).

| 10.5. | DOMSTOLENS SVAR
  I løbet af første halvdel af 2006 har administrationen foretaget en evaluering af interne minimumkontrolstandarder. Til denne evaluering er føjet forslag til forbedring af de systemer, som er blevet indført, og der er blevet udarbejdet en handlingsplan med henblik på, at disse forbedringer gennemføres inden for en rimelig frist. |
| --- | --- |

10.5.

DOMSTOLENS SVAR

I løbet af første halvdel af 2006 har administrationen foretaget en evaluering af interne minimumkontrolstandarder. Til denne evaluering er føjet forslag til forbedring af de systemer, som er blevet indført, og der er blevet udarbejdet en handlingsplan med henblik på, at disse forbedringer gennemføres inden for en rimelig frist.

| 10.6. | I 2005 anvendte samtlige institutioner det nye it-system NAP (»Nouvelle Application Paie«) til beregning af personalelønninger. Systemet blev udviklet i 2003 og forvaltes af Kommissionens lønudbetalingskontor (PMO). I 2005 var de tekniske vanskeligheder, der blev konstateret i 2004, afhjulpet, hvilket minimerede risikoen for, at de forskellige elementer, der indgår i lønberegningen, beregnes forkert. Institutionerne brugte imidlertid ikke altid NAP-systemets indberetningsfaciliteter til at kontrollere alle data om de ansattes specifikke forhold (såsom kompensationsgodtgørelser, overførsel af tjenestemænd fra en institution til en anden, forfremmelser og generelt NAP-data, som er blevet ændret manuelt) inden den endelige lønkørsel. Bortset fra i Kommissionen i Luxembourg og i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg blev der ikke regelmæssigt foretaget efterfølgende kontrol af lønudbetalinger. Det er ikke fastsat i finansforordningen, at der skal foretages efterfølgende kontrol, men en sådan kontrol ville gøre de administrative procedurer for forvaltning af personalelønningerne mere pålidelige og bidrage til at afdække eventuelle svagheder og fejl i systemet. |
| --- | --- |

10.6.

I 2005 anvendte samtlige institutioner det nye it-system NAP (»Nouvelle Application Paie«) til beregning af personalelønninger. Systemet blev udviklet i 2003 og forvaltes af Kommissionens lønudbetalingskontor (PMO). I 2005 var de tekniske vanskeligheder, der blev konstateret i 2004, afhjulpet, hvilket minimerede risikoen for, at de forskellige elementer, der indgår i lønberegningen, beregnes forkert. Institutionerne brugte imidlertid ikke altid NAP-systemets indberetningsfaciliteter til at kontrollere alle data om de ansattes specifikke forhold (såsom kompensationsgodtgørelser, overførsel af tjenestemænd fra en institution til en anden, forfremmelser og generelt NAP-data, som er blevet ændret manuelt) inden den endelige lønkørsel. Bortset fra i Kommissionen i Luxembourg og i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg blev der ikke regelmæssigt foretaget efterfølgende kontrol af lønudbetalinger. Det er ikke fastsat i finansforordningen, at der skal foretages efterfølgende kontrol, men en sådan kontrol ville gøre de administrative procedurer for forvaltning af personalelønningerne mere pålidelige og bidrage til at afdække eventuelle svagheder og fejl i systemet.

| 10.6. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Sammenlignet med forgængeren rummer NAP uden tvivl større muligheder, hvad angår rapportering og ekstraktion af data til statistiske formål og med henblik på kontrol. Det var dog ikke muligt i 2005 at udvikle den nødvendige ekspertise til at udnytte dem fuldt ud. Derfor gennemførte GD Personale i 2005 i lighed med tidligere år systematiske kontroller med balancerne i Lønningsenheden, og indtil december 2005 blev alle ansættelsesmyndighedens afgørelser (som har afgørende indflydelse på lønregnskabet) underkastet individuel kontrol, før de blev indarbejdet i lønregnskabet. Kontrollen med balancerne, som foretages for hver enkelt lønkategori (centre de paie) er særlig effektiv til at afsløre uregelmæssigheder, f.eks. i forbindelse med overførsler institutionerne imellem. Endelig underkastes data, som manuelt indlæses i systemet, en dobbelt kontrol i Lønningsenheden. |
| --- | --- |

10.6.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Sammenlignet med forgængeren rummer NAP uden tvivl større muligheder, hvad angår rapportering og ekstraktion af data til statistiske formål og med henblik på kontrol. Det var dog ikke muligt i 2005 at udvikle den nødvendige ekspertise til at udnytte dem fuldt ud. Derfor gennemførte GD Personale i 2005 i lighed med tidligere år systematiske kontroller med balancerne i Lønningsenheden, og indtil december 2005 blev alle ansættelsesmyndighedens afgørelser (som har afgørende indflydelse på lønregnskabet) underkastet individuel kontrol, før de blev indarbejdet i lønregnskabet. Kontrollen med balancerne, som foretages for hver enkelt lønkategori (centre de paie) er særlig effektiv til at afsløre uregelmæssigheder, f.eks. i forbindelse med overførsler institutionerne imellem. Endelig underkastes data, som manuelt indlæses i systemet, en dobbelt kontrol i Lønningsenheden.

I øvrigt er det tvivlsomt, om mulighederne i NAP kan udnyttes på fornuftig vis til at gennemføre et omfattende program for efterprøvning og kontrol inden den endelige beregning af lønningerne. Det er en af grundene til, at GD Personale har ment, at det ville være mere effektivt med en ex post-kontrol af lønudbetalingerne. De begrænsede ressourcer og problemerne med indførelsen af den nye tjenestemandsvedtægt gjorde det umuligt at foretage en generel ex post-kontrol i 2005, men siden marts 2006 har et systematisk program for sådanne kontroller været operationelt.

| 10.6. | RÅDETS SVAR
  Rådssekretariatet vil gerne bemærke, at den begrænsede anvendelse af NAP-forvaltningsredskaberne skyldes forhold i relation til NAP — NAP omfattede kun ganske få redskaber, og de var ikke dokumenteret og fungerede ofte dårligt. Rådssekretariatet anser de eksisterende redskaber (som PMO først formidlede til brugerne på en forståelig måde i maj 2006) for meget nyttige, da de er en metode til at kontrollere resultater, og den ansvarlige tjeneste har trods manglende støttedokumentation anvendt dem så meget som muligt. |
| --- | --- |

10.6.

RÅDETS SVAR

Rådssekretariatet vil gerne bemærke, at den begrænsede anvendelse af NAP-forvaltningsredskaberne skyldes forhold i relation til NAP — NAP omfattede kun ganske få redskaber, og de var ikke dokumenteret og fungerede ofte dårligt. Rådssekretariatet anser de eksisterende redskaber (som PMO først formidlede til brugerne på en forståelig måde i maj 2006) for meget nyttige, da de er en metode til at kontrollere resultater, og den ansvarlige tjeneste har trods manglende støttedokumentation anvendt dem så meget som muligt.

| 10.6. | KOMMISSIONENS SVAR
  I hver af institutionerne er det den enkelte anvisningsberettigede, der i kraft af sin bemyndigelse ved delegation har ansvaret for at etablere kontrolprocedurer tilpasset efter den konkrete situation. Det har aldrig været meningen, at hver institution konsekvent skulle udnytte alle de indberetningsfaciliteter, der findes. Kommissionens lønudbetalingskontor (PMO) har stillet indberetningerne til rådighed for alle de anvisningsberettigede, der har anmodet om det. |
| --- | --- |

10.6.

KOMMISSIONENS SVAR

I hver af institutionerne er det den enkelte anvisningsberettigede, der i kraft af sin bemyndigelse ved delegation har ansvaret for at etablere kontrolprocedurer tilpasset efter den konkrete situation. Det har aldrig været meningen, at hver institution konsekvent skulle udnytte alle de indberetningsfaciliteter, der findes. Kommissionens lønudbetalingskontor (PMO) har stillet indberetningerne til rådighed for alle de anvisningsberettigede, der har anmodet om det.

Med hensyn til den forudgående kontrol blev de tabeller der skal kontrolleres, fastlagt af PMO i 2002, hvor NAP blev indført for den første personalegruppe i Kommissionen. I 2003, hvor man begyndte at bruge NAP på andre personalegrupper, udsendte PMO et dokument om brugen af systemet, og lønudbetalingskontoret har foretaget denne forudgående kontrol lige siden. Dokumentet blev også stillet til rådighed for andre institutioner, og alle NAP-brugere har for nylig modtaget et opdateret dokument med en beskrivelse af det mindstemål af kontroller, som PMO anbefaler.

På baggrund af de erfaringer, man har gjort, specielt hvad angår lønudbetalingerne i Luxembourg, mener PMO, at kontorets aktuelle kontrol er tilfredsstillende og har ikke på indeværende tidspunkt planer om at skærpe sin efterfølgende kontrol. Det er den, der lægger beslag på de mest erfarne medarbejdere, og PMO agter i 2006 og 2007 at bruge dem til at få indbygget et stort antal automatiske efterfølgende kontrolfunktioner i et nyt it-system (IRIS) til forvaltning af individuelle rettigheder. Når dette system er etableret, vil PMO tage sin kontrolstrategi op til revision.

| 10.7. | I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres tjenesterejsendes opholdsudgifter mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten). I strid med disse regler har samtlige institutioner med undtagelse af Domstolen, Revisionsretten og Ombudsmanden fastsat i deres interne regler, at der udbetales et fast beløb på mellem 30 og 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter. Efter offentliggørelsen af Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2004 har Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i december 2005 ændret sine interne regler for at bringe dem i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægtens bestemmelser. |
| --- | --- |

10.7.

I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres tjenesterejsendes opholdsudgifter mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten). I strid med disse regler har samtlige institutioner med undtagelse af Domstolen, Revisionsretten og Ombudsmanden fastsat i deres interne regler, at der udbetales et fast beløb på mellem 30 og 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter. Efter offentliggørelsen af Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2004 har Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg i december 2005 ændret sine interne regler for at bringe dem i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægtens bestemmelser.

| 10.7. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Europa-Parlamentet har særlige problemer med tjenesterejser på grund af de aktiviteter, det udøver, og spredningen af disse over tre arbejdssteder. |
| --- | --- |

10.7.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Europa-Parlamentet har særlige problemer med tjenesterejser på grund af de aktiviteter, det udøver, og spredningen af disse over tre arbejdssteder.

Ordningen med et fast beløb tager hensyn til den juridiske anbefaling, Europa-Parlamentets Præsidium har modtaget om dette emne, og tager sigte på at finde en rimelig balance mellem de gældende bestemmelser og de behov, der er en følge af institutionens særlige arbejdsforhold. Desuden gør de forenklede bestemmelser det muligt at begrænse de administrative omkostninger ved forvaltningen af det meget store antal tjenesterejser.

| 10.7. | RÅDETS SVAR
  Rådssekretariatet rejste spørgsmålet på administrationschefernes møde den 26.1.2006. Under drøftelsen blev det klart, at visse andre institutioner ikke var overbevist om nødvendigheden af at ændre deres praksis. Rådssekretariatet agter at fortsætte drøftelserne om dette spørgsmål med henblik på at nå frem til en løsning, som vil skulle samordnes institutionerne imellem. |
| --- | --- |

10.7.

RÅDETS SVAR

Rådssekretariatet rejste spørgsmålet på administrationschefernes møde den 26.1.2006. Under drøftelsen blev det klart, at visse andre institutioner ikke var overbevist om nødvendigheden af at ændre deres praksis. Rådssekretariatet agter at fortsætte drøftelserne om dette spørgsmål med henblik på at nå frem til en løsning, som vil skulle samordnes institutionerne imellem.

| 10.7. | KOMMISSIONENS SVAR
  Man er i øjeblikket i færd med at revidere Kommissionens interne retningslinjer for personalets tjenesterejser i lyset af Revisionsrettens bemærkninger. De nye regler ventes vedtaget i begyndelsen af 2007. |
| --- | --- |

10.7.

KOMMISSIONENS SVAR

Man er i øjeblikket i færd med at revidere Kommissionens interne retningslinjer for personalets tjenesterejser i lyset af Revisionsrettens bemærkninger. De nye regler ventes vedtaget i begyndelsen af 2007.

| 10.7. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Regionsudvalget har taget Revisionsrettens bemærkninger om tjenesterejsendes opholdsudgifter til efterretning og i 2005 ikke udbetalt faste beløb til ansatte, som ikke har forelagt bilag for opholdsudgifter. Regionsudvalgets interne regler for tjenesterejser vil blive ændret i 2006; blandt andet vil bestemmelsen herom blive indsat formelt i tjenesterejsevejledningen. |
| --- | --- |

10.7.

REGIONSUDVALGETS SVAR

Regionsudvalget har taget Revisionsrettens bemærkninger om tjenesterejsendes opholdsudgifter til efterretning og i 2005 ikke udbetalt faste beløb til ansatte, som ikke har forelagt bilag for opholdsudgifter. Regionsudvalgets interne regler for tjenesterejser vil blive ændret i 2006; blandt andet vil bestemmelsen herom blive indsat formelt i tjenesterejsevejledningen.

Specifikke bemærkninger

| 10.8. | Nedenstående afsnit indeholder specifikke bemærkninger om de enkelte institutioner. |
| --- | --- |

10.8.

Nedenstående afsnit indeholder specifikke bemærkninger om de enkelte institutioner.

Europa-Parlamentet

| 10.9. | Som i tidligere år (jf. punkt 9.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2004) blev der konstateret svagheder i systemerne til overvågning og kontrol af udbetalingen af godtgørelser til medlemmerne af Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

10.9.

Som i tidligere år (jf. punkt 9.16 i årsberetningen for regnskabsåret 2004) blev der konstateret svagheder i systemerne til overvågning og kontrol af udbetalingen af godtgørelser til medlemmerne af Europa-Parlamentet.

| 10.9. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Som reaktion på Revisionsrettens bemærkninger vedrørende 2004 vil det it-system, der er under udvikling til udbetaling af godtgørelser ved mandatophør, komme til at omfatte en oplysning til modtageren om betingelserne for bevarelse af retten til godtgørelsen. Dette spørgsmål vil også blive behandlet i forbindelse med arbejdet med at implementere medlemmernes statut. |
| --- | --- |

10.9.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Som reaktion på Revisionsrettens bemærkninger vedrørende 2004 vil det it-system, der er under udvikling til udbetaling af godtgørelser ved mandatophør, komme til at omfatte en oplysning til modtageren om betingelserne for bevarelse af retten til godtgørelsen. Dette spørgsmål vil også blive behandlet i forbindelse med arbejdet med at implementere medlemmernes statut.

Hvad angår udgifterne til medlemmernes assistenter se svaret til punkt 10.10.

| 10.10. | Reglerne om godtgørelse af udgifter til medlemmernes assistenter blev ændret af Europa-Parlamentets Præsidium (et organ sammensat af Europa-Parlamentets formand og 14 næstformænd) i 2004. Der blev indført nye bestemmelser om medlemmernes pligt til at forelægge bilag. Der blev redegjort nærmere for de forpligtelser, der fulgte af de nye bestemmelser, i en meddelelse fra kvæstorerne af juli 2005 til Europa-Parlamentets medlemmer. I henhold til de nye bestemmelser skal medlemmerne indsende dokumentation for afholdte udgifter inden den 1. november 2005. Ved udgangen af november var under 20 % af den krævede dokumentation blevet indsendt. I januar 2006 forlængede kvæstorerne fristen til den 17. marts 2006. De ændrede bestemmelser blev således ikke implementeret tilfredsstillende i 2005, og der var stadig ikke fyldestgørende bilag for betalinger til tjenesteydere eller for betalinger til assistenter via en tredjepart (2), såsom fakturaer betalt af medlemmet eller detaljeret dokumentation for tredjepartens udgifter. |
| --- | --- |

10.10.

Reglerne om godtgørelse af udgifter til medlemmernes assistenter blev ændret af Europa-Parlamentets Præsidium (et organ sammensat af Europa-Parlamentets formand og 14 næstformænd) i 2004. Der blev indført nye bestemmelser om medlemmernes pligt til at forelægge bilag. Der blev redegjort nærmere for de forpligtelser, der fulgte af de nye bestemmelser, i en meddelelse fra kvæstorerne af juli 2005 til Europa-Parlamentets medlemmer. I henhold til de nye bestemmelser skal medlemmerne indsende dokumentation for afholdte udgifter inden den 1. november 2005. Ved udgangen af november var under 20 % af den krævede dokumentation blevet indsendt. I januar 2006 forlængede kvæstorerne fristen til den 17. marts 2006. De ændrede bestemmelser blev således ikke implementeret tilfredsstillende i 2005, og der var stadig ikke fyldestgørende bilag for betalinger til tjenesteydere eller for betalinger til assistenter via en tredjepart (2), såsom fakturaer betalt af medlemmet eller detaljeret dokumentation for tredjepartens udgifter.

| 10.10. | EUROPA-PARLAMENTETS SVAR
  Kvæstorernes meddelelse kunne først sendes til medlemmerne i slutningen af juli 2005. Den afklaring, som de nye bestemmelser indebar, var et vigtigt første skridt. Efter udvidelsen af EU-10 og valget til Europa-Parlamentet i 2004 med alle de følger, det havde, er det ikke overraskende, at fristen inden den 1. november 2005 viste sig at være for kort. Administrationens arbejde med at udlevere oplysninger viste sig også at være vanskeligt, fordi reglerne var komplekse, de nationale krav forskellige i de 25 medlemsstater og antallet af sprog stort. |
| --- | --- |

10.10.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Kvæstorernes meddelelse kunne først sendes til medlemmerne i slutningen af juli 2005. Den afklaring, som de nye bestemmelser indebar, var et vigtigt første skridt. Efter udvidelsen af EU-10 og valget til Europa-Parlamentet i 2004 med alle de følger, det havde, er det ikke overraskende, at fristen inden den 1. november 2005 viste sig at være for kort. Administrationens arbejde med at udlevere oplysninger viste sig også at være vanskeligt, fordi reglerne var komplekse, de nationale krav forskellige i de 25 medlemsstater og antallet af sprog stort.

Kvæstorkollegiet forlængede derfor fristen for indsendelse af dokumentation første gang i januar 2006 og anden gang i april 2006. Implementeringen af de ændrede regler påbegyndtes dog i 2005. Nogle af reglerne, f.eks. medlemmernes pligt til senest tre måneder efter ansættelseskontraktens start at forelægge dokumentation for dækning af en socialsikringsordning og en ulykkesforsikring, blev fuldt implementeret fra begyndelsen af 2005. I midten af 2006 var ca. 54 % af regningerne for tjenesteydelser udført i perioden fra 2004 til juni 2005 indgivet. Der er indgivet dokumentation for ca. 29 % af tredjeparternes udgifter i samme periode.

Rådet

| 10.11. | Rådet har ændret den refusionsordning, der gælder for rejseudgifter, som afholdes af medlemmer af rådsmedlemmernes delegationer, ved afgørelse nr. 190/2003. Den nye ordning trådte i kraft den 1. januar 2004. Refusioner dækkes over et fast rammebeløb, som tildeles hver enkelt medlemsstat. Rammebeløbet udbetales til medlemsstaterne i to rater; den ene i januar og den anden i juli. Inden udgangen af februar sender hver medlemsstat Generalsekretariatet en opgørelse, der viser, hvordan finansieringsrammen for det foregående regnskabsår er blevet anvendt. Uudnyttede beløb og beløb, der er anvendt uberettiget, fratrækkes det beløb, der skal udbetales i næste rate. Retten konstaterede, at den nye ordning har gjort det betydeligt nemmere for Rådet at administrere refusionerne af delegationernes rejseudgifter, men at der ikke var foretaget tilstrækkelig kontrol af medlemsstaternes opgørelser inden udbetalingen af raten i juli 2005. |
| --- | --- |

10.11.

Rådet har ændret den refusionsordning, der gælder for rejseudgifter, som afholdes af medlemmer af rådsmedlemmernes delegationer, ved afgørelse nr. 190/2003. Den nye ordning trådte i kraft den 1. januar 2004. Refusioner dækkes over et fast rammebeløb, som tildeles hver enkelt medlemsstat. Rammebeløbet udbetales til medlemsstaterne i to rater; den ene i januar og den anden i juli. Inden udgangen af februar sender hver medlemsstat Generalsekretariatet en opgørelse, der viser, hvordan finansieringsrammen for det foregående regnskabsår er blevet anvendt. Uudnyttede beløb og beløb, der er anvendt uberettiget, fratrækkes det beløb, der skal udbetales i næste rate. Retten konstaterede, at den nye ordning har gjort det betydeligt nemmere for Rådet at administrere refusionerne af delegationernes rejseudgifter, men at der ikke var foretaget tilstrækkelig kontrol af medlemsstaternes opgørelser inden udbetalingen af raten i juli 2005.

| 10.11. | RÅDETS SVAR
  På grundlag af en rapport fra Rådssekretariatets interne audittjeneste om, hvordan den nye refusionsordning for rejseudgifter for rådsmedlemmernes mødedeltagere fungerer et år efter dens indførelse i 2004, er Rådssekretariatet nu i færd med at revidere ordningen. |
| --- | --- |

10.11.

RÅDETS SVAR

På grundlag af en rapport fra Rådssekretariatets interne audittjeneste om, hvordan den nye refusionsordning for rejseudgifter for rådsmedlemmernes mødedeltagere fungerer et år efter dens indførelse i 2004, er Rådssekretariatet nu i færd med at revidere ordningen.

Kommissionen (3)

| 10.12. | I Kommissionen udbetales de forskellige typer familietillæg på grundlag af de ansattes oplysninger. Der er ikke fastsat krav om, at ansatte, som modtager husstandstillæg, og som ikke har forsørgelsesberettigede børn, regelmæssigt skal ajourføre disse oplysninger. Der foreligger således ingen dokumentation for, at 676 af 1 605 berørte kommissionsansatte i Bruxelles er blevet anmodet om at bekræfte eller ajourføre deres oprindelige erklæringer. Der blev heller ikke foretaget tilstrækkelig kontrol i de tilfælde, hvor den ansatte kunne have modtaget nationale børnetilskud, som i givet fald skulle have været trukket fra de tillæg, som udbetales i henhold til tjenestemandsvedtægten. |
| --- | --- |

10.12.

I Kommissionen udbetales de forskellige typer familietillæg på grundlag af de ansattes oplysninger. Der er ikke fastsat krav om, at ansatte, som modtager husstandstillæg, og som ikke har forsørgelsesberettigede børn, regelmæssigt skal ajourføre disse oplysninger. Der foreligger således ingen dokumentation for, at 676 af 1 605 berørte kommissionsansatte i Bruxelles er blevet anmodet om at bekræfte eller ajourføre deres oprindelige erklæringer. Der blev heller ikke foretaget tilstrækkelig kontrol i de tilfælde, hvor den ansatte kunne have modtaget nationale børnetilskud, som i givet fald skulle have været trukket fra de tillæg, som udbetales i henhold til tjenestemandsvedtægten.

| 10.12. | KOMMISSIONENS SVAR
  For hver type familietillæg følger man en særlig kontrolstrategi. |
| --- | --- |

10.12.

KOMMISSIONENS SVAR

For hver type familietillæg følger man en særlig kontrolstrategi.

For husstandstillægget er det kun siden 2002, at man systematisk registrerer udfaldet af en kontrol.

For personalet i Bruxelles har Kommissionen hidtil foretaget stikprøvekontrol baseret på en risikovurdering. Men alle de sager, der her nævnes, vil blive efterprøvet over de kommende to år, og man sigter mod at foretage regelmæssig efterprøvning for hele personalet. Generelt skal sagerne efterprøves mindst hvert fjerde år, hvis man skal kunne foretage tilbagesøgning inden for den fremårsfrist, der er fastsat i personalevedtægtens artikel 83.

Hvad nationale børnetillæg angår, er der planer om at benytte samme kontrolmekanisme som beskrevet ovenfor i relation til husstandstillæg.

Domstolen

| 10.13. | I punkt 9.21 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at lederen af den interne revisionsenhed var ansvarlig for den forudgående kontrol af den anvisningsberettigedes transaktioner. Retten konstaterede, at det også var tilfældet i regnskabsåret 2005. Deltagelse i gennemførelsen af finansielle transaktioner er ikke forenelig med funktionen som intern revisor, da den interne revisor bør være fuldstændig uafhængig i forbindelse med udførelsen af sine opgaver, jf. princippet i artikel 86 i finansforordningen. |
| --- | --- |

10.13.

I punkt 9.21 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at lederen af den interne revisionsenhed var ansvarlig for den forudgående kontrol af den anvisningsberettigedes transaktioner. Retten konstaterede, at det også var tilfældet i regnskabsåret 2005. Deltagelse i gennemførelsen af finansielle transaktioner er ikke forenelig med funktionen som intern revisor, da den interne revisor bør være fuldstændig uafhængig i forbindelse med udførelsen af sine opgaver, jf. princippet i artikel 86 i finansforordningen.

| 10.13. | DOMSTOLENS SVAR
  Som allerede anført i det svar, der blev givet til punkt 9.21 i årsberetningen for 2004, varetages den forudgående kontrol på den ene side og den interne revision og på den anden side af forskellige personer inden for en administrativ enhed under ledelse af en enkelt tjenestemand, der også benævnes den interne revisor. Denne administrative struktur blev oprindeligt valgt under hensyntagen til Domstolens størrelse, og fordi der manglede personale, som var specialiseret på området for finansiel kontrol og forvaltning. Desuden mente man ikke, at det administrative ansvar, der blev overdraget til den interne revisor og bestod i at lede en lille gruppe af revisorer, på nogen måde ville påvirke den interne revisors uafhængighed i forbindelse med udførelsen af hans revisionsopgaver. |
| --- | --- |

10.13.

DOMSTOLENS SVAR

Som allerede anført i det svar, der blev givet til punkt 9.21 i årsberetningen for 2004, varetages den forudgående kontrol på den ene side og den interne revision og på den anden side af forskellige personer inden for en administrativ enhed under ledelse af en enkelt tjenestemand, der også benævnes den interne revisor. Denne administrative struktur blev oprindeligt valgt under hensyntagen til Domstolens størrelse, og fordi der manglede personale, som var specialiseret på området for finansiel kontrol og forvaltning. Desuden mente man ikke, at det administrative ansvar, der blev overdraget til den interne revisor og bestod i at lede en lille gruppe af revisorer, på nogen måde ville påvirke den interne revisors uafhængighed i forbindelse med udførelsen af hans revisionsopgaver.

Henset til de bemærkninger, som kontrol- og dechargemyndigheden er fremkommet med i forhold til dette spørgsmål, har Domstolens administration i forbindelse med forberedelsen af den foreløbige indtægts- og udgiftsberegning for regnskabsåret 2007 foreslået at ændre denne organisation ved at oprette en ny administrativ enhed, som udelukkende skal arbejde med revision, og som til dette formål tildeles to nye stillinger (en fuldmægtig til at varetage ledelsen og en assistent til at styrke revisorgruppen). Denne nye administrative struktur vil dermed kunne være gennemført inden for de næste måneder.

| 10.14. | I andet halvår af 2005 gennemførte den interne revisor en række specifikke revisioner, som resulterede i anbefalinger til de berørte tjenester. Der forelå imidlertid ikke nogen beretninger fra den interne revisor, da Revisionsretten gennemførte sin revision. |
| --- | --- |

10.14.

I andet halvår af 2005 gennemførte den interne revisor en række specifikke revisioner, som resulterede i anbefalinger til de berørte tjenester. Der forelå imidlertid ikke nogen beretninger fra den interne revisor, da Revisionsretten gennemførte sin revision.

| 10.14. | DOMSTOLENS SVAR
  Ved Revisionsrettens revisors gennemgang af Domstolens interne revision i april 2006 blev det aftalt, at en kopi af rapporterne om revision foretaget i 2005 officielt kunne overdrages ham, efter at de var blevet fremsendt til Domstolens præsident. Denne fremsendelse fandt sted i maj 2006 og en kopi af rapporterne blev sendt til den kompetente tjenestegren ved Revisionsretten. |
| --- | --- |

10.14.

DOMSTOLENS SVAR

Ved Revisionsrettens revisors gennemgang af Domstolens interne revision i april 2006 blev det aftalt, at en kopi af rapporterne om revision foretaget i 2005 officielt kunne overdrages ham, efter at de var blevet fremsendt til Domstolens præsident. Denne fremsendelse fandt sted i maj 2006 og en kopi af rapporterne blev sendt til den kompetente tjenestegren ved Revisionsretten.

Revisionsretten

| 10.15. | Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma, som har afgivet en revisionserklæring om lovligheden og rigtigheden af Rettens årsregnskab pr. 31. december 2005. Erklæringen er ledsaget af en beretning om Rettens administrative procedurer og regnskabsprocedurer samt om efterprøvelsen af, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig, og om det interne kontrolsystem. I beretningen erklærer revisorerne, at de ved revisionen ikke har konstateret forhold, der giver grund til at betvivle, at Revisionsrettens administrative procedurer, regnskabsprocedurer og interne kontrol fungerer tilfredsstillende, og at den økonomiske forvaltning er i overensstemmelse med de gældende forordninger. Revisionserklæringen og beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

10.15.

Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma, som har afgivet en revisionserklæring om lovligheden og rigtigheden af Rettens årsregnskab pr. 31. december 2005. Erklæringen er ledsaget af en beretning om Rettens administrative procedurer og regnskabsprocedurer samt om efterprøvelsen af, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig, og om det interne kontrolsystem. I beretningen erklærer revisorerne, at de ved revisionen ikke har konstateret forhold, der giver grund til at betvivle, at Revisionsrettens administrative procedurer, regnskabsprocedurer og interne kontrol fungerer tilfredsstillende, og at den økonomiske forvaltning er i overensstemmelse med de gældende forordninger. Revisionserklæringen og beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| 10.16. | I løbet af 2005 blev der oprettet et kontor med ansvar for koordinering af den finansielle og kontraktmæssige virksomhed på tværs af samtlige fælles tjenestegrene i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Det har forbedret den årlige indkøbsplanlægning og givet administrationen retningslinjer for afholdelse af udbud. Der er imidlertid stadig en række svagheder ved forvaltningen af visse indkøbsprocedurer (for eksempel er der afsat for lidt tid til gennemgang af komplicerede kontraktudkast), og procedurerne for koordinering mellem det nye kontor og de administrative enheder er ikke klart fastlagt. |
| --- | --- |

10.16.

I løbet af 2005 blev der oprettet et kontor med ansvar for koordinering af den finansielle og kontraktmæssige virksomhed på tværs af samtlige fælles tjenestegrene i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Det har forbedret den årlige indkøbsplanlægning og givet administrationen retningslinjer for afholdelse af udbud. Der er imidlertid stadig en række svagheder ved forvaltningen af visse indkøbsprocedurer (for eksempel er der afsat for lidt tid til gennemgang af komplicerede kontraktudkast), og procedurerne for koordinering mellem det nye kontor og de administrative enheder er ikke klart fastlagt.

| 10.16. | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS OG REGIONSUDVALGETS SVAR |
| --- | --- |

10.16.

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS OG REGIONSUDVALGETS SVAR

EØSU og Regionsudvalget noterer med tilfredshed Rettens anerkendelse af, at den årlige planlægning af indkøb er blevet bedre, og at de klare retningslinjer om udbudsprocedurer har gavnet driftstjenesterne. I 2005 blev koordineringsprocedurerne mellem den nye enhed »finans og kontrakter« under EØSU's og Regionsudvalgets fælles tjenestegrene og driftstjenesterne vedtaget og offentliggjort på intranettet. På grundlag af de opnåede erfaringer vil der muligvis blive udsendt mere detaljerede retningslinjer i andet halvår af 2006. Desuden er der i 2006 foretaget mere systematisk kontrol i de tidligere stadier af udbudsforløbene, og 28 modeller til dokumenter til anvendelse i forbindelse med udbudsprocedurerne er blevet godkendt af de juridiske tjenester og offentliggjort på intranettet.

Regionsudvalget

| 10.17. | Bemærkningerne i punkt 10.16 vedrører også Regionsudvalget. |
| --- | --- |

10.17.

Bemærkningerne i punkt 10.16 vedrører også Regionsudvalget.

| 10.18. | Efter Rettens DAS-revision for 2004 og to interne revisioner anmodede Regionsudvalgets administration en række ansatte, som får overført løn med anvendelse af justeringskoefficient, om at forelægge supplerende dokumentation. Flere overførsler, som ikke var blevet foretaget i overensstemmelse med de regler, der var gældende inden maj 2004, og/eller for hvilke modtageren ikke havde forelagt tilstrækkelig dokumentation, blev standset. I 2005 tilbagesøgte administrationen ikke fejlagtigt udbetalte beløb, selv om det er fastsat i tjenestemandsvedtægtens artikel 85, at »ethvert beløb, der fejlagtigt er udbetalt, kræves tilbagebetalt, hvis modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var så åbenbar, at han burde have kendt den«. |
| --- | --- |

10.18.

Efter Rettens DAS-revision for 2004 og to interne revisioner anmodede Regionsudvalgets administration en række ansatte, som får overført løn med anvendelse af justeringskoefficient, om at forelægge supplerende dokumentation. Flere overførsler, som ikke var blevet foretaget i overensstemmelse med de regler, der var gældende inden maj 2004, og/eller for hvilke modtageren ikke havde forelagt tilstrækkelig dokumentation, blev standset. I 2005 tilbagesøgte administrationen ikke fejlagtigt udbetalte beløb, selv om det er fastsat i tjenestemandsvedtægtens artikel 85, at »ethvert beløb, der fejlagtigt er udbetalt, kræves tilbagebetalt, hvis modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var så åbenbar, at han burde have kendt den«.

| 10.18. | REGIONSUDVALGETS SVAR
  Generalsekretæren har taget initiativ til en intern revision af lønoverførsler; den blev først afsluttet i februar 2006, og Revisionsretten har fået tilsendt en kopi af beretningen herom. Derfor er administrationen nu i færd med at tilbagesøge fejlagtigt udbetalte beløb. Kun et begrænset antal tjenestemænd er berørt. Hovedparten af revisors anbefalinger er allerede blevet implementeret. |
| --- | --- |

10.18.

REGIONSUDVALGETS SVAR

Generalsekretæren har taget initiativ til en intern revision af lønoverførsler; den blev først afsluttet i februar 2006, og Revisionsretten har fået tilsendt en kopi af beretningen herom. Derfor er administrationen nu i færd med at tilbagesøge fejlagtigt udbetalte beløb. Kun et begrænset antal tjenestemænd er berørt. Hovedparten af revisors anbefalinger er allerede blevet implementeret.

Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 10.19. | Revisionen gav ikke anledning til bemærkninger. |
| --- | --- |

10.19.

Revisionen gav ikke anledning til bemærkninger.

Samlet konklusion

| 10.20. | Alle institutionerne har gennemført forbedringer for at få tilpasset deres overvågnings- og kontrolsystemer til kravene i den nye finansforordning. Uanset de svagheder, der er nævnt i de foregående punkter, viste Rettens revision, at overvågnings- og kontrolsystemerne var egnede til styring af risiciene med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for institutionernes administrationsudgifter. Retten konstaterede ikke væsentlige fejl, der indvirkede på administrationsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

10.20.

Alle institutionerne har gennemført forbedringer for at få tilpasset deres overvågnings- og kontrolsystemer til kravene i den nye finansforordning. Uanset de svagheder, der er nævnt i de foregående punkter, viste Rettens revision, at overvågnings- og kontrolsystemerne var egnede til styring af risiciene med hensyn til lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for institutionernes administrationsudgifter. Retten konstaterede ikke væsentlige fejl, der indvirkede på administrationsudgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

Særberetninger offentliggjort siden sidste årsberetning

| 10.21. | Særberetning nr. 9/2006 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til oversættelse. |
| --- | --- |

10.21.

Særberetning nr. 9/2006 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til oversættelse.

DEN EUROPÆISKE UNIONS AGENTURER

| 10.22. | Retten redegør for den årlige revision af EU's agenturer (i det følgende kaldet »agenturer«) i særlige årsberetninger. Retten har revideret 18 agenturers årsregnskab for regnskabsåret 2005. Agenturernes budgetter androg i 2005 926,8 millioner euro mod 885,3 millioner euro i 2004. Antallet af godkendte stillinger for samtlige agenturer blev forhøjet fra 2 233 i 2004 til 2 644 i 2005. De vigtigste oplysninger om de forskellige agenturer er anført i
  tabel 10.3
  . |
| --- | --- |

10.22.

Retten redegør for den årlige revision af EU's agenturer (i det følgende kaldet »agenturer«) i særlige årsberetninger. Retten har revideret 18 agenturers årsregnskab for regnskabsåret 2005. Agenturernes budgetter androg i 2005 926,8 millioner euro mod 885,3 millioner euro i 2004. Antallet af godkendte stillinger for samtlige agenturer blev forhøjet fra 2 233 i 2004 til 2 644 i 2005. De vigtigste oplysninger om de forskellige agenturer er anført i
  tabel 10.3
  .

| 10.22. | KOMMISSIONENS SVAR
  Organerne er selvstændige og har hver deres decharge-procedure for deres administrationsudgifter. Revisionsrettens bemærkninger er således rettet til disse organer selv. I det omfang, hvor de anmoder om det, yder Kommissionen bistand og støtte til dem, f.eks. vejleder den dem i, hvordan reglerne skal forstås og fortolkes, og hjælper dem med at indføre interne kontrolmekanismer. |
| --- | --- |

10.22.

KOMMISSIONENS SVAR

Organerne er selvstændige og har hver deres decharge-procedure for deres administrationsudgifter. Revisionsrettens bemærkninger er således rettet til disse organer selv. I det omfang, hvor de anmoder om det, yder Kommissionen bistand og støtte til dem, f.eks. vejleder den dem i, hvordan reglerne skal forstås og fortolkes, og hjælper dem med at indføre interne kontrolmekanismer.

Tabel 10.3 — Den Europæiske Unions agenturer — Vigtigste oplysninger

| Den Europæiske Unions agenturer | Hjemsted | Oprettelsesår | Budget (4)

  (millioner euro) | Vedtægtsomfattet personale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | Thessaloniki | 1975 | 16,6 | 16,6 | 88 | 91 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | Dublin | 1975 | 18,1 | 18,8 | 91 | 94 |
| Det Europæiske Miljøagentur | København | 1990 | 33,6 | 32,1 | 115 | 115 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | Torino | 1990 | 18,4 | 26,7 | 104 | 104 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | Lissabon | 1993 | 12,2 | 13 | 77 | 77 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | London | 1993 | 99,1 | 110,1 | 314 | 379 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | Luxembourg | 1994 | 29,8 | 28,4 | 181 | 181 |
| EF-Sortsmyndigheden | Angers | 1994 | 11,3 | 10,5 | 38 | 38 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) | Alicante | 1994 | 190 | 218,4 | 675 | 675 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | Bilbao | 1995 | 10,7 | 13,4 | 38 | 40 |
| Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad | Wien | 1997 | 7,9 | 8,2 | 34 | 37 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur | Thessaloniki | 2000 | 374,6 | 276,5 | 114 | 114 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 13 | 76 | 87 |
| Det Europæiske Luftsikkerhedsagentur | Køln | 2002 | 11,3 | 57,5 | 95 | 200 |
| Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed | Lissabon (5) | 2002 | 13,3 | 35,3 | 55 | 95 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | Parma | 2002 | 29,1 | 36,7 | 138 | 194 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | Heraklion (6) | 2003 | — | 6,8 | — | 38 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur (7) | Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | Stockholm | 2005 | — | 4,8 | — | 85 |
| I alt | 885,3 | 926,8 | 2 233 | 2 644 |

Den Europæiske Unions agenturer

Hjemsted

Oprettelsesår

Budget (4)

(millioner euro)

Vedtægtsomfattet personale

2004

2005

2004

2005

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

Thessaloniki

1975

16,6

16,6

88

91

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

Dublin

1975

18,1

18,8

91

94

Det Europæiske Miljøagentur

København

1990

33,6

32,1

115

115

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

Torino

1990

18,4

26,7

104

104

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

Lissabon

1993

12,2

13

77

77

Det Europæiske Lægemiddelagentur

London

1993

99,1

110,1

314

379

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Luxembourg

1994

29,8

28,4

181

181

EF-Sortsmyndigheden

Angers

1994

11,3

10,5

38

38

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

Alicante

1994

190

218,4

675

675

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

Bilbao

1995

10,7

13,4

38

40

Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad

Wien

1997

7,9

8,2

34

37

Det Europæiske Genopbygningsagentur

Thessaloniki

2000

374,6

276,5

114

114

Eurojust

Haag

2002

9,3

13

76

87

Det Europæiske Luftsikkerhedsagentur

Køln

2002

11,3

57,5

95

200

Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed

Lissabon (5)

2002

13,3

35,3

55

95

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Parma

2002

29,1

36,7

138

194

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

Heraklion (6)

2003

—

6,8

—

38

Det Europæiske Jernbaneagentur (7)

Valenciennes

2003

—

—

—

—

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Stockholm

2005

—

4,8

—

85

I alt

885,3

926,8

2 233

2 644

| 10.23. | Budgetgennemførelsen i flere af agenturerne er karakteriseret ved en lav bevillingsudnyttelse. Det skyldes primært, at der ved planlægningen ikke tages hensyn til agenturernes organisationsstruktur og deres kapacitet. Den lave bevillingsudnyttelse er påfaldende i betragtning af, at flere af agenturerne har betydelige likvide beholdninger. Når Kommissionen udbetalte midler til agenturerne, overholdt den ikke altid reglen om, at overførsler af midler skal være baseret på korrekt beregnede og dokumenterede overslag over agenturernes likviditetsbehov. |
| --- | --- |

10.23.

Budgetgennemførelsen i flere af agenturerne er karakteriseret ved en lav bevillingsudnyttelse. Det skyldes primært, at der ved planlægningen ikke tages hensyn til agenturernes organisationsstruktur og deres kapacitet. Den lave bevillingsudnyttelse er påfaldende i betragtning af, at flere af agenturerne har betydelige likvide beholdninger. Når Kommissionen udbetalte midler til agenturerne, overholdt den ikke altid reglen om, at overførsler af midler skal være baseret på korrekt beregnede og dokumenterede overslag over agenturernes likviditetsbehov.

| 10.23. | KOMMISSIONENS SVAR
  Svagheder under budgetgennemførelsen er systematisk blevet taget op under de revisioner, den interne revisionstjeneste (IAS) foretager som led i sin funktion som disse organers interne revisor. |
| --- | --- |

10.23.

KOMMISSIONENS SVAR

Svagheder under budgetgennemførelsen er systematisk blevet taget op under de revisioner, den interne revisionstjeneste (IAS) foretager som led i sin funktion som disse organers interne revisor.

Artikel 50 i rammefinansforordningen (forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002) fastsætter, at »hvert fællesskabsorgan forelægger Kommissionen, under betingelser og med intervaller, som aftales med denne, anmodninger om udbetaling af hele eller en del af fællesskabstilskuddet, som skal være støttet på likviditetsoverslag«. Kommissionen udbetaler som regel beløbene i rater. Når Kommissionen har modtaget de bestyrelsesgodkendte årsregnskaber fra organerne, skal den tilbagesøge de beløb, som ikke modsvares af udgifter. Kommissionen vil imidlertid se nærmere på de tilfælde, Revisionsretten peger på, og om fornødent indskærpe reglerne over for de bemyndigede anvisningsberettigede, da det er dem, som har ansvaret for godkendelsen af anmodninger fra organerne.

| 10.24. | Flere agenturer havde ikke vurderet de risici, der er forbundet med deres virksomhed. Retten konstaterede igen svagheder ved procedurerne for personaleansættelse og for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler med hensyn til overholdelse af princippet om, at beslutninger skal være gennemskuelige. Efter Rettens opfattelse bør Kommissionens interne revisor, som også er intern revisor for samtlige de agenturer, der finansieres af fællesskabsmidler, fortsat gøre en indsats for at styrke agenturernes interne kontrolsystemer. |
| --- | --- |

10.24.

Flere agenturer havde ikke vurderet de risici, der er forbundet med deres virksomhed. Retten konstaterede igen svagheder ved procedurerne for personaleansættelse og for indgåelse af offentlige indkøbsaftaler med hensyn til overholdelse af princippet om, at beslutninger skal være gennemskuelige. Efter Rettens opfattelse bør Kommissionens interne revisor, som også er intern revisor for samtlige de agenturer, der finansieres af fællesskabsmidler, fortsat gøre en indsats for at styrke agenturernes interne kontrolsystemer.

| 10.24. | KOMMISSIONENS SVAR
  Tilrettelæggelsen af den interne kontrol, evalueringen af de operationelle risici og overholdelsen af reglerne for ansættelser og kontraktindgåelser sorterer udelukkende under organernes ledelse. Men de revisionsrapporter, IAS siden 2004 har udarbejdet om organerne, indeholder også yderst præcise anbefalinger vedrørende den interne kontrol. For indkøbskontrakternes vedkommende udsender Kommissionen retningslinjer, giver organerne adgang til sine databanker med finansielle oplysninger og til sin helpdesk og afholder uddannelseskurser for »Inter Agency Legal Network« (IALN). Den 16. december 2005 vedtog Kommissionen et sæt retningslinjer for personalepolitikken i reguleringsorganer, hvori der anbefales en standardisering af organernes personaleudvælgelsesprocedurer med øget inddragelse af EPSO. |
| --- | --- |

10.24.

KOMMISSIONENS SVAR

Tilrettelæggelsen af den interne kontrol, evalueringen af de operationelle risici og overholdelsen af reglerne for ansættelser og kontraktindgåelser sorterer udelukkende under organernes ledelse. Men de revisionsrapporter, IAS siden 2004 har udarbejdet om organerne, indeholder også yderst præcise anbefalinger vedrørende den interne kontrol. For indkøbskontrakternes vedkommende udsender Kommissionen retningslinjer, giver organerne adgang til sine databanker med finansielle oplysninger og til sin helpdesk og afholder uddannelseskurser for »Inter Agency Legal Network« (IALN). Den 16. december 2005 vedtog Kommissionen et sæt retningslinjer for personalepolitikken i reguleringsorganer, hvori der anbefales en standardisering af organernes personaleudvælgelsesprocedurer med øget inddragelse af EPSO.

| 10.25. | Retten konstaterede, at agenturerne generelt ikke har indført aktivitetsbaseret forvaltning, selv om der i rammefinansforordningen for disse agenturer anbefales en sådan forvaltning i lighed med, hvad der gælder for det almindelige budget. I finansforordningen fastsættes det også, at regnskaberne fra og med regnskabsåret 2005 skal udarbejdes efter periodiseringsprincippet. Eftersom agenturernes årsregnskaber konsolideres med EU-institutionernes regnskaber, bør Kommissionen yde mere direkte støtte til agenturerne og hjælpe dem med at bringe deres regnskaber i overensstemmelse med de regnskabsregler, Kommissionens regnskabsfører har fastsat. |
| --- | --- |

10.25.

Retten konstaterede, at agenturerne generelt ikke har indført aktivitetsbaseret forvaltning, selv om der i rammefinansforordningen for disse agenturer anbefales en sådan forvaltning i lighed med, hvad der gælder for det almindelige budget. I finansforordningen fastsættes det også, at regnskaberne fra og med regnskabsåret 2005 skal udarbejdes efter periodiseringsprincippet. Eftersom agenturernes årsregnskaber konsolideres med EU-institutionernes regnskaber, bør Kommissionen yde mere direkte støtte til agenturerne og hjælpe dem med at bringe deres regnskaber i overensstemmelse med de regnskabsregler, Kommissionens regnskabsfører har fastsat.

| 10.25. | KOMMISSIONENS SVAR
  I henhold til de enkelte organers finansforordninger, der er baseret på rammefinansforordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, skal de for alle udgifter opstille »en kontoplan opdelt efter formål« (artikel 30). |
| --- | --- |

10.25.

KOMMISSIONENS SVAR

I henhold til de enkelte organers finansforordninger, der er baseret på rammefinansforordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, skal de for alle udgifter opstille »en kontoplan opdelt efter formål« (artikel 30).

Kommissionen mener, at organerne gradvis bør indføre aktivitetsbaseret budgetforvaltning, ikke mindst i betragtning af, at IAS efter hver af sine revisioner har understreget nødvendigheden heraf.

Kommissionen forventer, at organerne anvender de nye periodeafgrænsningsregler og følger dem til punkt og prikke både ved de oplysninger, der gives til konsolideringsformål, og i de individuelle regnskaber for organerne. Kommissionen har givet organerne omfattende vejledning i en korrekt anvendelse af disse regler på møder og ved udlevering af dokumentation herom.

| 10.26. | Under revisionen af agenturerne konstaterede Retten, at Kommissionen kun ydede begrænset støtte til agenturerne på stedet, selv om reglerne for forvaltning af fællesskabsmidler bliver stadig mere komplekse, og selv om Kommissionens beføjelser i forhold til agenturerne bliver stadig større (8). Agenturerne er uafhængige, men det betyder ikke, at Kommissionen ikke skal tage initiativ til, at alle agenturer får den nødvendige tekniske støtte, de har brug for som følge af deres begrænsede størrelse. |
| --- | --- |

10.26.

Under revisionen af agenturerne konstaterede Retten, at Kommissionen kun ydede begrænset støtte til agenturerne på stedet, selv om reglerne for forvaltning af fællesskabsmidler bliver stadig mere komplekse, og selv om Kommissionens beføjelser i forhold til agenturerne bliver stadig større (8). Agenturerne er uafhængige, men det betyder ikke, at Kommissionen ikke skal tage initiativ til, at alle agenturer får den nødvendige tekniske støtte, de har brug for som følge af deres begrænsede størrelse.

| 10.26. | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen yder bistand til organerne, bl.a. med hensyn til regnskabsopstilling, indkøb, personalepolitik og revision (se svarene på punkt 10.23, 10.24 og 10.25), men det store antal organer gør det umuligt at yde denne bistand på stedet. |
| --- | --- |

10.26.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen yder bistand til organerne, bl.a. med hensyn til regnskabsopstilling, indkøb, personalepolitik og revision (se svarene på punkt 10.23, 10.24 og 10.25), men det store antal organer gør det umuligt at yde denne bistand på stedet.

| 10.27. | Nogle af agenturerne har oprettet en fælles struktur til at bistå brugerne i agenturerne med at udvikle økonomistyringssystemer, som er kompatible med de systemer, Kommissionen anvender. Strukturen, som kaldes den fælles supportservice (Common Support Service (CSS)), og som har et budget på henved 400 000 euro, har ikke status som selvstændig juridisk person (9). Siden regnskabsåret 2000 er disse midler (ca. 1,8 millioner euro) blevet forvaltet af CSS uden for agenturernes budgetsystemer. Agenturerne bør tilskyndes til at samarbejde, men et sådant samarbejde bør ikke være i strid med principperne om budgettets enhed og om dets klarhed og åbenhed. Der bør rettes op på dette forhold, navnlig bør agenturernes bidrag til den fælles supportservice forvaltes — med støtte fra Kommissionen — som formålsbestemte indtægter. |
| --- | --- |

10.27.

Nogle af agenturerne har oprettet en fælles struktur til at bistå brugerne i agenturerne med at udvikle økonomistyringssystemer, som er kompatible med de systemer, Kommissionen anvender. Strukturen, som kaldes den fælles supportservice (Common Support Service (CSS)), og som har et budget på henved 400 000 euro, har ikke status som selvstændig juridisk person (9). Siden regnskabsåret 2000 er disse midler (ca. 1,8 millioner euro) blevet forvaltet af CSS uden for agenturernes budgetsystemer. Agenturerne bør tilskyndes til at samarbejde, men et sådant samarbejde bør ikke være i strid med principperne om budgettets enhed og om dets klarhed og åbenhed. Der bør rettes op på dette forhold, navnlig bør agenturernes bidrag til den fælles supportservice forvaltes — med støtte fra Kommissionen — som formålsbestemte indtægter.

| 10.27. | KOMMISSIONENS SVAR
  Den fælles supporttjeneste, CSS, er et eksempel på et godt samarbejde mellem organerne om deling af omkostninger og viden. De forskud, CSS får udbetalt, er opført under budgetudgifterne for de organer, der bruger systemet. CSS' banksaldo figurerer på EMEA's (Det Europæiske Lægemiddelagenturs) foreløbige regnskaber for regnskabsåret 2005 (EMEA havde formandskabet for CSS i 2005). Men som anført af Revisionsretten burde den måde, hvorpå dette samarbejde opføres på organernes regnskaber, stemme overens med budgetprincipperne om enhed og gennemsigtighed. Organerne er helt uafhængige af Kommissionen, og Kommissionen har ingen kontrolbeføjelser med hensyn til organernes finansielle aktiviteter. Kommissionen vil ikke desto mindre tage Revisionsrettens bemærkninger op med organerne. |
| --- | --- |

10.27.

KOMMISSIONENS SVAR

Den fælles supporttjeneste, CSS, er et eksempel på et godt samarbejde mellem organerne om deling af omkostninger og viden. De forskud, CSS får udbetalt, er opført under budgetudgifterne for de organer, der bruger systemet. CSS' banksaldo figurerer på EMEA's (Det Europæiske Lægemiddelagenturs) foreløbige regnskaber for regnskabsåret 2005 (EMEA havde formandskabet for CSS i 2005). Men som anført af Revisionsretten burde den måde, hvorpå dette samarbejde opføres på organernes regnskaber, stemme overens med budgetprincipperne om enhed og gennemsigtighed. Organerne er helt uafhængige af Kommissionen, og Kommissionen har ingen kontrolbeføjelser med hensyn til organernes finansielle aktiviteter. Kommissionen vil ikke desto mindre tage Revisionsrettens bemærkninger op med organerne.

De fleste af de nuværende brugere af det økonomistyringssystem, der er baseret på CSS-samarbejdet, har anmodet om at blive knyttet direkte til ABAC og supporteret af Kommissionen. Man regner med at efterkomme denne anmodning fra 2007.

EUROPASKOLERNE

| 10.28. | Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) er stilet til Det Øverste Råd og skolernes rektorer. Skolernes budget for 2005 var på 227 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret af tilskud fra Kommissionen (127 millioner euro) og af bidrag fra medlemsstaterne (50 millioner euro). De vigtigste oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 10.4
  . |
| --- | --- |

10.28.

Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) er stilet til Det Øverste Råd og skolernes rektorer. Skolernes budget for 2005 var på 227 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret af tilskud fra Kommissionen (127 millioner euro) og af bidrag fra medlemsstaterne (50 millioner euro). De vigtigste oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 10.4
  .

| 10.29. | Rettens beretning om Europaskolerne for regnskabsåret 2005 er endnu ikke vedtaget. |
| --- | --- |

10.29.

Rettens beretning om Europaskolerne for regnskabsåret 2005 er endnu ikke vedtaget.

Tabel 10.4 — Europaskolerne — Vigtigste oplysninger

| Europaskole | Land | Oprettelsesår | Budget (10)
   (11)

  (millioner euro) | Tilskud fra Kommissionen (11)

  (millioner euro) | Antal elever (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| Generalsekretariatet | Belgien | 1957 | 8,5 | 7,9 | 6,6 | 5,7 | — | — |
| Luxembourg I | Luxembourg | 1953 | 33,3 | 34,6 | 19,4 | 20,3 | 3 190 | 3 101 |
| Luxembourg II | Luxembourg | 2004 | 6,6 | 2,7 | 3,7 | 1,2 | 891 | 827 |
| Bruxelles I Uccle | Belgien | 1958 | 27,1 | 26,0 | 16,0 | 17,0 | 2 617 | 2 394 |
| Bruxelles II (Woluwé) | Belgien | 1974 | 27,3 | 27,1 | 17,1 | 17,7 | 3 014 | 2 917 |
| Bruxelles III (Ixelles) | Belgien | 1999 | 25,6 | 24,2 | 16,9 | 15,7 | 2 781 | 2 773 |
| Mol | Belgien | 1960 | 10,7 | 10,9 | 6,0 | 6,4 | 622 | 643 |
| Varese | Italien | 1960 | 16,4 | 15,8 | 8,4 | 7,8 | 1 318 | 1 317 |
| Karlsruhe | Tyskland | 1962 | 11,8 | 11,8 | 4,3 | 3,9 | 1 044 | 1 074 |
| München | Tyskland | 1977 | 18,7 | 18,6 | 0,9 | 1,0 | 1 057 | 1 504 |
| Frankfurt | Tyskland | 2002 | 9,4 | 8,8 | 3,5 | 4,2 | 876 | 809 |
| Alicante | Spanien | 2002 | 10,4 | 9,9 | 3,2 | 5,7 | 987 | 950 |
| Bergen | Nederlandene | 1963 | 10,8 | 11,5 | 5,0 | 6,3 | 626 | 664 |
| Culham | Det Forenede Kongerige | 1978 | 11,2 | 12,3 | 5,4 | 5,5 | 856 | 889 |
| I alt | 227,8 | 222,1 | 116,4 | 118,4 | 20 379 | 19 862 |
| NB: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen. |

Europaskole

Land

Oprettelsesår

Budget (10)
   (11)

(millioner euro)

Tilskud fra Kommissionen (11)

(millioner euro)

Antal elever (12)

2005

2004

2005

2004

2005

2004

Generalsekretariatet

Belgien

1957

8,5

7,9

6,6

5,7

—

—

Luxembourg I

Luxembourg

1953

33,3

34,6

19,4

20,3

3 190

3 101

Luxembourg II

Luxembourg

2004

6,6

2,7

3,7

1,2

891

827

Bruxelles I Uccle

Belgien

1958

27,1

26,0

16,0

17,0

2 617

2 394

Bruxelles II (Woluwé)

Belgien

1974

27,3

27,1

17,1

17,7

3 014

2 917

Bruxelles III (Ixelles)

Belgien

1999

25,6

24,2

16,9

15,7

2 781

2 773

Mol

Belgien

1960

10,7

10,9

6,0

6,4

622

643

Varese

Italien

1960

16,4

15,8

8,4

7,8

1 318

1 317

Karlsruhe

Tyskland

1962

11,8

11,8

4,3

3,9

1 044

1 074

München

Tyskland

1977

18,7

18,6

0,9

1,0

1 057

1 504

Frankfurt

Tyskland

2002

9,4

8,8

3,5

4,2

876

809

Alicante

Spanien

2002

10,4

9,9

3,2

5,7

987

950

Bergen

Nederlandene

1963

10,8

11,5

5,0

6,3

626

664

Culham

Det Forenede Kongerige

1978

11,2

12,3

5,4

5,5

856

889

I alt

227,8

222,1

116,4

118,4

20 379

19 862

NB: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

---

(1)  Rådet fastsatte interne kontrolstandarder i juli 2005, men ved udgangen af 2005 var handlingsplanen for implementeringen af disse standarder stadig under udarbejdelse, Domstolen havde ikke implementeret flere af kontrolstandarderne, i Europa-Parlamentet var kontrolstandarderne ikke implementeret optimalt, og i Regionsudvalget var nogle af kontrolstandarderne ikke implementeret fuldt ud.

(2)  Sekretariatsgodtgørelser kan udbetales til en tredjepart, som medlemmet af Europa-Parlamentet har indgået kontrakt med, og som helt eller delvist er ansvarlig for den administrative forvaltning af hans eller hendes sekretariatsgodtgørelse.

(3)  I Kommissionen er følgende tjenester ansvarlige for størstedelen af administrationsudgifterne: Generaldirektoratet for Personale og Administration, Generaldirektoratet for Oversættelse, Generaldirektoratet for Tolkning, Generaldirektoratet for Kommunikation, Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser, Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Luxembourg, Kontoret for Infrastruktur og Logistik — Bruxelles, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder, De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor og Publikationskontoret.

(4)  Forpligtelsesbevillinger.

(5)  I 2005 havde dette organ midlertidigt hjemsted i Bruxelles.

(6)  I en del af 2005 havde dette organ midlertidigt hjemsted i Bruxelles.

(7)  I 2005 var Kommissionen ansvarlig for forvaltningen af dette organs budget. Der blev ikke udarbejdet en særlig årsberetning om gennemførelsen af budgettet.

(8)  I alle agenturerne bortset fra Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked og EF-Sortsmyndigheden, som stort set er selvfinansierende, har Kommissionen afgørende indflydelse ved udnævnelsen af direktøren og et antal medlemmer af bestyrelsen, den afgiver udtalelse om arbejdsprogrammerne, den fremsætter forslag til størrelsen af driftstilskuddet og betaler dette tilskud, den konsoliderer regnskaberne, og den udpeger en af sine ansatte til at varetage funktionen som intern revisor for alle agenturerne.

(9)  Aftalen om oprettelse af den fælles struktur blev indgået i 1998, og den fastsatte, at et af agenturerne skulle stå for forvaltningen og inkorporere den fælles strukturs transaktioner i sine egne regnskaber. Det er ikke sket siden regnskabsåret 2000.

(10)  De samlede indtægter og udgifter på hver Europaskoles budget og på generalsekretariatets budget inklusive samtlige ændringer til de oprindeligt vedtagne budgetter.

(11)  Kilde: Europaskolerne.

(12)  Kilde: Generalsekretærens 2005-årsberetning til Europaskolernes Øverste Råd.

NB: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

---

KAPITEL 11

Finansielle instrumenter og bankaktiviteter

INDHOLD

Indledning

Trepartsaftalen med EIF

Udfasning af risikokapitaltransaktioner

Baggrund

European Community Investment Partners (ECIP)

Media-programmet

Udfasning af risikokapitaltransaktioner, som forvaltes af GD ECFIN

Konklusion og anbefalinger

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 11.1. | Fællesskabets finansielle instrumenter på området bankaktiviteter er: |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

11.1.

Fællesskabets finansielle instrumenter på området bankaktiviteter er:

| — | lån ydet over budgetmidler eller af lånte midler, herunder risikokapitaltransaktioner (1) |
| --- | --- |

—

lån ydet over budgetmidler eller af lånte midler, herunder risikokapitaltransaktioner (1)

| — | rentetilskud, der ydes over budgetmidler |
| --- | --- |

—

rentetilskud, der ydes over budgetmidler

| — | garantier for lån, der optages af eller ydes af tredjemand, herunder Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande |
| --- | --- |

—

garantier for lån, der optages af eller ydes af tredjemand, herunder Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande

| — | kapitalandele i organer af fælles interesse (2) og |
| --- | --- |

—

kapitalandele i organer af fælles interesse (2) og

| — | deltagelse i særlige foranstaltninger, som for eksempel tilrådighedsstillelse af risikovillig kapital. |
| --- | --- |

—

deltagelse i særlige foranstaltninger, som for eksempel tilrådighedsstillelse af risikovillig kapital.

| 11.2. | Disse finansielle instrumenter anvendes både i medlemsstaterne og — i større udstrækning — uden for Unionen inden for rammerne af foranstaltningerne udadtil. Hovedformålet med instrumenterne er at fremme den økonomiske udvikling, forbedre infrastrukturen og skabe beskæftigelse — navnlig i små og mellemstore virksomheder (SMV) — ved hjælp af foranstaltninger, der skal give nemmere adgang til finansiering. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling deltager i lignende transaktioner. |
| --- | --- |

11.2.

Disse finansielle instrumenter anvendes både i medlemsstaterne og — i større udstrækning — uden for Unionen inden for rammerne af foranstaltningerne udadtil. Hovedformålet med instrumenterne er at fremme den økonomiske udvikling, forbedre infrastrukturen og skabe beskæftigelse — navnlig i små og mellemstore virksomheder (SMV) — ved hjælp af foranstaltninger, der skal give nemmere adgang til finansiering. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling deltager i lignende transaktioner.

| 11.3. | Retten reviderede udfasningen af risikokapitaltransaktioner, forvaltningen af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande og aktiviteterne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling. |
| --- | --- |

11.3.

Retten reviderede udfasningen af risikokapitaltransaktioner, forvaltningen af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande og aktiviteterne i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) under afvikling.

TREPARTSAFTALEN MED EIF

| 11.4. | Trepartsaftalen med Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og Europa-Kommissionen blev oprindeligt indgået i 2001. Retten accepterede derefter, at aftalen blev forlænget med yderligere to år til september 2005. I artikel 2 i aftalen fastsættes det, at EIF's revisionsudvalg i forbindelse med Rettens revision af Fællesskabets kapitalandele i EIF skal give adgang til sine beretninger og til rapporter, der er udarbejdet af eksterne revisorer, samt til alle andre arbejdsdokumenter, der er relevante for Rettens revision. På et møde den 10. juni 2005 med EIF's revisionsudvalg blev Retten imidlertid nægtet adgang til revisorernes arbejdsdokumenter. Retten besluttede derfor, at den ikke ville forlænge aftalen efter september 2005. |
| --- | --- |

11.4.

Trepartsaftalen med Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og Europa-Kommissionen blev oprindeligt indgået i 2001. Retten accepterede derefter, at aftalen blev forlænget med yderligere to år til september 2005. I artikel 2 i aftalen fastsættes det, at EIF's revisionsudvalg i forbindelse med Rettens revision af Fællesskabets kapitalandele i EIF skal give adgang til sine beretninger og til rapporter, der er udarbejdet af eksterne revisorer, samt til alle andre arbejdsdokumenter, der er relevante for Rettens revision. På et møde den 10. juni 2005 med EIF's revisionsudvalg blev Retten imidlertid nægtet adgang til revisorernes arbejdsdokumenter. Retten besluttede derfor, at den ikke ville forlænge aftalen efter september 2005.

| 11.4. | Spørgsmålet om øget adgang til oplysningerne drøftes for øjeblikket under genforhandlingen af trepartsaftalen, jf. punkt 11.5. |
| --- | --- |

11.4.

Spørgsmålet om øget adgang til oplysningerne drøftes for øjeblikket under genforhandlingen af trepartsaftalen, jf. punkt 11.5.

| 11.5. | I en skrivelse af juni 2005 meddelte Revisionsrettens formand, at Retten ønskede at genforhandle aftalen. I juli 2006 var forhandlingerne med EIF og Kommissionen endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

11.5.

I en skrivelse af juni 2005 meddelte Revisionsrettens formand, at Retten ønskede at genforhandle aftalen. I juli 2006 var forhandlingerne med EIF og Kommissionen endnu ikke afsluttet.

UDFASNING AF RISIKOKAPITALTRANSAKTIONER

Baggrund

| 11.6. | EU har deltaget i en række risikokapitaltransaktioner, og flere af disse transaktioner er blevet udfaset i de senere år, i takt med at programmerne er blevet afsluttet. Tilskud og lån skulle tilbagebetales på bestemte betingelser efter en bestemt periode. Retten reviderede fem risikokapitaltransaktioner, som forvaltes af Samarbejdskontoret EuropeAid (GD AIDCO), Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (GD INFSO) og Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN).
  Tabel 11.1
  er en oversigt over de samlede udestående betalinger til de reviderede transaktioner. Retten har flere år i træk konstateret de samme problemer med afstemning og værdiansættelse og bemærket, at Kommissionen ikke har afhjulpet de påpegede forhold (3). Formålet med revisionen i regnskabsåret 2005 var at finde ud af, om Kommissionen har truffet egnede foranstaltninger til at overvåge udfasningen af transaktionerne og beskytte Fællesskabets finansielle interesser, og om de relevante poster i regnskaberne er fyldestgørende og pålidelige. |
| --- | --- |

11.6.

EU har deltaget i en række risikokapitaltransaktioner, og flere af disse transaktioner er blevet udfaset i de senere år, i takt med at programmerne er blevet afsluttet. Tilskud og lån skulle tilbagebetales på bestemte betingelser efter en bestemt periode. Retten reviderede fem risikokapitaltransaktioner, som forvaltes af Samarbejdskontoret EuropeAid (GD AIDCO), Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Medier (GD INFSO) og Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN).
  Tabel 11.1
  er en oversigt over de samlede udestående betalinger til de reviderede transaktioner. Retten har flere år i træk konstateret de samme problemer med afstemning og værdiansættelse og bemærket, at Kommissionen ikke har afhjulpet de påpegede forhold (3). Formålet med revisionen i regnskabsåret 2005 var at finde ud af, om Kommissionen har truffet egnede foranstaltninger til at overvåge udfasningen af transaktionerne og beskytte Fællesskabets finansielle interesser, og om de relevante poster i regnskaberne er fyldestgørende og pålidelige.

Table 11.1 — Oversigt over reviderede risikokapitaltransaktioner

| (millioner euro) |
| --- |
| Foranstaltning | Betalinger i alt | Aktiver på balancen | Værdireguleringer på balancen |
| frem til 31.12.2005 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2004 | 31.12.2005 |
| ECIP (European Community Investment Partners) | 224,2 | 63,66 | 51,19 | –38,88 | –8,9 |
| Media II | 302,3 (4) | 41,66 | 36,53 | –28,07 | –24,53 |
| Venture consort | 10,2 | 1,49 | 0,77 | –1,49 | –0,77 |
| Eurotech Capital-programmet | 9,5 | 1,63 | 0,46 | –1,63 | –0,46 |
| Joint Venture-programmet | 10,3 | 5,76 | 4,41 | –5,76 | –4,41 |

(millioner euro)

Foranstaltning

Betalinger i alt

Aktiver på balancen

Værdireguleringer på balancen

frem til 31.12.2005

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2004

31.12.2005

ECIP (European Community Investment Partners)

224,2

63,66

51,19

–38,88

–8,9

Media II

302,3 (4)

41,66

36,53

–28,07

–24,53

Venture consort

10,2

1,49

0,77

–1,49

–0,77

Eurotech Capital-programmet

9,5

1,63

0,46

–1,63

–0,46

Joint Venture-programmet

10,3

5,76

4,41

–5,76

–4,41

European Community Investment Partners (ECIP)

| 11.7. | ECIP var et program, som skulle fremme oprettelsen af joint ventures i de nye markeder i Asien, Latinamerika, Middelhavsområdet og Sydafrika. De samlede betalinger til ECIP beløb sig til 224,2 millioner euro. ECIP-programmet stoppede i 1999, og de to tekniske hjælpeenheder, som Kommissionen havde outsourcet administrationen og den finansielle forvaltning af transaktionerne til, afsluttede deres aktiviteter ved udgangen af 2000 (5). For så vidt angår kontraktstyring, fik Kommissionen imidlertid først sat rigtig gang i afslutningen af programmet i september 2005, da der blev oprettet en særlig enhed under GD AIDCO. Denne enhed måtte rekonstruere databasen ud fra forskellige kilder, og den fandt 1 843 uafsluttede sager. Men eftersom aktiviteterne ikke var blevet overvåget i den foregående femårsperiode, er der ikke nogen sikkerhed for, at dataene er pålidelige og fuldstændige. Ved udgangen af 2005 var 1 276 af de mest problematiske sager endnu ikke afsluttet. I adskillige sager manglede der centrale finansielle oplysninger. Rettens revision viste, at der ikke var blevet fulgt op på fejlagtige udbetalinger på i alt 207 000 euro, som gik mange år tilbage (6), og at der enten ikke var blevet fulgt op på indtægtsordrer (4 millioner euro), eller at der ikke var blevet udstedt sådanne ordrer (62,3 millioner euro). I marts 2006 vurderede GD AIDCO's særlige enhed, at der manglede at blive inkasseret 21 millioner euro. |
| --- | --- |

11.7.

ECIP var et program, som skulle fremme oprettelsen af joint ventures i de nye markeder i Asien, Latinamerika, Middelhavsområdet og Sydafrika. De samlede betalinger til ECIP beløb sig til 224,2 millioner euro. ECIP-programmet stoppede i 1999, og de to tekniske hjælpeenheder, som Kommissionen havde outsourcet administrationen og den finansielle forvaltning af transaktionerne til, afsluttede deres aktiviteter ved udgangen af 2000 (5). For så vidt angår kontraktstyring, fik Kommissionen imidlertid først sat rigtig gang i afslutningen af programmet i september 2005, da der blev oprettet en særlig enhed under GD AIDCO. Denne enhed måtte rekonstruere databasen ud fra forskellige kilder, og den fandt 1 843 uafsluttede sager. Men eftersom aktiviteterne ikke var blevet overvåget i den foregående femårsperiode, er der ikke nogen sikkerhed for, at dataene er pålidelige og fuldstændige. Ved udgangen af 2005 var 1 276 af de mest problematiske sager endnu ikke afsluttet. I adskillige sager manglede der centrale finansielle oplysninger. Rettens revision viste, at der ikke var blevet fulgt op på fejlagtige udbetalinger på i alt 207 000 euro, som gik mange år tilbage (6), og at der enten ikke var blevet fulgt op på indtægtsordrer (4 millioner euro), eller at der ikke var blevet udstedt sådanne ordrer (62,3 millioner euro). I marts 2006 vurderede GD AIDCO's særlige enhed, at der manglede at blive inkasseret 21 millioner euro.

| 11.7. | Kommissionen erkender, at man navnlig i årene 2001-2004 ikke holdt tilstrækkeligt øje med afviklingen af ECIP, og at denne situation stadigvæk påvirker de finansielle datas pålidelighed og udførlighed. Også inden etableringen af den særlige enhed i EuropeAid blev der dog taget visse skridt til at få afsluttet ECIP-sager. |
| --- | --- |

11.7.

Kommissionen erkender, at man navnlig i årene 2001-2004 ikke holdt tilstrækkeligt øje med afviklingen af ECIP, og at denne situation stadigvæk påvirker de finansielle datas pålidelighed og udførlighed. Også inden etableringen af den særlige enhed i EuropeAid blev der dog taget visse skridt til at få afsluttet ECIP-sager.

Den nuværende kontrol med ECIP-programmet foregår løbende og er tilstrækkelig. Pr. 31.5.2006 manglede man endnu at analysere 800 ECIP-foranstaltninger, og alle sager ventes at være færdiganalyseret før udgangen af 2006. Kommissionen vil til den tid være i stand til at fremlægge komplette og pålidelige finansielle data.

Media-programmet

| 11.8. | Media (7)-programmerne har til sigte at fremme den europæiske audiovisuelle industri. Ved Rådets afgørelse 95/563/EF af 10. juli 1995 (8) etableredes Media II, som i øjeblikket er ved at blive udfaset. Programmet omfattede i alt 302,3 millioner euro, hvoraf 130,3 millioner euro blev stillet til rådighed til lån eller forskud, der tilbagebetales på visse betingelser, og 149,6 millioner euro til tilskud, mens resten blev brugt til horisontale aktioner under programmet (Media Desks, udgifter til Kontorer for Faglig Bistand mv.). Pr. udgangen af 2005 androg de ikke-afsluttede forskudsbetalinger 48,6 millioner euro. 6,9 millioner euro heraf blev konverteret til tilskud, der blev udstedt indtægtsordrer på i alt 10,4 millioner euro, og 31,3 millioner euro blev klassificeret som tilgodehavender. |
| --- | --- |

11.8.

Media (7)-programmerne har til sigte at fremme den europæiske audiovisuelle industri. Ved Rådets afgørelse 95/563/EF af 10. juli 1995 (8) etableredes Media II, som i øjeblikket er ved at blive udfaset. Programmet omfattede i alt 302,3 millioner euro, hvoraf 130,3 millioner euro blev stillet til rådighed til lån eller forskud, der tilbagebetales på visse betingelser, og 149,6 millioner euro til tilskud, mens resten blev brugt til horisontale aktioner under programmet (Media Desks, udgifter til Kontorer for Faglig Bistand mv.). Pr. udgangen af 2005 androg de ikke-afsluttede forskudsbetalinger 48,6 millioner euro. 6,9 millioner euro heraf blev konverteret til tilskud, der blev udstedt indtægtsordrer på i alt 10,4 millioner euro, og 31,3 millioner euro blev klassificeret som tilgodehavender.

| 11.9. | De lån og tilskud, der blev ydet til den audiovisuelle industri under dette program, var underlagt særdeles komplicerede betingelser, som kræver konstant overvågning over en længere periode. Hvis et projekt for eksempel ikke gik i produktion eller blev opgivet inden en bestemt frist, skulle 25 % af lånet tilbagebetales. Men hvis projektet gik i produktion inden for tre år, skulle hele lånet tilbagebetales. Kommissionen kontrollerede imidlertid aldrig, om disse betingelser blev overholdt. Indtil udgangen af 2005 (9) blev Media II-programmet forvaltet af et Kontor for Faglig Bistand (Technical Assistance Office (TAO)) på vegne af Kommissionen. Retten konstaterede, at Kommissionens tjenester ikke havde detaljerede regnskabsoplysninger om finansielle transaktioner, der var gennemført under programmet før 2001, og heller ikke revisionsattester vedrørende disse finansielle transaktioner. Dokumentationen for transaktionerne af nyere dato var ofte ikke fyldestgørende, og opfølgningen var utilstrækkelig, hvilket i nogle tilfælde resulterede i, at indtægtsordrer ikke blev udstedt rettidigt (10). |
| --- | --- |

11.9.

De lån og tilskud, der blev ydet til den audiovisuelle industri under dette program, var underlagt særdeles komplicerede betingelser, som kræver konstant overvågning over en længere periode. Hvis et projekt for eksempel ikke gik i produktion eller blev opgivet inden en bestemt frist, skulle 25 % af lånet tilbagebetales. Men hvis projektet gik i produktion inden for tre år, skulle hele lånet tilbagebetales. Kommissionen kontrollerede imidlertid aldrig, om disse betingelser blev overholdt. Indtil udgangen af 2005 (9) blev Media II-programmet forvaltet af et Kontor for Faglig Bistand (Technical Assistance Office (TAO)) på vegne af Kommissionen. Retten konstaterede, at Kommissionens tjenester ikke havde detaljerede regnskabsoplysninger om finansielle transaktioner, der var gennemført under programmet før 2001, og heller ikke revisionsattester vedrørende disse finansielle transaktioner. Dokumentationen for transaktionerne af nyere dato var ofte ikke fyldestgørende, og opfølgningen var utilstrækkelig, hvilket i nogle tilfælde resulterede i, at indtægtsordrer ikke blev udstedt rettidigt (10).

| 11.9. | Til trods for visse forsinkelser har Kontoret for Faglig Bistand (Technical Assistance Office — TAO) under Kommissionens opsyn fulgt op på projekterne i de sidste tre år, kontrakterne om udviklingsstøtte var gældende. |
| --- | --- |

11.9.

Til trods for visse forsinkelser har Kontoret for Faglig Bistand (Technical Assistance Office — TAO) under Kommissionens opsyn fulgt op på projekterne i de sidste tre år, kontrakterne om udviklingsstøtte var gældende.

Da det nye Forvaltningsorgan for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) pr. 1. januar 2006 overtog forvaltningen af Media-programmet, betød det, at såvel TAO’s som Kommissionens sager blev overført til EACEA.

Det er i takt med udviklingen i forvaltningskontorets overtagelse af Media-programmets sager, at de tidligere strukturproblemer vil blive løst.

Udfasning af risikokapitaltransaktioner, som forvaltes af GD ECFIN

| 11.10. | Sigtet med de tre investeringsprogrammer for venturekapital med et samlet EU-bidrag på omkring 30 millioner euro er at fremme investeringer i lovende, men risikobetonede markedssegmenter. Ved revisionen konstaterede Retten, at forvaltningen af, opfølgningen på og afslutningen af programmerne havde været forbundet med svagheder. Der havde været problemer med forvaltningen af indtægter, investeringerne var ikke værdiansat, der havde ikke været kontinuitet i overvågnings- og rapporteringsprocessen, og afslutningen af sagerne var blevet forsinket. Det var derfor ikke muligt at få sikkerhed for, at den økonomiske forvaltning var forsvarlig, at Fællesskabets finansielle interesser var beskyttet, eller at de beløb, der var opført i Fællesskabets regnskaber, var korrekte. GD ECFIN's interne revisionsfunktion nåede frem til samme konklusion, da den gennemførte sin revision tidligere i 2005. |
| --- | --- |

11.10.

Sigtet med de tre investeringsprogrammer for venturekapital med et samlet EU-bidrag på omkring 30 millioner euro er at fremme investeringer i lovende, men risikobetonede markedssegmenter. Ved revisionen konstaterede Retten, at forvaltningen af, opfølgningen på og afslutningen af programmerne havde været forbundet med svagheder. Der havde været problemer med forvaltningen af indtægter, investeringerne var ikke værdiansat, der havde ikke været kontinuitet i overvågnings- og rapporteringsprocessen, og afslutningen af sagerne var blevet forsinket. Det var derfor ikke muligt at få sikkerhed for, at den økonomiske forvaltning var forsvarlig, at Fællesskabets finansielle interesser var beskyttet, eller at de beløb, der var opført i Fællesskabets regnskaber, var korrekte. GD ECFIN's interne revisionsfunktion nåede frem til samme konklusion, da den gennemførte sin revision tidligere i 2005.

| 11.10. | Efter den revision, som GD ECFIN’s interne revisionsfunktion foretog i juli 2005, følger man nu en proaktiv helhedsstrategi for afvikling af alle tre investeringsprogrammer med det formål at få afsluttet de resterende sager (af de i alt 91 sager var der ved udgangen af 2005 kun 14, der endnu ikke var afsluttet). Denne strategi har allerede ført til afslutning af flere sager i 2006. Nogle sager (7) kan ikke afsluttes før 2012 på grund af kontrakternes opsigelsesfrister. |
| --- | --- |

11.10.

Efter den revision, som GD ECFIN’s interne revisionsfunktion foretog i juli 2005, følger man nu en proaktiv helhedsstrategi for afvikling af alle tre investeringsprogrammer med det formål at få afsluttet de resterende sager (af de i alt 91 sager var der ved udgangen af 2005 kun 14, der endnu ikke var afsluttet). Denne strategi har allerede ført til afslutning af flere sager i 2006. Nogle sager (7) kan ikke afsluttes før 2012 på grund af kontrakternes opsigelsesfrister.

I lyset af den handlingsplan, der blev opstillet efter GD ECFIN’s revision, føler Kommissionen sig nu på grundlag af alle de kontroller, der blev gennemført sidste år, tilstrækkeligt sikker på, at tallene for de tre programmer er korrekte og komplette.

Konklusion og anbefalinger

| 11.11. | Selv om de forskellige programmer var komplekse, afsatte Kommissionen ikke de fornødne ressourcer til at forvalte disse foranstaltninger effektivt på lang sigt. Kommissionen har iværksat korrigerende foranstaltninger, men revisionen bekræftede i tråd med Rettens tidligere bemærkninger (undtagen for Media II), at der fortsat var svagheder i overvågningen, og at Fællesskabets finansielle interesser ikke var blevet beskyttet. |
| --- | --- |

11.11.

Selv om de forskellige programmer var komplekse, afsatte Kommissionen ikke de fornødne ressourcer til at forvalte disse foranstaltninger effektivt på lang sigt. Kommissionen har iværksat korrigerende foranstaltninger, men revisionen bekræftede i tråd med Rettens tidligere bemærkninger (undtagen for Media II), at der fortsat var svagheder i overvågningen, og at Fællesskabets finansielle interesser ikke var blevet beskyttet.

| 11.11. | Kommissionen mener, at der nu foretages en tilfredsstillende overvågning af ECIP-programmet, og regner med, at alle sager vil være behandlet før udgangen af 2006. Kommissionen vil til den tid være i stand til at fremlægge fyldestgørende og pålidelige finansielle data. |
| --- | --- |

11.11.

Kommissionen mener, at der nu foretages en tilfredsstillende overvågning af ECIP-programmet, og regner med, at alle sager vil være behandlet før udgangen af 2006. Kommissionen vil til den tid være i stand til at fremlægge fyldestgørende og pålidelige finansielle data.

| 11.12. | For så vidt angår ECIP- og Media II-programmerne, giver de relevante poster i regnskaberne ikke et fyldestgørende og pålideligt billede af værdien af aktiverne på Kommissionens balance. For ECIP's vedkommende er en stor del af regnskabsafslutningen endnu ikke foretaget. |
| --- | --- |

11.12.

For så vidt angår ECIP- og Media II-programmerne, giver de relevante poster i regnskaberne ikke et fyldestgørende og pålideligt billede af værdien af aktiverne på Kommissionens balance. For ECIP's vedkommende er en stor del af regnskabsafslutningen endnu ikke foretaget.

| 11.12. | Den måde, hvorpå Media II-programmet forvaltes, åbner ikke mulighed for at opstille detaljerede regnskaber over gennemførelsestransaktionerne. |
| --- | --- |

11.12.

Den måde, hvorpå Media II-programmet forvaltes, åbner ikke mulighed for at opstille detaljerede regnskaber over gennemførelsestransaktionerne.

Siden marts 2005 er der gjort en stor indsats for at få afsluttet ECIP-regnskaber, og stort set alle regnskaber ventes afsluttet før udgangen af 2006.

| 11.13. | Retten anbefaler følgende: |
| --- | --- |

11.13.

Retten anbefaler følgende:

| 11.13. | |
| --- | --- |

11.13.

| — | Indtægtsordrerne bør udstedes umiddelbart efter, at beløbet, der skal tilbagesøges, er fastsat. Betalingerne bør modregnes i de beløb, der skal tilbagesøges, afviklingen af »action files« bør fremskyndes ved en mere effektiv intern overvågning og fastsættelse af ugentlige og månedlige mål, og proceduren for udfasning bør fungere bedre. |
| --- | --- |

—

Indtægtsordrerne bør udstedes umiddelbart efter, at beløbet, der skal tilbagesøges, er fastsat. Betalingerne bør modregnes i de beløb, der skal tilbagesøges, afviklingen af »action files« bør fremskyndes ved en mere effektiv intern overvågning og fastsættelse af ugentlige og månedlige mål, og proceduren for udfasning bør fungere bedre.

| — | Kommissionen er enig i, at betalingerne bør modregnes i de beløb, der skal tilbagebetales. EuropeAid foretager allerede nu et ugentligt check, hvor resultaterne sammenholdes med målene, og Kommissionen mener, at procedurerne for udfasning nu fungerer. |
| --- | --- |

—

EuropeAid foretager allerede nu et ugentligt check, hvor resultaterne sammenholdes med målene, og Kommissionen mener, at procedurerne for udfasning nu fungerer.

| — | For så vidt angår udfasningen af Media II, bør der træffes foranstaltninger til udarbejdelse af en overordnet plan, som skal fremskynde afviklingsprocessen. En del af overvågningen (11) kunne rationaliseres yderligere. Det kunne overvejes at gennemføre kontrolbesøg på stedet til løsning af vedvarende problemer. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår udfasningen af Media II, bør der træffes foranstaltninger til udarbejdelse af en overordnet plan, som skal fremskynde afviklingsprocessen. En del af overvågningen (11) kunne rationaliseres yderligere. Det kunne overvejes at gennemføre kontrolbesøg på stedet til løsning af vedvarende problemer.

| — | Forvaltningsorganet EACEA overtog efter sammenlægningen både de sager, som var blevet overført fra TAO til Kommissionen, og sager overført direkte fra Kommissionen. Det vil nu foretage en opgørelse og ud fra denne opgørelse fastlægge den nærmere fremgangsmåde for afviklingen af Media II-sagerne. Den vil blive afstemt med GD INFSO, som forvaltningsorganet sorterer under, hvad Media-programmerne angår. |
| --- | --- |

—

Forvaltningsorganet EACEA overtog efter sammenlægningen både de sager, som var blevet overført fra TAO til Kommissionen, og sager overført direkte fra Kommissionen. Det vil nu foretage en opgørelse og ud fra denne opgørelse fastlægge den nærmere fremgangsmåde for afviklingen af Media II-sagerne. Den vil blive afstemt med GD INFSO, som forvaltningsorganet sorterer under, hvad Media-programmerne angår.

| — | Revisionen bekræftede endnu en gang en række administrative mangler, som Retten allerede har påpeget (undtagen for Media II), og som resulterer i væsentlige finansielle tab for Fællesskabet, og Kommissionen bør derfor overveje at træffe egnede foranstaltninger. |
| --- | --- |

—

Revisionen bekræftede endnu en gang en række administrative mangler, som Retten allerede har påpeget (undtagen for Media II), og som resulterer i væsentlige finansielle tab for Fællesskabet, og Kommissionen bør derfor overveje at træffe egnede foranstaltninger.

| — | Kommissionen har siden marts 2005 arbejdet på at få afviklet ECIP, og der er gjort gode fremskridt siden da. Alle individuelle ECIP-sager ventes afsluttet før udgangen af 2006, og man regner med, at den endelige afvikling af ECIP og den endelige regnskabsafslutning vil kunne finde sted i løbet af 2007. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har siden marts 2005 arbejdet på at få afviklet ECIP, og der er gjort gode fremskridt siden da. Alle individuelle ECIP-sager ventes afsluttet før udgangen af 2006, og man regner med, at den endelige afvikling af ECIP og den endelige regnskabsafslutning vil kunne finde sted i løbet af 2007.

GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELANDE

| 11.14. | Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (12) (i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (13), i tilfælde af at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. GD ECFIN varetager den administrative forvaltning af fonden, mens EIB er ansvarlig for likviditetsstyringen (14). Pr. 31. december 2005 androg fondens samlede midler 1 323,9 millioner euro (foreløbigt tal). |
| --- | --- |

11.14.

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (12) (i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (13), i tilfælde af at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. GD ECFIN varetager den administrative forvaltning af fonden, mens EIB er ansvarlig for likviditetsstyringen (14). Pr. 31. december 2005 androg fondens samlede midler 1 323,9 millioner euro (foreløbigt tal).

| 11.15. | Det er Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden i 2005 var tilfredsstillende. I 2005 modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse. |
| --- | --- |

11.15.

Det er Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden i 2005 var tilfredsstillende. I 2005 modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse.

DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB UNDER AFVIKLING

| 11.16. | Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (15). EKSF's aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab. Målet for Rettens revision var at få rimelig sikkerhed for, at regnskaberne var rigtige, og at bestemmelserne vedrørende EKSF under afvikling blev anvendt korrekt. |
| --- | --- |

11.16.

Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (15). EKSF's aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab. Målet for Rettens revision var at få rimelig sikkerhed for, at regnskaberne var rigtige, og at bestemmelserne vedrørende EKSF under afvikling blev anvendt korrekt.

| 11.17. | I løbet af 2005 havde investeringsstrategien endnu ikke nået forfaldsfordelingsmålet (16) for porteføljen, og Retten konstaterede, at der var et konstant likviditetsoverskud. |
| --- | --- |

11.17.

I løbet af 2005 havde investeringsstrategien endnu ikke nået forfaldsfordelingsmålet (16) for porteføljen, og Retten konstaterede, at der var et konstant likviditetsoverskud.

| 11.17. | Forfaldsfordelingsmålet blev revideret i 2004 for at afstemme det efter de finansielle retningslinjer, der er opstillet i rådsafgørelsen. Den justering, der blev foretaget, bestod i en forlængelse gennem en overgang fra mere kortfristede til mere langfristede investeringer. |
| --- | --- |

11.17.

Forfaldsfordelingsmålet blev revideret i 2004 for at afstemme det efter de finansielle retningslinjer, der er opstillet i rådsafgørelsen. Den justering, der blev foretaget, bestod i en forlængelse gennem en overgang fra mere kortfristede til mere langfristede investeringer.

I en kontekst, der generelt blev anset for at være en lavrentekontekst, var det nødvendigt at undgå risikoen for, at en større del af porteføljen blev investeret til rekordlave renter, eller at der blev opbygget for stor en likviditet. For at løse disse problemer har man udviklet en strategi, der er baseret på objektive indikatorer og tager sigte på langsigtede investeringer i flere etaper. Det er den strategi, man nu følger.

| 11.18. | I 2005 godkendte GD ECFIN en beslutning om afhænding af Eurotunnel-aktierne og den resterende del af den efterstillede gæld (17), der var stiftet i forbindelse med en tidligere omstrukturering. Aktiverne blev imidlertid afhændet på det tidspunkt på året, hvor priserne var allerlavest. Tabet beløber sig til 34,4 millioner euro for aktiernes vedkommende og 4,6 millioner euro for den efterstillede gælds vedkommende. |
| --- | --- |

11.18.

I 2005 godkendte GD ECFIN en beslutning om afhænding af Eurotunnel-aktierne og den resterende del af den efterstillede gæld (17), der var stiftet i forbindelse med en tidligere omstrukturering. Aktiverne blev imidlertid afhændet på det tidspunkt på året, hvor priserne var allerlavest. Tabet beløber sig til 34,4 millioner euro for aktiernes vedkommende og 4,6 millioner euro for den efterstillede gælds vedkommende.

| 11.18. | Kommissionen har besluttet at afhænde de aktiver, Retten nævner, i overensstemmelse med den afhændelsesstrategi, den fortsat følger. Disse aktiver opfyldte ikke de generelle kriterier for EKSF-investeringer, men blev overtaget i forbindelse med en tidligere omstrukturering og ikke efter frivillige investeringsbeslutninger. Den afhændelse, der fandt sted i 2005, var således den sidste i rækken. |
| --- | --- |

11.18.

Kommissionen har besluttet at afhænde de aktiver, Retten nævner, i overensstemmelse med den afhændelsesstrategi, den fortsat følger. Disse aktiver opfyldte ikke de generelle kriterier for EKSF-investeringer, men blev overtaget i forbindelse med en tidligere omstrukturering og ikke efter frivillige investeringsbeslutninger. Den afhændelse, der fandt sted i 2005, var således den sidste i rækken.

I foråret 2005 mente de banker, der var mest impliceret i afhændelsen af disse aktier, at priserne på både aktierne og den resterende efterstillede gæld ville falde betydeligt i tilfælde af en yderligere omstrukturering. Man regnede med, at der måtte foretages en omfattende konvertering af lån til egenkapital, hvis virksomheden skulle blive rentabel, hvilket ville have reduceret aktiernes pris yderligere. Det forekom derfor klogest at sælge dem til de priser, der var gældende i april-juni 2005, for at undgå endnu større tab. Men på et meget illikvidt marked med kun få aktive aktører er priserne letpåvirkelige og uforudsigelige.

Virkningerne for resultatopgørelsen i 2005 var begrænset til 1 mio. EUR, eftersom den resterende del blev dækket af tidligere hensættelser og værdireguleringer.

| 11.19. | Retten konstaterede en »pukkel« (backlog) af forskningsprojekter på kulområdet til et beløb af 7,7 millioner euro, som Kommissionen endnu ikke havde taget hul på. Denne »backlog« influerede negativt på likviditetsforvaltningen. Retten konstaterede også, at der ikke blev fulgt op på udestående forpligtelser, navnlig ikke udløbet af den endelige frist for gennemførelsen. |
| --- | --- |

11.19.

Retten konstaterede en »pukkel« (backlog) af forskningsprojekter på kulområdet til et beløb af 7,7 millioner euro, som Kommissionen endnu ikke havde taget hul på. Denne »backlog« influerede negativt på likviditetsforvaltningen. Retten konstaterede også, at der ikke blev fulgt op på udestående forpligtelser, navnlig ikke udløbet af den endelige frist for gennemførelsen.

| 11.19. | Hvad EKSF’s kulprojekter angår, er Kommissionen begyndt at tage fat på den konstaterede »pukkel«. De forpligtelser, hvor den endelige frist var udløbet, var afviklet pr. 6. april 2006. |
| --- | --- |

11.19.

Hvad EKSF’s kulprojekter angår, er Kommissionen begyndt at tage fat på den konstaterede »pukkel«. De forpligtelser, hvor den endelige frist var udløbet, var afviklet pr. 6. april 2006.

| 11.20. | Der var fortsat svagheder i edb-systemet. Også implementeringen af det nye regnskabssystem, som efter planen skulle have været klart i 2005, var betydeligt forsinket og blev udsat til 2006. Det har indvirket væsentligt på automatiserings- og afstemningsarbejdet i EKSF under afvikling og har forsinket udarbejdelsen af regnskaberne og resulteret i svagheder i administrationen. |
| --- | --- |

11.20.

Der var fortsat svagheder i edb-systemet. Også implementeringen af det nye regnskabssystem, som efter planen skulle have været klart i 2005, var betydeligt forsinket og blev udsat til 2006. Det har indvirket væsentligt på automatiserings- og afstemningsarbejdet i EKSF under afvikling og har forsinket udarbejdelsen af regnskaberne og resulteret i svagheder i administrationen.

| 11.20. | Alle problemerne med de hidtil konstaterede it-svagheder er nu løst, med undtagelse af et enkelt. Med hensyn til det endnu uløste problem (SWIFT-katastrofegendannelsessted) måtte man først finde frem til et egnet gendannelsessted og etablere de fornødne infrastrukturer. Arbejdet hermed skrider godt fremad og ventes afsluttet i 2006. Det automatiske brandslukningssystem skal installeres på det nye sted, som den relevante tjeneste flytter til i 2006. |
| --- | --- |

11.20.

Alle problemerne med de hidtil konstaterede it-svagheder er nu løst, med undtagelse af et enkelt. Med hensyn til det endnu uløste problem (SWIFT-katastrofegendannelsessted) måtte man først finde frem til et egnet gendannelsessted og etablere de fornødne infrastrukturer. Arbejdet hermed skrider godt fremad og ventes afsluttet i 2006. Det automatiske brandslukningssystem skal installeres på det nye sted, som den relevante tjeneste flytter til i 2006.

Hvad det nye regnskabsprogram angår, skyldtes problemerne, at kontrahenten helt havde undervurderet, hvor meget arbejde der ville være forbundet med at implementere de specifikke krav, der skal være opfyldt ved banktransaktioner. Det har givet meget ekstraarbejde, men har dog ikke haft nogen indvirkning på regnskaberne og deres rigtighed.

| 11.21. | De finansielle transaktioner under EKSF under afvikling afvikles i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, herunder de flerårige finansielle retningslinjer, men Retten konstaterede en række svagheder i administrationen (jf. punkt 11.17-11.20). |
| --- | --- |

11.21.

De finansielle transaktioner under EKSF under afvikling afvikles i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, herunder de flerårige finansielle retningslinjer, men Retten konstaterede en række svagheder i administrationen (jf. punkt 11.17-11.20).

| 11.21. | Kommissionen vil fortsætte med at styre afviklingen af EKSF i overensstemmelse med reglerne og mener under henvisning til sit svar under punkt 11.17 og 11.18 ikke, at man kan tale om operationelle svagheder. |
| --- | --- |

11.21.

Kommissionen vil fortsætte med at styre afviklingen af EKSF i overensstemmelse med reglerne og mener under henvisning til sit svar under punkt 11.17 og 11.18 ikke, at man kan tale om operationelle svagheder.

---

(1)  Risikokapital er investeringer i »højrisiko-virksomheder« med vækstpotentiale, såsom investeringer i nyetablerede virksomheder, små virksomheder og nye teknologier.

(2)  For eksempel Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD).

(3)  Årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 1.19 og tabel 1.1. Årsberetningen for regnskabsåret 2003, punkt 1.10 og tabel 1.1. Årsberetningen for regnskabsåret 2002, punkt 1.18-1.22. Årsberetningen for regnskabsåret 2001, punkt 9.20.

(4)  130,3 millioner euro af det samlede beløb vedrører lån og forskud, der tilbagebetales på visse betingelser.

(5)  I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 772/2001 af 4. april 2001 (EFT L 112 af 21.4.2001, s. 1) fastsættes det blandt andet, at Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til afslutning og afvikling af ECIP-projekterne.

(6)  Blandt andet tre sager, som beløb sig til i alt 207 000 euro. Der er tale om beløb, som overstiger de oprindelige forpligtelser, og som ved en fejl er blevet indbetalt på forkerte bankkonti. Årsagen til, at beløbet kunne overstige de oprindelige forpligtelser, er, at der kun blev indgået samlede forpligtelser.

(7)  Media I 1991-1996 (næsten afsluttet med undtagelse af to sager, alle finansielle aktiver (26,7 millioner euro) blev afskrevet ved udgangen af 2003, og der er ikke planer om at tilbagesøge yderligere beløb), Media II 1996-2000, Media plus 2001-2006 (endnu ikke afsluttet).

(8)  EFT L 321 af 30.12.1995, s. 25.

(9)  Med virkning fra 1. januar 2006 blev forvaltningen og administrationen af programmet overført til Kommissionens nye Forvaltningsorgan for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur.

(10)  I 9 af de 32 testede transaktioner beløber det anslåede samlede beløb sig til ca. 1,1 million euro, herunder en omtvistet sag, som der ikke er blevet fulgt op på siden 2003, og som anslås at beløbe sig til ca. 1 million euro.

(11)  F.eks. udsendelse af rykkerbreve.

(12)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 (EFT L 293 af 12.11.1994, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2273/2004 af 22. december 2004 (EUT L 396 af 31.12.2004, s. 28).

(13)  Primært EIB, men også Euratoms långivning uden for Fællesskabet og EF-lån til tredjelande i form af makrofinansiel bistand.

(14)  Aftale mellem EIB og Det Europæiske Fællesskab om forvaltning af Garantifonden, senest ændret den 28. april 2002 og 8. maj 2002.

(15)  Protokol om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om kul- og stålforskningsfonden (EFT C 80 af 10.3.2001, s. 67).

(16)  Forfaldsdatoen er det tidspunkt, hvor obligationens hovedstol kommer til udbetaling.

(17)  Efterstillet gæld er gæld, som der enten ikke er stillet sikkerhed for, eller som har lav prioritet. Svarer til sekundær gæld.

---

| 31.10.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 263/205 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 263/205

---

ÅRSBERETNING OM 6., 7., 8. OG 9. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF) AKTIVITETER

(2006/C 263/02)

---

BILAG TIL ÅRSBERETNINGEN OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

BILAG I

Finansielle oplysninger om det almindelige budget

INDHOLD

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

| 1. | Budgettets oprindelse |
| --- | --- |

1.

Budgettets oprindelse

| 2. | Retsgrundlag |
| --- | --- |

2.

Retsgrundlag

| 3. | Budgetprincipper, som foreskrevet i traktaterne og finansforordningen |
| --- | --- |

3.

Budgetprincipper, som foreskrevet i traktaterne og finansforordningen

| 4. | Budgettets indhold og struktur |
| --- | --- |

4.

Budgettets indhold og struktur

| 5. | Finansiering af budgettet (indtægter) |
| --- | --- |

5.

Finansiering af budgettet (indtægter)

| 6. | Bevillingernes art |
| --- | --- |

6.

Bevillingernes art

| 7. | Budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

7.

Budgetgennemførelsen

| 7.1. | Ansvaret for gennemførelsen |
| --- | --- |

7.1.

Ansvaret for gennemførelsen

| 7.2. | Indtægter |
| --- | --- |

7.2.

Indtægter

| 7.3. | Udgifter |
| --- | --- |

7.3.

Udgifter

| 7.4. | Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo |
| --- | --- |

7.4.

Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

| 8. | Regnskabsaflæggelse |
| --- | --- |

8.

Regnskabsaflæggelse

| 9. | Ekstern revision |
| --- | --- |

9.

Ekstern revision

| 10. | Decharge og opfølgning |
| --- | --- |

10.

Decharge og opfølgning

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

Kildemateriale

Regningsenhed

Forkortelser og tegn

TAVLER

GRUNDLÆGGENDE OPLYSNINGER OM BUDGETTET

1.   BUDGETTETS OPRINDELSE

Budgettet omfatter Det Europæiske Fællesskabs og Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) udgifter. Det omfatter også alle administrationsudgifter i forbindelse med samarbejdet om retlige og indre anliggender og med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt alle andre udgifter i forbindelse med gennemførelsen af disse politikker, som Rådet beslutter at lade afholde over budgettet.

2.   RETSGRUNDLAG

Retsgrundlaget for budgettet er de finansielle bestemmelser, der er indeholdt i Rom-traktaten (1)
   (2) (artikel 268-280 EF og artikel 171-183 Euratom) samt finansforordningerne (3).

3.   BUDGETPRINCIPPER, SOM FORESKREVET I TRAKTATERNE OG FINANSFORORDNINGEN

Alle Fællesskabets indtægter og udgifter skal opføres samlet på ét og samme budget (principperne om enhed og et realistisk budget). Budgettet vedtages for ét regnskabsår ad gangen (princippet om etårighed). Indtægter og udgifter skal balancere (princippet om balance). Budgettet opstilles og gennemføres i euro, og regnskaberne aflægges i euro (princippet om én regningsenhed). Indtægterne skal uden sondring anvendes til finansiering af samtlige udgifter og skal ligesom udgifterne opføres med deres fulde beløb i budgettet og efterfølgende i årsregnskabet uden indbyrdes modregning (princippet om bruttoopgørelse). Bevillingerne skal fordeles på afsnit og kapitler; kapitlerne skal underinddeles i artikler og konti (princippet om specificering). Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning). Budgettet skal opstilles og gennemføres, og regnskaberne skal aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed (princippet om klarhed og åbenhed). Der er nogle mindre undtagelser fra disse principper.

4.   BUDGETTETS INDHOLD OG STRUKTUR

Budgettet består af en »samlet oversigt over indtægter og udgifter« og en særskilt sektion for hver institution med en »oversigt over indtægter og udgifter«. De otte sektioner er: sektion I — Europa-Parlamentet, sektion II — Rådet, sektion III — Kommissionen, sektion IV — Domstolen, sektion V — Revisionsretten, sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII — Regionsudvalget og sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Inden for hver sektion er indtægter og udgifter opdelt i budgetposter (afsnit, kapitler, artikler og eventuelt konti) efter art eller formål.

5.   FINANSIERING AF BUDGETTET (INDTÆGTER)

Hovedparten af budgettet finansieres af Fællesskabernes egne indtægter: egne indtægter beregnet på grundlag af medlemsstaternes BNI, egne indtægter beregnet på grundlag af moms opkrævet af medlemsstaterne, told, landbrugstold samt sukker- og isoglukoseafgifter (4).

Ud over egne indtægter har Fællesskaberne andre, mindre omfattende indtægter (jf.
  tavle I
  ).

6.   BEVILLINGERNES ART

Der sondres i budgettet mellem følgende bevillingsarter til dækning af de opførte udgifter:

| a) | Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):






  — | Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås for det løbende regnskabsår i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår. |
| --- | --- | --- |

a)

Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—

Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås for det løbende regnskabsår i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår.

| — | Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifterne i henhold til de forpligtelser, der er indgået i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifterne i henhold til de forpligtelser, der er indgået i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår.

| b) | Ikkeopdelte bevillinger (IOB) dækker for de årlige foranstaltningers vedkommende både forpligtelser og betalinger i hvert regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

Ikkeopdelte bevillinger (IOB) dækker for de årlige foranstaltningers vedkommende både forpligtelser og betalinger i hvert regnskabsår.

Det er derfor vigtigt, at der for hvert regnskabsår beregnes følgende to totaler:

| a) | de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5) |
| --- | --- |

a)

de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5)

| b) | de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikkeopdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5).

Indtægterne på budgettet skal dække samtlige bevillinger til betalinger. Forpligtelsesbevillingerne skal ikke være dækket af indtægter.

Nedenstående forenklede skema (med fiktive beløb) viser, hvorledes disse bevillinger indvirker på hvert regnskabsår.

Image

7.   BUDGETGENNEMFØRELSEN

7.1.   Ansvaret for gennemførelsen

Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med finansforordningen og inden for de tildelte bevillinger. Kommissionen giver de øvrige institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem (6). Principperne for gennemførelsen af budgettet og det ansvar, der påhviler institutionernes anvisningsberettigede, regnskabsførere, forskudsbestyrere og interne revisorer, er fastlagt i finansforordningen. Inden for de to største udgiftsområder (EUGFL, Garantisektionen, og strukturfondene) varetages forvaltningen af fællesskabsmidlerne af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab.

7.2.   Indtægter

De anslåede indtægter opføres på budgettet med forbehold af eventuelle ændringer i henhold til ændringsbudgetter.

Den budgetmæssige gennemførelse af indtægterne sker ved, at fordringer konstateres, og Fællesskabernes tilgodehavender (egne indtægter og andre indtægter) inkasseres. Der gælder særlige regler herfor (7). De faktiske indtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inkasseres på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inkasseres på grundlag af uinddrevne fordringer fra tidligere regnskabsår.

7.3.   Udgifter

De anslåede udgifter opføres i budgettet.

Den budgetmæssige gennemførelse af udgifterne, dvs. udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne, kan sammenfattes som følger:

| a) | bevillinger til forpligtelser:






  i) | udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikkeautomatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra det foregående regnskabsår, der er genopført |
| --- | --- | --- |

a)

bevillinger til forpligtelser:

i)

udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikkeautomatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra det foregående regnskabsår, der er genopført

| ii) | udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser) |
| --- | --- |

ii)

udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser)

| iii) | fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk |
| --- | --- |

iii)

fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

| iv) | bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder |
| --- | --- |

iv)

bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder

| b) | bevillinger til betalinger:






  i) | udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikkeautomatiske fremførsler |
| --- | --- | --- |

b)

bevillinger til betalinger:

i)

udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: oprindeligt budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikkeautomatiske fremførsler

| ii) | udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til effektuering af betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger) |
| --- | --- |

ii)

udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til effektuering af betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger)

| iii) | fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk |
| --- | --- |

iii)

fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikkeudnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. De bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

| iv) | bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder |
| --- | --- |

iv)

bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder

| v) | regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår |
| --- | --- |

v)

regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår

| vi) | regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

vi)

regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår.

7.4.   Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

Ved afslutningen af hvert regnskabsår udarbejdes det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen. Regnskabsårets saldo, der opføres på budgettet for det følgende regnskabsår ved et ændringsbudget, fremgår heraf.

8.   REGNSKABSAFLÆGGELSE

Senest den 31. marts efter regnskabsårets afslutning sender Kommissionen årsregnskabet for det pågældende regnskabsår til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten; årsregnskabet omfatter årsregnskaber og beretningerne om budgetgennemførelsen ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning.

9.   EKSTERN REVISION

Siden 1977 har den eksterne revision af budgetgennemførelsen påhvilet Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber (8). Revisionsretten reviderer regnskaberne over samtlige indtægter og udgifter, der er opført på budgettet. Den afgiver en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den efterprøver lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne samt undersøger, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Revisionen kan foretages inden afslutningen af det pågældende regnskabsårs regnskaber. Den består i kontrol af regnskabsbilag og, når det er nødvendigt, i undersøgelser på stedet i fællesskabsinstitutionerne, i medlemsstaterne og i tredjelande. Revisionsretten udarbejder en årsberetning for hvert regnskabsår, og den kan endvidere når som helst fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af enhver af de øvrige fællesskabsinstitutioner afgive udtalelse.

10.   DECHARGE OG OPFØLGNING

Følgende bestemmelser (9) har været gældende siden 1977: Senest den 30. april det andet år, der følger efter et givet regnskabsår, meddeler Europa-Parlamentet efter henstilling fra Rådet Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse. Rådet og Europa-Parlamentet behandler de af Kommissionen forelagte regnskaber og Revisionsrettens årsberetning og særberetninger. Institutionerne træffer alle egnede foranstaltninger til, at bemærkningerne i dechargeafgørelserne bliver efterkommet, og aflægger rapport om de foranstaltninger, der er truffet som følge af bemærkningerne.

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

KILDEMATERIALE

De finansielle oplysninger i dette bilag er taget fra De Europæiske Fællesskabers årsregnskab (10) og fra andre regnskaber fra Kommissionen. Den geografiske fordeling er baseret på landekoderne i Kommissionens it-regnskabssystem (ABAC). Alle fordelingerne af poster, det være sig indtægter eller udgifter, på medlemsstaterne er, som Kommissionen påpeger, resultater af udregninger, som ikke giver et fuldstændigt overblik over de fordele, hver medlemsstat har af unionsmedlemskabet. De skal derfor fortolkes med forsigtighed.

REGNINGSENHED

Alle beløb er udtrykt i millioner euro. Totaler er den afrundede sum af nøjagtige enkeltbeløb og svarer derfor ikke altid til summen af de afrundede beløb.

FORKORTELSER OG TEGN

| AT | Østrig |
| --- | --- |
| BA | Budgetafsnit |
| BB | Betalingsbevillinger |
| BE | Belgien |
| BNI | Bruttonationalindkomst |
| BS | Budgetsektion |
| BTB | Bevillinger til betalinger |
| BTF | Bevillinger til forpligtelser |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjekkiet |
| DE | Tyskland |
| DEA eller Euratom | Det Europæiske Atomenergifællesskab |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EF | Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber |
| EFT | De Europæiske Fællesskabers Tidende |
| EFTA | Den Europæiske Frihandelssammenslutning |
| EL | Grækenland |
| ES | Spanien |
| EU | Den Europæiske Union |
| EU-25 | De 25 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt |
| EUT | Den Europæiske Unions Tidende |
| EØF | Det Europæiske Økonomiske Fællesskab |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| FFO | Finansforordningen af 25. juni 2002 |
| FI | Finland |
| FR | Frankrig |
| HU | Ungarn |
| IE | Irland |
| IOB | Ikkeopdelte bevillinger |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxembourg |
| LV | Letland |
| MT | Malta |
| NL | Nederlandene |
| OB | Opdelte bevillinger |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| SE | Sverige |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakiet |
| UK | Det Forenede Kongerige |
| 0,0 | Mellem 0 og 0,05 |
| — | Ingen oplysninger |

AT

Østrig

BA

Budgetafsnit

BB

Betalingsbevillinger

BE

Belgien

BNI

Bruttonationalindkomst

BS

Budgetsektion

BTB

Bevillinger til betalinger

BTF

Bevillinger til forpligtelser

FB

Forpligtelsesbevillinger

CY

Cypern

CZ

Tjekkiet

DE

Tyskland

DEA eller Euratom

Det Europæiske Atomenergifællesskab

DK

Danmark

EE

Estland

EF

Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber

EFT

De Europæiske Fællesskabers Tidende

EFTA

Den Europæiske Frihandelssammenslutning

EL

Grækenland

ES

Spanien

EU

Den Europæiske Union

EU-25

De 25 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt

EUT

Den Europæiske Unions Tidende

EØF

Det Europæiske Økonomiske Fællesskab

FB

Forpligtelsesbevillinger

FFO

Finansforordningen af 25. juni 2002

FI

Finland

FR

Frankrig

HU

Ungarn

IE

Irland

IOB

Ikkeopdelte bevillinger

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxembourg

LV

Letland

MT

Malta

NL

Nederlandene

OB

Opdelte bevillinger

PL

Polen

PT

Portugal

SE

Sverige

SI

Slovenien

SK

Slovakiet

UK

Det Forenede Kongerige

0,0

Mellem 0 og 0,05

—

Ingen oplysninger

TAVLER

BUDGETTET FOR REGNSKABSÅRET 2005 OG BUDGETGENNEMFØRELSEN I REGNSKABSÅRET 2005

| Tavle I | 2005-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger |
| --- | --- |
| Tavle II | 2005-budgettet — Bevillinger til forpligtelser |
| Tavle III | Disponible bevillinger til forpligtelser i 2005 og deres udnyttelse |
| Tavle IV | Disponible bevillinger til betalinger i 2005 og deres udnyttelse |
| Tavle V | Egne indtægter i 2005 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat |
| Tavle VI | Betalinger i 2005 i hver medlemsstat |

Tavle I

2005-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

Tavle II

2005-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

Tavle III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2005 og deres udnyttelse

Tavle IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2005 og deres udnyttelse

Tavle V

Egne indtægter i 2005 — Faktiske indtægter pr. medlemsstat

Tavle VI

Betalinger i 2005 i hver medlemsstat

OPLYSNINGER OM UDVIKLINGEN I GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET (2001-2005)

| Tavle VII | Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i perioden 2001-2005 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag |
| --- | --- |

Tavle VII

Udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne til betalinger i perioden 2001-2005 fordelt på udgiftsområderne i de finansielle overslag

---

(1)  Rom-traktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF).

(2)  Rom-traktaten (25. marts 1957): traktat om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).

(3)  Især finansforordningen (FFO) af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002).

(4)  Vigtigste retsakter vedrørende Fællesskabernes egne indtægter: Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 (EFT L 253 af 7.10.2000), Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 (EFT L 130 af 31.5.2000), Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 (EFT L 155 af 7.6.1989), Rådets sjette direktiv af 17. maj 1977, det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145 af 13.6.1977), Rådets direktiv 89/130/EØF, Euratom af 13. februar 1989 om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten (EFT L 49 af 21.2.1989) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (EFT L 181 af 19.7.2003).

(5)  Det er vigtigt at bemærke, at »bevillinger til forpligtelser« og »forpligtelsesbevillinger« og »bevillinger til betalinger« og »betalingsbevillinger« ikke er det samme. »Forpligtelsesbevillinger« og »betalingsbevillinger« anvendes udelukkende i forbindelse med opdelte bevillinger.

(6)  Jf. EF-traktatens artikel 274, Euratom-traktatens artikel 179 og FFO's artikel 50.

(7)  Jf. FFO's artikel 69-74 og forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(8)  Jf. EF-traktatens artikel 246, 247 og 248, Euratom-traktatens artikel 160 A, 160 B og 160 C og FFO's artikel 139-147.

(9)  Jf. EF-traktatens artikel 276 og Euratom-traktatens artikel 180 B.

(10)  For regnskabsåret 2005: De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab (SEC(2006) 915 og SEC(2006) 916).

BILAG II

Beretninger og udtalelser vedtaget af Revisionsretten siden år 2001

I henhold til traktaterne påhviler det Revisionsretten at udarbejde en årsberetning. I henhold til traktaterne og øvrige gældende retsforskrifter påhviler det endvidere Retten at udarbejde særlige årsberetninger om visse af Fællesskabernes organer og aktiviteter. Retten kan desuden i medfør af traktaterne fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af en af institutionerne afgive udtalelser. Nedenfor følger en liste over de beretninger og udtalelser, Retten har vedtaget siden år 2001.

| Titel | Offentliggørelse |
| --- | --- |
| Årsberetninger og revisionserklæringer |
| Fireogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2000:






  — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |

Titel

Offentliggørelse

Årsberetninger og revisionserklæringer

Fireogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2000:

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EFT C 359 af 15.12.2001, EFT C 92 af 17.4.2002 og EUT C 36 af 15.2.2003

Femogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2001:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EFT C 295 af 28.11.2002

Seksogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2002:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 286 af 28.11.2003

Syvogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2003:

| — | Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 293 af 30.11.2004

Otteogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2004:

| — | Beretning om gennemførelsen af det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om gennemførelsen af det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

EUT C 301 af 30.11.2005

Niogtyvende årsberetning, regnskabsåret 2005:

| — | Beretning om gennemførelsen af det almindelige budget og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om gennemførelsen af det almindelige budget og revisionserklæring

| — | Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring |
| --- | --- |

—

Beretning om 6., 7., 8. og 9. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter og revisionserklæring

Offentliggøres i dette nummer af EUT

Særberetninger

Egne indtægter

—

Den fælles landbrugspolitik

| — | Særberetning nr. 4/2001 om revisionen af EUGFL, Garantisektionen, og gennemførelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2001 om revisionen af EUGFL, Garantisektionen, og gennemførelsen af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS)

EFT C 214 af 31.7.2001

| — | Særberetning nr. 6/2001 om mælkekvoter |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2001 om mælkekvoter

EFT C 305 af 30.10.2001

| — | Særberetning nr. 7/2001 om eksportrestitutioner — destination og overgang til fri omsætning |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2001 om eksportrestitutioner — destination og overgang til fri omsætning

EFT C 314 af 8.11.2001

| — | Særberetning nr. 8/2001 om restitutioner for produktion af kartoffel- og kornstivelse og om støtte til kartoffelstivelse |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2001 om restitutioner for produktion af kartoffel- og kornstivelse og om støtte til kartoffelstivelse

EFT C 294 af 19.10.2001

| — | Særberetning nr. 14/2001 — opfølgning af Rettens særberetning nr. 19/98 om BSE |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 14/2001 — opfølgning af Rettens særberetning nr. 19/98 om BSE

EFT C 324 af 20.11.2001

| — | Særberetning nr. 5/2002 om ekstensiveringspræmieordningen og ordningen for ekstensiveringsbeløb inden for den fælles markedsordning for oksekød |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2002 om ekstensiveringspræmieordningen og ordningen for ekstensiveringsbeløb inden for den fælles markedsordning for oksekød

EFT C 290 af 25.11.2002

| — | Særberetning nr. 6/2002 om revision af Kommissionens forvaltning af EU's støtteordning for oliefrø |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2002 om revision af Kommissionens forvaltning af EU's støtteordning for oliefrø

EFT C 254 af 22.10.2002

| — | Særberetning nr. 7/2002 om den økonomiske forvaltning af den fælles markedsordning for bananer |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2002 om den økonomiske forvaltning af den fælles markedsordning for bananer

EFT C 294 af 28.11.2002

| — | Særberetning nr. 1/2003 om forudbetaling af eksportrestitutioner |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2003 om forudbetaling af eksportrestitutioner

EUT C 98 af 24.4.2003

| — | Særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2003 om udvikling af landdistrikterne: støtte til ugunstigt stillede områder

EUT C 151 af 27.6.2003

| — | Særberetning nr. 9/2003 om procedurerne for fastsættelse af satserne for tilskud til eksport af landbrugsprodukter (eksportrestitutioner) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2003 om procedurerne for fastsættelse af satserne for tilskud til eksport af landbrugsprodukter (eksportrestitutioner)

EUT C 211 af 5.9.2003

| — | Særberetning nr. 12/2003 om forsvarlig økonomisk forvaltning af den fælles markedsordning for tørret foder |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 12/2003 om forsvarlig økonomisk forvaltning af den fælles markedsordning for tørret foder

EUT C 298 af 9.12.2003

| — | Særberetning nr. 13/2003 om støtten til bomuldsproduktionen |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 13/2003 om støtten til bomuldsproduktionen

EUT C 298 af 9.12.2003

| — | Særberetning nr. 14/2003 om Kommissionens måling af landbrugsindkomsten (EF-traktatens artikel 33, stk. 1, litra b)) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 14/2003 om Kommissionens måling af landbrugsindkomsten (EF-traktatens artikel 33, stk. 1, litra b))

EUT C 45 af 20.2.2004

| — | Særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2004 om inddrivelse af uregelmæssigt udbetalte beløb under den fælles landbrugspolitik

EUT C 269 af 4.11.2004

| — | Særberetning nr. 6/2004 om indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2004 om indførelsen af ordningen for identifikation og registrering af kvæg i EU

EUT C 29 af 4.2.2005

| — | Særberetning nr. 7/2004 om den fælles markedsordning for tobak |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2004 om den fælles markedsordning for tobak

EUT C 41 af 17.2.2005

| — | Særberetning nr. 8/2004 om Kommissionens administration og overvågning af foranstaltningerne til bekæmpelse af mund- og klovesyge og de dertil knyttede udgifter |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2004 om Kommissionens administration og overvågning af foranstaltningerne til bekæmpelse af mund- og klovesyge og de dertil knyttede udgifter

EUT C 54 af 3.3.2005

| — | Særberetning nr. 9/2004 om skovbrugsforanstaltninger i forbindelse med politikken for udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2004 om skovbrugsforanstaltninger i forbindelse med politikken for udvikling af landdistrikterne

EUT C 67 af 18.3.2005

| — | Særberetning nr. 3/2005 om udvikling af landdistrikterne: kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2005 om udvikling af landdistrikterne: kontrol af udgifterne til miljøvenligt landbrug

EUT C 279 af 11.11.2005

| — | Særberetning nr. 7/2006 — Investeringer i udvikling af landdistrikterne: Tages der med disse investeringer effektivt fat på landdistrikternes problemer? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2006 — Investeringer i udvikling af landdistrikterne: Tages der med disse investeringer effektivt fat på landdistrikternes problemer?

Under offentliggørelse

| — | Særberetning nr. 8/2006 — Dyrkning af succes? Effektiviteten af Den Europæiske Unions støtte til driftsprogrammer til fordel for producenter af frugt og grøntsager |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2006 — Dyrkning af succes? Effektiviteten af Den Europæiske Unions støtte til driftsprogrammer til fordel for producenter af frugt og grøntsager

Under offentliggørelse

Strukturforanstaltninger

| — | Særberetning nr. 1/2001 om EF-initiativet Urban |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2001 om EF-initiativet Urban

EFT C 124 af 25.4.2001

| — | Særberetning nr. 10/2001 om den finansielle kontrol af strukturfondene, Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 og (EF) nr. 1681/94 |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2001 om den finansielle kontrol af strukturfondene, Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97 og (EF) nr. 1681/94

EFT C 314 af 8.11.2001

| — | Særberetning nr. 12/2001 om visse strukturinterventioner til fordel for beskæftigelsen: EFRU-støttens beskæftigelseseffekt — ESF-foranstaltninger mod langtidsledighed |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 12/2001 om visse strukturinterventioner til fordel for beskæftigelsen: EFRU-støttens beskæftigelseseffekt — ESF-foranstaltninger mod langtidsledighed

EFT C 334 af 28.11.2001

| — | Særberetning nr. 3/2002 om fællesskabsinitiativet Beskæftigelse — Integra |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2002 om fællesskabsinitiativet Beskæftigelse — Integra

EFT C 263 af 29.10.2002

| — | Særberetning nr. 4/2002 om lokale beskæftigelsesfremmende aktioner |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2002 om lokale beskæftigelsesfremmende aktioner

EFT C 263 af 29.10.2002

| — | Særberetning nr. 7/2003 om programmeringen af sturkturfondsinterventionerne i perioden 2000-2006 |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2003 om programmeringen af sturkturfondsinterventionerne i perioden 2000-2006

EUT C 174 af 23.7.2003

| — | Særberetning nr. 4/2004 om programmeringen af fællesskabsinitiativet vedrørende tværeuropæisk samarbejde Interreg III |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2004 om programmeringen af fællesskabsinitiativet vedrørende tværeuropæisk samarbejde Interreg III

EUT C 303 af 7.12.2004

| — | Særberetning nr. 1/2006 om Den Europæiske Socialfonds bidrag til bekæmpelse af skolefrafald |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2006 om Den Europæiske Socialfonds bidrag til bekæmpelse af skolefrafald

EUT C 99 af 26.4.2006

| — | Særberetning nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999 (strukturfondene) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i perioden 1994-1999 (strukturfondene)

Under offentliggørelse

Interne politikker

| — | Særberetning nr. 9/2001 om programmet for forskeres uddannelse og mobilitet |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2001 om programmet for forskeres uddannelse og mobilitet

EFT C 349 af 10.12.2001

| — | Særberetning nr. 2/2002 om fællesskabshandlingsprogrammerne Socrates og Ungdom for Europa |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2002 om fællesskabshandlingsprogrammerne Socrates og Ungdom for Europa

EFT C 136 af 7.6.2002

| — | Særberetning nr. 11/2003 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 11/2003 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE)

EUT C 292 af 2.12.2003

| — | Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2004 om forvaltningen af indirekte FTU-aktioner under det femte rammeprogram (5. RP) for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002)

EUT C 99 af 23.4.2004

| — | Særberetning nr. 6/2005 om transeuropæiske transportnetværk (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2005 om transeuropæiske transportnetværk (TEN-T)

EUT C 94 af 21.4.2006

Foranstaltninger udadtil

| — | Særberetning nr. 2/2001 om forvaltningen af den humanitære nødhjælp til ofrene for krisen i Kosovo (ECHO) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2001 om forvaltningen af den humanitære nødhjælp til ofrene for krisen i Kosovo (ECHO)

EFT C 168 af 12.6.2001 og EFT C 159 af 3.7.2002

| — | Særberetning nr. 3/2001 om Kommissionens forvaltning af de internationale fiskeriaftaler |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2001 om Kommissionens forvaltning af de internationale fiskeriaftaler

EFT C 210 af 27.7.2001

| — | Særberetning nr. 5/2001 om counterpartmidler hidrørende fra strukturtilpasningsstøtte i form af direkte budgetstøtte (7. og 8. EUF) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2001 om counterpartmidler hidrørende fra strukturtilpasningsstøtte i form af direkte budgetstøtte (7. og 8. EUF)

EFT C 257 af 14.9.2001

| — | Særberetning nr. 11/2001 om Tacis-programmet for grænseoverskridende samarbejde |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 11/2001 om Tacis-programmet for grænseoverskridende samarbejde

EFT C 329 af 23.11.2001

| — | Særberetning nr. 13/2001 om forvaltningen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 13/2001 om forvaltningen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP)

EFT C 338 af 30.11.2001

| — | Særberetning nr. 1/2002 om makrofinansiel bistand (MFA) til tredjelande og strukturtilpasningsfacilitet (SAF) for tredjelande i Middelhavsområdet |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2002 om makrofinansiel bistand (MFA) til tredjelande og strukturtilpasningsfacilitet (SAF) for tredjelande i Middelhavsområdet

EFT C 121 af 23.5.2002

| — | Særberetning nr. 2/2003 om gennemførelsen i udviklingslande af den politik vedrørende fødevaresikkerhed, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2003 om gennemførelsen i udviklingslande af den politik vedrørende fødevaresikkerhed, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget

EUT C 93 af 17.4.2003

| — | Særberetning nr. 8/2003 om udførelsen af infrastrukturarbejder, der finansieres af EUF |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2003 om udførelsen af infrastrukturarbejder, der finansieres af EUF

EUT C 181 af 31.7.2003

| — | Særberetning nr. 10/2003 om, hvor effektivt Kommissionen i sin forvaltning af udviklingsbistanden til Indien har opfyldt målet om at rette bistanden mod de fattige og sikre en bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2003 om, hvor effektivt Kommissionen i sin forvaltning af udviklingsbistanden til Indien har opfyldt målet om at rette bistanden mod de fattige og sikre en bæredygtig udvikling

EUT C 211 af 5.9.2003

| — | Særberetning nr. 15/2003 om revisionen af mikroprojektprogrammer finansieret af EUF |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 15/2003 om revisionen af mikroprojektprogrammer finansieret af EUF

EUT C 63 af 11.3.2004

| — | Særberetning nr. 10/2004 om dekoncentreringen af forvaltningen af EF's bistand til tredjelande til Kommissionens delegationer |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 10/2004 om dekoncentreringen af forvaltningen af EF's bistand til tredjelande til Kommissionens delegationer

EUT C 72 af 22.3.2005

| — | Særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene: Kommissionens forvaltning af støtten til reform af de offentlige finanser |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene: Kommissionens forvaltning af støtten til reform af de offentlige finanser

EUT C 249 af 7.10.2005

| — | Særberetning nr. 4/2005 om Kommissionens forvaltning af det økonomiske samarbejde med landene i Asien |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2005 om Kommissionens forvaltning af det økonomiske samarbejde med landene i Asien

EUT C 260 af 19.10.2005

| — | Særberetning nr. 2/2006 om resultaterne af de projekter, der finansieres under Tacis i Den Russiske Føderation |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2006 om resultaterne af de projekter, der finansieres under Tacis i Den Russiske Føderation

EUT C 119 af 19.5.2006

| — | Særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien

EUT C 170 af 21.7.2006

| — | Særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2006 om MEDA-programmet

EUT C 200 af 24.8.2006

| — | Særberetning nr. 6/2006 — Miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2006 — Miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde

EUT C 235 af 29.9.2006

Førtiltrædelsesstrategi

| — | Særberetning nr. 5/2003 om Phare- og Ispa-støtte til miljøprojekter i kandidatlandene |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2003 om Phare- og Ispa-støtte til miljøprojekter i kandidatlandene

EUT C 167 af 17.7.2003

| — | Særberetning nr. 6/2003 om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2003 om twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene

EUT C 167 af 17.7.2003

| — | Særberetning nr. 2/2004 om førtiltrædelsesstøtte — Er Sapard blevet forvaltet godt? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2004 om førtiltrædelsesstøtte — Er Sapard blevet forvaltet godt?

EUT C 295 af 30.11.2004

| — | Særberetning nr. 5/2004 om Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2004 om Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene

EUT C 15 af 20.1.2005

| — | Særberetning nr. 4/2006 om Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2006 om Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien

EUT C 174 af 26.7.2006

Administrationsudgifter

| — | Særberetning nr. 3/2003 om de europæiske institutioners invalidepensionsordning |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2003 om de europæiske institutioners invalidepensionsordning

EUT C 109 af 7.5.2003

| — | Særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2005 om forvaltningen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

EUT C 202 af 18.8.2005

| — | Særberetning nr. 5/2005 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2005 om Europa-Parlamentets, Kommissionens og Rådets udgifter til tolkning

EUT C 291 af 23.11.2005

| — | Særberetning nr. 9/2006 om Kommissionens, Europa-Parlamentets og Rådets udgifter til oversættelse |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2006 om Kommissionens, Europa-Parlamentets og Rådets udgifter til oversættelse

Under offentliggørelse

Finansieringsinstrumenter og bankaktiviteter

—

Særlige årsberetninger

EKSF's årsregnskaber

| — | Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2000

EFT C 185 af 30.6.2001 og EFT C 363 af 19.12.2001

| — | Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 31. december 2001

EFT C 158 af 3.7.2002

| — | Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 23. juli 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om EKSF's årsregnskab pr. 23. juli 2002

EUT C 127 af 29.5.2003

Årsberetninger om EKSF

| — | Årsberetning om EKSF for regnskabsåret 2000 |
| --- | --- |

—

Årsberetning om EKSF for regnskabsåret 2000

EFT C 366 af 20.12.2001

| — | Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for regnskabsåret 2001

EFT C 302 af 5.12.2002

| — | Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002 |
| --- | --- |

—

Årsberetning om og revisionserklæring vedrørende EKSF for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 23. juli 2002

EUT C 224 af 19.9.2003

Euratoms Forsyningsagentur

| — | Beretning om regnskaberne for 2000 for Euratoms Forsyningsagentur |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskaberne for 2000 for Euratoms Forsyningsagentur

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2001

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Euratoms Forsyningsagentur for regnskabsåret 2005

Ikke offentliggjort i EUT

Fællesforetagendet Joint European Torus (JET)

| — | Beretning om 2000-årsregnskabet for Fællesforetagendet JET |
| --- | --- |

—

Beretning om 2000-årsregnskabet for Fællesforetagendet JET

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om 2001-regnskabet (likvidationsregnskabet) for Fællesforetagendet JET |
| --- | --- |

—

Beretning om 2001-regnskabet (likvidationsregnskabet) for Fællesforetagendet JET

Ikke offentliggjort i EFT

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound, Dublin)

| — | Beretning om regnskabet for og forvaltningen af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for og forvaltningen af Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Europaskolerne

| — | Beretning om regnskabet for Europaskolerne for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Europaskolerne for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om Europaskolernes regnskab for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes regnskab for regnskabsåret 2001

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om Europaskolernes årsregnskab for regnskabsåret 2004

Ikke offentliggjort i EUT

Den Europæiske Centralbank (BCE, Frankfurt)

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2000

EFT C 341 af 4.12.2001

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2001

EFT C 259 af 25.10.2002

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2002

EUT C 45 af 20.2.2004

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2003

EUT C 286 af 23.11.2004

| — | Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om effektiviteten af Den Europæiske Centralbanks forvaltning i regnskabsåret 2004

EUT C 119 af 19.5.2006

Forvaltning af »Schengen-kontrakter«

| — | Beretning om regnskabet vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (Schengen-kontrakter) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (Schengen-kontrakter) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (Schengen-kontrakter) |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets generalsekretærs/Rådets høje repræsentants forvaltning af de kontrakter, han indgår som repræsentant for visse medlemsstater vedrørende installering og drift af forvaltningsenhedens server til onlinehjælp og Sirene-nettet, fase II (Schengen-kontrakter)

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om regnskabet for »Schengen-kontrakter« for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Schengen-kontrakter« for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

Forvaltning af »Sisnet-kontrakter«

| — | Beretning om regnskabet vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (Sisnet), for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (Sisnet), for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (Sisnet) |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2001, vedrørende Rådets vicegeneralsekretærs forvaltning af de kontrakter, som han indgår som repræsentant for visse medlemsstater om oprettelse og drift af kommunikationsinfrastrukturen i Schengen-sammenhæng (Sisnet)

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2002

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2005 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for »Sisnet« for regnskabsåret 2005

Ikke offentliggjort i EUT

EF-Sortsmyndigheden (OCVV, Angers)

| — | Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om EF-Sortsmyndighedens regnskab for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om EF-Sortsmyndighedens regnskab for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for EF-Sortsmyndigheden for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHMI, Alicante)

| — | Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (AESST, Bilbao)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Miljøagentur (AEE, København)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Miljøagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (OEDT, Lissabon)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMEA, London)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Lægemiddelagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (CDT, Luxembourg)

| — | Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (FEF, Torino)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad (EUMC, Wien)

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad (Wien) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad (Wien) for regnskabsåret, der afsluttedes pr. 31. december 2000

EFT C 372 af 28.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Overvågningscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Observationscenter for Racisme og Fremmedhad for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Genopbygningsagentur (AER, Thessaloniki)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur og gennemførelsen af bistanden til Kosovo i regnskabsåret 2000 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur og gennemførelsen af bistanden til Kosovo i regnskabsåret 2000

EFT C 355 af 13.12.2001

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2001 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2001

EFT C 326 af 27.12.2002

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 41 af 17.2.2005

| — | Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Det Europæiske Genopbygningsagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (AESM, Lissabon)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (AESA, Køln)

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA, Parma)

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Eurojust

| — | Beretning om regnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2002 |
| --- | --- |

—

Beretning om regnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2002

EUT C 319 af 30.12.2003

| — | Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2003

EUT C 324 af 30.12.2004

| — | Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for Eurojust for regnskabsåret 2004

EUT C 332 af 28.12.2005

Konventet

| — | Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for regnskabsåret 2002 (fra den 21. februar 2002 til den 31. december 2002) |
| --- | --- |

—

Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for regnskabsåret 2002 (fra den 21. februar 2002 til den 31. december 2002)

EUT C 122 af 22.5.2003

| — | Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om det årsregnskab, generalsekretæren for Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid har udarbejdet for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 2003

EUT C 157 af 14.6.2004

Fællesforetagendet Galileo

| — | Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2003

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2004 |
| --- | --- |

—

Beretning om årsregnskabet for fællesforetagendet Galileo for regnskabsåret, der afsluttedes den 31. december 2004

Ikke offentliggjort i EUT

Udtalelser

| — | Udtalelse nr. 1/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1258/1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og af forskellige andre forordninger om denne politik |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1258/1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik og af forskellige andre forordninger om denne politik

EFT C 55 af 21.2.2001

| — | Udtalelse nr. 2/2001 om forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2001 om forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 162 af 5.6.2001

| — | Udtalelse nr. 3/2001 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2001 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen

EFT C 162 af 5.6.2001

| — | Udtalelse nr. 4/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse)

EFT C 162 af 5.6.2001

| — | Udtalelse nr. 5/2001 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2001 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante)

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 6/2001 om udkast til Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) om ændring af Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) nr. 3418/93 af 9. december 1993 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen af 21. december 1977 |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2001 om udkast til Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) om ændring af Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) nr. 3418/93 af 9. december 1993 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen af 21. december 1977

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 7/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2001 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 om vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 8/2001 om forslag til Rådets forordning om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der administrerer opgaver i forbindelse med EF-programmerne |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2001 om forslag til Rådets forordning om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der administrerer opgaver i forbindelse med EF-programmerne

EFT C 345 af 6.12.2001

| — | Udtalelse nr. 9/2001 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (ref. 2001/0115 (COD) — KOM(2001) 272 endelig) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 9/2001 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (ref. 2001/0115 (COD) — KOM(2001) 272 endelig)

EFT C 14 af 17.1.2002

| — | Udtalelse nr. 1/2002 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2002 om forslag til ændring af finansforordningen for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Alicante)

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 2/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 92 af 17.4.2002

| — | Udtalelse nr. 3/2002 om forslag til finansforordning for Eurojusts budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2002 om forslag til finansforordning for Eurojusts budget

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 4/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2002 om det ændrede forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (Euratom, EKSF, EØF) nr. 549/69 om fastsættelse af de grupper af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte, på hvilke bestemmelserne i artikel 12, artikel 13, stk. 2, og artikel 14 i protokollen vedrørende Fællesskabernes privilegier og immuniteter skal finde anvendelse (Vedr.: beskatning af personer, der får fratrædelsesgodtgørelse)

EFT C 225 af 20.9.2002

| — | Udtalelse nr. 5/2002 om ændret forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2002 om ændret forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber som følge af reformen af Kommissionen

EFT C 236 af 1.10.2002

| — | Udtalelse nr. 6/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger for tjenestemænds endelige udtræden af tjenesten i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union

EFT C 236 af 1.10.2002

| — | Udtalelse nr. 7/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger vedrørende endelig udtræden af tjenesten for tjenestemænd og midlertidigt ansatte i de politiske grupper i Europa-Parlamentet |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2002 om forslag til Rådets forordning om særlige foranstaltninger vedrørende endelig udtræden af tjenesten for tjenestemænd og midlertidigt ansatte i de politiske grupper i Europa-Parlamentet

EFT C 236 af 1.10.2002

| — | Udtalelse nr. 8/2002 om forslag til en revideret finansforordning vedrørende Det Europæiske Genopbygningsagenturs budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2002 om forslag til en revideret finansforordning vedrørende Det Europæiske Genopbygningsagenturs budget

Ikke offentliggjort i EFT

| — | Udtalelse nr. 9/2002 om finansiering af den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 9/2002 om finansiering af den fælles landbrugspolitik

EFT C 285 af 21.11.2002

| — | Udtalelse nr. 10/2002 om Kommissionens forslag til ændring af forordningerne om oprettelse af fællesskabsagenturerne efter vedtagelsen af den nye finansforordning |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 10/2002 om Kommissionens forslag til ændring af forordningerne om oprettelse af fællesskabsagenturerne efter vedtagelsen af den nye finansforordning

EFT C 285 af 21.11.2002

| — | Udtalelse nr. 11/2002 om udkast til Kommissionens forordning om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende det almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 11/2002 om udkast til Kommissionens forordning om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende det almindelige budget

EFT C 12 af 17.1.2003

| — | Udtalelse nr. 12/2002 om forslag til Rådets forordning om finansforordning for Den 9. Europæiske Udviklingsfond i henhold til partnerskabsaftalen mellem AVS og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 12/2002 om forslag til Rådets forordning om finansforordning for Den 9. Europæiske Udviklingsfond i henhold til partnerskabsaftalen mellem AVS og EU undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000

EFT C 12 af 17.1.2003

| — | Udtalelse nr. 13/2002 om udkast til Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 13/2002 om udkast til Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EFT C 12 af 17.1.2003

| — | Udtalelse nr. 14/2002 om forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 14/2002 om forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

EFT C 21 af 28.1.2003

| — | Udtalelse nr. 1/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (finansforordning) for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) forelagt af Harmoniseringskontorets budgetudvalg |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (finansforordning) for Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) forelagt af Harmoniseringskontorets budgetudvalg

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 2/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (finansforordning) for EF-Sortsmyndigheden forelagt af Sortmyndighedens administrationsråd |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2003 om forslag til forordning om finansielle bestemmelser (finansforordning) for EF-Sortsmyndigheden forelagt af Sortmyndighedens administrationsråd

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 3/2003 om forslag til finansforordning for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2003 om forslag til finansforordning for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 4/2003 om forslag til finansforordning for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2003 om forslag til finansforordning for Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 5/2003 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Cyperns, Estlands, Ungarns, Letlands, Litauens, Maltas, Polens, Den Tjekkiske Republiks, Slovakiets og Sloveniens tiltrædelse |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2003 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Cyperns, Estlands, Ungarns, Letlands, Litauens, Maltas, Polens, Den Tjekkiske Republiks, Slovakiets og Sloveniens tiltrædelse

EUT C 224 af 19.9.2003

| — | Udtalelse nr. 6/2003 om udkast til finansforordning for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2003 om udkast til finansforordning for Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 7/2003 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2003 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter

EUT C 318 af 30.12.2003

| — | Udtalelse nr. 8/2003 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2003 om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

EUT C 318 af 30.12.2003

| — | Udtalelse nr. 9/2003 om udkast til Kommissionens forordning om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 9/2003 om udkast til Kommissionens forordning om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer

EUT C 19 af 23.1.2004

| — | Udtalelse nr. 10/2003 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 10/2003 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland

EUT C 19 af 23.1.2004

| — | Udtalelse nr. 1/2004 om ændret forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2004 om ændret forslag til Rådets forordning om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

EUT C 75 af 24.3.2004

| — | Udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet)

EUT C 107 af 30.4.2004

| — | Udtalelse nr. 1/2005 om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2005 om forslag til Rådets forordning om finansiering af den fælles landbrugspolitik

EUT C 121 af 20.5.2005

| — | Udtalelse nr. 2/2005 om forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2005 om forslag til Rådets forordning om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden

EUT C 121 af 20.5.2005

| — | Udtalelse nr. 3/2005 om forslag til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2005 om forslag til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 124 af 23.5.2005

| — | Udtalelse nr. 4/2005 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter og forslag til Rådets forordning om gennemførelsesforanstaltningerne for korrektionen af budgetuligevægte i henhold til artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse af (...) om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2005 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter og forslag til Rådets forordning om gennemførelsesforanstaltningerne for korrektionen af budgetuligevægte i henhold til artikel 4 og 5 i Rådets afgørelse af (...) om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter

EUT C 167 af 7.7.2005

| — | Udtalelse nr. 5/2005 om udkast til ændring af finansforordningen for EF-Sortsmyndigheden vedtaget af Sortsmyndighedens administrationsråd den 16. september 2004 |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 5/2005 om udkast til ændring af finansforordningen for EF-Sortsmyndigheden vedtaget af Sortsmyndighedens administrationsråd den 16. september 2004

Ikke offentliggjort i EUT

| — | Udtalelse nr. 6/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 og forordning (Euratom) nr. 1074/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 6/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 og forordning (Euratom) nr. 1074/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

EUT C 202 af 18.8.2005

| — | Udtalelse nr. 7/2005 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 for så vidt angår posten som regnskabsfører i forvaltningsorganer |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 7/2005 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1653/2004 for så vidt angår posten som regnskabsfører i forvaltningsorganer

EUT C 249 af 7.10.2005

| — | Udtalelse nr. 8/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulov aktivitet |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 8/2005 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gensidig administrativ bistand med henblik på beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig og enhver anden ulov aktivitet

EUT C 313 af 9.12.2005

| — | Udtalelse nr. 9/2005 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande (KOM(2005) 130 endelig) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 9/2005 om et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande (KOM(2005) 130 endelig)

EUT C 313 af 9.12.2005

| — | Udtalelse nr. 10/2005 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 10/2005 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 13 af 18.1.2006

| — | Udtalelse nr. 11/2005 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 11/2005 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

EUT C 13 af 18.1.2006

| — | Udtalelse nr. 1/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013) |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 1/2006 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i foranstaltninger under syvende rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2007-2013)

EUT C 203 af 25.8.2006

| — | Udtalelse nr. 2/2006 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 2/2006 om forslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter

EUT C 203 af 25.8.2006

| — | Udtalelse nr. 3/2006 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 3/2006 om forslag til Rådets forordning om indførelse af særlige og midlertidige foranstaltninger for ansættelse af tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber i anledning af Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse

Under offentliggørelse

| — | Udtalelse nr. 4/2006 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget |
| --- | --- |

—

Udtalelse nr. 4/2006 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget

Under offentliggørelse

---