# Uradni list C 255/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 255 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4921. oktober 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 255

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4921. oktober 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Evropski parlamentSvetKomisija |
| 2006/C 255/1 | Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Sklepu Sveta z dne 17. julija 2006 o spremembah Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2006/512/ES) | 1 |
| | Svet |
| 2006/C 255/2 | Sklep Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1999/468/ES) (UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11)) (Konsolidirana različica) | 4 |
| | Komisija |
| 2006/C 255/3 | Menjalni tečaji eura | 9 |
| 2006/C 255/4 | Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških in izravnalnih ukrepov | 10 |
| 2006/C 255/5 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4402 — UCB/Schwarz Pharma) (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 255/6 | Uvedba obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Kanarskimi otoki v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 (
  1
  ) | 12 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Evropski parlamentSvetKomisija

2006/C 255/1

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Sklepu Sveta z dne 17. julija 2006 o spremembah Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2006/512/ES)

1

Svet

2006/C 255/2

Sklep Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1999/468/ES) (UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11)) (Konsolidirana različica)

4

Komisija

2006/C 255/3

Menjalni tečaji eura

9

2006/C 255/4

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških in izravnalnih ukrepov

10

2006/C 255/5

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4402 — UCB/Schwarz Pharma) (
  1
  )

1

11

2006/C 255/6

Uvedba obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Kanarskimi otoki v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Evropski parlament Svet Komisija

| 21.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 255/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 255/1

---

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Sklepu Sveta z dne 17. julija 2006 o spremembah Sklepa 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2006/512/ES)

(2006/C 255/01)

| 1. | Evropski parlament, Svet in Komisija pozdravljajo skorajšnje sprejetje Sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1). Vključitev novega postopka, imenovanega „regulativni postopek s pregledom“, v Sklep iz leta 1999 bo zakonodajalcu omogočila nadzor nad sprejemanjem „kvazi zakonodajnih“ ukrepov za izvajanje akta, sprejetega po postopku soodločanja. |
| --- | --- |

1.

Evropski parlament, Svet in Komisija pozdravljajo skorajšnje sprejetje Sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1). Vključitev novega postopka, imenovanega „regulativni postopek s pregledom“, v Sklep iz leta 1999 bo zakonodajalcu omogočila nadzor nad sprejemanjem „kvazi zakonodajnih“ ukrepov za izvajanje akta, sprejetega po postopku soodločanja.

| 2. | Evropski parlament, Svet in Komisija poudarjajo, da pomeni ta odločitev v okviru trenutne pogodbe zadovoljivo horizontalno rešitev za zahteve Evropskega parlamenta o nadzorovanju izvajanja aktov, sprejetih po postopku soodločanja. |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament, Svet in Komisija poudarjajo, da pomeni ta odločitev v okviru trenutne pogodbe zadovoljivo horizontalno rešitev za zahteve Evropskega parlamenta o nadzorovanju izvajanja aktov, sprejetih po postopku soodločanja.

| 3. | Evropski parlament in Svet priznavata, brez poseganja v prerogative zakonodajnih organov, da je treba v skladu s predpisi o dobri zakonodaji izvedbena pooblastila dodeliti Komisiji brez časovne omejitve. Evropski parlament, Svet in Komisija pa kljub temu menijo, da bi lahko za primere, ko je potrebna prilagoditev v določenem roku, vključili klavzulo, v skladu s katero mora Komisija predstaviti predlog za pregled ali ukinitev določb o dodelitvi izvedbenih pooblastil; na ta način bi se izboljšal pregled, ki ga opravi zakonodajalec. |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament in Svet priznavata, brez poseganja v prerogative zakonodajnih organov, da je treba v skladu s predpisi o dobri zakonodaji izvedbena pooblastila dodeliti Komisiji brez časovne omejitve. Evropski parlament, Svet in Komisija pa kljub temu menijo, da bi lahko za primere, ko je potrebna prilagoditev v določenem roku, vključili klavzulo, v skladu s katero mora Komisija predstaviti predlog za pregled ali ukinitev določb o dodelitvi izvedbenih pooblastil; na ta način bi se izboljšal pregled, ki ga opravi zakonodajalec.

| 4. | Novi postopek se bo takoj, ko bo začel veljati, uporabljal za kvazi zakonodajne ukrepe, predvidene v aktih, ki se bodo sprejemali po postopku soodločanja, vključno s tistimi, predvidenimi v aktih, ki se bodo v prihodnje sprejemali na področju finančnih storitev (akti „Lamfalussy“). Da pa bi se ta postopek lahko uporabljal za že veljavne akte, sprejete po postopku soodločanja, je treba te akte v skladu z veljavnimi postopki prilagoditi tako, da se regulativni postopek iz člena 5 Sklepa 1999/468/ES nadomesti z regulativnim postopkom s pregledom, če gre za ukrepe, ki spadajo v njegovo področje uporabe. |
| --- | --- |

4.

Novi postopek se bo takoj, ko bo začel veljati, uporabljal za kvazi zakonodajne ukrepe, predvidene v aktih, ki se bodo sprejemali po postopku soodločanja, vključno s tistimi, predvidenimi v aktih, ki se bodo v prihodnje sprejemali na področju finančnih storitev (akti „Lamfalussy“). Da pa bi se ta postopek lahko uporabljal za že veljavne akte, sprejete po postopku soodločanja, je treba te akte v skladu z veljavnimi postopki prilagoditi tako, da se regulativni postopek iz člena 5 Sklepa 1999/468/ES nadomesti z regulativnim postopkom s pregledom, če gre za ukrepe, ki spadajo v njegovo področje uporabe.

| 5. | Evropski parlament, Svet in Komisija menijo, da je treba nujno prilagoditi naslednje akte:






  (a) | Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih oznakah in zdravstvenih trditvah na živilih (še ni objavljena v Uradnem listu); |
| --- | --- | --- |

5.

Evropski parlament, Svet in Komisija menijo, da je treba nujno prilagoditi naslednje akte:

(a)

Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o prehranskih oznakah in zdravstvenih trditvah na živilih (še ni objavljena v Uradnem listu);

| (b) | Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (še ni objavljena v Uradnem listu); |
| --- | --- |

(b)

Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (še ni objavljena v Uradnem listu);

| (c) | Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (še ni objavljena v Uradnem listu); |
| --- | --- |

(c)

Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o preoblikovanju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (še ni objavljena v Uradnem listu);

| (d) | Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87); |
| --- | --- |

(d)

Direktivo 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87);

| (e) | Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1); |
| --- | --- |

(e)

Uredbo (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1);

| (f) | Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15); |
| --- | --- |

(f)

Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (UL L 309, 25.11.2005, str. 15);

| (g) | Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 22.7.2005, str. 29); |
| --- | --- |

(g)

Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 191, 22.7.2005, str. 29);

| (h) | Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/1/ES z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (UL L 79, 24.3.2005, str. 9); |
| --- | --- |

(h)

Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/1/ES z dne 9. marca 2005 o spremembi direktiv Sveta 73/239/EGS, 85/611/EGS, 91/675/EGS, 92/49/EGS in 93/6/EGS ter direktiv 94/19/ES, 98/78/ES, 2000/12/ES, 2001/34/ES, 2002/83/ES in 2002/87/ES za vzpostavitev nove organizacijske strukture odborov za finančne storitve (UL L 79, 24.3.2005, str. 9);

| (i) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1); |
| --- | --- |

(i)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (UL L 70, 16.3.2005, str. 1);

| (j) | Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38); |
| --- | --- |

(j)

Direktivo 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38);

| (k) | Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004 str,1); |
| --- | --- |

(k)

Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004 str,1);

| (l) | Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 64); |
| --- | --- |

(l)

Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES (UL L 345, 31.12.2003, str. 64);

| (m) | Uredbo 1829/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL L 268, 18.10.2003, str. 1); |
| --- | --- |

(m)

Uredbo 1829/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (UL L 268, 18.10.2003, str. 1);

| (n) | Direktivo 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 235, 23.9.2003, str. 10); |
| --- | --- |

(n)

Direktivo 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 235, 23.9.2003, str. 10);

| (o) | Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (UL L 96, 12.4.2003 str. 16); |
| --- | --- |

(o)

Direktivo 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga) (UL L 96, 12.4.2003 str. 16);

| (p) | Direktivo 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 37, 13.2.2003, str. 24); |
| --- | --- |

(p)

Direktivo 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 37, 13.2.2003, str. 24);

| (q) | Direktivo 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (UL L 37, 13.2.2003, str. 19); |
| --- | --- |

(q)

Direktivo 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (UL L 37, 13.2.2003, str. 19);

| (r) | Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str.1); |
| --- | --- |

(r)

Direktivo 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu, ki spreminja direktive Sveta 73/239/EGS, 79/267/EGS, 92/49/EGS, 92/96/EGS, 93/6/EGS in 93/22/EGS ter direktivi 98/78/ES in 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 35, 11.2.2003, str.1);

| (s) | Uredbo 1606/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1); |
| --- | --- |

(s)

Uredbo 1606/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (UL L 243, 11.9.2002, str. 1);

| (t) | Direktivo 2001/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002 o spremembi Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), z namenom zakonsko urediti družbe za upravljanje in izvlečke prospektov (UL L 41, 13.2.2002, str. 20); |
| --- | --- |

(t)

Direktivo 2001/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. januarja 2002 o spremembi Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), z namenom zakonsko urediti družbe za upravljanje in izvlečke prospektov (UL L 41, 13.2.2002, str. 20);

| (u) | Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67); |
| --- | --- |

(u)

Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67);

| (v) | Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2002, str. 1); |
| --- | --- |

(v)

Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (UL L 106, 17.4.2002, str. 1);

| (w) | Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1); |
| --- | --- |

(w)

Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1);

| (x) | Direktivo 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozili (UL L 269, 21.10.2000, str. 34); |
| --- | --- |

(x)

Direktivo 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozili (UL L 269, 21.10.2000, str. 34);

| (y) | Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1). |
| --- | --- |

(y)

Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

Komisija je napovedala, da bo Evropskemu parlamentu in Svetu v ta namen čimprej predložila predloge za spremembo zgoraj navedenih aktov, da bi tako vanje vključila regulativni postopek s pregledom in posledično razveljavila določbe aktov, ki predvidevajo časovno omejitev za prenos izvedbenih pooblastil Komisiji, če takšne določbe obstajajo. Evropski parlament in Svet bosta poskrbela za čimprejšnje sprejetje teh predlogov.

| 6. | V skladu z medinstitucionalnim sporazumom o boljši zakonodaji (2003/C 321/01), Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo na pomembno vlogo izvedbenih ukrepov v zakonodaji. Poleg tega menijo, da bi se morala splošna načela medinstitucionalnega sporazuma o skupnih smernicah za pripravo kakovostnih pravnih aktov Skupnosti (1999/C 73/01) na vsak način uporabljati za splošne ukrepe, sprejete po novem regulativnem postopku s pregledom. |
| --- | --- |

6.

V skladu z medinstitucionalnim sporazumom o boljši zakonodaji (2003/C 321/01), Evropski parlament, Svet in Komisija opozarjajo na pomembno vlogo izvedbenih ukrepov v zakonodaji. Poleg tega menijo, da bi se morala splošna načela medinstitucionalnega sporazuma o skupnih smernicah za pripravo kakovostnih pravnih aktov Skupnosti (1999/C 73/01) na vsak način uporabljati za splošne ukrepe, sprejete po novem regulativnem postopku s pregledom.

---

(1)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

Svet

| 21.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 255/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 255/4

---

To besedilo je dokumentacijski pripomoček in izključuje odgovornost institucij

SKLEP SVETA

z dne 28. junija 1999

o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (1999/468/ES)

(UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11))

(Konsolidirana različica)

(2006/C 255/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretje alinee člena 202 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet mora v pravnih aktih, ki jih sprejema, prenesti pristojnost za izvajanje svojih predpisov na Komisijo, glede izvajanja te pristojnosti lahko postavi nekatere zahteve. Poleg tega si lahko Svet v posebnih in utemeljenih primerih pridrži pravico, da sam neposredno uresničuje izvedbena pooblastila. |
| --- | --- |

(1)

Svet mora v pravnih aktih, ki jih sprejema, prenesti pristojnost za izvajanje svojih predpisov na Komisijo, glede izvajanja te pristojnosti lahko postavi nekatere zahteve. Poleg tega si lahko Svet v posebnih in utemeljenih primerih pridrži pravico, da sam neposredno uresničuje izvedbena pooblastila.

| (2) | Svet je sprejel Sklep 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil; ta sklep je predvidel omejeno število postopkov za izvajanje te pristojnosti. |
| --- | --- |

(2)

Svet je sprejel Sklep 87/373/EGS z dne 13. julija 1987 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil; ta sklep je predvidel omejeno število postopkov za izvajanje te pristojnosti.

| (3) | Deklaracija št. 31, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Amsterdamska pogodba, Komisijo poziva, naj Svetu predloži predlog za spremembo Sklepa 87/373/EGS. |
| --- | --- |

(3)

Deklaracija št. 31, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Amsterdamska pogodba, Komisijo poziva, naj Svetu predloži predlog za spremembo Sklepa 87/373/EGS.

| (4) | Zaradi jasnosti je primerneje, da se Sklep 87/373/EGS ne spremeni, temveč nadomesti z novim sklepom, Sklep 87/373/EGS pa razveljavi. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi jasnosti je primerneje, da se Sklep 87/373/EGS ne spremeni, temveč nadomesti z novim sklepom, Sklep 87/373/EGS pa razveljavi.

| (5) | Zaradi zagotavljanja večje usklajenosti in predvidljivosti pri izbiri vrste odbora je prvi cilj tega sklepa določiti merila za izbiro postopkov v odborih, pri čemer ta merila niso zavezujoča, razen v primeru tistih, ki urejajo regulativni postopek s pregledom. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi zagotavljanja večje usklajenosti in predvidljivosti pri izbiri vrste odbora je prvi cilj tega sklepa določiti merila za izbiro postopkov v odborih, pri čemer ta merila niso zavezujoča, razen v primeru tistih, ki urejajo regulativni postopek s pregledom.

| (6) | Upravljalni postopek je treba uporabiti v primeru upravljalnih ukrepov, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami. Komisija mora takšne ukrepe sprejeti po postopku, ki omogoča odločanje v ustreznih rokih. V primerih, ko so Svetu predloženi ukrepi, ki niso nujni, pa mora Komisija v okviru svoje diskrecijske pravice izvajanje ukrepov odložiti. |
| --- | --- |

(6)

Upravljalni postopek je treba uporabiti v primeru upravljalnih ukrepov, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami. Komisija mora takšne ukrepe sprejeti po postopku, ki omogoča odločanje v ustreznih rokih. V primerih, ko so Svetu predloženi ukrepi, ki niso nujni, pa mora Komisija v okviru svoje diskrecijske pravice izvajanje ukrepov odložiti.

| (7) | Regulativni postopek je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin ter ukrepi za prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb temeljnega akta. Takšne izvedbene ukrepe je treba sprejeti po učinkovitem postopku, ki je v celoti v skladu s pravico Komisije do zakonodajne pobude. |
| --- | --- |

(7)

Regulativni postopek je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin ter ukrepi za prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb temeljnega akta. Takšne izvedbene ukrepe je treba sprejeti po učinkovitem postopku, ki je v celoti v skladu s pravico Komisije do zakonodajne pobude.

| (7a) | Regulativni postopek s pregledom je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb. Ta postopek mora obema vejama zakonodajne oblasti omogočiti pregled teh ukrepov še pred njihovim sprejetjem. Bistvene dolocbe zakonodajnega akta lahko spremeni samo zakonodajalec na podlagi Pogodbe. |
| --- | --- |

(7a)

Regulativni postopek s pregledom je treba uporabiti v primeru ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb. Ta postopek mora obema vejama zakonodajne oblasti omogočiti pregled teh ukrepov še pred njihovim sprejetjem. Bistvene dolocbe zakonodajnega akta lahko spremeni samo zakonodajalec na podlagi Pogodbe.

| (8) | Svetovalni postopek je treba uporabiti v vseh primerih, pri katerih se ta postopek šteje za najustreznejšega. Svetovalni postopek ostaja v uporabi v primerih, kjer se trenutno uporablja. |
| --- | --- |

(8)

Svetovalni postopek je treba uporabiti v vseh primerih, pri katerih se ta postopek šteje za najustreznejšega. Svetovalni postopek ostaja v uporabi v primerih, kjer se trenutno uporablja.

| (9) | Drugi cilj tega sklepa je poenostaviti zahteve za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ter okrepiti sodelovanje Evropskega parlamenta v primerih, ko je bil temeljni akt, ki Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila, sprejet po postopku iz člena 251 Pogodbe. Zato se je štelo za primerno zmanjšati število postopkov in jih prilagoditi vsakokratnim pooblastilom pristojnih institucij ter dati Evropskemu parlamentu možnost, da Komisija oziroma Svet upoštevata njegovo mnenje, kadar menita, da osnutek ukrepa, predložen odboru, ali predlog, predložen Svetu po regulativnem postopku, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu. |
| --- | --- |

(9)

Drugi cilj tega sklepa je poenostaviti zahteve za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil ter okrepiti sodelovanje Evropskega parlamenta v primerih, ko je bil temeljni akt, ki Komisiji podeljuje izvedbena pooblastila, sprejet po postopku iz člena 251 Pogodbe. Zato se je štelo za primerno zmanjšati število postopkov in jih prilagoditi vsakokratnim pooblastilom pristojnih institucij ter dati Evropskemu parlamentu možnost, da Komisija oziroma Svet upoštevata njegovo mnenje, kadar menita, da osnutek ukrepa, predložen odboru, ali predlog, predložen Svetu po regulativnem postopku, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu.

| (10) | Tretji cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje Evropskega parlamenta tako, da ga Komisija redno obvešča o postopkih v odborih, da mu posreduje dokumente, ki se nanašajo na dejavnosti odborov, in da ga obvesti, kadar Svetu posreduje ukrepe ali predloge ukrepov, ki bi jih bilo potrebno sprejeti. Posebno pozornost je treba nameniti obveščanju Evropskega parlamenta o delu odborov v okviru regulativnega postopka s pregledom in tako zagotoviti, da bo lahko Evropski parlament odločitve sprejemal v predvidenem roku. |
| --- | --- |

(10)

Tretji cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje Evropskega parlamenta tako, da ga Komisija redno obvešča o postopkih v odborih, da mu posreduje dokumente, ki se nanašajo na dejavnosti odborov, in da ga obvesti, kadar Svetu posreduje ukrepe ali predloge ukrepov, ki bi jih bilo potrebno sprejeti. Posebno pozornost je treba nameniti obveščanju Evropskega parlamenta o delu odborov v okviru regulativnega postopka s pregledom in tako zagotoviti, da bo lahko Evropski parlament odločitve sprejemal v predvidenem roku.

| (11) | Četrti cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje javnosti v zvezi s postopki v odborih in s tem namenom zagotoviti, da za odbore veljajo načela in pogoji javnega dostopa do dokumentov, ki veljajo za Komisijo, zagotoviti objavo seznama vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, in letnega poročila o delu odborov ter poskrbeti, da se napotila na dokumente, ki se nanašajo na odbore in so bili posredovani Evropskemu parlamentu, objavijo v registru. |
| --- | --- |

(11)

Četrti cilj tega sklepa je izboljšati obveščanje javnosti v zvezi s postopki v odborih in s tem namenom zagotoviti, da za odbore veljajo načela in pogoji javnega dostopa do dokumentov, ki veljajo za Komisijo, zagotoviti objavo seznama vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju njenih izvedbenih pooblastil, in letnega poročila o delu odborov ter poskrbeti, da se napotila na dokumente, ki se nanašajo na odbore in so bili posredovani Evropskemu parlamentu, objavijo v registru.

| (12) | Ta sklep ne vpliva na posebne postopke v odborih, ustanovljenih za izvrševanje skupne trgovinske politike in predpisov o konkurenci, določenih v Pogodbah, ki trenutno ne temeljijo na Sklepu 87/373/EGS — |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep ne vpliva na posebne postopke v odborih, ustanovljenih za izvrševanje skupne trgovinske politike in predpisov o konkurenci, določenih v Pogodbah, ki trenutno ne temeljijo na Sklepu 87/373/EGS —

SKLENIL:

Člen 1

Razen v posebnih in utemeljenih primerih, kadar si Svet v skladu s temeljnim aktom pridrži pravico, da določena izvedbena pooblastila neposredno uresničuje sam, so ta pooblastila podeljena Komisiji v skladu z ustreznimi določbami temeljnega akta. Te določbe predpisujejo bistvene elemente tako podeljenih pooblastil.

Kadar temeljni akt za sprejem izvedbenih ukrepov predvideva določene postopkovne zahteve, morajo le-te biti skladne s postopki iz členov 3, 4, 5, 5a in 6.

Člen 2

1.   Brez poseganja v odstavek 2 je treba pri izbiri postopkov za sprejem izvedbenih ukrepov upoštevati naslednja merila:

| (a) | upravljalne ukrepe, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami, bi bilo treba sprejeti po upravljalnem postopku; |
| --- | --- |

(a)

upravljalne ukrepe, kot so ukrepi za izvajanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike ali za izvrševanje programov z znatnimi proračunskimi posledicami, bi bilo treba sprejeti po upravljalnem postopku;

| (b) | ukrepe splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin, bi bilo treba sprejeti po regulativnem postopku;
  Kadar temeljni akt predvideva prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb akta z izvedbenimi postopki, je treba te ukrepe sprejeti po regulativnem postopku; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe splošnega dosega za izvajanje bistvenih določb temeljnih aktov, vključno z ukrepi za zaščito zdravja ali varnosti ljudi, živali ali rastlin, bi bilo treba sprejeti po regulativnem postopku;

Kadar temeljni akt predvideva prilagoditev ali dopolnitev nekaterih nebistvenih določb akta z izvedbenimi postopki, je treba te ukrepe sprejeti po regulativnem postopku;

| (c) | ne glede na točki (a) in (b) se svetovalni postopek uporabi v vseh primerih, kjer se šteje za najustreznejšega. |
| --- | --- |

(c)

ne glede na točki (a) in (b) se svetovalni postopek uporabi v vseh primerih, kjer se šteje za najustreznejšega.

2.   Če je v temeljnem aktu, sprejetem po postopku iz člena 251 Pogodbe, predvideno sprejetje ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb tega akta, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb, se takšni ukrepi sprejmejo po regulativnem postopku s pregledom.

Člen 3

Svetovalni postopek

1.   Komisiji pomaga svetovalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje, po potrebi z glasovanjem, o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve.

3.   Mnenje se zabeleži v zapisniku; poleg tega ima vsaka država članica pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapisniku.

4.   Komisija čim bolj upošteva mnenje, ki ga da odbor. Odbor obvesti o načinu, kako je bilo njegovo mnenje upoštevano.

Člen 4

Upravljalni postopek

1.   Komisiji pomaga upravljalni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda mnenje o njem v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, določeno v členu 205(2) in (4) Pogodbe, ki se uporablja za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

3.   Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Vendar če ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemudoma posreduje Svetu. V tem primeru lahko Komisija izvajanje sprejetih ukrepov odloži za obdobje, določeno v temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljše od treh mesecev od datuma posredovanja ukrepov Svetu.

4.   V obdobju, določenem v tretjem odstavku, lahko Svet s kvalificirano večino odloči drugače.

Člen 5

Regulativni postopek

1.   Komisiji pomaga regulativni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda mnenje o njem v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, določeno v členu 205(2) in (4) Pogodbe, ki se uporablja za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

3.   Brez poseganja v člen 8 Komisija sprejme predvidene ukrepe, če so v skladu z mnenjem odbora.

4.   Če predvideni ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija nemudoma predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo, in obvesti Evropski parlament.

5.   Če Evropski parlament meni, da predlog, ki ga je predložila Komisija na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, ki so predvidena v tem temeljnem aktu, Svet seznani s svojim stališčem.

6.   Svet lahko, kadar je to potrebno zaradi takšnega stališča, predlog sprejme s kvalificirano večino v roku, določenem v posameznem temeljnem aktu, ki pa v nobenem primeru ne sme biti daljši od treh mesecev od datuma predložitve stališča Svetu.

Če v tem roku Svet s kvalificirano večino nasprotuje predlogu, ga Komisija ponovno preuči. Komisija lahko Svetu predloži spremenjen predlog, ponovno predloži svoj predlog ali predloži zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

Če po izteku navedenega roka Svet niti ne sprejme predlaganega izvedbenega akta niti predlogu izvedbenih ukrepov ne nasprotuje, sprejme predlagani izvedbeni akt Komisija.

Člen 5a

Regulativni postopek s pregledom

1.   Komisiji pomaga odbor za regulativni postopek s pregledom, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije.

2.   Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor poda mnenje o njem v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Odbor poda mnenje z večino, določeno v členu 205(2) in (4) Pogodbe, ki se uporablja za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje.

3.   Če so ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, skladni z mnenjem odbora, se uporabi naslednji postopek:

| (a) | Komisija nemudoma predloži osnutek ukrepov Svetu in Evropskemu parlamentu v pregled; |
| --- | --- |

(a)

Komisija nemudoma predloži osnutek ukrepov Svetu in Evropskemu parlamentu v pregled;

| (b) | Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko nasprotujeta sprejetju navedenega osnutka Komisije in v svoji odločitvi navedeta, da osnutek ukrepov, ki ga je predložila Komisija, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti. |
| --- | --- |

(b)

Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko nasprotujeta sprejetju navedenega osnutka Komisije in v svoji odločitvi navedeta, da osnutek ukrepov, ki ga je predložila Komisija, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti.

| (c) | Če Evropski parlament ali Svet nasprotujeta osnutku ukrepov v roku treh mesecev od njihove predložitve, jih Komisija ne sprejme. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe. |
| --- | --- |

(c)

Če Evropski parlament ali Svet nasprotujeta osnutku ukrepov v roku treh mesecev od njihove predložitve, jih Komisija ne sprejme. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe.

| (d) | Če Evropski parlament ali Svet po izteku tega roka ne nasprotujeta osnutku ukrepov, jih Komisija sprejme. |
| --- | --- |

(d)

Če Evropski parlament ali Svet po izteku tega roka ne nasprotujeta osnutku ukrepov, jih Komisija sprejme.

4.   Če ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, niso skladni z mnenjem odbora, ali če mnenja ni, se uporabi naslednji postopek:

| (a) | Komisija nemudoma predloži predlog v zvezi s potrebnimi ukrepi Svetu in hkrati tudi Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(a)

Komisija nemudoma predloži predlog v zvezi s potrebnimi ukrepi Svetu in hkrati tudi Evropskemu parlamentu;

| (b) | Svet o tem predlogu odloča s kvalificirano večino v roku dveh mesecev od njegove predložitve; |
| --- | --- |

(b)

Svet o tem predlogu odloča s kvalificirano večino v roku dveh mesecev od njegove predložitve;

| (c) | Če Svet v tem roku s kvalificirano večino nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija Svetu predloži spremenjeni predlog ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

Če Svet v tem roku s kvalificirano večino nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija Svetu predloži spremenjeni predlog ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe;

| (d) | Če namerava Svet sprejeti predlagane ukrepe, te nemudoma predloži Evropskemu parlamentu. Če Svet ne odloči v roku dveh mesecev, Komisija ukrepe nemudoma predloži v Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

(d)

Če namerava Svet sprejeti predlagane ukrepe, te nemudoma predloži Evropskemu parlamentu. Če Svet ne odloči v roku dveh mesecev, Komisija ukrepe nemudoma predloži v Evropskemu parlamentu;

| (e) | Evropski parlament lahko v roku štirih mesecev od predložitve predloga v skladu s točko (a) z večino svojih članov nasprotuje sprejetju navedenih ukrepov in v svoji odločitvi navede, da predlagani ukrepi presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ti ukrepi niso skladni s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti; |
| --- | --- |

(e)

Evropski parlament lahko v roku štirih mesecev od predložitve predloga v skladu s točko (a) z večino svojih članov nasprotuje sprejetju navedenih ukrepov in v svoji odločitvi navede, da predlagani ukrepi presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ti ukrepi niso skladni s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti;

| (f) | Če Evropski parlament v tem roku nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe; |
| --- | --- |

(f)

Če Evropski parlament v tem roku nasprotuje predlaganim ukrepom, se slednji ne sprejmejo. V tem primeru lahko Komisija odboru predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe;

| (g) | Če Evropski parlament po izteku navedenega roka ne nasprotuje predlaganim ukrepom, jih lahko sprejmeta, odvisno od primera, Svet ali Komisija. |
| --- | --- |

(g)

Če Evropski parlament po izteku navedenega roka ne nasprotuje predlaganim ukrepom, jih lahko sprejmeta, odvisno od primera, Svet ali Komisija.

5.   Z odstopanjem od odstavkov 3 in 4 lahko temeljni akt v izjemnih, ustrezno utemeljenih primerih predvidi:

| (a) | podaljšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena za dodaten mesec, če je to upravičeno zaradi kompleksnosti ukrepov, ali |
| --- | --- |

(a)

podaljšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena za dodaten mesec, če je to upravičeno zaradi kompleksnosti ukrepov, ali

| (b) | skrajšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena, če je to potrebno zaradi večje učinkovitosti. |
| --- | --- |

(b)

skrajšanje rokov iz odstavkov 3(c), 4(b) in 4(e) tega člena, če je to potrebno zaradi večje učinkovitosti.

6.   V temeljnem aktu je lahko predvideno, da se v nujnih primerih, ko ni mogoče upoštevati rokov za regulativni postopek s pregledom iz odstavkov 3, 4 in 5, uporabi naslednji postopek:

| (a) | Če so ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, skladni z mnenjem odbora, jih Komisija sprejme in se ti začnejo nemudoma izvajati. O ukrepih takoj obvesti Evropski parlament in Svet; |
| --- | --- |

(a)

Če so ukrepi, ki jih načrtuje Komisija, skladni z mnenjem odbora, jih Komisija sprejme in se ti začnejo nemudoma izvajati. O ukrepih takoj obvesti Evropski parlament in Svet;

| (b) | Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko v roku meseca dni po prejemu tega sporočila nasprotujeta ukrepom, ki jih je sprejela Komisija, in v svoji odločitvi navedeta, da presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti; |
| --- | --- |

(b)

Evropski parlament z večino svojih članov ali Svet s kvalificirano večino lahko v roku meseca dni po prejemu tega sporočila nasprotujeta ukrepom, ki jih je sprejela Komisija, in v svoji odločitvi navedeta, da presegajo izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, da ta osnutek ni skladen s ciljem ali z vsebino temeljnega akta ali da v njem nista upoštevani načeli subsidiarnosti ali sorazmernosti;

| (c) | V primeru nasprotovanja Evropskega parlamenta ali Sveta, Komisija ukrepe razveljavi. Vendar se lahko ukrepi začasno ohranijo, če so utemeljeni z varovanjem zdravja, varnostjo ali varstvom okolja. V tem primeru Komisija odboru nemudoma predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe. Začasni ukrepi ostanejo veljavni, dokler jih ne nadomesti dokončni akt. |
| --- | --- |

(c)

V primeru nasprotovanja Evropskega parlamenta ali Sveta, Komisija ukrepe razveljavi. Vendar se lahko ukrepi začasno ohranijo, če so utemeljeni z varovanjem zdravja, varnostjo ali varstvom okolja. V tem primeru Komisija odboru nemudoma predloži spremenjeni osnutek ukrepov ali zakonodajni predlog na podlagi Pogodbe. Začasni ukrepi ostanejo veljavni, dokler jih ne nadomesti dokončni akt.

Člen 6

Zaščitni postopek

Kadar temeljni akt Komisiji podeljuje pooblastilo za odločanje o zaščitnih ukrepih, se lahko uporabi naslednji postopek:

| (a) | Komisija obvesti Svet in države članice o vsaki odločitvi za zaščitne ukrepe. Določeno je lahko, da se Komisija pred sprejemom odločitve posvetuje z državami članicami v skladu s postopki, določenimi za posamezne primere. |
| --- | --- |

(a)

Komisija obvesti Svet in države članice o vsaki odločitvi za zaščitne ukrepe. Določeno je lahko, da se Komisija pred sprejemom odločitve posvetuje z državami članicami v skladu s postopki, določenimi za posamezne primere.

| (b) | Vsaka država članica lahko odločitev Komisije predloži Svetu v roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka država članica lahko odločitev Komisije predloži Svetu v roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu.

| (c) | V roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu, lahko Svet s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev. V temeljnem aktu je lahko alternativno določeno, da lahko Svet s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali razveljavi odločitev Komisije ter da se odločitev Komisije šteje za razveljavljeno, če Svet v navedenem roku ni sprejel odločitve. |
| --- | --- |

(c)

V roku, ki je določen v zadevnem temeljnem aktu, lahko Svet s kvalificirano večino sprejme drugačno odločitev. V temeljnem aktu je lahko alternativno določeno, da lahko Svet s kvalificirano večino potrdi, spremeni ali razveljavi odločitev Komisije ter da se odločitev Komisije šteje za razveljavljeno, če Svet v navedenem roku ni sprejel odločitve.

Člen 7

1.   Na podlagi standardiziranega poslovnika, ki se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, sprejme vsak odbor na predlog svojega predsednika poslovnik odbora.

Kolikor je potrebno, obstoječi odbori svoje poslovnike prilagodijo standardiziranemu poslovniku.

2.   Za odbore se uporabljajo načela in pogoji za dostop javnosti do dokumentov, ki se uporabljajo za Komisijo.

3.   Komisija redno obvešča Evropski parlament o delu odborov na način, ki zagotavlja preglednost sistema posredovanja ter identifikacijo posredovanih informacij in posameznih faz postopka. S tem namenom Evropski parlament prejema dnevne rede sej odborov, odborom predložene osnutke ukrepov za izvrševanje aktov, sprejetih po postopku iz člena 251 Pogodbe, izide glasovanj in povzetke zapisov sej ter sezname organov in organizacij, katerim pripadajo osebe, ki so jih države članice imenovale za svoje predstavnike.

Evropski parlament je redno obveščen o ukrepih ali predlogih za sprejem ukrepov, ki jih Komisija posreduje Svetu.

4.   V roku šestih mesecev od dneva začetka veljavnosti tega sklepa Komisija v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavi seznam vseh odborov, ki Komisiji pomagajo pri uresničevanju izvedbenih pooblastil. V seznamu se za vsak odbor posebej navede temeljni akt oziroma akti, na podlagi katerih je bil odbor ustanovljen. Od leta 2000 dalje Komisija objavlja tudi letno poročilo o delu odborov.

5.   Podatki o vseh dokumentih, poslanih Evropskemu parlamentu na podlagi tretjega odstavka, postanejo javno dostopni v registru, ki ga Komisija ustanovi leta 2001.

Člen 8

Če Evropski parlament v obrazloženi resoluciji opozori, da osnutek izvedbenih ukrepov, ki naj bi bili sprejeti in so bili predloženi odboru na podlagi temeljnega akta, sprejetega v skladu s členom 251 Pogodbe, presega izvedbena pooblastila, določena v temeljnem aktu, Komisija osnutek ponovno preuči. Ob upoštevanju resolucije in upoštevajoč roke postopka v teku lahko Komisija odboru predloži nov osnutek ukrepov, nadaljuje s postopkom ali pa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži predlog na podlagi Pogodbe.

Komisija obvesti Evropski parlament in odbor o ukrepih, ki jih namerava sprejeti v zvezi z resolucijo Evropskega parlamenta, in o svojih razlogih zanje.

Člen 9

Sklep 87/373/EGS se razveljavi.

Člen 10

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.

Opomba:

Bralce se obvešča, da so izjave iz zapisnika Sveta v zvezi z obema sklepoma objavljene v UL C 203 z dne 17. julija 1999, str. 1, in v UL C 171 z dne 22. julija 2006, str. 21.

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o Sklepu z dne 17. julija 2006 je objavljena v tem Uradnem listu, UL C 255 z dne 21. oktobra 2006, str. 1.

---

Komisija

| 21.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 255/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 255/9

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. oktobra 2006

(2006/C 255/03)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2618 |
| JPY | japonski jen | 149,29 |
| DKK | danska krona | 7,4552 |
| GBP | funt šterling | 0,66930 |
| SEK | švedska krona | 9,2108 |
| CHF | švicarski frank | 1,5867 |
| ISK | islandska krona | 86,14 |
| NOK | norveška krona | 8,4135 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5767 |
| CZK | češka krona | 28,335 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 262,70 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6960 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8661 |
| RON | romunski leu | 3,5135 |
| SIT | slovenski tolar | 239,57 |
| SKK | slovaška krona | 36,580 |
| TRY | turška lira | 1,8405 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6607 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4156 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,8242 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8853 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9835 |
| KRW | južnokorejski won | 1 207,98 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5034 |
| CNY | kitajski juan | 9,9714 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3959 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 554,93 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6390 |
| PHP | filipinski peso | 63,216 |
| RUB | ruski rubelj | 33,8973 |
| THB | tajski bat | 46,987 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2618

JPY

japonski jen

149,29

DKK

danska krona

7,4552

GBP

funt šterling

0,66930

SEK

švedska krona

9,2108

CHF

švicarski frank

1,5867

ISK

islandska krona

86,14

NOK

norveška krona

8,4135

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5767

CZK

češka krona

28,335

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

262,70

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6960

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8661

RON

romunski leu

3,5135

SIT

slovenski tolar

239,57

SKK

slovaška krona

36,580

TRY

turška lira

1,8405

AUD

avstralski dolar

1,6607

CAD

kanadski dolar

1,4156

HKD

hongkonški dolar

9,8242

NZD

novozelandski dolar

1,8853

SGD

singapurski dolar

1,9835

KRW

južnokorejski won

1 207,98

ZAR

južnoafriški rand

9,5034

CNY

kitajski juan

9,9714

HRK

hrvaška kuna

7,3959

IDR

indonezijska rupija

11 554,93

MYR

malezijski ringit

4,6390

PHP

filipinski peso

63,216

RUB

ruski rubelj

33,8973

THB

tajski bat

46,987

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 21.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 255/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 255/10

---

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških in izravnalnih ukrepov

(2006/C 255/04)

Poleg objave obvestila o bližnjem izteku ukrepov (1), po kateri ni bila prejeta nobena zahteva za pregled, Komisija obvešča, da se bodo v kratkem iztekli spodaj navedeni protidampinški ukrepi.

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 (2) o zaščiti pred dampinškim uvozom iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti.

| Izdelek | Država (Države) porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklicevanje | Datum prenehanja veljavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Notranja pesta za kolesa | Japonska | Protidampinška dajatev | Uredba Sveta (ES) št. 2080/2001 (UL L 282, 26.10.2001, str. 1) | 26.10.2006 |

Izdelek

Država (Države) porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklicevanje

Datum prenehanja veljavnosti

Notranja pesta za kolesa

Japonska

Protidampinška dajatev

Uredba Sveta (ES) št. 2080/2001 (UL L 282, 26.10.2001, str. 1)

26.10.2006

---

(1)  UL C 30, 7.2.2006, str. 2.

(2)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

---

| 21.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 255/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 255/11

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4402 — UCB/Schwarz Pharma)

(2006/C 255/05)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 13. oktobra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje UCB SA („UCB“, Belgija) skupaj s svojo nemško podružnico UCB SP Gmbh, ki je v njegovi popolni lasti, z nakupom delnic z javno ponudbo za odkup pridobi izključni nadzor nad celotnim podjetjem Schwarz Pharma Aktiengesellschaft („Schwarz“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 13. oktobra 2006 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje UCB SA („UCB“, Belgija) skupaj s svojo nemško podružnico UCB SP Gmbh, ki je v njegovi popolni lasti, z nakupom delnic z javno ponudbo za odkup pridobi izključni nadzor nad celotnim podjetjem Schwarz Pharma Aktiengesellschaft („Schwarz“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za UCB: raziskovanje, razvoj in trženje farmacevtskih in biotehnoloških izdelkov; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za UCB: raziskovanje, razvoj in trženje farmacevtskih in biotehnoloških izdelkov;

| — | za Schwarz: raziskovanje in razvoj farmacevtskih izdelkov, proizvodnja in dobava predvsem generičnih zdravil. |
| --- | --- |

—

za Schwarz: raziskovanje in razvoj farmacevtskih izdelkov, proizvodnja in dobava predvsem generičnih zdravil.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke M.4402 — UCB/Schwarz Pharma na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke M.4402 — UCB/Schwarz Pharma na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 21.10.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 255/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 255/12

---

Uvedba obveznosti javne službe za redne zračne prevoze med Kanarskimi otoki v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992

(2006/C 255/06)

(Besedilo velja za EGP)

I.   Zadevne proge:

Uvedejo se obveznosti javne službe za redne zračne prevoze na naslednjih progah:

| a) | Gran Canaria–Tenerife Norte |
| --- | --- |

a)

Gran Canaria–Tenerife Norte

| b) | Gran Canaria–Tenerife Sur |
| --- | --- |

b)

Gran Canaria–Tenerife Sur

| c) | Gran Canaria–Lanzarote |
| --- | --- |

c)

Gran Canaria–Lanzarote

| d) | Tenerife Norte–Lanzarote |
| --- | --- |

d)

Tenerife Norte–Lanzarote

| e) | Gran Canaria–Fuerteventura |
| --- | --- |

e)

Gran Canaria–Fuerteventura

| f) | Gran Canaria–El Hierro |
| --- | --- |

f)

Gran Canaria–El Hierro

| g) | Gran Canaria–La Palma |
| --- | --- |

g)

Gran Canaria–La Palma

| h) | Tenerife Norte–Fuerteventura |
| --- | --- |

h)

Tenerife Norte–Fuerteventura

| i) | Tenerife Norte–El Hierro |
| --- | --- |

i)

Tenerife Norte–El Hierro

| j) | Tenerife Norte–La Palma |
| --- | --- |

j)

Tenerife Norte–La Palma

| k) | La Palma–Lanzarote |
| --- | --- |

k)

La Palma–Lanzarote

| l) | Gran Canaria–La Gomera |
| --- | --- |

l)

Gran Canaria–La Gomera

| m) | Tenerife Norte–La Gomera |
| --- | --- |

m)

Tenerife Norte–La Gomera

II.   Splošni pogoji:

| 1. | Zračni prevozniki Skupnosti, ki nameravajo opravljati redne zračne prevoze v skladu z uvedenimi obveznostmi javne službe, morajo imeti veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov. |
| --- | --- |

1.

Zračni prevozniki Skupnosti, ki nameravajo opravljati redne zračne prevoze v skladu z uvedenimi obveznostmi javne službe, morajo imeti veljavno operativno licenco v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov.

| 2. | Vsak prevoznik mora Generalnemu direktoratu za civilno letalstvo v skladu z odstavkom 3 tega oddelka predložiti program opravljanja prevozov, ki zajema najmanj 12 zaporednih mesecev, za proge, na katerih so bile uvedene obveznosti javne službe. Ta program za opravljanje prevozov se predloži neodvisno od voznega reda, ki se morebiti predloži za opravljanje prevozov na drugih progah.
  Program za opravljanje prevozov na progah, na katerih so bile uvedene obveznosti javne službe, mora vsebovati:






  a) | proge, na katerih prevoznik namerava opravljati prevoze; |
| --- | --- | --- |

2.

Vsak prevoznik mora Generalnemu direktoratu za civilno letalstvo v skladu z odstavkom 3 tega oddelka predložiti program opravljanja prevozov, ki zajema najmanj 12 zaporednih mesecev, za proge, na katerih so bile uvedene obveznosti javne službe. Ta program za opravljanje prevozov se predloži neodvisno od voznega reda, ki se morebiti predloži za opravljanje prevozov na drugih progah.

Program za opravljanje prevozov na progah, na katerih so bile uvedene obveznosti javne službe, mora vsebovati:

a)

proge, na katerih prevoznik namerava opravljati prevoze;

| b) | čas opravljanja prevozov glede na letalske sezone, ki jih je določilo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA); |
| --- | --- |

b)

čas opravljanja prevozov glede na letalske sezone, ki jih je določilo Mednarodno združenje letalskih prevoznikov (IATA);

| c) | identifikacijsko številko leta; |
| --- | --- |

c)

identifikacijsko številko leta;

| d) | urnik voznega reda; |
| --- | --- |

d)

urnik voznega reda;

| e) | ponujene zmogljivosti; |
| --- | --- |

e)

ponujene zmogljivosti;

| f) | obdobje in dneve voznega reda; |
| --- | --- |

f)

obdobje in dneve voznega reda;

| g) | vrsto zrakoplova, število sedežev in tovorno zmogljivost; |
| --- | --- |

g)

vrsto zrakoplova, število sedežev in tovorno zmogljivost;

| h) | po potrebi razporeditev prostora za potnike; |
| --- | --- |

h)

po potrebi razporeditev prostora za potnike;

| i) | pisno potrdilo, da prevoznik pozna in sprejme pogoje o neprekinjenosti in izvajanju programa o opravljanju prevozov, ki so določeni z uvedbo obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

i)

pisno potrdilo, da prevoznik pozna in sprejme pogoje o neprekinjenosti in izvajanju programa o opravljanju prevozov, ki so določeni z uvedbo obveznosti javne službe.

Vse trajne spremembe programa opravljanja prevozov, sprejetega za katerega koli prevoznika, mora odobriti Generalni direktorat za civilno letalstvo. O tem se obvesti vlada Kanarskih otokov.

Poleg tega mora prevoznik sporočiti podrobne cene in pogoje uporabljenih cen vozovnic v skladu z ustreznimi določbami pododstavka 2 oddelka III te priloge.

| 3. | Pri predložitvi voznih redov je treba upoštevati: |
| --- | --- |

3.

Pri predložitvi voznih redov je treba upoštevati:

| 3.1. | Vsak prevoznik predloži program opravljanja prevozov, razdeljen v poletno in zimsko letalsko sezono v skladu z naslednjimi pogoji:






  a) | če se bližnji začetek programa opravljanja prevozov ujema z začetkom poletne letalske sezone, ga je treba predložiti do 1. marca in vključuje program za naslednjo zimsko letalsko sezono; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Vsak prevoznik predloži program opravljanja prevozov, razdeljen v poletno in zimsko letalsko sezono v skladu z naslednjimi pogoji:

a)

če se bližnji začetek programa opravljanja prevozov ujema z začetkom poletne letalske sezone, ga je treba predložiti do 1. marca in vključuje program za naslednjo zimsko letalsko sezono;

| b) | če se bližnji začetek programa opravljanja prevozov ujema z začetkom zimske letalske sezone, ga je treba predložiti do 1. oktobra in vključuje program za naslednjo poletno letalsko sezono. |
| --- | --- |

b)

če se bližnji začetek programa opravljanja prevozov ujema z začetkom zimske letalske sezone, ga je treba predložiti do 1. oktobra in vključuje program za naslednjo poletno letalsko sezono.

| 3.2. | Pri vstopu na trg na kakšen drugi datum predloži prevoznik najmanj 30 koledarskih dni pred predvidenim začetkom prevozov program opravljanja prevozov, ki vključuje program opravljanja prevozov za ustrezni del letalske sezone, v kateri se začnejo prevozi, skupaj s predvidenim programom za preostali del do polnih 12 mesecev opravljanja prevozov. Z letalsko sezono, ki sledi začetku prevozov, prevoznik ravna po postopku iz pododstavka 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Pri vstopu na trg na kakšen drugi datum predloži prevoznik najmanj 30 koledarskih dni pred predvidenim začetkom prevozov program opravljanja prevozov, ki vključuje program opravljanja prevozov za ustrezni del letalske sezone, v kateri se začnejo prevozi, skupaj s predvidenim programom za preostali del do polnih 12 mesecev opravljanja prevozov. Z letalsko sezono, ki sledi začetku prevozov, prevoznik ravna po postopku iz pododstavka 3.1.

| 3.3. | Programi opravljanja prevozov se štejejo za odobrene, če se Generalni direktorat za civilno letalstvo ni izrekel o njih do predvidenega datuma začetka. Prevozi se vsekakor lahko začnejo samo po izrecni odobritvi Generalnega direktorata za civilno letalstvo.
  Kot pogoj za odobritev je treba preveriti skladnost programa z obveznostmi javne službe, in sicer glede na celoto programov udeleženih prevoznikov. |
| --- | --- |

3.3.

Programi opravljanja prevozov se štejejo za odobrene, če se Generalni direktorat za civilno letalstvo ni izrekel o njih do predvidenega datuma začetka. Prevozi se vsekakor lahko začnejo samo po izrecni odobritvi Generalnega direktorata za civilno letalstvo.

Kot pogoj za odobritev je treba preveriti skladnost programa z obveznostmi javne službe, in sicer glede na celoto programov udeleženih prevoznikov.

| 4. | Zračni prevozniki se obvežejo, da bodo program opravljanja prevozov izvajali najmanj 12 zaporednih mesecev. Vendar lahko z vključitvijo novega prevoznika ali občutnim povečanjem letov katerega od prevoznikov na posamezni progi drugi prevozniki na progi izberejo, ali naj svoj program ohranijo ali prilagodijo, ne da bi to pomenilo neizpolnjevanje obveznosti javne službe. Kljub temu zračni prevoznik lahko popolnoma preneha prevoze, če obvesti Generalni direktorat za civilno letalstvo najmanj šest mesecev pred predvidenim koncem dogovorjenega obdobja. |
| --- | --- |

4.

Zračni prevozniki se obvežejo, da bodo program opravljanja prevozov izvajali najmanj 12 zaporednih mesecev. Vendar lahko z vključitvijo novega prevoznika ali občutnim povečanjem letov katerega od prevoznikov na posamezni progi drugi prevozniki na progi izberejo, ali naj svoj program ohranijo ali prilagodijo, ne da bi to pomenilo neizpolnjevanje obveznosti javne službe. Kljub temu zračni prevoznik lahko popolnoma preneha prevoze, če obvesti Generalni direktorat za civilno letalstvo najmanj šest mesecev pred predvidenim koncem dogovorjenega obdobja.

| 5. | Razen v primeru sezonskega izkoriščanja proge morajo prevozniki sprejeti ustrezne ukrepe za povečanje ponujene zmogljivosti in s tem znižanja stopnje zasedenosti, če stopnje zasedenosti na progi v poletni in zimski letalski sezoni za celoto udeleženih prevoznikov trajneje presegajo 75 odstotkov. Prejšnja omejitev se ne uporablja pod pogoji iz odstavka 2.3(a) „Cene vozovnic“ oddelka III te priloge. |
| --- | --- |

5.

Razen v primeru sezonskega izkoriščanja proge morajo prevozniki sprejeti ustrezne ukrepe za povečanje ponujene zmogljivosti in s tem znižanja stopnje zasedenosti, če stopnje zasedenosti na progi v poletni in zimski letalski sezoni za celoto udeleženih prevoznikov trajneje presegajo 75 odstotkov. Prejšnja omejitev se ne uporablja pod pogoji iz odstavka 2.3(a) „Cene vozovnic“ oddelka III te priloge.

| 6. | V tem dogovoru je:






  a) | Cena vozovnice: cena, izražena v eurih, ki jo potniki morajo plačati zračnim prevoznikom ali njihovim pooblaščencem za lastni prevoz in prevoz prtljage v skladu z vsakokratnimi pogoji. Cena vozovnice vključuje plačilo in pogoje za agencije ter davek in pristojbine, razen pristojbin za uporabo infrastrukture in za varnost.
  Skupna cena prevozne pogodbe bo razčlenjeno vključevala: ceno vozovnice, pristojbino za uporabo infrastrukture in pristojbino za varnost. |
| --- | --- | --- |

6.

V tem dogovoru je:

a)

Cena vozovnice: cena, izražena v eurih, ki jo potniki morajo plačati zračnim prevoznikom ali njihovim pooblaščencem za lastni prevoz in prevoz prtljage v skladu z vsakokratnimi pogoji. Cena vozovnice vključuje plačilo in pogoje za agencije ter davek in pristojbine, razen pristojbin za uporabo infrastrukture in za varnost.

Skupna cena prevozne pogodbe bo razčlenjeno vključevala: ceno vozovnice, pristojbino za uporabo infrastrukture in pristojbino za varnost.

| b) | Referenčna cena vozovnice: najnižja cena vozovnice brez omejitev, ki je za posamezne primere določena v odstavku 2.1 oddelka III. |
| --- | --- |

b)

Referenčna cena vozovnice: najnižja cena vozovnice brez omejitev, ki je za posamezne primere določena v odstavku 2.1 oddelka III.

| c) | Promocijska cena vozovnice: cena vozovnice, za katero prevoznik prizna najmanj 10-odstotni popust na referenčno ceno vozovnice in določi posebne pogoje uporabe. |
| --- | --- |

c)

Promocijska cena vozovnice: cena vozovnice, za katero prevoznik prizna najmanj 10-odstotni popust na referenčno ceno vozovnice in določi posebne pogoje uporabe.

| d) | Prilagodljiva cena vozovnice: cena vozovnice, ki lahko vključuje dodatne storitve glede na referenčno ceno vozovnice in ne sme preseči deležev iz odstavka 2.3(b) oddelka III te priloge. |
| --- | --- |

d)

Prilagodljiva cena vozovnice: cena vozovnice, ki lahko vključuje dodatne storitve glede na referenčno ceno vozovnice in ne sme preseči deležev iz odstavka 2.3(b) oddelka III te priloge.

| e) | Socialna cena vozovnice: cena vozovnic, ki jo določijo prevozniki za nekatere kategorije potnikov s pogoji in cenami iz odstavka 2.3(c) oddelka III te priloge. |
| --- | --- |

e)

Socialna cena vozovnice: cena vozovnic, ki jo določijo prevozniki za nekatere kategorije potnikov s pogoji in cenami iz odstavka 2.3(c) oddelka III te priloge.

III.   Posebni pogoji

| 1. | Obveznosti javne službe za proge, naštete v oddelku I, so: |
| --- | --- |

1.

Obveznosti javne službe za proge, naštete v oddelku I, so:

| 1.1 | Čas opravljanja prevozov, najmanjša pogostost, vozni red in ponujena zmogljivost. |
| --- | --- |

1.1

Čas opravljanja prevozov, najmanjša pogostost, vozni red in ponujena zmogljivost.

| 1.1.1 | Za lete iz Gran Canaria in Tenerife Norte, razen letov na otok La Gomera, se zagotovijo povezave z odhodom med 7.00 in 8.30 ter prihodom na koncu dneva v mejah obratovalnega časa letališč. |
| --- | --- |

1.1.1

Za lete iz Gran Canaria in Tenerife Norte, razen letov na otok La Gomera, se zagotovijo povezave z odhodom med 7.00 in 8.30 ter prihodom na koncu dneva v mejah obratovalnega časa letališč.

| 1.1.2 | Zračni prevozniki so seznanjeni, da bodo za proge iz odstavkov (c), (e) in ( j) v nadaljnjem besedilu morali povečati prevoze v času med 7.00 in 8.30, če bo treba zadostiti povpraševanju po prevozih. Glede tovornega prevoza bodo zračni prevozniki pri prevozih z otokov Gran Canaria in Tenerife dali prednost prevozu pokvarljivega in nujnega blaga, kot so dnevno časopisje in zdravila. |
| --- | --- |

1.1.2

Zračni prevozniki so seznanjeni, da bodo za proge iz odstavkov (c), (e) in ( j) v nadaljnjem besedilu morali povečati prevoze v času med 7.00 in 8.30, če bo treba zadostiti povpraševanju po prevozih. Glede tovornega prevoza bodo zračni prevozniki pri prevozih z otokov Gran Canaria in Tenerife dali prednost prevozu pokvarljivega in nujnega blaga, kot so dnevno časopisje in zdravila.

Če se na teh progah uporabijo zrakoplovi z zmogljivostjo nad 72 sedežev, se lahko zmanjša najmanjša pogostost do 70 % predpisanih dnevnih odhodov in prihodov, če se ohrani najmanjše število ponujenih sedežev iz zadevnih odstavkov.

| a) | Med otokoma Gran Canaria in Tenerife Norte
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 12 dnevnih odhodov in prihodov.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 295 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

a)

Med otokoma Gran Canaria in Tenerife Norte

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 12 dnevnih odhodov in prihodov.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 295 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 393 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 393 000 sedežev.

| b) | Med otokoma Gran Canaria in Tenerife Sur
  Zračni prevozi morajo potekati vse leto.
  Najmanjša pogostost letov bo dva dnevna odhoda in prihoda, pri čemer zračni prevoznik lahko uporabi vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjši od 19 sedežev.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 19 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

b)

Med otokoma Gran Canaria in Tenerife Sur

Zračni prevozi morajo potekati vse leto.

Najmanjša pogostost letov bo dva dnevna odhoda in prihoda, pri čemer zračni prevoznik lahko uporabi vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjši od 19 sedežev.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 19 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 38 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 38 000 sedežev.

| c) | Med otokoma Gran Canaria in Lanzarote
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 11 dnevnih odhodov in prihodov.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 240 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

c)

Med otokoma Gran Canaria in Lanzarote

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 11 dnevnih odhodov in prihodov.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 240 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 378 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 378 000 sedežev.

| d) | Med otokoma Tenerife Norte in Lanzarote
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov pet dnevnih odhodov in prihodov.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov sedem dnevnih odhodov in prihodov.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 108 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

d)

Med otokoma Tenerife Norte in Lanzarote

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov pet dnevnih odhodov in prihodov.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov sedem dnevnih odhodov in prihodov.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 108 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 180 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 180 000 sedežev.

| e) | Med otokoma Gran Canaria in Fuerteventura
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 13 dnevnih odhodov in prihodov.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 274 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

e)

Med otokoma Gran Canaria in Fuerteventura

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 13 dnevnih odhodov in prihodov.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 274 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 402 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 402 000 sedežev.

| f) | Med otokoma Gran Canaria in El Hierro
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov en dnevni odhod in prihod.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov dva dnevna odhoda in prihoda.
  Zračni prevozniki lahko v vsaki letalski sezoni uporabijo vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjši od 19 sedežev.
  Če uporablja zrakoplove, ki imajo zmogljivostjo večjo od 19 sedežev, v letalski sezoni od julija do septembra, se lahko najmanjša pogostost letov lahko zmanjša do 50 % predpisanih odhodov in prihodov, če se ohrani najmanjša predpisana zmogljivost.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 6 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

f)

Med otokoma Gran Canaria in El Hierro

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov en dnevni odhod in prihod.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov dva dnevna odhoda in prihoda.

Zračni prevozniki lahko v vsaki letalski sezoni uporabijo vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjši od 19 sedežev.

Če uporablja zrakoplove, ki imajo zmogljivostjo večjo od 19 sedežev, v letalski sezoni od julija do septembra, se lahko najmanjša pogostost letov lahko zmanjša do 50 % predpisanih odhodov in prihodov, če se ohrani najmanjša predpisana zmogljivost.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 6 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 16 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 16 000 sedežev.

| g) | Med otokoma Gran Canaria in La Palma
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov dva dnevna odhoda in prihoda, in sicer eden zjutraj in drugi zvečer.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu s sedemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer 7.00 in 20.00 z leti zjutraj in zvečer.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 43 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

g)

Med otokoma Gran Canaria in La Palma

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov dva dnevna odhoda in prihoda, in sicer eden zjutraj in drugi zvečer.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu s sedemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer 7.00 in 20.00 z leti zjutraj in zvečer.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 43 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 74 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 74 000 sedežev.

| h) | Med otokoma Tenerife Norte in Fuerteventura
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov šest dnevnih odhodov in prihodov.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu s sedemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer 7.00 in 20.00 z leti zjutraj, opoldne in zvečer.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 65 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

h)

Med otokoma Tenerife Norte in Fuerteventura

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov šest dnevnih odhodov in prihodov.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu s sedemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer 7.00 in 20.00 z leti zjutraj, opoldne in zvečer.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 65 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 132 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 132 000 sedežev.

| i) | Med otokoma Tenerife Norte in El Hierro
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov štirje dnevni odhodi in prihodi.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu s sedemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer 7.00 in 20.00 z leti zjutraj, opoldne in zvečer.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 60 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

i)

Med otokoma Tenerife Norte in El Hierro

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov štirje dnevni odhodi in prihodi.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu s sedemurnim postankom v namembnem kraju, in sicer 7.00 in 20.00 z leti zjutraj, opoldne in zvečer.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 60 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 100 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 100 000 sedežev.

| j) | Med otokoma Tenerife Norte in La Palma
  Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 13 dnevnih odhodov in prihodov.
  Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.
  Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnem postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 274 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

j)

Med otokoma Tenerife Norte in La Palma

Od 1. januarja do 30. junija ter od 1. oktobra do 31. decembra bo najmanjša pogostost letov 13 dnevnih odhodov in prihodov.

Od 1. julija do 30. septembra bo najmanjša pogostost letov 14 dnevnih odhodov in prihodov.

Vozni red mora uporabnikom omogočiti odhod in prihod v istem dnevu z osemurnem postankom v namembnem kraju, in sicer z leti, razporejenimi med 7.00 in 22.30, ki upoštevajo povpraševanje na začetku in koncu dneva.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 274 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 402 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 402 000 sedežev.

| k) | Med otokoma La Palma in Lanzarote
  Julija, avgusta in septembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo 6 800 sedežev. |
| --- | --- |

k)

Med otokoma La Palma in Lanzarote

Julija, avgusta in septembra bo najmanjša pogostost letov trije dnevni odhodi in prihodi.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo 6 800 sedežev.

| l) | Med otokoma Gran Canaria in La Gomera
  Najmanjša pogostost letov bo dva dnevna odhoda in prihoda vse leto.
  Zračni prevozniki lahko v vsaki letalski sezoni uporabijo vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjša od 19 sedežev.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 11 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

l)

Med otokoma Gran Canaria in La Gomera

Najmanjša pogostost letov bo dva dnevna odhoda in prihoda vse leto.

Zračni prevozniki lahko v vsaki letalski sezoni uporabijo vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjša od 19 sedežev.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 11 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 16 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 16 000 sedežev.

| m) | Med otokoma Tenerife Norte in La Gomera
  Najmanjša pogostost letov bo dva dnevna odhoda in prihoda vse leto.
  Zračni prevozniki lahko v vsaki letalski sezoni uporabijo vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjša od 19 sedežev.
  Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:






  — | v zimski letalski sezoni IATA: 11 000 sedežev; |
| --- | --- | --- |

m)

Med otokoma Tenerife Norte in La Gomera

Najmanjša pogostost letov bo dva dnevna odhoda in prihoda vse leto.

Zračni prevozniki lahko v vsaki letalski sezoni uporabijo vrsto zrakoplova, ki ustreza povpraševanju, vendar ni manjša od 19 sedežev.

Najmanjša ponujena zmogljivost za obe smeri bo:

—

v zimski letalski sezoni IATA: 11 000 sedežev;

| — | v poletni letalski sezoni IATA: 16 000 sedežev. |
| --- | --- |

—

v poletni letalski sezoni IATA: 16 000 sedežev.

| 2. | Cene vozovnic |
| --- | --- |

2.

Cene vozovnic

| 2.1. | V skladu z uvedenimi obveznostmi javne službe referenčne cene vozovnic za odhodni let na posameznih progah znašajo:








  a) | : | Gran Canaria–Tenerife Norte: | : | 52 evrov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | Gran Canaria–Tenerife Sur: | : | 52 evrov |
| c) | : | Gran Canaria–Fuerteventura: | : | 60 evrov |
| d) | : | Gran Canaria–El Hierro: | : | 88 evrov |
| e) | : | Gran Canaria–Lanzarote: | : | 67 evrov |
| f) | : | Gran Canaria–La Palma: | : | 82 evrov |
| g) | : | Tenerife Norte–Fuerteventura: | : | 83 evrov |
| h) | : | Tenerife Norte–El Hierro: | : | 60 evrov |
| i) | : | Tenerife Norte–Lanzarote: | : | 88 evrov |
| j) | : | Tenerife Norte–La Palma: | : | 55 evrov |
| k) | : | La Palma–Lanzarote: | : | 88 evrov |
| l) | : | Gran Canaria–La Gomera: | : | 82 evrov |
| m) | : | Tenerife Norte–La Gomera: | : | 82 evrov |

2.1.

V skladu z uvedenimi obveznostmi javne službe referenčne cene vozovnic za odhodni let na posameznih progah znašajo:

a)

:

Gran Canaria–Tenerife Norte:

:

52 evrov

b)

:

Gran Canaria–Tenerife Sur:

:

52 evrov

c)

:

Gran Canaria–Fuerteventura:

:

60 evrov

d)

:

Gran Canaria–El Hierro:

:

88 evrov

e)

:

Gran Canaria–Lanzarote:

:

67 evrov

f)

:

Gran Canaria–La Palma:

:

82 evrov

g)

:

Tenerife Norte–Fuerteventura:

:

83 evrov

h)

:

Tenerife Norte–El Hierro:

:

60 evrov

i)

:

Tenerife Norte–Lanzarote:

:

88 evrov

j)

:

Tenerife Norte–La Palma:

:

55 evrov

k)

:

La Palma–Lanzarote:

:

88 evrov

l)

:

Gran Canaria–La Gomera:

:

82 evrov

m)

:

Tenerife Norte–La Gomera:

:

82 evrov

| 2.2 | Generalni direktorat za civilno letalstvo bo vsako leto januarja odobril dopolnitev navedenih referenčnih cen vozovnic.
  Kadar sprememba vključuje povečanje navedenih cen vozovnic, se odobri na zahtevo zračnih prevoznikov, ki opravljajo storitve na progah z obveznostmi javne službe, pod pogojem registracije v skladu s točko 2.4 tega oddelka.
  Cena vozovnic se spremeni toliko, kolikršen je decembra vpliv zadevnega letnega povišanja ali morebitnega znižanja generalnega nacionalnega indeksa v sistemu indeksov maloprodajnih cen (Índice General Nacional del Sistema de Índices de Precios de Consumo) na stroške, ki so neposredno odvisni od teh letnih sprememb in so ocenjeni na 73 % celotne strukture stroškov pri zračnem prevozniku.
  Za celoto letalskih pristojbin, ki vključujejo pristojbine za pristanek, približanje letališču in uporabo omrežja za navigacijske pripomočke, se upoštevajo ustrezna povišanja ali morebitna znižanja za zadevno leto v proračunskem zakonu (Presupuestos Generales del Estado) ali posebnih predpisih, ki se uporabljajo za referenčne ceno vozovnic, s predhodnim ponderiranjem navedenih sprememb do največ 4-odstotne udeležbe v strukturi stroškov za vsako od teh treh pristojbin.
  Predlog za spremembe cen vozovnic iz drugega pododstavka, ki ga v nobenem primeru ni mogoče predložiti pred 1. januarjem vsakega leta, se šteje, da je sprejet, če v 15 dneh po predložitvi ni bilo nobenega uradnega obvestila o tem. Ta ocena ne posega v morebitne popravke, ki so potrebni zaradi dokončne določitve spremembe generalnega nacionalnega indeksa v sistemu indeksov maloprodajnih cen.
  Pri neobičajni, nepredvidljivi in od prevoznikov neodvisni podražitvi dejavnikov stroškov, ki vplivajo na opravljanje zračnih prevozov, bo na zahtevo zračnih prevoznikov minister za infrastrukturo in promet lahko odredil spremembo cen vozovnic v skladu z rastjo stroškov ob upoštevanju letnega kumulativnega učinka.
  Tako spremenjena cena vozovnic se sporoči prevoznikom, ki opravljajo navedene prevoze. Cena vozovnic se sporoči Evropski komisije zaradi objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

2.2

Generalni direktorat za civilno letalstvo bo vsako leto januarja odobril dopolnitev navedenih referenčnih cen vozovnic.

Kadar sprememba vključuje povečanje navedenih cen vozovnic, se odobri na zahtevo zračnih prevoznikov, ki opravljajo storitve na progah z obveznostmi javne službe, pod pogojem registracije v skladu s točko 2.4 tega oddelka.

Cena vozovnic se spremeni toliko, kolikršen je decembra vpliv zadevnega letnega povišanja ali morebitnega znižanja generalnega nacionalnega indeksa v sistemu indeksov maloprodajnih cen (Índice General Nacional del Sistema de Índices de Precios de Consumo) na stroške, ki so neposredno odvisni od teh letnih sprememb in so ocenjeni na 73 % celotne strukture stroškov pri zračnem prevozniku.

Za celoto letalskih pristojbin, ki vključujejo pristojbine za pristanek, približanje letališču in uporabo omrežja za navigacijske pripomočke, se upoštevajo ustrezna povišanja ali morebitna znižanja za zadevno leto v proračunskem zakonu (Presupuestos Generales del Estado) ali posebnih predpisih, ki se uporabljajo za referenčne ceno vozovnic, s predhodnim ponderiranjem navedenih sprememb do največ 4-odstotne udeležbe v strukturi stroškov za vsako od teh treh pristojbin.

Predlog za spremembe cen vozovnic iz drugega pododstavka, ki ga v nobenem primeru ni mogoče predložiti pred 1. januarjem vsakega leta, se šteje, da je sprejet, če v 15 dneh po predložitvi ni bilo nobenega uradnega obvestila o tem. Ta ocena ne posega v morebitne popravke, ki so potrebni zaradi dokončne določitve spremembe generalnega nacionalnega indeksa v sistemu indeksov maloprodajnih cen.

Pri neobičajni, nepredvidljivi in od prevoznikov neodvisni podražitvi dejavnikov stroškov, ki vplivajo na opravljanje zračnih prevozov, bo na zahtevo zračnih prevoznikov minister za infrastrukturo in promet lahko odredil spremembo cen vozovnic v skladu z rastjo stroškov ob upoštevanju letnega kumulativnega učinka.

Tako spremenjena cena vozovnic se sporoči prevoznikom, ki opravljajo navedene prevoze. Cena vozovnic se sporoči Evropski komisije zaradi objave v Uradnem listu Evropske unije.

| 2.3. | Zračni prevozniki bodo prilagodljive, promocijske in socialne cene vozovnic določili po naslednjih merilih in postopkih:






  a) | 75-odstotna stopnja zasedenosti iz odstavka 5 oddelka II se lahko prekorači pod pogojem, da sta promocijska in socialna cena vozovnic za to dodatno ponudbo najmanj 15 % cenejši od referenčne cene vozovnic. |
| --- | --- | --- |

2.3.

Zračni prevozniki bodo prilagodljive, promocijske in socialne cene vozovnic določili po naslednjih merilih in postopkih:

a)

75-odstotna stopnja zasedenosti iz odstavka 5 oddelka II se lahko prekorači pod pogojem, da sta promocijska in socialna cena vozovnic za to dodatno ponudbo najmanj 15 % cenejši od referenčne cene vozovnic.

| b) | Zračni prevozniki lahko zaprosijo Generalni direktorat za civilno letalstvo, da se določijo prilagodljive cene vozovnic, če tako določena cena vozovnic ne presega odstotkov referenčne cene vozovnic, ki so navedeni v nadaljnjem besedilu. Leta 2006 se sme presegati 20 %, od leta 2007 pa ne sme presegati 25 %. Število zasedenih sedežev s temi cenami vozovnic nikakor ne sme presegati 50 % ponujenih sedežev. |
| --- | --- |

b)

Zračni prevozniki lahko zaprosijo Generalni direktorat za civilno letalstvo, da se določijo prilagodljive cene vozovnic, če tako določena cena vozovnic ne presega odstotkov referenčne cene vozovnic, ki so navedeni v nadaljnjem besedilu. Leta 2006 se sme presegati 20 %, od leta 2007 pa ne sme presegati 25 %. Število zasedenih sedežev s temi cenami vozovnic nikakor ne sme presegati 50 % ponujenih sedežev.

| c) | Zračni prevozniki morajo določiti socialne cene vozovnic s cenami, ki so znižane glede na referenčne cene vozovnic, vsaj za naslednje kategorije potnikov: za osebe, mlajše od 22 let; univerzitetne študente, mlajše od 27 let, ki prebivajo na stranskih otokih; osebe, ki so dopolnile 65 let; in moštva, ki uradno tekmujejo v Avtonomni skupnosti Kanarskih otokov. Za te cene vozovnic se prizna najmanj 10-popust na referenčno ceno vozovnic. Pri znižanih cenah za številčne družine je treba upoštevati veljavno zakonodajo. Te cene vozovnic se uporabljajo pod pogoji, ki jih določi zračni prevoznik in ki so vsekakor podobni pogojem za promocijske cene vozovnic. |
| --- | --- |

c)

Zračni prevozniki morajo določiti socialne cene vozovnic s cenami, ki so znižane glede na referenčne cene vozovnic, vsaj za naslednje kategorije potnikov: za osebe, mlajše od 22 let; univerzitetne študente, mlajše od 27 let, ki prebivajo na stranskih otokih; osebe, ki so dopolnile 65 let; in moštva, ki uradno tekmujejo v Avtonomni skupnosti Kanarskih otokov. Za te cene vozovnic se prizna najmanj 10-popust na referenčno ceno vozovnic. Pri znižanih cenah za številčne družine je treba upoštevati veljavno zakonodajo. Te cene vozovnic se uporabljajo pod pogoji, ki jih določi zračni prevoznik in ki so vsekakor podobni pogojem za promocijske cene vozovnic.

| d) | Kadar ni neposrednih zračnih prevozov brez postanka med otokoma, ki pripadata različnima pokrajinama, bodo zračni prevozniki zaradi olajšanja mobilnosti kanarskih prebivalcev ponudili cene vozovnic, ki ne presegajo 60 % vsote referenčnih cen vozovnic vsake od smeri proge, zaokrožene navzgor ali navzdol na najbližjo enoto. V nobenem primeru te cene vozovnic ne smejo presegati referenčne cene vozovnic, ki veljajo za neposredni let med Lanzarote in La Palmo. |
| --- | --- |

d)

Kadar ni neposrednih zračnih prevozov brez postanka med otokoma, ki pripadata različnima pokrajinama, bodo zračni prevozniki zaradi olajšanja mobilnosti kanarskih prebivalcev ponudili cene vozovnic, ki ne presegajo 60 % vsote referenčnih cen vozovnic vsake od smeri proge, zaokrožene navzgor ali navzdol na najbližjo enoto. V nobenem primeru te cene vozovnic ne smejo presegati referenčne cene vozovnic, ki veljajo za neposredni let med Lanzarote in La Palmo.

| e) | Obseg prilagodljivih cen vozovnic, ki jih ponudi posamezni zračni prevoznik, se omeji s povprečnimi prihodki na potnika, ki se po letnih obdobjih izračunajo za vsakega prevoznika za vsako od prog, na katerih opravlja zračne prevoze, pri čemer je lahko največ enakovreden referenčni ceni vozovnic, določeni za progo in ponderirani za obdobje uporabe. Zračni prevozniki morajo Generalnemu direktoratu za civilno letalstvo sporočiti potrebne podatke, ki mu omogočijo ustrezno preverjanje. |
| --- | --- |

e)

Obseg prilagodljivih cen vozovnic, ki jih ponudi posamezni zračni prevoznik, se omeji s povprečnimi prihodki na potnika, ki se po letnih obdobjih izračunajo za vsakega prevoznika za vsako od prog, na katerih opravlja zračne prevoze, pri čemer je lahko največ enakovreden referenčni ceni vozovnic, določeni za progo in ponderirani za obdobje uporabe. Zračni prevozniki morajo Generalnemu direktoratu za civilno letalstvo sporočiti potrebne podatke, ki mu omogočijo ustrezno preverjanje.

| f) | Generalni direktorat za civilno letalstvo zagotovi zaupnost pridobljenih podatkov. Če povprečni letni prihodek na prevoženega potnika za posameznega zračnega prevoznika in posamezno progo presega referenčno ceno vozovnic, mora zračni prevoznik v naslednjem letnem obdobju to povrniti potnikom v obsegu, ki je enak skupnemu obsegu presežka povprečnega prihodka glede na referenčno ceno vozovnic, ponderirano s celoto prevoženih potnikov. Če zračni prevoznik tega ne povrne, se zanj uporablja člen 45(3)(1) Zakona o letalski varnosti št. 21/2003 z dne 7. julija (artículo 45.3.1a de la Ley 21/2003 de 7 de julio, de Seguridad Aérea). Prej navedeno letno obdobje se uporablja od trenutka, ko zračni prevoznik začne zračne prevoze pod pogoji iz tega dogovora. |
| --- | --- |

f)

Generalni direktorat za civilno letalstvo zagotovi zaupnost pridobljenih podatkov. Če povprečni letni prihodek na prevoženega potnika za posameznega zračnega prevoznika in posamezno progo presega referenčno ceno vozovnic, mora zračni prevoznik v naslednjem letnem obdobju to povrniti potnikom v obsegu, ki je enak skupnemu obsegu presežka povprečnega prihodka glede na referenčno ceno vozovnic, ponderirano s celoto prevoženih potnikov. Če zračni prevoznik tega ne povrne, se zanj uporablja člen 45(3)(1) Zakona o letalski varnosti št. 21/2003 z dne 7. julija (artículo 45.3.1a de la Ley 21/2003 de 7 de julio, de Seguridad Aérea). Prej navedeno letno obdobje se uporablja od trenutka, ko zračni prevoznik začne zračne prevoze pod pogoji iz tega dogovora.

| 2.4. | Zračni prevozniki morajo pri Generalnemu direktoratu za civilno letalstvo registrirati vse referenčne, prilagodljive, socialne cene vozovnic in po potrebi cene vozovnic za številčne družine najmanj 30 koledarskih dni preden njihovim predvidenim začetkom veljavnosti. Navedene cene vozovnic se štejejo za odobrene, če se Generalni direktorat za civilno letalstvo v petnajstih koledarskih dneh pred začetkom veljavnosti ne izreče o njih. Cene vozovnic začnejo veljati po odobritvi in o tem se obvesti vlada Kanarskih otokov.
  Promocijske cene vozovnic iz prejšnjega pododstavka 2.3(a) se lahko predložijo v registriranje 48 ur pred začetkom veljavnosti in se štejejo za odobrene, če ni uradnega obvestila o nasprotnem.
  Odobritev cen vozovnic se omeji na ugotavljanje njihove skladnosti s cenovnimi omejitvami in obveznostmi javne službe. |
| --- | --- |

2.4.

Zračni prevozniki morajo pri Generalnemu direktoratu za civilno letalstvo registrirati vse referenčne, prilagodljive, socialne cene vozovnic in po potrebi cene vozovnic za številčne družine najmanj 30 koledarskih dni preden njihovim predvidenim začetkom veljavnosti. Navedene cene vozovnic se štejejo za odobrene, če se Generalni direktorat za civilno letalstvo v petnajstih koledarskih dneh pred začetkom veljavnosti ne izreče o njih. Cene vozovnic začnejo veljati po odobritvi in o tem se obvesti vlada Kanarskih otokov.

Promocijske cene vozovnic iz prejšnjega pododstavka 2.3(a) se lahko predložijo v registriranje 48 ur pred začetkom veljavnosti in se štejejo za odobrene, če ni uradnega obvestila o nasprotnem.

Odobritev cen vozovnic se omeji na ugotavljanje njihove skladnosti s cenovnimi omejitvami in obveznostmi javne službe.

| 2.5. | Znižanja, ki jih veljavna zakonodaja prizna državljanom Španije, drugih držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švice, ki prebivajo na Kanarskih otokih, se uporabljajo za cene vozovnic za redne zračne prevoze na progah iz oddelka I te priloge. |
| --- | --- |

2.5.

Znižanja, ki jih veljavna zakonodaja prizna državljanom Španije, drugih držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švice, ki prebivajo na Kanarskih otokih, se uporabljajo za cene vozovnic za redne zračne prevoze na progah iz oddelka I te priloge.

| 2.6. | Pogoji za potrditev bivališča in plačila zračnim prevoznikom za priznane popuste morajo biti v skladu s predpisi, ki urejajo tovrstne javne pomoči. |
| --- | --- |

2.6.

Pogoji za potrditev bivališča in plačila zračnim prevoznikom za priznane popuste morajo biti v skladu s predpisi, ki urejajo tovrstne javne pomoči.

| 2.7. | Neprekinjenost zračnih prevozov. Razen v primerih višje sile število odpovedanih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati posameznemu prevozniku, ne sme presegati 1,5 % števila letov v programu na letalsko sezono IATA. Razen v primeru višje sile pri 90 % letov zamude ne smejo presegati 15 minut.
  Pri prenehanja zračnih prevozov iz izrednih razlogov morajo zračni prevozniki, ki opravljajo zračne prevoze z obveznostmi javne službe, usklajeno z odborom iz tretjega odstavka tega dogovora ukreniti vse potrebno za čimprejšnjo obnovo zračnih prevozov. |
| --- | --- |

2.7.

Neprekinjenost zračnih prevozov. Razen v primerih višje sile število odpovedanih letov iz razlogov, ki jih je mogoče neposredno pripisati posameznemu prevozniku, ne sme presegati 1,5 % števila letov v programu na letalsko sezono IATA. Razen v primeru višje sile pri 90 % letov zamude ne smejo presegati 15 minut.

Pri prenehanja zračnih prevozov iz izrednih razlogov morajo zračni prevozniki, ki opravljajo zračne prevoze z obveznostmi javne službe, usklajeno z odborom iz tretjega odstavka tega dogovora ukreniti vse potrebno za čimprejšnjo obnovo zračnih prevozov.

| 2.8. | Trženje letov. Ponudba sedežev in zračnih prevozov poteka po kanalih distribucije, ki upoštevajo lastnosti teh prevozov in potrebo, da se uporabnikom omogoči ustrezno obveščenosti ob čim nižjih stroških. |
| --- | --- |

2.8.

Trženje letov. Ponudba sedežev in zračnih prevozov poteka po kanalih distribucije, ki upoštevajo lastnosti teh prevozov in potrebo, da se uporabnikom omogoči ustrezno obveščenosti ob čim nižjih stroških.

---