# Euroopan unionin C 235/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 235 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta29. syyskuu 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 235

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta29. syyskuu 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2006/C 235/1 | Erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista sekä komission vastaukset | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

2006/C 235/1

Erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista sekä komission vastaukset

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin

| 29.9.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 235/1

---

ERITYISKERTOMUS nro 6/2006

komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista sekä komission vastaukset

(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

(2006/C 235/01)

SISÄLLYS

LYHENTEITÄ JA TERMEJÄ

| I—VI | TIIVISTELMÄ |
| --- | --- |

I—VI

| 1—7 | JOHDANTO |
| --- | --- |

1—7

| 1—3 | Taustaa |
| --- | --- |

1—3

| 4—7 | Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa |
| --- | --- |

4—7

| 8—27 | KEHITYSYHTEISTYÖN YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIA KOSKEVA KOMISSION STRATEGIA |
| --- | --- |

8—27

| 8 | Johdanto |
| --- | --- |

8

| 9—13 | Tarvitaan selkeä ja kokonaisvaltainen ympäristöstrategia |
| --- | --- |

9—13

| 14—27 | Komission on vielä pantava täytäntöön tarvittavat hallinnointijärjestelyt toteuttaakseen ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategiansa ja arvioidakseen myöntämäänsä kehitysapuun sisältyvän ympäristönsuojelun tason |
| --- | --- |

14—27

| 15—17 | Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategian toteuttamisen valvontamekanismit |
| --- | --- |

15—17

| 18—23 | Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanoa koskevien komission valmiuksien kehittäminen |
| --- | --- |

18—23

| 24—27 | Komission kehitysapuun sisältyvän ympäristönsuojelun tason arviointijärjestelmät |
| --- | --- |

24—27

| 28—46 | ARVIO YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIEN HUOMIOON OTTAMISEN VAIKUTTAVUUDESTA KOMISSIOSSA |
| --- | --- |

28—46

| 28 | Johdanto |
| --- | --- |

28

| 29—35 | Maakohtaisten ympäristöanalyysien tekemisessä uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten edistyttiin vuonna 2005, mutta niiden vaikutuksia on vielä liian aikaista arvioida |
| --- | --- |

29—35

| 36—38 | Ympäristönäkökohtia on harvoin otettu mukaan talousarviotukea koskeviin ohjelmiin |
| --- | --- |

36—38

| 39—46 | Valtavirtaistamismenettelyt eivät ole olleet riittävän systemaattisia hanketasolla |
| --- | --- |

39—46

| 47—81 | YMPÄRISTÖHANKKEIDEN VAIKUTTAVUUDEN ARVIOINTI JA OSATEKIJÄT |
| --- | --- |

47—81

| 47 | Johdanto |
| --- | --- |

47

| 48—56 | Hankkeiden vaikuttavuuden arviointi |
| --- | --- |

48—56

| 57—81 | Ympäristöhankkeiden vaikuttavuuden osatekijöitä koskeva analyysi |
| --- | --- |

57—81

| 58—63 | Hankesuunnitelmat ovat liian kunnianhimoiset |
| --- | --- |

58—63

| 64—67 | Viivästykset hankkeiden valmistelussa ja toteuttamisessa |
| --- | --- |

64—67

| 68—70 | Hallinnollisten valmiuksien kehittäminen vaatimatonta |
| --- | --- |

68—70

| 71—72 | Kestävään luonnonvarojen käyttöön paikallisissa yhteisöissä on kiinnitettävä enemmän huomiota |
| --- | --- |

71—72

| 73—77 | Hankkeiden riittämätön vaikutus poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen |
| --- | --- |

73—77

| 78—81 | Epärealistinen käsitys taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttamisesta |
| --- | --- |

78—81

| 82—101 | PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET |
| --- | --- |

82—101

| 82—86 | Päätelmät |
| --- | --- |

82—86

| 87—101 | Suositukset |
| --- | --- |

87—101

| 87—93 | Kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian laatiminen ja sen toteuttamista koskeva seuranta |
| --- | --- |

87—93

| 94—97 | Ympäristönäkökohtien vaikuttavampi huomioon ottaminen |
| --- | --- |

94—97

| 98—101 | Ympäristöhankkeiden vaikuttavuuden parantaminen |
| --- | --- |

98—101

LIITE I – OECD:n kehitysapukomitea – hankkeiden luokittelu

LIITE II – Tarkastetut ympäristöhankkeet ja niiden vaikuttavuutta koskeva arvio

LIITE III – Hankkeiden vaikuttavuutta koskeva katsaus

Komission vastaukset

LYHENTEITÄ JA TERMEJÄ





  AKT

| AKT | Cotonoun sopimuksen allekirjoittaneet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot |
| --- | --- |
| DWNP | Department of Wildlife and National Parks, luonnonvaraisesta eläimistöstä ja kasvistosta sekä luonnonpuistoista vastaava ministeriön osasto Botswanassa |
| ECOFAC | Ecosystèmes Forestiers d'Afrique Centrale, Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja järkiperäistä käyttöä koskeva ohjelma |
| YVA | ympäristövaikutusten arviointi |
| FAO | Food and Agriculture Organisation, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö |
| GEF | Global Environment Facility, Maailmanlaajuinen ympäristörahasto |
| MEDA | yhteisön ulkopuolisten Välimeren alueen maiden taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden uudistamisen liitännäistoimenpiteet |
| NRPP | Natural Resources Policy Programme, luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskeva ohjelma |
| OECD | Organisation for Economic Co-operation and Development, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö |
| OECD DAC | Development Assistance Committee of the Organisation for Economic Co-operation and Development, OECD:n kehitysapukomitea |

Cotonoun sopimuksen allekirjoittaneet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot

DWNP

Department of Wildlife and National Parks, luonnonvaraisesta eläimistöstä ja kasvistosta sekä luonnonpuistoista vastaava ministeriön osasto Botswanassa

ECOFAC

Ecosystèmes Forestiers d'Afrique Centrale, Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja järkiperäistä käyttöä koskeva ohjelma

YVA

ympäristövaikutusten arviointi

FAO

Food and Agriculture Organisation, YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö

GEF

Global Environment Facility, Maailmanlaajuinen ympäristörahasto

MEDA

yhteisön ulkopuolisten Välimeren alueen maiden taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden uudistamisen liitännäistoimenpiteet

NRPP

Natural Resources Policy Programme, luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskeva ohjelma

OECD

Organisation for Economic Co-operation and Development, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö

OECD DAC

Development Assistance Committee of the Organisation for Economic Co-operation and Development, OECD:n kehitysapukomitea

TIIVISTELMÄ

| I. | Ympäristönsuojelu on ehdottoman tärkeä osa kestävän kehityksen edistämistä. Perustamissopimuksessa säädetään, että ympäristönsuojelu on sisällytettävä kaiken yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, siis myös yhteisön ulkopuolelle suunnattuun tukeen. Yleisesti ottaen ympäristöasioista on tullut kansainvälisen kehityspolitiikan keskeisiä aihealueita, ja ympäristön kestävä kehitys on yksi vuosituhannen kehitystavoitteista (Millennium Development Goals, MDG) (ks. kohdat 1–3). |
| --- | --- |

I.

Ympäristönsuojelu on ehdottoman tärkeä osa kestävän kehityksen edistämistä. Perustamissopimuksessa säädetään, että ympäristönsuojelu on sisällytettävä kaiken yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, siis myös yhteisön ulkopuolelle suunnattuun tukeen. Yleisesti ottaen ympäristöasioista on tullut kansainvälisen kehityspolitiikan keskeisiä aihealueita, ja ympäristön kestävä kehitys on yksi vuosituhannen kehitystavoitteista (Millennium Development Goals, MDG) (ks. kohdat 1–3).

| II. | Tästä syystä Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuonna 2005, kuinka komissio hallinnoi kehitysapunsa ympäristönäkökohtia. Tarkastuksessa tutkittiin, oliko komissio luonut kokonaisvaltaisen strategian kehitysyhteistyönsä ympäristönäkökohtia varten, oliko komissio toteuttanut riittävät hallinnointijärjestelyt strategian panemiseksi täytäntöön, missä määrin ympäristökysymykset oli sisällytetty komission kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin (”valtavirtaistettu”) ja millaisia tuloksia komission ympäristöhankkeilla oli saatu aikaan. Tilintarkastustuomioistuin perehtyi komission keskusyksiköissä ja lähetystöissä käytettyihin järjestelmiin sekä tarkasti 16 maassa 65 ympäristöhanketta (yhteisarvo 560 miljoonaa euroa) ja 43 muuta ohjelmaa ja hanketta (yhteisarvo 1 073 miljoonaa euroa) (ks. kohdat 4–7). |
| --- | --- |

II.

Tästä syystä Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuonna 2005, kuinka komissio hallinnoi kehitysapunsa ympäristönäkökohtia. Tarkastuksessa tutkittiin, oliko komissio luonut kokonaisvaltaisen strategian kehitysyhteistyönsä ympäristönäkökohtia varten, oliko komissio toteuttanut riittävät hallinnointijärjestelyt strategian panemiseksi täytäntöön, missä määrin ympäristökysymykset oli sisällytetty komission kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin (”valtavirtaistettu”) ja millaisia tuloksia komission ympäristöhankkeilla oli saatu aikaan. Tilintarkastustuomioistuin perehtyi komission keskusyksiköissä ja lähetystöissä käytettyihin järjestelmiin sekä tarkasti 16 maassa 65 ympäristöhanketta (yhteisarvo 560 miljoonaa euroa) ja 43 muuta ohjelmaa ja hanketta (yhteisarvo 1 073 miljoonaa euroa) (ks. kohdat 4–7).

| III. | Komission olisi laadittava selkeä kokonaisvaltainen strategia kehitysapunsa ympäristönäkökohtien hallinnoimiseksi. Vaikka vuodesta 2001 on ollut olemassa strategia, jossa tarve sisällyttää ympäristöasiat kehitysyhteistyöhön on otettu huomioon, luonnonvaroja ja ympäristöä koskevien ohjelmien ja hankkeiden rahoittamiseen sovellettavaa lähestymistapaa ei ole määritetty selkeästi. Uusi kehityspolitiikka, jota koskeva asiakirja allekirjoitettiin joulukuussa 2005, muodostaa hyvän perustan kokonaisvaltaisen strategian laatimiselle (ks. kohdat 9–12). Kolme keskeistä pääosastoa eivät ole järjestelmällisesti seuranneet ja koordinoineet komission valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanemiseksi laatiman toimintasuunnitelman noudattamista. Suunnitellut toimenpiteet on niin ollen yleensä toteutettu hieman myöhässä tai niitä ei ole toteutettu lainkaan (ks. kohdat 15–17). Komissio ei ole selvittänyt asianmukaisesti, millaisia vaikutuksia valtavirtaistamisstrategialla on henkilöstöresurssien tarpeeseen. Komissio on antanut ulkoisten asiantuntijoiden muodostaman ympäristökysymysten helpdesk-palvelun tehtäväksi neuvoa komission henkilöstöä ympäristöasioissa, mutta vuoden 2002 puolivälistä vuoden 2004 puoliväliin palvelu ei ollut toiminnassa. Ympäristökäsikirjaa (environment integration manual), jota oli tarkoitus käyttää vuodesta 2003, ei ollut saatu valmiiksi vielä vuonna 2005, vaikka käsikirja olisi ollut tärkeä sekä komission henkilöstön soveltamien valtavirtaistamismenettelyjen määrittämisen kannalta että olennaisena koulutusvälineenä. Suunnitelmista huolimatta täydennyskoulutus ei ole ollut pakollista keskeisille virkamiehille, ja kursseille osallistuminen oli usein heikkoa (ks. kohdat 18–23). Komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia koskevia raportointi-, seuranta- ja arviointijärjestelmiä on edelleen parannettava, jotta komission toimintaa tällä alalla olisi mahdollista arvioida nykyistä luotettavammin (ks. kohdat 24–28). |
| --- | --- |

III.

Komission olisi laadittava selkeä kokonaisvaltainen strategia kehitysapunsa ympäristönäkökohtien hallinnoimiseksi. Vaikka vuodesta 2001 on ollut olemassa strategia, jossa tarve sisällyttää ympäristöasiat kehitysyhteistyöhön on otettu huomioon, luonnonvaroja ja ympäristöä koskevien ohjelmien ja hankkeiden rahoittamiseen sovellettavaa lähestymistapaa ei ole määritetty selkeästi. Uusi kehityspolitiikka, jota koskeva asiakirja allekirjoitettiin joulukuussa 2005, muodostaa hyvän perustan kokonaisvaltaisen strategian laatimiselle (ks. kohdat 9–12). Kolme keskeistä pääosastoa eivät ole järjestelmällisesti seuranneet ja koordinoineet komission valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanemiseksi laatiman toimintasuunnitelman noudattamista. Suunnitellut toimenpiteet on niin ollen yleensä toteutettu hieman myöhässä tai niitä ei ole toteutettu lainkaan (ks. kohdat 15–17). Komissio ei ole selvittänyt asianmukaisesti, millaisia vaikutuksia valtavirtaistamisstrategialla on henkilöstöresurssien tarpeeseen. Komissio on antanut ulkoisten asiantuntijoiden muodostaman ympäristökysymysten helpdesk-palvelun tehtäväksi neuvoa komission henkilöstöä ympäristöasioissa, mutta vuoden 2002 puolivälistä vuoden 2004 puoliväliin palvelu ei ollut toiminnassa. Ympäristökäsikirjaa (environment integration manual), jota oli tarkoitus käyttää vuodesta 2003, ei ollut saatu valmiiksi vielä vuonna 2005, vaikka käsikirja olisi ollut tärkeä sekä komission henkilöstön soveltamien valtavirtaistamismenettelyjen määrittämisen kannalta että olennaisena koulutusvälineenä. Suunnitelmista huolimatta täydennyskoulutus ei ole ollut pakollista keskeisille virkamiehille, ja kursseille osallistuminen oli usein heikkoa (ks. kohdat 18–23). Komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia koskevia raportointi-, seuranta- ja arviointijärjestelmiä on edelleen parannettava, jotta komission toimintaa tällä alalla olisi mahdollista arvioida nykyistä luotettavammin (ks. kohdat 24–28).

| IV. | Komissio on edistynyt ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä kehitysyhteistyöhön vain vähän vuoden 2001 jälkeen. Komission yhdessä edunsaajamaiden kanssa laatimissa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa (Country Strategy Paper, CSP), jotka kattavat komission tuen edunsaajamaille vuosina 2001–2006, ei ole otettu ympäristökysymyksiä riittävällä tavalla huomioon. Valmistellessaan uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja (vuosiksi 2007–2013) komissio on analysoinut edunsaajamaihin liittyviä ympäristökysymyksiä aiempaa paljon systemaattisemmin laatimalla maakohtaiset ympäristöprofiilit (Country Environment Profile, CEP); on kuitenkin liian aikaista arvioida, missä määrin analyysi lopulta vaikuttaa maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin (ks. kohdat 29–35). Talousarviotuen merkitys kehitysavun muotona kasvaa, mutta komissio ei ole tehnyt paljoakaan ottaakseen ympäristöasiat huomioon tältä osin (ks. kohdat 36–38). Uusiin hankkeisiin liittyviä ympäristötutkimuksia varten ei ole ollut yhdenmukaista järjestelmää. Komissiolla ei ole luetteloa kehityshankkeiden ympäristövaikutusten arvioinneista (YVA), ja näyttöä saatiin siitä, ettei arviointeja ollut aina tehty silloin, kun se olisi ollut tarpeen. Olisi myös laadittava menettelyt, joilla varmistetaan YVA-suositusten noudattaminen (ks. kohdat 39–46). |
| --- | --- |

IV.

Komissio on edistynyt ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä kehitysyhteistyöhön vain vähän vuoden 2001 jälkeen. Komission yhdessä edunsaajamaiden kanssa laatimissa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa (Country Strategy Paper, CSP), jotka kattavat komission tuen edunsaajamaille vuosina 2001–2006, ei ole otettu ympäristökysymyksiä riittävällä tavalla huomioon. Valmistellessaan uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja (vuosiksi 2007–2013) komissio on analysoinut edunsaajamaihin liittyviä ympäristökysymyksiä aiempaa paljon systemaattisemmin laatimalla maakohtaiset ympäristöprofiilit (Country Environment Profile, CEP); on kuitenkin liian aikaista arvioida, missä määrin analyysi lopulta vaikuttaa maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin (ks. kohdat 29–35). Talousarviotuen merkitys kehitysavun muotona kasvaa, mutta komissio ei ole tehnyt paljoakaan ottaakseen ympäristöasiat huomioon tältä osin (ks. kohdat 36–38). Uusiin hankkeisiin liittyviä ympäristötutkimuksia varten ei ole ollut yhdenmukaista järjestelmää. Komissiolla ei ole luetteloa kehityshankkeiden ympäristövaikutusten arvioinneista (YVA), ja näyttöä saatiin siitä, ettei arviointeja ollut aina tehty silloin, kun se olisi ollut tarpeen. Olisi myös laadittava menettelyt, joilla varmistetaan YVA-suositusten noudattaminen (ks. kohdat 39–46).

| V. | Lähes kaikki tarkastetut ympäristöhankkeet vastasivat edunsaajamaan tarpeita ja usein myös yleisiä luonnonsuojelutarpeita, etenkin metsien ja luonnon monimuotoisuuden suojelun osalta. Hankkeissa saavutetut tuotokset ja tulokset ovat usein jääneet tavoitteista. Lisäksi hankkeisiin perustuvalla lähestymistavalla on sille ominaisia perusongelmia merkittävien vaikutusten aikaansaamisessa ja taloudellisen elinkelpoisuuden takaamisessa (ks. kohdat 47–56). Hankkeiden vaikuttavuus on kärsinyt etenkin siitä, että hankkeiden suunnittelu on ollut liian kunnianhimoista, hankkeiden valmistelu ja toteuttaminen ovat viivästyneet, hallinnollisten valmiuksien kehittäminen on edistynyt vain vähän, paikallisten yhteisöjen kehittymistarpeita on ollut vaikea ottaa huomioon suojellen samalla luontoa, hankkeilla ei ole riittävästi vaikutettu poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen ja hankerahoituksen päättymisen jälkeiselle taloudelliselle kestävyydelle on asetettu epärealistisia tavoitteita (ks. kohdat 57–81). |
| --- | --- |

V.

Lähes kaikki tarkastetut ympäristöhankkeet vastasivat edunsaajamaan tarpeita ja usein myös yleisiä luonnonsuojelutarpeita, etenkin metsien ja luonnon monimuotoisuuden suojelun osalta. Hankkeissa saavutetut tuotokset ja tulokset ovat usein jääneet tavoitteista. Lisäksi hankkeisiin perustuvalla lähestymistavalla on sille ominaisia perusongelmia merkittävien vaikutusten aikaansaamisessa ja taloudellisen elinkelpoisuuden takaamisessa (ks. kohdat 47–56). Hankkeiden vaikuttavuus on kärsinyt etenkin siitä, että hankkeiden suunnittelu on ollut liian kunnianhimoista, hankkeiden valmistelu ja toteuttaminen ovat viivästyneet, hallinnollisten valmiuksien kehittäminen on edistynyt vain vähän, paikallisten yhteisöjen kehittymistarpeita on ollut vaikea ottaa huomioon suojellen samalla luontoa, hankkeilla ei ole riittävästi vaikutettu poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen ja hankerahoituksen päättymisen jälkeiselle taloudelliselle kestävyydelle on asetettu epärealistisia tavoitteita (ks. kohdat 57–81).

| VI. | Kohdissa 88–101 on esitetty yksityiskohtaisia suosituksia kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian luomiseksi ja sen täytäntöönpanon seuraamiseksi sekä ympäristönäkökohtien huomioon ottamisen ja ympäristöhankkeiden vaikuttavuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

VI.

Kohdissa 88–101 on esitetty yksityiskohtaisia suosituksia kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian luomiseksi ja sen täytäntöönpanon seuraamiseksi sekä ympäristönäkökohtien huomioon ottamisen ja ympäristöhankkeiden vaikuttavuuden lisäämiseksi.

JOHDANTO

Taustaa

| 1. | Vuonna 1972 Tukholmassa järjestetystä ihmisen elinympäristöä koskeneesta Yhdistyneiden Kansakuntien kokouksesta lähtien ympäristökysymyksistä ja kestävästä kehityksestä on keskusteltu kansainvälisellä tasolla. Vuonna 1992 Rio de Janeirossa pidetyssä Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa ympäristön ja kestävän kehityksen merkitys korostui entisestään, ja siellä tehtiin kolme monenvälistä ympäristösopimusta (Multilateral Environment Agreement, MEA): ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus, biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus ja yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi. Vaikka 1990-luvun jälkipuoliskolla kehityspolitiikkaa tietyssä määrin suunnattiin köyhyyden vähentämiseen, ympäristön kestävä kehitys valittiin yhdeksi kahdeksasta vuosituhannen kehitystavoitteesta, jotka asetettiin YK:n Millennium-huippukokouksessa vuonna 2000. Vuonna 2002 Johannesburgissa järjestetyssä maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa (World Summit on Sustainable Development, WSSD) käsiteltiin sekä köyhyyttä että ympäristökysymyksiä. |
| --- | --- |

1.

Vuonna 1972 Tukholmassa järjestetystä ihmisen elinympäristöä koskeneesta Yhdistyneiden Kansakuntien kokouksesta lähtien ympäristökysymyksistä ja kestävästä kehityksestä on keskusteltu kansainvälisellä tasolla. Vuonna 1992 Rio de Janeirossa pidetyssä Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa ympäristön ja kestävän kehityksen merkitys korostui entisestään, ja siellä tehtiin kolme monenvälistä ympäristösopimusta (Multilateral Environment Agreement, MEA): ilmastonmuutosta koskeva puitesopimus, biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus ja yleissopimus aavikoitumisen estämiseksi. Vaikka 1990-luvun jälkipuoliskolla kehityspolitiikkaa tietyssä määrin suunnattiin köyhyyden vähentämiseen, ympäristön kestävä kehitys valittiin yhdeksi kahdeksasta vuosituhannen kehitystavoitteesta, jotka asetettiin YK:n Millennium-huippukokouksessa vuonna 2000. Vuonna 2002 Johannesburgissa järjestetyssä maailman kestävän kehityksen huippukokouksessa (World Summit on Sustainable Development, WSSD) käsiteltiin sekä köyhyyttä että ympäristökysymyksiä.

| 2. | Rahoittajayhteisöt ovat pyrkineet käsittelemään kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia lähinnä kahdenlaisin toimenpitein:






  a) | rahoittamalla ohjelmia ja hankkeita, joiden päätavoite on parantaa ympäristöoloja; |
| --- | --- | --- |

2.

Rahoittajayhteisöt ovat pyrkineet käsittelemään kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia lähinnä kahdenlaisin toimenpitein:

a)

rahoittamalla ohjelmia ja hankkeita, joiden päätavoite on parantaa ympäristöoloja;

| b) | sisällyttämällä ympäristönäkökohtia kaikenlaisiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin. Tätä tavallisesti tarkoitetaan puhuttaessa ympäristöasioiden ”valtavirtaistamisesta”. Viime vuosina rahoittajayhteisö, Euroopan komissio mukaan lukien, on yhä useammin soveltanut tätä lähestymistapaa. |
| --- | --- |

b)

sisällyttämällä ympäristönäkökohtia kaikenlaisiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin. Tätä tavallisesti tarkoitetaan puhuttaessa ympäristöasioiden ”valtavirtaistamisesta”. Viime vuosina rahoittajayhteisö, Euroopan komissio mukaan lukien, on yhä useammin soveltanut tätä lähestymistapaa.

| 3. | Tarkasteltaessa sitä, kuinka komissio on pyrkinyt sisällyttämään ympäristönäkökohdat kehityspolitiikkaan, olisi otettava huomioon paitsi se, että rahoittajien kiinnostus tätä lähestymistapaa kohtaan on kasvanut, myös laajemmin Euroopan unionin poliittinen ja oikeudellinen kehys. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Amsterdamin sopimuksella vuonna 1997, 6 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä ... yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi”. Kesäkuussa 1998 Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että on tärkeää sisällyttää ympäristönsuojelunäkökohdat ja kestävä kehitys komission hallinnoimiin keskeisiin toiminta-aloihin, kehitysapu mukaan lukien, ja kehotti komissiota laatimaan asianmukaiset strategiat. Ympäristökysymykset otettiin mukaan vuonna 2000 hyväksyttyyn yhteisön kehityspolitiikkaan yhtenä monialaisena asiana. Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti sopivat joulukuussa 2005 kehityspolitiikkaa koskevasta konsensuksesta, jossa ympäristö pidettiin edelleen yhtenä monialaisista asioista ja ympäristöasiat ja luonnonvarat valittiin yhdeksi yhdeksästä rahoituksen painopistealueesta. |
| --- | --- |

3.

Tarkasteltaessa sitä, kuinka komissio on pyrkinyt sisällyttämään ympäristönäkökohdat kehityspolitiikkaan, olisi otettava huomioon paitsi se, että rahoittajien kiinnostus tätä lähestymistapaa kohtaan on kasvanut, myös laajemmin Euroopan unionin poliittinen ja oikeudellinen kehys. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Amsterdamin sopimuksella vuonna 1997, 6 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä ... yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi”. Kesäkuussa 1998 Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että on tärkeää sisällyttää ympäristönsuojelunäkökohdat ja kestävä kehitys komission hallinnoimiin keskeisiin toiminta-aloihin, kehitysapu mukaan lukien, ja kehotti komissiota laatimaan asianmukaiset strategiat. Ympäristökysymykset otettiin mukaan vuonna 2000 hyväksyttyyn yhteisön kehityspolitiikkaan yhtenä monialaisena asiana. Euroopan komissio, jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti sopivat joulukuussa 2005 kehityspolitiikkaa koskevasta konsensuksesta, jossa ympäristö pidettiin edelleen yhtenä monialaisista asioista ja ympäristöasiat ja luonnonvarat valittiin yhdeksi yhdeksästä rahoituksen painopistealueesta.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 4. | Koska ympäristöllä on tärkeä rooli yhtenä kestävän kehityksen kolmesta pilarista ja yhtenä vuosituhannen kehitystavoitteista, Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuonna 2005, kuinka komissio hallinnoi Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden, eteläisen Välimeren alueen maiden sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän kanssa tekemänsä kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia. Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin pääkysymyksiin (1):






  a) | Onko komissiolla kokonaisvaltainen yleisstrategia kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia varten ja onko se toteuttanut riittävät hallinnointijärjestelyt strategian täytäntöönpanemiseksi ja kehitysapunsa ympäristövaikutusten arvioimiseksi? |
| --- | --- | --- |

4.

Koska ympäristöllä on tärkeä rooli yhtenä kestävän kehityksen kolmesta pilarista ja yhtenä vuosituhannen kehitystavoitteista, Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuonna 2005, kuinka komissio hallinnoi Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden, eteläisen Välimeren alueen maiden sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän kanssa tekemänsä kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia. Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin pääkysymyksiin (1):

a)

Onko komissiolla kokonaisvaltainen yleisstrategia kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia varten ja onko se toteuttanut riittävät hallinnointijärjestelyt strategian täytäntöönpanemiseksi ja kehitysapunsa ympäristövaikutusten arvioimiseksi?

| b) | Onko komissio sisällyttänyt ympäristöasiat vaikuttavalla tavalla kaikkeen tekemäänsä kehitysyhteistyöhön? |
| --- | --- |

b)

Onko komissio sisällyttänyt ympäristöasiat vaikuttavalla tavalla kaikkeen tekemäänsä kehitysyhteistyöhön?

| c) | Ovatko komission rahoittamat ympäristöohjelmat ja -hankkeet olleet vaikuttavia? |
| --- | --- |

c)

Ovatko komission rahoittamat ympäristöohjelmat ja -hankkeet olleet vaikuttavia?

| 5. | Ympäristön käsitettä ei ole helppo määritellä. Tämän tarkastuksen yhteydessä ympäristö määritettiin lähinnä siinä melko kapeassa merkityksessä, jonka OECD:n kehitysapukomitea (OECD DAC) on vahvistanut hankkeiden luokittelua varten (ks. liite I). Lisäksi tarkastuksessa otettiin huomioon luonnonvaroista riippuvaisia aloja (metsä-, vesi- ja kalatalous) ja keskityttiin näistä nimenomaan metsätalouteen (2). Näiden alojen ohjelmia ja hankkeita varten vuosiksi 2003 ja 2004 tehdyt sitoumukset on esitetty alla taulukossa:

  Taulukko
  Ympäristöön ja luonnonvaroihin liittyvät talousarviositoumukset vuosina 2003–2004







  Ala | Sitoumukset vuosina 2003–2004 (EKR ja EU:n yleinen talousarvio; miljoonaa euroa) | Sitoumukset prosentteina komission kaikesta avusta vuosina 2003–2004 |
| --- | --- | --- | --- |
| Yleinen luonnonsuojelu | 279 | 1,8 % |
| Vesi- ja sanitaatiohuolto | 679 | 4,3 % |
| Metsätalous | 42 | 0,3 % |
| Kalatalous | 70 | 0,4 % |
| Yhteensä | 1 070 | 6,8 % |
| Lähde: Euroopan komissio. |

5.

Ympäristön käsitettä ei ole helppo määritellä. Tämän tarkastuksen yhteydessä ympäristö määritettiin lähinnä siinä melko kapeassa merkityksessä, jonka OECD:n kehitysapukomitea (OECD DAC) on vahvistanut hankkeiden luokittelua varten (ks. liite I). Lisäksi tarkastuksessa otettiin huomioon luonnonvaroista riippuvaisia aloja (metsä-, vesi- ja kalatalous) ja keskityttiin näistä nimenomaan metsätalouteen (2). Näiden alojen ohjelmia ja hankkeita varten vuosiksi 2003 ja 2004 tehdyt sitoumukset on esitetty alla taulukossa:

Taulukko

Ympäristöön ja luonnonvaroihin liittyvät talousarviositoumukset vuosina 2003–2004

Ala

Sitoumukset vuosina 2003–2004 (EKR ja EU:n yleinen talousarvio; miljoonaa euroa)

Sitoumukset prosentteina komission kaikesta avusta vuosina 2003–2004

Yleinen luonnonsuojelu

279

1,8 %

Vesi- ja sanitaatiohuolto

679

4,3 %

Metsätalous

42

0,3 %

Kalatalous

70

0,4 %

Yhteensä

1 070

6,8 %

Lähde: Euroopan komissio.

| 6. | Tarkastus toimitettiin kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtien hallinnoimista varten luotujen järjestelmien yksilöimiseksi ja arvioimiseksi komission keskusyksiköissä, etenkin EuropeAid-yhteistyötoimistossa, sekä kehitysyhteistyön, ulkosuhteiden ja ympäristöasioiden pääosastoissa. Tarkastuskäynnit tehtiin Botswanaan, Brasiliaan, Keski-Amerikan alueelle, Kiinaan, Kongoon, Gaboniin, Indonesiaan, Maliin, Mauritiukselle, Marokkoon, Tyynenmeren alueelle ja Tansaniaan. Käyntien aikana tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat tutkivat 65 ympäristöhanketta, joiden osalta oli tehty 560 miljoonan euron sitoumukset vuosiksi 1995–2005, arvioidakseen hankkeiden vaikuttavuuden. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti 43 muuta kehitysohjelmaa ja -hanketta (sitoumusten arvo yhteensä 1 073 miljoonaa euroa), joissa ensisijaisena tavoitteena ei ollut ympäristönsuojelu. Tällöin tarkoituksena oli arvioida, miten hyvin ympäristönäkökohdat oli sisällytetty tukitoimiin. |
| --- | --- |

6.

Tarkastus toimitettiin kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtien hallinnoimista varten luotujen järjestelmien yksilöimiseksi ja arvioimiseksi komission keskusyksiköissä, etenkin EuropeAid-yhteistyötoimistossa, sekä kehitysyhteistyön, ulkosuhteiden ja ympäristöasioiden pääosastoissa. Tarkastuskäynnit tehtiin Botswanaan, Brasiliaan, Keski-Amerikan alueelle, Kiinaan, Kongoon, Gaboniin, Indonesiaan, Maliin, Mauritiukselle, Marokkoon, Tyynenmeren alueelle ja Tansaniaan. Käyntien aikana tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat tutkivat 65 ympäristöhanketta, joiden osalta oli tehty 560 miljoonan euron sitoumukset vuosiksi 1995–2005, arvioidakseen hankkeiden vaikuttavuuden. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti 43 muuta kehitysohjelmaa ja -hanketta (sitoumusten arvo yhteensä 1 073 miljoonaa euroa), joissa ensisijaisena tavoitteena ei ollut ympäristönsuojelu. Tällöin tarkoituksena oli arvioida, miten hyvin ympäristönäkökohdat oli sisällytetty tukitoimiin.

| 7. | Lisäksi järjestettiin kokouksia Maailmanpankin, YK:n kehitysohjelman (United Nations Development Programme, UNDP), Yhdistyneen kuningaskunnan kansainvälisen kehitysyhteistyön osaston (British Department for International Development, DFID) sekä OECD:n kanssa. Tällä tavoin oli mahdollista verrata komission tapaa hallinnoida kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia muiden lähestymistapoihin. Kokouksia järjestettiin myös ympäristöalan kahden tärkeimmän valtioista riippumattoman järjestön, Maailman luonnonsäätiön (Eurooppa-ohjelman toimisto) sekä Kansainvälisen ympäristö- ja kehitysinstituutin, kanssa. |
| --- | --- |

7.

Lisäksi järjestettiin kokouksia Maailmanpankin, YK:n kehitysohjelman (United Nations Development Programme, UNDP), Yhdistyneen kuningaskunnan kansainvälisen kehitysyhteistyön osaston (British Department for International Development, DFID) sekä OECD:n kanssa. Tällä tavoin oli mahdollista verrata komission tapaa hallinnoida kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia muiden lähestymistapoihin. Kokouksia järjestettiin myös ympäristöalan kahden tärkeimmän valtioista riippumattoman järjestön, Maailman luonnonsäätiön (Eurooppa-ohjelman toimisto) sekä Kansainvälisen ympäristö- ja kehitysinstituutin, kanssa.

KEHITYSYHTEISTYÖN YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIA KOSKEVA KOMISSION STRATEGIA

Johdanto

| 8. | Tarkastuksessa pyrittiin selvittämään seuraavat seikat:






  a) | onko komissiolla kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia varten sellainen kokonaisvaltainen yleisstrategia, joka koskee sekä ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamista että ympäristökysymysten sisällyttämistä muunlaisiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin; |
| --- | --- | --- |

8.

Tarkastuksessa pyrittiin selvittämään seuraavat seikat:

a)

onko komissiolla kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia varten sellainen kokonaisvaltainen yleisstrategia, joka koskee sekä ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamista että ympäristökysymysten sisällyttämistä muunlaisiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin;

| b) | onko komissio luonut hallinnointijärjestelmät, joilla voidaan varmistaa kyseisen strategian täytäntöönpano ja seuranta sekä arvioida avun ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

b)

onko komissio luonut hallinnointijärjestelmät, joilla voidaan varmistaa kyseisen strategian täytäntöönpano ja seuranta sekä arvioida avun ympäristövaikutukset.

Tarvitaan selkeä ja kokonaisvaltainen ympäristöstrategia

| 9. | Luonnonsuojelu on yksi kestävän kehityksen kolmesta pilarista (3). Siksi sen pitäisi olla kehitystavoitteiden olennainen osatekijä (4). Marraskuussa 2000 hyväksytyssä Euroopan yhteisön kehityspolitiikassa, jonka yleinen tavoite oli köyhyyden vähentäminen, ympäristö pyrittiin ottamaan huomioon yhtenä useista ”monialaisista asioista”, jotka oli sisällytettävä kaikkiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin. Ympäristöalaa ei kuitenkaan otettu yhdeksi kuudesta painopistealueesta, joihin avustusohjelmille ja -hankkeille myönnettävä rahoitus keskitettäisiin.

  Laatikko 1Neuvoston ja komission 10. marraskuuta 2000 antama julkilausuma Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikastaYleinen tavoite: Köyhyyden vähentäminenTärkeimmät yhteistyöalat:






  1) | Kauppa ja kehitys |
| --- | --- | --- |

9.

Luonnonsuojelu on yksi kestävän kehityksen kolmesta pilarista (3). Siksi sen pitäisi olla kehitystavoitteiden olennainen osatekijä (4). Marraskuussa 2000 hyväksytyssä Euroopan yhteisön kehityspolitiikassa, jonka yleinen tavoite oli köyhyyden vähentäminen, ympäristö pyrittiin ottamaan huomioon yhtenä useista ”monialaisista asioista”, jotka oli sisällytettävä kaikkiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin. Ympäristöalaa ei kuitenkaan otettu yhdeksi kuudesta painopistealueesta, joihin avustusohjelmille ja -hankkeille myönnettävä rahoitus keskitettäisiin.

Laatikko 1Neuvoston ja komission 10. marraskuuta 2000 antama julkilausuma Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikastaYleinen tavoite: Köyhyyden vähentäminenTärkeimmät yhteistyöalat:






  1)

Kauppa ja kehitys

| 2) | Alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö |
| --- | --- |

2)

Alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö

| 3) | Makrotalouspolitiikkojen tukeminen ja sosiaalipalveluiden tasavertaisen saatavuuden edistäminen |
| --- | --- |

3)

Makrotalouspolitiikkojen tukeminen ja sosiaalipalveluiden tasavertaisen saatavuuden edistäminen

| 4) | Liikenne |
| --- | --- |

4)

Liikenne

| 5) | Elintarviketurva ja maaseudun kestävä kehitys |
| --- | --- |

5)

Elintarviketurva ja maaseudun kestävä kehitys

| 6) | Institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen |
| --- | --- |

6)

Institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen

| 10. | Kehityspolitiikan lähestymistapa perustui suurelta osin ympäristönäkökohtien valtavirtaistamiseen eikä politiikassa otettu riittävästi huomioon sitä, että AKT-maiden (5), Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden (ALA) (6) sekä Välimeren alueen maiden (MEDA) (7) kanssa jo sovitut alueellisen yhteistyön puitteet mahdollistivat merkittävän rahoituksen myöntämisen ympäristöalan, ja laajemmin luonnonvaroista riippuvaisten alojen, ohjelmille ja hankkeille. ALA- ja MEDA-alueille annettavaa rahoitus- ja teknistä apua koskevien budjettikohtien määrärahoista osoitetaan nimittäin kymmenen prosenttia ympäristöä ja luonnonvaroja koskevaan politiikkaan. Lisäksi – vaikka asiaan ei viitata kehityspolitiikan yhteydessä – metsien säilyttämisestä ja hoidosta annetussa asetuksessa säädettiin tähän tarkoitukseen osoitettavasta 249 miljoonan euron summasta vuosiksi 2000–2006 (8). |
| --- | --- |

10.

Kehityspolitiikan lähestymistapa perustui suurelta osin ympäristönäkökohtien valtavirtaistamiseen eikä politiikassa otettu riittävästi huomioon sitä, että AKT-maiden (5), Aasian ja Latinalaisen Amerikan maiden (ALA) (6) sekä Välimeren alueen maiden (MEDA) (7) kanssa jo sovitut alueellisen yhteistyön puitteet mahdollistivat merkittävän rahoituksen myöntämisen ympäristöalan, ja laajemmin luonnonvaroista riippuvaisten alojen, ohjelmille ja hankkeille. ALA- ja MEDA-alueille annettavaa rahoitus- ja teknistä apua koskevien budjettikohtien määrärahoista osoitetaan nimittäin kymmenen prosenttia ympäristöä ja luonnonvaroja koskevaan politiikkaan. Lisäksi – vaikka asiaan ei viitata kehityspolitiikan yhteydessä – metsien säilyttämisestä ja hoidosta annetussa asetuksessa säädettiin tähän tarkoitukseen osoitettavasta 249 miljoonan euron summasta vuosiksi 2000–2006 (8).

| 11. | Kehityspolitiikassa ympäristöasioihin sovellettu lähestymistapa ja kehitysyhteistyötä varten säädettyjen oikeudellisten kehysten lähestymistapa eivät täysin vastaa toisiaan, joten kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia varten tarvitaan kokonaisvaltainen yleisstrategia. Tärkein strategia-asiakirja, jonka komission yksiköt ovat laatineet kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista, on valmisteluasiakirja ”Integrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation – A Comprehensive Strategy” huhtikuulta 2001. Siinä korostetaan ympäristön merkitystä kestävän kehityksen kannalta, kuvataan ympäristönäkökohtien ottamista mukaan yhteisön yleiseen kehityspolitiikkaan sekä eritellään toimet strategian täytäntöönpanemiseksi. Asiakirjassa ei kuitenkaan esitetä sellaista kokonaisvaltaista ympäristöstrategiaa, jollaisen ovat hyväksyneet useat muut rahoittajat ja jossa käsitellään selkeästi paitsi ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista myös ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoitusta. Laatikossa 2 on lueteltu eräitä keskeisiä seikkoja, jotka tällaisen strategian voidaan ajatella kattavan.

  Laatikko 2Esimerkkejä ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamiseen liittyvistä strategisista kysymyksistäMitkä ovat komission tavoitteet ja ensisijaiset alat, kun se myöntää rahoitusta ympäristöohjelmille ja -hankkeille, ottaen huomioon komission vahvuudet ja heikkoudet ja muiden rahoittajien roolin?Kun komissio myöntää rahoitusta tietylle ohjelmalla tai hankkeelle: mitä hankkeita komission kannattaisi hallinnoida itse ja millaisissa tilanteissa muut rahoittajat voisivat tehdä sen paremmin?Mitä etuja komission käytettävissä olevilla eri välineillä on toisiinsa verrattuna rahoitettaessa ympäristöalan tukitoimia (”suuret” hankkeet, ”pienet” hankkeet, alakohtaiset tukiohjelmat, erityisrahastot jne.)?Miten kahdenvälisen tuen avulla rahoitettujen hankkeiden pitäisi kytkeytyä ympäristöä ja trooppisia metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettuihin hankkeisiin?Mitä taloudellisia vaikutuksia on sitoumuksilla, joita komissio tekee monenvälisten ympäristösopimusten yhteydessä, esimerkiksi edunsaajamaiden hallintorakenteiden kehittämisen kannalta?Missä määrin ja millä tavoin komissio aikoo käsitellä globaalien julkishyödykkeiden rahoittamista?Mitkä ovat komission tavoitteet ja ensisijaiset rahoituskohteet alueellisella tasolla? |
| --- | --- |

11.

Kehityspolitiikassa ympäristöasioihin sovellettu lähestymistapa ja kehitysyhteistyötä varten säädettyjen oikeudellisten kehysten lähestymistapa eivät täysin vastaa toisiaan, joten kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia varten tarvitaan kokonaisvaltainen yleisstrategia. Tärkein strategia-asiakirja, jonka komission yksiköt ovat laatineet kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista, on valmisteluasiakirja ”Integrating The Environment Into EC Economic and Development Cooperation – A Comprehensive Strategy” huhtikuulta 2001. Siinä korostetaan ympäristön merkitystä kestävän kehityksen kannalta, kuvataan ympäristönäkökohtien ottamista mukaan yhteisön yleiseen kehityspolitiikkaan sekä eritellään toimet strategian täytäntöönpanemiseksi. Asiakirjassa ei kuitenkaan esitetä sellaista kokonaisvaltaista ympäristöstrategiaa, jollaisen ovat hyväksyneet useat muut rahoittajat ja jossa käsitellään selkeästi paitsi ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista myös ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoitusta. Laatikossa 2 on lueteltu eräitä keskeisiä seikkoja, jotka tällaisen strategian voidaan ajatella kattavan.

Laatikko 2Esimerkkejä ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamiseen liittyvistä strategisista kysymyksistäMitkä ovat komission tavoitteet ja ensisijaiset alat, kun se myöntää rahoitusta ympäristöohjelmille ja -hankkeille, ottaen huomioon komission vahvuudet ja heikkoudet ja muiden rahoittajien roolin?Kun komissio myöntää rahoitusta tietylle ohjelmalla tai hankkeelle: mitä hankkeita komission kannattaisi hallinnoida itse ja millaisissa tilanteissa muut rahoittajat voisivat tehdä sen paremmin?Mitä etuja komission käytettävissä olevilla eri välineillä on toisiinsa verrattuna rahoitettaessa ympäristöalan tukitoimia (”suuret” hankkeet, ”pienet” hankkeet, alakohtaiset tukiohjelmat, erityisrahastot jne.)?Miten kahdenvälisen tuen avulla rahoitettujen hankkeiden pitäisi kytkeytyä ympäristöä ja trooppisia metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettuihin hankkeisiin?Mitä taloudellisia vaikutuksia on sitoumuksilla, joita komissio tekee monenvälisten ympäristösopimusten yhteydessä, esimerkiksi edunsaajamaiden hallintorakenteiden kehittämisen kannalta?Missä määrin ja millä tavoin komissio aikoo käsitellä globaalien julkishyödykkeiden rahoittamista?Mitkä ovat komission tavoitteet ja ensisijaiset rahoituskohteet alueellisella tasolla?

| 12. | Joulukuussa 2005 allekirjoitettiin uutta yhteisön kehityspolitiikkaa koskeva asiakirja (kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus). Uuden politiikan avulla pyritään ottamaan huomioon komission kehitysavun ympäristönäkökohdat valtavirtaistamisen kautta sekä valitsemalla ympäristöasiat ja luonnonvarat yhdeksi yhdeksästä rahoituksen painopistealueesta. Ehdottaessaan tätä uutta lähestymistapaa komissio myönsi, että aiempi kehityspolitiikka oli liiallisessa määrin rakentunut valtavirtaistamisen varaan, niin ettei sillä voitu varmistaa komission kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtien ottamista huomioon (9). |
| --- | --- |

12.

Joulukuussa 2005 allekirjoitettiin uutta yhteisön kehityspolitiikkaa koskeva asiakirja (kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus). Uuden politiikan avulla pyritään ottamaan huomioon komission kehitysavun ympäristönäkökohdat valtavirtaistamisen kautta sekä valitsemalla ympäristöasiat ja luonnonvarat yhdeksi yhdeksästä rahoituksen painopistealueesta. Ehdottaessaan tätä uutta lähestymistapaa komissio myönsi, että aiempi kehityspolitiikka oli liiallisessa määrin rakentunut valtavirtaistamisen varaan, niin ettei sillä voitu varmistaa komission kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtien ottamista huomioon (9).

| 13. | Uudesta kehityspolitiikasta käy selvästi ilmi, että komissio aikoo kiinnittää ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamiseen entistä enemmän huomiota, mutta politiikan toteuttamiseksi tarvitaan vielä selkeä strategia. Laatikossa 2 mainittujen seikkojen lisäksi strategiaa laadittaessa olisi määritettävä etenkin se, miten komissio pyrkii varmistamaan, että politiikan painotusten mukaisesti maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin todella sisällytetään ympäristöohjelmia ja -hankkeita. Tämä on tärkeä kysymys, sillä kyseinen aihealue on vain yksi yhdeksästä painopistealueesta, ja edunsaajamaiden on keskitettävä saamansa rahoitus vain yhdelle tai kahdelle keskeiselle alalle. Koska useimmissa edunsaajamaissa ympäristöasioita ei aseteta etusijalle, on olemassa riski, että maat kohdentavat melko vähän varoja ympäristöalalle ja luonnonvaroista riippuvaisille aloille siitä huolimatta, että komissio antaa kehityspolitiikassaan ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamiselle aiempaa enemmän painoarvoa. |
| --- | --- |

13.

Uudesta kehityspolitiikasta käy selvästi ilmi, että komissio aikoo kiinnittää ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamiseen entistä enemmän huomiota, mutta politiikan toteuttamiseksi tarvitaan vielä selkeä strategia. Laatikossa 2 mainittujen seikkojen lisäksi strategiaa laadittaessa olisi määritettävä etenkin se, miten komissio pyrkii varmistamaan, että politiikan painotusten mukaisesti maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin todella sisällytetään ympäristöohjelmia ja -hankkeita. Tämä on tärkeä kysymys, sillä kyseinen aihealue on vain yksi yhdeksästä painopistealueesta, ja edunsaajamaiden on keskitettävä saamansa rahoitus vain yhdelle tai kahdelle keskeiselle alalle. Koska useimmissa edunsaajamaissa ympäristöasioita ei aseteta etusijalle, on olemassa riski, että maat kohdentavat melko vähän varoja ympäristöalalle ja luonnonvaroista riippuvaisille aloille siitä huolimatta, että komissio antaa kehityspolitiikassaan ympäristöohjelmien ja -hankkeiden rahoittamiselle aiempaa enemmän painoarvoa.

Komission on vielä pantava täytäntöön tarvittavat hallinnointijärjestelyt toteuttaakseen ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategiansa ja arvioidakseen myöntämäänsä kehitysapuun sisältyvän ympäristönsuojelun tason

| 14. | Koska tärkeimmässä kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia käsittelevässä strategia-asiakirjassa keskitytään valtavirtaistamiseen, tässä kertomuksen osassa perehdytään etenkin hallinnointijärjestelyihin, joita on toteutettu strategian seurantaa varten. Osassa tutkitaan myös, mitä toimia komissio on toteuttanut arvioidakseen myöntämäänsä apuun sisältyvän yleisen ympäristönsuojelun tason, sekä valtavirtaistamisen että rahoitettujen ympäristöhankkeiden kannalta. |
| --- | --- |

14.

Koska tärkeimmässä kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia käsittelevässä strategia-asiakirjassa keskitytään valtavirtaistamiseen, tässä kertomuksen osassa perehdytään etenkin hallinnointijärjestelyihin, joita on toteutettu strategian seurantaa varten. Osassa tutkitaan myös, mitä toimia komissio on toteuttanut arvioidakseen myöntämäänsä apuun sisältyvän yleisen ympäristönsuojelun tason, sekä valtavirtaistamisen että rahoitettujen ympäristöhankkeiden kannalta.

Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategian toteuttamisen valvontamekanismi

| 15. | Ympäristöasioiden kehitysyhteistyöhön sisällyttämistä koskevien strategioiden täytäntöönpano on osoittautunut suureksi haasteeksi niin komissiolle kuin muillekin rahoittajille. Komissiossa tehtävää vaikeuttaa lisäksi se, että vastuu yhteisön ulkopuolelle osoitetusta tuesta jakautuu kolmen pääosaston kesken (kehitysyhteistyön ja ulkosuhteiden pääosastot sekä EuropeAid-yhteistyötoimisto). |
| --- | --- |

15.

Ympäristöasioiden kehitysyhteistyöhön sisällyttämistä koskevien strategioiden täytäntöönpano on osoittautunut suureksi haasteeksi niin komissiolle kuin muillekin rahoittajille. Komissiossa tehtävää vaikeuttaa lisäksi se, että vastuu yhteisön ulkopuolelle osoitetusta tuesta jakautuu kolmen pääosaston kesken (kehitysyhteistyön ja ulkosuhteiden pääosastot sekä EuropeAid-yhteistyötoimisto).

| 16. | Varmistaakseen vaikuttavan toteuttamisen ja helpottaakseen koordinointia komissio liitti ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta laatimaansa valmisteluasiakirjaan toimintakehyksen valtavirtaistamisen jatkotoimenpiteitä varten. Toimintakehyksestä käyvät ilmi tavoitteet, toimintatyypit, määräajat ja mukana olevat pääosastot. Toimintakehyksen toteuttamista koskevan systemaattisen yleisen seurannan varmistamiseksi ei kuitenkaan perustettu yksiköiden välistä ohjausryhmää. Toimintakehyksessä yksilöidyt toimet ovat osittain tästä syystä edenneet hyvin eri tahtia alasta riippuen, mutta lähes aina ne ovat viivästyneet tai jääneet toteuttamatta. |
| --- | --- |

16.

Varmistaakseen vaikuttavan toteuttamisen ja helpottaakseen koordinointia komissio liitti ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta laatimaansa valmisteluasiakirjaan toimintakehyksen valtavirtaistamisen jatkotoimenpiteitä varten. Toimintakehyksestä käyvät ilmi tavoitteet, toimintatyypit, määräajat ja mukana olevat pääosastot. Toimintakehyksen toteuttamista koskevan systemaattisen yleisen seurannan varmistamiseksi ei kuitenkaan perustettu yksiköiden välistä ohjausryhmää. Toimintakehyksessä yksilöidyt toimet ovat osittain tästä syystä edenneet hyvin eri tahtia alasta riippuen, mutta lähes aina ne ovat viivästyneet tai jääneet toteuttamatta.

| 17. | Komission yksiköiden laatimassa valmisteluasiakirjassa todetaan, että ympäristökysymysten yhdentämisprosessin ohjaamiseksi on tarpeen kehittää joukko suoritusindikaattoreita, joilla voidaan mitata prosessin etenemistä. Niitä ei kuitenkaan ole luotu eikä toimintakehyksen täytäntöönpanon edistymisen osalta ole toteutettu kattavaa sisäistä eikä ulkoista raportointia. |
| --- | --- |

17.

Komission yksiköiden laatimassa valmisteluasiakirjassa todetaan, että ympäristökysymysten yhdentämisprosessin ohjaamiseksi on tarpeen kehittää joukko suoritusindikaattoreita, joilla voidaan mitata prosessin etenemistä. Niitä ei kuitenkaan ole luotu eikä toimintakehyksen täytäntöönpanon edistymisen osalta ole toteutettu kattavaa sisäistä eikä ulkoista raportointia.

Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanoa koskevien komission valmiuksien kehittäminen

| 18. | Komissio ei ole asianmukaisella tavalla selvittänyt, onko sillä riittävät henkilöstöresurssit ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanemiseksi. Komission yksiköiden ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta laatimassa valmisteluasiakirjassa todettiin ainoastaan, että on tarpeen lisätä ympäristöalaa laajasti tuntevan henkilöstön määrää ja hyödyntää erityisasiantuntijoita tilapäisesti. Komissio ei ole ryhtynyt riittäviin toimiin näiden henkilöstötarpeiden täyttämiseksi huolimatta Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmistä, joiden kohdassa 4.3 todetaan, että ”Olisi varmistettava komission yksiköiden kyky huolehtia tehokkaasta ympäristönäkökohtien yhdentämisestä sekä Brysselissä että lähetystöissä tarvittavien henkilöstöresurssien kohdistamisen sekä koulutuksen, tietämyksen jakamisen ja palautteen asianmukaisen antamisen avulla”. |
| --- | --- |

18.

Komissio ei ole asianmukaisella tavalla selvittänyt, onko sillä riittävät henkilöstöresurssit ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanemiseksi. Komission yksiköiden ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta laatimassa valmisteluasiakirjassa todettiin ainoastaan, että on tarpeen lisätä ympäristöalaa laajasti tuntevan henkilöstön määrää ja hyödyntää erityisasiantuntijoita tilapäisesti. Komissio ei ole ryhtynyt riittäviin toimiin näiden henkilöstötarpeiden täyttämiseksi huolimatta Göteborgin Eurooppa-neuvoston päätelmistä, joiden kohdassa 4.3 todetaan, että ”Olisi varmistettava komission yksiköiden kyky huolehtia tehokkaasta ympäristönäkökohtien yhdentämisestä sekä Brysselissä että lähetystöissä tarvittavien henkilöstöresurssien kohdistamisen sekä koulutuksen, tietämyksen jakamisen ja palautteen asianmukaisen antamisen avulla”.

| 19. | Komissio on kehittänyt valmiuksiaan lähinnä antamalla jo palveluksessa olevalle henkilöstölle ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista koskevaa koulutusta ja tukea. Tämä on tapahtunut pääasiassa seuraavin keinoin:






  a) | perustamalla ympäristökysymysten helpdesk-palvelu antamaan valtavirtaistamista koskevaa neuvontaa; |
| --- | --- | --- |

19.

Komissio on kehittänyt valmiuksiaan lähinnä antamalla jo palveluksessa olevalle henkilöstölle ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista koskevaa koulutusta ja tukea. Tämä on tapahtunut pääasiassa seuraavin keinoin:

a)

perustamalla ympäristökysymysten helpdesk-palvelu antamaan valtavirtaistamista koskevaa neuvontaa;

| b) | laatimalla käsikirja ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta; |
| --- | --- |

b)

laatimalla käsikirja ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta;

| c) | tarjoamalla täydennyskoulutusta ympäristönäkökohtien huomioon ottamisen osalta. |
| --- | --- |

c)

tarjoamalla täydennyskoulutusta ympäristönäkökohtien huomioon ottamisen osalta.

Koska komissiossa on vain rajallisesti ympäristöalan asiantuntemusta, se on tehnyt sopimuksia alan asiantuntijoiden kanssa. Komissio on kuitenkin kohdannut vaikeuksia kunkin edellä mainitun osa-alueen toteuttamisessa.

| 20. | Ympäristökysymysten helpdesk-palvelu oli toiminnassa vuosina 1999–2002, mutta sopimuksen päätyttyä uudesta helpdesk-palvelusta, joka koostui kolmesta ympäristöalan asiantuntijasta, tehtiin sopimus vasta vuonna 2004. Komissio oli hyvin riippuvainen ulkopuolisesta asiantuntemuksesta, joten kahden vuoden tauko viivästytti huomattavasti valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanoa, sillä helpdesk-palvelu on neuvonnan lisäksi vastannut käsikirjan laatimisesta ja koulutuksesta. |
| --- | --- |

20.

Ympäristökysymysten helpdesk-palvelu oli toiminnassa vuosina 1999–2002, mutta sopimuksen päätyttyä uudesta helpdesk-palvelusta, joka koostui kolmesta ympäristöalan asiantuntijasta, tehtiin sopimus vasta vuonna 2004. Komissio oli hyvin riippuvainen ulkopuolisesta asiantuntemuksesta, joten kahden vuoden tauko viivästytti huomattavasti valtavirtaistamisstrategian täytäntöönpanoa, sillä helpdesk-palvelu on neuvonnan lisäksi vastannut käsikirjan laatimisesta ja koulutuksesta.

| 21. | Valtavirtaistamisstrategiaan kuului ympäristökäsikirjan laatiminen vuodeksi 2003. Vaikka sen valmistelu oli alun perin aloitettu vuonna 1998, se ei ollut vielä valmistunut vuoden 2005 loppuun mennessä (ks. tarkemmin laatikosta 3).

  Laatikko 3YmpäristökäsikirjaKomissio teki vuonna 1998 erään konsulttiyrityksen kanssa sopimuksen 12 kuukaudeksi, mutta lopulta vuonna 2001 valmistunutta käsikirjaa pidettiin puutteellisena. Sitä ei siis hyväksytty virallisesti, vaan se jäi luonnokseksi. Käsikirjaa on käytetty vain vähän, koska sitä on pidetty pelkkänä luonnoksena, se on erittäin pitkä ja osa henkilöstöstä ei edes tiennyt sen olemassaolosta. Käsikirjan perusteellinen tarkistustyö alkoi vasta vuoden 2004 puolivälissä, jolloin tehtiin sopimus uuden konsulttiyrityksen kanssa. Koska tehtävä on vaativa, koska komissio on asettanut etusijalle koulutusohjelman laatimisen ja koska sopimusta hallinnoiva komission henkilöstö on vaihtunut useasti, tarkistettua käsikirjaa ei ollut saatu valmiiksi vielä vuoden 2005 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

21.

Valtavirtaistamisstrategiaan kuului ympäristökäsikirjan laatiminen vuodeksi 2003. Vaikka sen valmistelu oli alun perin aloitettu vuonna 1998, se ei ollut vielä valmistunut vuoden 2005 loppuun mennessä (ks. tarkemmin laatikosta 3).

Laatikko 3YmpäristökäsikirjaKomissio teki vuonna 1998 erään konsulttiyrityksen kanssa sopimuksen 12 kuukaudeksi, mutta lopulta vuonna 2001 valmistunutta käsikirjaa pidettiin puutteellisena. Sitä ei siis hyväksytty virallisesti, vaan se jäi luonnokseksi. Käsikirjaa on käytetty vain vähän, koska sitä on pidetty pelkkänä luonnoksena, se on erittäin pitkä ja osa henkilöstöstä ei edes tiennyt sen olemassaolosta. Käsikirjan perusteellinen tarkistustyö alkoi vasta vuoden 2004 puolivälissä, jolloin tehtiin sopimus uuden konsulttiyrityksen kanssa. Koska tehtävä on vaativa, koska komissio on asettanut etusijalle koulutusohjelman laatimisen ja koska sopimusta hallinnoiva komission henkilöstö on vaihtunut useasti, tarkistettua käsikirjaa ei ollut saatu valmiiksi vielä vuoden 2005 loppuun mennessä.

| 22. | Valtavirtaistamisstrategian mukaan jokaisen keskusyksiköissä tai lähetystöissä työskentelevän virkamiehen, joka on keskeisessä asemassa tai vastaa kyseisistä maantieteellisistä alueista, olisi pitänyt saada täydennyskoulutuksensa päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä. Tosiasiassa koulutus alkoi vasta marraskuussa vuonna 2004 ja on ollut vapaaehtoista. Koulutuksessa oli tarkoitus käyttää uutta käsikirjaa, mikä ei kuitenkaan ole ollut mahdollista (ks. kohta 21). Osallistuminen komission keskusyksiköissä järjestettyyn koulutukseen on ollut vähäistä. Vaikka yleinen osallistumisaste on ollut suurempi lähetystöissä, vain pieni osa komission henkilöstöstä on osallistunut koulutukseen (ks. laatikko 4).

  Laatikko 4Ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseen liittyvä täydennyskoulutusKomission keskusyksiköissä järjestettyihin koulutusjaksoihin osallistui keskimäärin kahdeksan henkilöä suunnitellun viidentoista sijasta. Useita koulutustilaisuuksia jouduttiin peruuttamaan vähäisen osallistujamäärän tähden. Ulkosuhteiden pääosaston henkilöstön jäsenistä 37 kävi puolen päivän mittaisen kurssin ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä ohjelmasuunnitteluun, mutta vain yhdeksän henkilöstön jäsentä osallistui aihetta koskevaan kokonaiseen, kahden päivän pituiseen koulutusjaksoon. Vuosi 2005 oli kuitenkin ulkosuhteiden pääosastolle erityisen tärkeä vuosien 2007–2013 maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelemisen kannalta. Lähetystöissä tähän tarkoitukseen kohdennetut koulutusmäärärahat riittivät koulutuksen järjestämiseen vain 20 lähetystössä (koulutukseen osallistui lähetystöjen ja edunsaajamaiden organisaatioiden henkilöstöä). Koulutus järjestettiin niin myöhäisessä vaiheessa, että useimmat lähetystöt Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Välimeren alueella eivät voineet hyödyntää sitä uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja laadittaessa. |
| --- | --- |

22.

Valtavirtaistamisstrategian mukaan jokaisen keskusyksiköissä tai lähetystöissä työskentelevän virkamiehen, joka on keskeisessä asemassa tai vastaa kyseisistä maantieteellisistä alueista, olisi pitänyt saada täydennyskoulutuksensa päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä. Tosiasiassa koulutus alkoi vasta marraskuussa vuonna 2004 ja on ollut vapaaehtoista. Koulutuksessa oli tarkoitus käyttää uutta käsikirjaa, mikä ei kuitenkaan ole ollut mahdollista (ks. kohta 21). Osallistuminen komission keskusyksiköissä järjestettyyn koulutukseen on ollut vähäistä. Vaikka yleinen osallistumisaste on ollut suurempi lähetystöissä, vain pieni osa komission henkilöstöstä on osallistunut koulutukseen (ks. laatikko 4).

Laatikko 4Ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseen liittyvä täydennyskoulutusKomission keskusyksiköissä järjestettyihin koulutusjaksoihin osallistui keskimäärin kahdeksan henkilöä suunnitellun viidentoista sijasta. Useita koulutustilaisuuksia jouduttiin peruuttamaan vähäisen osallistujamäärän tähden. Ulkosuhteiden pääosaston henkilöstön jäsenistä 37 kävi puolen päivän mittaisen kurssin ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä ohjelmasuunnitteluun, mutta vain yhdeksän henkilöstön jäsentä osallistui aihetta koskevaan kokonaiseen, kahden päivän pituiseen koulutusjaksoon. Vuosi 2005 oli kuitenkin ulkosuhteiden pääosastolle erityisen tärkeä vuosien 2007–2013 maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelemisen kannalta. Lähetystöissä tähän tarkoitukseen kohdennetut koulutusmäärärahat riittivät koulutuksen järjestämiseen vain 20 lähetystössä (koulutukseen osallistui lähetystöjen ja edunsaajamaiden organisaatioiden henkilöstöä). Koulutus järjestettiin niin myöhäisessä vaiheessa, että useimmat lähetystöt Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Välimeren alueella eivät voineet hyödyntää sitä uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja laadittaessa.

| 23. | Eräs aloite, joka olisi voinut parantaa kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtien hallinnointivalmiuksia komissiossa, oli ympäristöalan yhteyshenkilöiden verkoston perustaminen vuonna 2003. Verkostoon oli tarkoitus valita jokaisesta yksiköstä yksi virkamies ja verkostoon kuuluvien oli määrä selvittää yhdessä, miten ympäristökysymykset voidaan ottaa paremmin huomioon kehityshankkeissa ja miten edistettäisiin parhaiden käytäntöjen levittämistä. Verkoston jäsenet kokoontuivat neljästi toukokuuhun 2004 mennessä, mutta tämän jälkeen kokouksia ei ole järjestetty. Lisäksi verkosto koostui lähinnä EuropeAid-yhteistyötoimiston virkamiehistä, eikä komission muita yksiköitä, etenkään lähetystöjä, ollut otettu riittävällä tavalla mukaan sen toimintaan. Näin ollen verkosto ei toistaiseksi ole merkittävästi kehittänyt komission sisäisiä valmiuksia. |
| --- | --- |

23.

Eräs aloite, joka olisi voinut parantaa kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtien hallinnointivalmiuksia komissiossa, oli ympäristöalan yhteyshenkilöiden verkoston perustaminen vuonna 2003. Verkostoon oli tarkoitus valita jokaisesta yksiköstä yksi virkamies ja verkostoon kuuluvien oli määrä selvittää yhdessä, miten ympäristökysymykset voidaan ottaa paremmin huomioon kehityshankkeissa ja miten edistettäisiin parhaiden käytäntöjen levittämistä. Verkoston jäsenet kokoontuivat neljästi toukokuuhun 2004 mennessä, mutta tämän jälkeen kokouksia ei ole järjestetty. Lisäksi verkosto koostui lähinnä EuropeAid-yhteistyötoimiston virkamiehistä, eikä komission muita yksiköitä, etenkään lähetystöjä, ollut otettu riittävällä tavalla mukaan sen toimintaan. Näin ollen verkosto ei toistaiseksi ole merkittävästi kehittänyt komission sisäisiä valmiuksia.

Komission kehitysapuun sisältyvän ympäristönsuojelun tason arviointijärjestelmät

| 24. | Lisäksi komissiossa tehdään säännöksiä koskevia ja alakohtaisia arviointeja, joiden järjestämisestä vastaa EuropeAid-yhteistyötoimiston arviointiyksikkö, sekä yksittäisten hankkeiden arviointeja, joista lähetystöt huolehtivat. Komission toimintakehyksessä (ks. kohta 16) edellytettiin, että yhteisön apuun sisältyvän ympäristönsuojelun tasosta vuosina 1996–2000 tehdään riippumaton arviointi osana ympäristönsuojelun tason säännöllistä arviointiprosessia. Tällaisen arvioinnin avulla olisi voitu saada perustietoja ja testata suoritusindikaattoreita (ks. kohta 17). Arviointi olisi myös auttanut hyödyntämään aiemmista tukitoimista saatuja kokemuksia, joita olisi voitu käyttää kehitettäessä kokonaisvaltaista ympäristöstrategiaa (ks. kohta 11). Arviointi aiottiin saada päätökseen vuoden 2002 puoliväliin mennessä, mutta sitä ei ole vieläkään tehty (10). |
| --- | --- |

24.

Lisäksi komissiossa tehdään säännöksiä koskevia ja alakohtaisia arviointeja, joiden järjestämisestä vastaa EuropeAid-yhteistyötoimiston arviointiyksikkö, sekä yksittäisten hankkeiden arviointeja, joista lähetystöt huolehtivat. Komission toimintakehyksessä (ks. kohta 16) edellytettiin, että yhteisön apuun sisältyvän ympäristönsuojelun tasosta vuosina 1996–2000 tehdään riippumaton arviointi osana ympäristönsuojelun tason säännöllistä arviointiprosessia. Tällaisen arvioinnin avulla olisi voitu saada perustietoja ja testata suoritusindikaattoreita (ks. kohta 17). Arviointi olisi myös auttanut hyödyntämään aiemmista tukitoimista saatuja kokemuksia, joita olisi voitu käyttää kehitettäessä kokonaisvaltaista ympäristöstrategiaa (ks. kohta 11). Arviointi aiottiin saada päätökseen vuoden 2002 puoliväliin mennessä, mutta sitä ei ole vieläkään tehty (10).

| 25. | Komission keskusyksiköillä ei ole yksittäisten ympäristöhankkeiden osalta järjestelmää, jolla se saisi lähetystöjen toteuttamien arviointien tulokset ja voisi analysoida ne. Niin ollen ei ole myöskään olemassa menettelyjä jo valmistuneiden arviointihankkeiden perusteella saatujen kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi. Myöskään muiden kuin ympäristöhankkeiden ympäristövaikutuksia koskevien tietojen hankkimiseksi ja arvioimiseksi ei ole olemassa järjestelmää. |
| --- | --- |

25.

Komission keskusyksiköillä ei ole yksittäisten ympäristöhankkeiden osalta järjestelmää, jolla se saisi lähetystöjen toteuttamien arviointien tulokset ja voisi analysoida ne. Niin ollen ei ole myöskään olemassa menettelyjä jo valmistuneiden arviointihankkeiden perusteella saatujen kokemusten ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi. Myöskään muiden kuin ympäristöhankkeiden ympäristövaikutuksia koskevien tietojen hankkimiseksi ja arvioimiseksi ei ole olemassa järjestelmää.

| 26. | Komissiolla on vuodesta 2001 ollut käytössä käynnissä olevien kehityshankkeiden seurantajärjestelmä ”tuloshakuinen seuranta”. Järjestelmässä edellytetään, että komission kanssa sopimuksen tehneiden konsulttiyritysten edustajat tekevät kaikkien yli miljoonan euron arvoisten kehityshankkeiden osalta seurantakäynnin noin 12 kuukauden välein. He arvioivat kunkin hankkeen ja antavat sille ”arvosanan” viiden kriteerin perusteella: merkitys, tehokkuus, tuloksellisuus, vaikutus ja kestävyys. Näihin liittyy osaperusteita, joihin kuuluu myös ympäristönäkökohtiin perustuva kestävyys. Komission keskusyksiköt eivät kuitenkaan analysoi raporttien sisältämiä määrällisiä ja laadullisia havaintoja järjestelmällisesti arvioidakseen ympäristöhankkeiden yleisiä tuloksia ja sitä, missä määrin ympäristönäkökulma on otettu huomioon muissa kehityshankkeissa. |
| --- | --- |

26.

Komissiolla on vuodesta 2001 ollut käytössä käynnissä olevien kehityshankkeiden seurantajärjestelmä ”tuloshakuinen seuranta”. Järjestelmässä edellytetään, että komission kanssa sopimuksen tehneiden konsulttiyritysten edustajat tekevät kaikkien yli miljoonan euron arvoisten kehityshankkeiden osalta seurantakäynnin noin 12 kuukauden välein. He arvioivat kunkin hankkeen ja antavat sille ”arvosanan” viiden kriteerin perusteella: merkitys, tehokkuus, tuloksellisuus, vaikutus ja kestävyys. Näihin liittyy osaperusteita, joihin kuuluu myös ympäristönäkökohtiin perustuva kestävyys. Komission keskusyksiköt eivät kuitenkaan analysoi raporttien sisältämiä määrällisiä ja laadullisia havaintoja järjestelmällisesti arvioidakseen ympäristöhankkeiden yleisiä tuloksia ja sitä, missä määrin ympäristönäkökulma on otettu huomioon muissa kehityshankkeissa.

| 27. | Komissio käyttää OECD:n kehitysapukomitean taloudellista seuranta- ja raportointijärjestelmää, joka on epätarkoituksenmukainen siksi, että summia ei voida eritellä, vaikka sellaiset muut kuin ympäristöhankkeet, joissa on aiheutunut ympäristöasioihin liittyviä menoja, voidaankin yksilöidä. Maailmanpankin käyttämässä koodausjärjestelmässä tämä ongelma on ratkaistu (11). Lisäksi komissio hyödyntää epäyhdenmukaisesti osoitinjärjestelmää, jolla yksilöidään monenvälisistä ympäristösopimuksista aiheutuneet menot. Tämä merkitsee, että komissio ei ole kyennyt täyttämään asianmukaisesti monenvälisiin ympäristösopimuksiin liittyviä raportointivelvoitteitaan. |
| --- | --- |

27.

Komissio käyttää OECD:n kehitysapukomitean taloudellista seuranta- ja raportointijärjestelmää, joka on epätarkoituksenmukainen siksi, että summia ei voida eritellä, vaikka sellaiset muut kuin ympäristöhankkeet, joissa on aiheutunut ympäristöasioihin liittyviä menoja, voidaankin yksilöidä. Maailmanpankin käyttämässä koodausjärjestelmässä tämä ongelma on ratkaistu (11). Lisäksi komissio hyödyntää epäyhdenmukaisesti osoitinjärjestelmää, jolla yksilöidään monenvälisistä ympäristösopimuksista aiheutuneet menot. Tämä merkitsee, että komissio ei ole kyennyt täyttämään asianmukaisesti monenvälisiin ympäristösopimuksiin liittyviä raportointivelvoitteitaan.

ARVIO YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIEN HUOMIOON OTTAMISEN VAIKUTTAVUUDESTA KOMISSIOSSA

Johdanto

| 28. | Tässä kertomuksen osassa arvioidaan, miten vaikuttavasti komissio on sisällyttänyt ympäristönäkökohdat kehitysyhteistyöhönsä. Arvio kohdistuu kolmenlaisiin komission tukitoimiin:






  a) | maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin; |
| --- | --- | --- |

28.

Tässä kertomuksen osassa arvioidaan, miten vaikuttavasti komissio on sisällyttänyt ympäristönäkökohdat kehitysyhteistyöhönsä. Arvio kohdistuu kolmenlaisiin komission tukitoimiin:

a)

maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin;

| b) | talousarviotukea koskeviin ohjelmiin; |
| --- | --- |

b)

talousarviotukea koskeviin ohjelmiin;

| c) | muihin kuin ympäristöhankkeisiin. |
| --- | --- |

c)

muihin kuin ympäristöhankkeisiin.

Maakohtaisten ympäristöanalyysien tekemisessä uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten edistyttiin vuonna 2005, mutta niiden vaikutuksia on vielä liian aikaista arvioida

| 29. | Komissio laati jokaisen siltä kehitysapua saavan maan ja alueen osalta maakohtaisen strategia-asiakirjan ensimmäisen kerran vuonna 2001 tai 2002 määrittääkseen, missä muodossa sen pitäisi antaa apua vuosiin 2006–2007 saakka. Periaatteessa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa piti komission omien politiikkojen lisäksi ottaa huomioon kunkin maan ensisijaiset kehitystavoitteet maiden sitoutumisen varmistamiseksi. Asianomaisessa komission strategiassa, sellaisena kuin se on esitetty komission vuoden 2000 kehityspolitiikassa ja komission yksiköiden laatimassa valmisteluasiakirjassa, painotettiin ympäristönäkökohtien ottamista mukaan kaikkiin kehitysyhteistyön osa-alueisiin. Sen vuoksi oli erityisen tärkeää sisällyttää ympäristökysymykset komission maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin – muutoin yleisstrategia ei olisi vaikuttava. |
| --- | --- |

29.

Komissio laati jokaisen siltä kehitysapua saavan maan ja alueen osalta maakohtaisen strategia-asiakirjan ensimmäisen kerran vuonna 2001 tai 2002 määrittääkseen, missä muodossa sen pitäisi antaa apua vuosiin 2006–2007 saakka. Periaatteessa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa piti komission omien politiikkojen lisäksi ottaa huomioon kunkin maan ensisijaiset kehitystavoitteet maiden sitoutumisen varmistamiseksi. Asianomaisessa komission strategiassa, sellaisena kuin se on esitetty komission vuoden 2000 kehityspolitiikassa ja komission yksiköiden laatimassa valmisteluasiakirjassa, painotettiin ympäristönäkökohtien ottamista mukaan kaikkiin kehitysyhteistyön osa-alueisiin. Sen vuoksi oli erityisen tärkeää sisällyttää ympäristökysymykset komission maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin – muutoin yleisstrategia ei olisi vaikuttava.

| 30. | Käydessään läpi näitä ensimmäisiä maakohtaisia strategia-asiakirjoja (2001–2007) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, samoin kuin komission yksiköt selvityksissään, että tosiasiassa ympäristöä ei ollut otettu asiakirjoissa tyydyttävällä tavalla huomioon: ympäristöasioita oli yleisesti ottaen analysoitu puutteellisesti ja komission toteuttamat korjaavat strategiat eivät tyydyttävällä tavalla ratkaisseet rahoitettavien painopistealueiden ympäristökysymyksiä. Otokseen poimituista 60 maakohtaisesta strategia-asiakirjasta yhdessäkään ei mainittu ympäristönäkökohtiin perustuvaan kestävyyteen liittyvää vuosituhannen kehitystavoitetta ja vain noin neljänneksessä viitattiin monenvälisiin ympäristösopimuksiin. |
| --- | --- |

30.

Käydessään läpi näitä ensimmäisiä maakohtaisia strategia-asiakirjoja (2001–2007) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, samoin kuin komission yksiköt selvityksissään, että tosiasiassa ympäristöä ei ollut otettu asiakirjoissa tyydyttävällä tavalla huomioon: ympäristöasioita oli yleisesti ottaen analysoitu puutteellisesti ja komission toteuttamat korjaavat strategiat eivät tyydyttävällä tavalla ratkaisseet rahoitettavien painopistealueiden ympäristökysymyksiä. Otokseen poimituista 60 maakohtaisesta strategia-asiakirjasta yhdessäkään ei mainittu ympäristönäkökohtiin perustuvaan kestävyyteen liittyvää vuosituhannen kehitystavoitetta ja vain noin neljänneksessä viitattiin monenvälisiin ympäristösopimuksiin.

| 31. | Valtavirtaistamisen vähäisyys maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa kuvasti tietyssä määrin sitä, etteivät monet edunsaajamaista pitäneet ympäristönäkökohtia varsinaisesti ensisijaisina. Komissiolla on ollut tapana niveltää maakohtaiset strategia-asiakirjansa köyhyyden vähentämisstrategiaan (Poverty Reduction Strategy Papers, PRSP) (12) niiden maiden osalta, joilla tällainen strategia on. Kuten Maailmanpankin tutkimus on osoittanut (13), ympäristöasioita ei tavallisesti ole sisällytetty köyhyyden vähentämisstrategioihin, mikä johtuu osittain siitä, että monet edunsaajamaat eivät pidä köyhyyden ja ympäristön välisiä yhteyksiä olennaisina. Ympäristöministeriöiden päätehtävä on puhua ympäristön puolesta kansallisessa politiikassa, mutta käytännössä niillä ei ole – edes Brasilian ja Kiinan kaltaisissa kehittyneemmissä maissa, joissa on suuria ympäristöön liittyviä huolenaiheita – yhtä paljon voimavaroja ja vaikutusvaltaa kuin vakiintuneemmilla ministeriöillä. |
| --- | --- |

31.

Valtavirtaistamisen vähäisyys maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa kuvasti tietyssä määrin sitä, etteivät monet edunsaajamaista pitäneet ympäristönäkökohtia varsinaisesti ensisijaisina. Komissiolla on ollut tapana niveltää maakohtaiset strategia-asiakirjansa köyhyyden vähentämisstrategiaan (Poverty Reduction Strategy Papers, PRSP) (12) niiden maiden osalta, joilla tällainen strategia on. Kuten Maailmanpankin tutkimus on osoittanut (13), ympäristöasioita ei tavallisesti ole sisällytetty köyhyyden vähentämisstrategioihin, mikä johtuu osittain siitä, että monet edunsaajamaat eivät pidä köyhyyden ja ympäristön välisiä yhteyksiä olennaisina. Ympäristöministeriöiden päätehtävä on puhua ympäristön puolesta kansallisessa politiikassa, mutta käytännössä niillä ei ole – edes Brasilian ja Kiinan kaltaisissa kehittyneemmissä maissa, joissa on suuria ympäristöön liittyviä huolenaiheita – yhtä paljon voimavaroja ja vaikutusvaltaa kuin vakiintuneemmilla ministeriöillä.

| 32. | Joka tapauksessa se, että ympäristönäkökohtien sisällyttäminen kehitysapuun on riittämätöntä, heijastelee myös komission toimien puutteellisuutta. Komission yksiköiden ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta laatimassa valmisteluasiakirjassa todettiin, että maakohtaiset ympäristöprofiilit olivat ohjelmasuunnittelun aikana tärkeitä valtavirtaistamisen kannalta; silti komission vuonna 2002 tekemässä selvityksessä, jota varten oli poimittu 60 maakohtaisen strategia-asiakirjan otos, kävi ilmi, että vain kuusi ympäristöprofiilia oli laadittu. Näin siitä huolimatta, että maakohtaiset ympäristöanalyysit ovat kuuluneet parhaisiin käytäntöihin vuodesta 1992, jolloin OECD:n kehitysapukomitea julkaisi asiaa koskevat suuntaviivansa (14). |
| --- | --- |

32.

Joka tapauksessa se, että ympäristönäkökohtien sisällyttäminen kehitysapuun on riittämätöntä, heijastelee myös komission toimien puutteellisuutta. Komission yksiköiden ympäristönäkökohtien huomioon ottamisesta laatimassa valmisteluasiakirjassa todettiin, että maakohtaiset ympäristöprofiilit olivat ohjelmasuunnittelun aikana tärkeitä valtavirtaistamisen kannalta; silti komission vuonna 2002 tekemässä selvityksessä, jota varten oli poimittu 60 maakohtaisen strategia-asiakirjan otos, kävi ilmi, että vain kuusi ympäristöprofiilia oli laadittu. Näin siitä huolimatta, että maakohtaiset ympäristöanalyysit ovat kuuluneet parhaisiin käytäntöihin vuodesta 1992, jolloin OECD:n kehitysapukomitea julkaisi asiaa koskevat suuntaviivansa (14).

| 33. | Komissio edistyi vuonna 2005 merkittävästi ongelman ratkaisemisessa, kun se laati maakohtaisen ympäristöprofiilin Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen edunsaajamaista vuosien 2007–2013 uusien maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelemista varten. Samaa lähestymistapaa sovelletaan AKT-valtioiden osalta. Koska maakohtaisia strategia-asiakirjoja vasta valmisteltiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättyessä, oli vielä liian aikaista arvioida, missä määrin ympäristöprofiilit olivat parantaneet ympäristönäkökohtien sisällyttämistä maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. Kaikki riippuu lopulta siitä, kuinka tärkeänä edunsaajamaat ja komission yksiköt pitävät ympäristöprofiileissa esiin tuotujen ympäristöasioiden käsittelemistä maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. |
| --- | --- |

33.

Komissio edistyi vuonna 2005 merkittävästi ongelman ratkaisemisessa, kun se laati maakohtaisen ympäristöprofiilin Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen edunsaajamaista vuosien 2007–2013 uusien maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelemista varten. Samaa lähestymistapaa sovelletaan AKT-valtioiden osalta. Koska maakohtaisia strategia-asiakirjoja vasta valmisteltiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättyessä, oli vielä liian aikaista arvioida, missä määrin ympäristöprofiilit olivat parantaneet ympäristönäkökohtien sisällyttämistä maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. Kaikki riippuu lopulta siitä, kuinka tärkeänä edunsaajamaat ja komission yksiköt pitävät ympäristöprofiileissa esiin tuotujen ympäristöasioiden käsittelemistä maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa.

| 34. | Tältä osin komissio on edistynyt vain vähän edunsaajamaiden ympäristötietoisuuden ja valtavirtaistamisvalmiuksien kehittämisessä sen jälkeen, kun se otti käyttöön oman valtavirtaistamisstrategiansa. Komissiolla on käytettävissään erityinen väline, jolla se voi edistää ympäristöasioiden sisällyttämistä kehitysyhteistyöhön, sillä asetukseen (EY) N:o 2493/2000 (15) liittyy 93 miljoonan euron määräraha vuosiksi 2000–2006. Välineellä on kuitenkin ollut vähäinen vaikutus, vaikka sillä voitaisiin merkittävästi myötävaikuttaa ympäristöalan valmiuksien kehittämiseen kehitysmaissa. Komissio ei kuitenkaan ole laatinut yleistä lähestymistapaa valmiuksien kehittämiseen, vaan on tyytynyt viemään yksittäisiä hankkeita eteenpäin tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

34.

Tältä osin komissio on edistynyt vain vähän edunsaajamaiden ympäristötietoisuuden ja valtavirtaistamisvalmiuksien kehittämisessä sen jälkeen, kun se otti käyttöön oman valtavirtaistamisstrategiansa. Komissiolla on käytettävissään erityinen väline, jolla se voi edistää ympäristöasioiden sisällyttämistä kehitysyhteistyöhön, sillä asetukseen (EY) N:o 2493/2000 (15) liittyy 93 miljoonan euron määräraha vuosiksi 2000–2006. Välineellä on kuitenkin ollut vähäinen vaikutus, vaikka sillä voitaisiin merkittävästi myötävaikuttaa ympäristöalan valmiuksien kehittämiseen kehitysmaissa. Komissio ei kuitenkaan ole laatinut yleistä lähestymistapaa valmiuksien kehittämiseen, vaan on tyytynyt viemään yksittäisiä hankkeita eteenpäin tapauskohtaisesti.

| 35. | Komission tasolla on huolestuttavaa, että maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelusta vastaavat virkamiehet käyttivät vuonna 2005 vain vähäisessä määrin hyväkseen ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevia koulutusmahdollisuuksia (ks. laatikko 4). Kehitysyhteistyön ja ympäristöasioiden pääosastoissa sekä EuropeAid-yhteistyötoimistossa on kaikissa maakohtaisten strategia-asiakirjojen ympäristönäkökohtien tutkimiseen erikoistunut yksikkö, mutta niiden analyysit eivät tavallisesti perustu kunkin maan yksityiskohtaiseen tuntemukseen; lisäksi rajallisten henkilöstöresurssien hajottaminen kolmeen pääosastoon merkitsee sitä, että tarkistukset ovat monesti pinnallisia. |
| --- | --- |

35.

Komission tasolla on huolestuttavaa, että maakohtaisten strategia-asiakirjojen valmistelusta vastaavat virkamiehet käyttivät vuonna 2005 vain vähäisessä määrin hyväkseen ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevia koulutusmahdollisuuksia (ks. laatikko 4). Kehitysyhteistyön ja ympäristöasioiden pääosastoissa sekä EuropeAid-yhteistyötoimistossa on kaikissa maakohtaisten strategia-asiakirjojen ympäristönäkökohtien tutkimiseen erikoistunut yksikkö, mutta niiden analyysit eivät tavallisesti perustu kunkin maan yksityiskohtaiseen tuntemukseen; lisäksi rajallisten henkilöstöresurssien hajottaminen kolmeen pääosastoon merkitsee sitä, että tarkistukset ovat monesti pinnallisia.

Ympäristönäkökohtia on harvoin otettu mukaan talousarviotukea koskeviin ohjelmiin

| 36. | Komission ja laajemman rahoittajayhteisön periaatteena on, että suoran talousarviotuen prosenttiosuutta kaikesta myönnettävästä tuesta lisätään. Esimerkiksi rahoituksesta, jota Euroopan kehitysrahasto on myöntänyt AKT-valtioille nykyisten maakohtaisten strategia-asiakirjojen perusteella, noin 25 prosenttia on ollut talousarviotukea. Komissio ei silti juurikaan ole pyrkinyt sisällyttämään ympäristönäkökohtia tähän uudenlaiseen tukimuotoon, vaikka neuvosto totesi 31. toukokuuta 2001 päätelmissään ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevasta komission strategiasta, että ”ympäristönäkökohdat olisi johdonmukaisesti sisällytettävä kaikkiin ... rakennemukautusohjelmiin ja alakohtaisiin uudistus- ja tukiohjelmiin” (16). |
| --- | --- |

36.

Komission ja laajemman rahoittajayhteisön periaatteena on, että suoran talousarviotuen prosenttiosuutta kaikesta myönnettävästä tuesta lisätään. Esimerkiksi rahoituksesta, jota Euroopan kehitysrahasto on myöntänyt AKT-valtioille nykyisten maakohtaisten strategia-asiakirjojen perusteella, noin 25 prosenttia on ollut talousarviotukea. Komissio ei silti juurikaan ole pyrkinyt sisällyttämään ympäristönäkökohtia tähän uudenlaiseen tukimuotoon, vaikka neuvosto totesi 31. toukokuuta 2001 päätelmissään ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevasta komission strategiasta, että ”ympäristönäkökohdat olisi johdonmukaisesti sisällytettävä kaikkiin ... rakennemukautusohjelmiin ja alakohtaisiin uudistus- ja tukiohjelmiin” (16).

| 37. | Talousarviotukea koskevien ohjelmien yhteydessä hyödynnettävä pääasiallinen ympäristöalan arviointiväline on strateginen ympäristöarviointi. Siinä tutkitaan ympäristönäkökohtien huomioon ottamista talousarviotuella rahoitettavissa edunsaajamaiden politiikoissa, suunnitelmissa ja ohjelmissa, muun muassa köyhyyden vähentämisstrategioissa. Neuvoston päätelmissä todettiin, että ”läpäisyperiaatteen huomioon ottamiseksi strategista ympäristöarviointia (SYA) olisi sovellettava systemaattisesti erityisesti rakenneohjelmia ja alakohtaisia ohjelmia laadittaessa ja tärkeimpiin uusiin infrastruktuureihin” (17). Strategisten ympäristöarviointien merkitys tunnustetaan myös komission valtavirtaistamisstrategian yhteydessä. Komissio on toistaiseksi käyttänyt sitä vain vähän, mikä johtuu osittain siitä, että – toisin kuin maakohtaiset ympäristöprofiilit ja ympäristövaikutusten arviointi – se on suhteellisen uusi väline, jota koko rahoittajayhteisö vasta totuttelee käyttämään (18). Komissio olisi silti voinut korostaa tukeen liittyvien ympäristönäkökohtien merkitystä talousarviotukea ja alakohtaista tukea koskevissa laajoissa käsikirjoissaan, joissa kuitenkin tuskin viitataan ympäristökysymyksiin. Komission henkilöstöllä ei siis ole ollut suuntaviivoja siitä, milloin ja miten strategisia ympäristöarviointeja olisi tehtävä, eikä siitä, kuinka tehdä rajoitetumpia ympäristöarviointeja silloin, kun strategista ympäristöarviointia ei pidetä tarkoituksenmukaisena. |
| --- | --- |

37.

Talousarviotukea koskevien ohjelmien yhteydessä hyödynnettävä pääasiallinen ympäristöalan arviointiväline on strateginen ympäristöarviointi. Siinä tutkitaan ympäristönäkökohtien huomioon ottamista talousarviotuella rahoitettavissa edunsaajamaiden politiikoissa, suunnitelmissa ja ohjelmissa, muun muassa köyhyyden vähentämisstrategioissa. Neuvoston päätelmissä todettiin, että ”läpäisyperiaatteen huomioon ottamiseksi strategista ympäristöarviointia (SYA) olisi sovellettava systemaattisesti erityisesti rakenneohjelmia ja alakohtaisia ohjelmia laadittaessa ja tärkeimpiin uusiin infrastruktuureihin” (17). Strategisten ympäristöarviointien merkitys tunnustetaan myös komission valtavirtaistamisstrategian yhteydessä. Komissio on toistaiseksi käyttänyt sitä vain vähän, mikä johtuu osittain siitä, että – toisin kuin maakohtaiset ympäristöprofiilit ja ympäristövaikutusten arviointi – se on suhteellisen uusi väline, jota koko rahoittajayhteisö vasta totuttelee käyttämään (18). Komissio olisi silti voinut korostaa tukeen liittyvien ympäristönäkökohtien merkitystä talousarviotukea ja alakohtaista tukea koskevissa laajoissa käsikirjoissaan, joissa kuitenkin tuskin viitataan ympäristökysymyksiin. Komission henkilöstöllä ei siis ole ollut suuntaviivoja siitä, milloin ja miten strategisia ympäristöarviointeja olisi tehtävä, eikä siitä, kuinka tehdä rajoitetumpia ympäristöarviointeja silloin, kun strategista ympäristöarviointia ei pidetä tarkoituksenmukaisena.

| 38. | Ympäristönäkökohtiin liittyvien arviointimenettelyjen puuttuminen heijastuu talousarviotukea koskevien ohjelmien valmisteluun:






  a) | Komissio ei missään maassa ole arvioinut talousarviotuella rahoitettujen edunsaajamaiden politiikkojen ja ohjelmien mahdollisia ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- | --- |

38.

Ympäristönäkökohtiin liittyvien arviointimenettelyjen puuttuminen heijastuu talousarviotukea koskevien ohjelmien valmisteluun:

a)

Komissio ei missään maassa ole arvioinut talousarviotuella rahoitettujen edunsaajamaiden politiikkojen ja ohjelmien mahdollisia ympäristövaikutuksia.

| b) | Niistä 20 AKT-maasta, jotka olivat saaneet yleistä talousarviotukea yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston kautta vuoteen 2005 mennessä, ainoastaan yhden maan, Tansanian, osalta tuen ehdoksi oli asetettu vaatimuksia, joiden tarkoituksena oli hyödyttää ympäristöä.
  Laatikko 5Esimerkki ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä talousarviotukea koskeviin ohjelmiinTansaniassa, köyhyyden vähentämiseen tarkoitetun talousarviotukea koskevan ohjelman (114 miljoonaa euroa vuosina 2003–2006) yhteydessä, rahoittajat ja hallitus olivat asettaneet ympäristölainsäädännön hyväksymisen yhdeksi kuudesta köyhyyden vähentämisstrategian tavoitteesta. Tämä myötävaikutti suuresti ympäristönhoitoa koskevan lain hyväksymiseen vuonna 2005. |
| --- | --- |

b)

Niistä 20 AKT-maasta, jotka olivat saaneet yleistä talousarviotukea yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston kautta vuoteen 2005 mennessä, ainoastaan yhden maan, Tansanian, osalta tuen ehdoksi oli asetettu vaatimuksia, joiden tarkoituksena oli hyödyttää ympäristöä.

| c) | Vaikka köyhyys ja ympäristökysymykset kytkeytyvät olennaisesti toisiinsa, ympäristöä ei huomioitu köyhyyden vähentämistä koskevia indikaattoreita asetettaessa. |
| --- | --- |

c)

Vaikka köyhyys ja ympäristökysymykset kytkeytyvät olennaisesti toisiinsa, ympäristöä ei huomioitu köyhyyden vähentämistä koskevia indikaattoreita asetettaessa.

| d) | Komission talousarviotuen kahdella painopistealalla, koulutuksessa ja terveysalalla, on erinomaiset mahdollisuudet ottaa huomioon ympäristöasioita, etenkin ennaltaehkäisevän terveydenhoidon yhteydessä. Näitä mahdollisuuksia ei kuitenkaan käytetty hyväksi. |
| --- | --- |

d)

Komission talousarviotuen kahdella painopistealalla, koulutuksessa ja terveysalalla, on erinomaiset mahdollisuudet ottaa huomioon ympäristöasioita, etenkin ennaltaehkäisevän terveydenhoidon yhteydessä. Näitä mahdollisuuksia ei kuitenkaan käytetty hyväksi.

| e) | Komissio pyrkii yhä useammin myöntämään tukea teiden rakentamiseen alakohtaisten tukiohjelmien kautta yksittäisten hankkeiden sijasta, joten erityisesti strategisia ympäristöarviointeja tarvittaisiin haitallisten ympäristövaikutusten välttämiseksi. |
| --- | --- |

e)

Komissio pyrkii yhä useammin myöntämään tukea teiden rakentamiseen alakohtaisten tukiohjelmien kautta yksittäisten hankkeiden sijasta, joten erityisesti strategisia ympäristöarviointeja tarvittaisiin haitallisten ympäristövaikutusten välttämiseksi.

Valtavirtaistamismenettelyt eivät ole olleet riittävän systemaattisia hanketasolla

| 39. | Vaikka yhä suurempi osuus tuesta myönnetään talousarviotukena, hankkeiden rahoittaminen on vielä tärkein tukimuoto. Hankkeiden ympäristöarvioinnin ensimmäinen vaihe on niiden tutkiminen mahdollisten ympäristöhaittojen ja -hyötyjen selvittämiseksi. Vuonna 2001 luonnostellussa ympäristökäsikirjassa määrättiin ympäristötutkimusten periaatteesta, jonka mukaan jokaisen hankkeen osalta oli täytettävä ympäristöasioiden huomioon ottamista koskeva lomake (Environmental Integration Form). Koska käsikirja jäi luonnokseksi (ks. kohta 21), menettelyä ei ole otettu systemaattisesti käyttöön. Niin ollen monet komission lähetystöt käyttivät muita arviointimenettelyjä tai eivät tehneet minkäänlaisia ympäristötutkimuksia.

  Laatikko 6Ympäristötutkimukset komission lähetystössä NicaraguassaKomission alueellinen lähetystö Nicaraguassa vastaa kuudesta maasta, ja siellä työskentelee yli 140 henkilöä. Tarkastuksessa havaittiin, että lähetystö ei sovella minkäänlaisia ympäristötutkimusten suuntaviivoja ja että vuosien 2002–2006 maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin liittyvien hankkeiden ja ohjelmien osalta ei ollut tehty ympäristötutkimuksia, jotka olisivat johtaneet tarkempiin jatkoarviointeihin. Lähetystössä ei myöskään ole ympäristöasiantuntijaa, joka olisi voinut valvoa ja tukea ympäristötutkimusmenettelyjen toteuttamista. |
| --- | --- |

39.

Vaikka yhä suurempi osuus tuesta myönnetään talousarviotukena, hankkeiden rahoittaminen on vielä tärkein tukimuoto. Hankkeiden ympäristöarvioinnin ensimmäinen vaihe on niiden tutkiminen mahdollisten ympäristöhaittojen ja -hyötyjen selvittämiseksi. Vuonna 2001 luonnostellussa ympäristökäsikirjassa määrättiin ympäristötutkimusten periaatteesta, jonka mukaan jokaisen hankkeen osalta oli täytettävä ympäristöasioiden huomioon ottamista koskeva lomake (Environmental Integration Form). Koska käsikirja jäi luonnokseksi (ks. kohta 21), menettelyä ei ole otettu systemaattisesti käyttöön. Niin ollen monet komission lähetystöt käyttivät muita arviointimenettelyjä tai eivät tehneet minkäänlaisia ympäristötutkimuksia.

Laatikko 6Ympäristötutkimukset komission lähetystössä NicaraguassaKomission alueellinen lähetystö Nicaraguassa vastaa kuudesta maasta, ja siellä työskentelee yli 140 henkilöä. Tarkastuksessa havaittiin, että lähetystö ei sovella minkäänlaisia ympäristötutkimusten suuntaviivoja ja että vuosien 2002–2006 maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin liittyvien hankkeiden ja ohjelmien osalta ei ollut tehty ympäristötutkimuksia, jotka olisivat johtaneet tarkempiin jatkoarviointeihin. Lähetystössä ei myöskään ole ympäristöasiantuntijaa, joka olisi voinut valvoa ja tukea ympäristötutkimusmenettelyjen toteuttamista.

| 40. | Käytännössä komissio valvoo ympäristötutkimuksia pääasiassa hankkeiden yksilöintilomakkeiden (project identification fiche) kautta. Lähetystöt valmistelevat lomakkeet hankesyklin alussa ja toimittavat ne EuropeAid-yhteistyötoimiston laatutukiryhmälle. Ympäristö on kuitenkin vain yksi monista lomakkeissa käsiteltävistä aiheista, ja kun EuropeAid-yhteistyötoimiston laatutukiryhmä vuonna 2005 kävi läpi 20 lomaketta, se totesi ympäristöasioiden käsittelyn jääneen riittämättömäksi:






  a) | vaadittua hankkeiden luokittelua (19) ympäristövaikutusten perusteella ei ollut tehty yhdessäkään 20 tapauksesta; |
| --- | --- | --- |

40.

Käytännössä komissio valvoo ympäristötutkimuksia pääasiassa hankkeiden yksilöintilomakkeiden (project identification fiche) kautta. Lähetystöt valmistelevat lomakkeet hankesyklin alussa ja toimittavat ne EuropeAid-yhteistyötoimiston laatutukiryhmälle. Ympäristö on kuitenkin vain yksi monista lomakkeissa käsiteltävistä aiheista, ja kun EuropeAid-yhteistyötoimiston laatutukiryhmä vuonna 2005 kävi läpi 20 lomaketta, se totesi ympäristöasioiden käsittelyn jääneen riittämättömäksi:

a)

vaadittua hankkeiden luokittelua (19) ympäristövaikutusten perusteella ei ollut tehty yhdessäkään 20 tapauksesta;

| b) | kuudessatoista tapauksessa ei ollut laadittu vaadittua kuvausta ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä hankesuunnitelmaan. |
| --- | --- |

b)

kuudessatoista tapauksessa ei ollut laadittu vaadittua kuvausta ympäristönäkökohtien sisällyttämisestä hankesuunnitelmaan.

| 41. | Puutteet johtuvat osittain siitä, että muiden kuin ympäristöhankkeiden ympäristötutkimuksissa ei ole mukana ympäristöasiantuntijoita. Lähetystöissä ympäristöasiantuntemus on suurelta osin keskitetty maihin, joissa ympäristö on ensisijainen ala, ja joka tapauksessa asiantuntemusta ei käytetä muiden kuin ympäristöhankkeiden yksilöintilomakkeiden läpi käymiseen. Myös EuropeAid-yhteistyötoimistossa on ympäristöasiantuntijoita juuri sen verran, että he kykenevät arvioimaan ympäristöön ja luonnonvaroihin liittyvien hankkeiden laadun, mutta eivät sitä, onko ympäristönäkökohdat valtavirtaistettu muihin kuin ympäristöhankkeisiin. |
| --- | --- |

41.

Puutteet johtuvat osittain siitä, että muiden kuin ympäristöhankkeiden ympäristötutkimuksissa ei ole mukana ympäristöasiantuntijoita. Lähetystöissä ympäristöasiantuntemus on suurelta osin keskitetty maihin, joissa ympäristö on ensisijainen ala, ja joka tapauksessa asiantuntemusta ei käytetä muiden kuin ympäristöhankkeiden yksilöintilomakkeiden läpi käymiseen. Myös EuropeAid-yhteistyötoimistossa on ympäristöasiantuntijoita juuri sen verran, että he kykenevät arvioimaan ympäristöön ja luonnonvaroihin liittyvien hankkeiden laadun, mutta eivät sitä, onko ympäristönäkökohdat valtavirtaistettu muihin kuin ympäristöhankkeisiin.

| 42. | Ympäristötutkimusten tekemisessä oli puutteita, joiden seurauksena oli vaikea yksilöidä ne tapaukset, joissa ympäristövaikutukset olisi pitänyt arvioida. Ympäristövaikutusten arviointeja on tehty jo kauan, ja niiden ansiosta hankkeiden todennäköiset ympäristövaikutukset voidaan määrittää ennalta ja suositella lieventäviä toimenpiteitä suunnittelu- ja toteutusvaiheissa. Euroopan unionilla on ollut sisäisiin politiikkoihin sovellettavia YVA-säännöksiä jo vuodesta 1985 (20). Neljännessä Lomén yleissopimuksessa vuodelta 1990 määrätään, että suurten, samoin kuin merkittävästi ympäristöä uhkaavien hankkeiden ollessa kyseessä käytetään ympäristövaikutusten arviointeja (21). Vuonna 1992 OECD:n kehitysapukomitea julkaisi kehityshankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin parhaita käytäntöjä koskevat suuntaviivat, joita kaikkien OECD:n jäsenten on noudatettava (22). |
| --- | --- |

42.

Ympäristötutkimusten tekemisessä oli puutteita, joiden seurauksena oli vaikea yksilöidä ne tapaukset, joissa ympäristövaikutukset olisi pitänyt arvioida. Ympäristövaikutusten arviointeja on tehty jo kauan, ja niiden ansiosta hankkeiden todennäköiset ympäristövaikutukset voidaan määrittää ennalta ja suositella lieventäviä toimenpiteitä suunnittelu- ja toteutusvaiheissa. Euroopan unionilla on ollut sisäisiin politiikkoihin sovellettavia YVA-säännöksiä jo vuodesta 1985 (20). Neljännessä Lomén yleissopimuksessa vuodelta 1990 määrätään, että suurten, samoin kuin merkittävästi ympäristöä uhkaavien hankkeiden ollessa kyseessä käytetään ympäristövaikutusten arviointeja (21). Vuonna 1992 OECD:n kehitysapukomitea julkaisi kehityshankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin parhaita käytäntöjä koskevat suuntaviivat, joita kaikkien OECD:n jäsenten on noudatettava (22).

| 43. | Ympäristövaikutusten arvioiminen on erityisen tärkeää infrastruktuuri- ja kaivoshankkeiden yhteydessä, sillä näistä aiheutuu tavallisesti huomattavia ympäristövaikutuksia. Nykyisten maakohtaisten strategia-asiakirjojen mukaisesta yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston rahoituksesta jopa 35 prosenttia on osoitettu pelkästään tiehankkeisiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin useita tällaisia hankkeita, joissa arviointia ei ollut tehty. Komission selvityksessä liikennealan tukitoimista kolmansissa maissa (vuodelta 2004) todettiin, että 15 tutkitusta hankkeesta neljässä ympäristövaikutuksia ei ollut arvioitu. Silloinkin kun ympäristövaikutukset on arvioitu perusteellisesti, arvioinneissa keskitytään yleensä tiehankkeen suoriin ympäristövaikutuksiin eikä niinkään huomioida parantuneiden liikenneyhteyksien mukanaantuoman uuden taloudellisen toiminnan vaikutuksia. Tällä puutteella on merkitystä erityisesti silloin, kun tie on herkällä alueella, kuten trooppisessa metsässä, missä kulkuyhteyksien paranemisella on suora yhteys metsänhävittämisen ja salametsästyksen lisääntymiseen.

  Laatikko 7Suurien infrastruktuuri- ja kaivoshankkeiden ympäristövaikutusten arviointiTansaniassa Mwanzasta rajalta Tinteen ja Isakasta Nzgaan vievien teiden kunnostamisen ja nykyaikaistamisen (kahdeksas EKR, 85 miljoonaa euroa) osalta rahoitusehdotuksessa kutsuttiin ympäristövaikutusten arvioinniksi yhden sivun pituista osuutta toteutettavuustutkimuksesta.Botswanassa ei tehty ympäristövaikutusten arviointia Sysmin-hankkeesta (kahdeksas EKR, 30 miljoonaa euroa), jossa tuettiin Selebi Phikwen kupari- ja nikkelikaivoksen käyttöiän pidentämistä ilman, että olisi heti ryhdytty toimenpiteisiin rikastusjätepadon vakavan romahtamisvaaran ja sulattamon liiallisten rikkidioksidipäästöjen vuoksi.Guatemalassa ei arvioitu pakolaisten uudelleensijoittamista koskevan hankkeen (12 miljoonaa euroa) ympäristövaikutuksia, vaikka uudelleensijoittamishankkeilla voidaan ennakoida olevan merkittäviä ympäristövaikutuksia. Uudisasutus aiheutti merkittäviä vahinkoja paikallisille ekosysteemeille. |
| --- | --- |

43.

Ympäristövaikutusten arvioiminen on erityisen tärkeää infrastruktuuri- ja kaivoshankkeiden yhteydessä, sillä näistä aiheutuu tavallisesti huomattavia ympäristövaikutuksia. Nykyisten maakohtaisten strategia-asiakirjojen mukaisesta yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston rahoituksesta jopa 35 prosenttia on osoitettu pelkästään tiehankkeisiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin useita tällaisia hankkeita, joissa arviointia ei ollut tehty. Komission selvityksessä liikennealan tukitoimista kolmansissa maissa (vuodelta 2004) todettiin, että 15 tutkitusta hankkeesta neljässä ympäristövaikutuksia ei ollut arvioitu. Silloinkin kun ympäristövaikutukset on arvioitu perusteellisesti, arvioinneissa keskitytään yleensä tiehankkeen suoriin ympäristövaikutuksiin eikä niinkään huomioida parantuneiden liikenneyhteyksien mukanaantuoman uuden taloudellisen toiminnan vaikutuksia. Tällä puutteella on merkitystä erityisesti silloin, kun tie on herkällä alueella, kuten trooppisessa metsässä, missä kulkuyhteyksien paranemisella on suora yhteys metsänhävittämisen ja salametsästyksen lisääntymiseen.

Laatikko 7Suurien infrastruktuuri- ja kaivoshankkeiden ympäristövaikutusten arviointiTansaniassa Mwanzasta rajalta Tinteen ja Isakasta Nzgaan vievien teiden kunnostamisen ja nykyaikaistamisen (kahdeksas EKR, 85 miljoonaa euroa) osalta rahoitusehdotuksessa kutsuttiin ympäristövaikutusten arvioinniksi yhden sivun pituista osuutta toteutettavuustutkimuksesta.Botswanassa ei tehty ympäristövaikutusten arviointia Sysmin-hankkeesta (kahdeksas EKR, 30 miljoonaa euroa), jossa tuettiin Selebi Phikwen kupari- ja nikkelikaivoksen käyttöiän pidentämistä ilman, että olisi heti ryhdytty toimenpiteisiin rikastusjätepadon vakavan romahtamisvaaran ja sulattamon liiallisten rikkidioksidipäästöjen vuoksi.Guatemalassa ei arvioitu pakolaisten uudelleensijoittamista koskevan hankkeen (12 miljoonaa euroa) ympäristövaikutuksia, vaikka uudelleensijoittamishankkeilla voidaan ennakoida olevan merkittäviä ympäristövaikutuksia. Uudisasutus aiheutti merkittäviä vahinkoja paikallisille ekosysteemeille.

| 44. | Suurten infrastruktuuri-, maatalous- ja kaivoshankkeiden ympäristövaikutukset on arvioitava, mutta niiden lisäksi on monia muunlaisia hankkeita, joiden kohdalla arviointi olisi toivottava tai jopa olennaisen tärkeä. Ilman selkeitä suuntaviivoja tai sääntöjä siitä, millaisten hankkeiden ympäristövaikutukset olisi arvioitava, oli kuitenkin olemassa huomattava riski, että arviointeja ei tehdä silloinkaan kun se olisi tarpeen.

  Laatikko 8Muunlaisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointiTyynenmeren alueella tarkastetuista hankkeista ainakin neljässä ympäristövaikutusten arvioinnista olisi ollut hyötyä. Esimerkiksi Kiribatin merilevää koskevassa kehityshankkeessa (seitsemäs ja yhdeksäs EKR, 2,8 miljoonaa euroa) viljelysten tukipuut otettiin ympäröivästä kasvillisuudesta, ja tähän tarkoitukseen käytettiin myös mangrovepuita, jotka ovat tärkeitä meren ekosysteemeille ja rannikonsuojelulle. Lisäksi merilevän viljelijät tappavat suojeltuja kilpikonnia, jotka syövät viljelmiä. Arvioimalla ympäristövaikutukset tällaiset ongelmat olisi voitu huomata jo ennen hankkeen toteuttamista ja niiden ratkaisemiseksi olisi voitu antaa suosituksia. |
| --- | --- |

44.

Suurten infrastruktuuri-, maatalous- ja kaivoshankkeiden ympäristövaikutukset on arvioitava, mutta niiden lisäksi on monia muunlaisia hankkeita, joiden kohdalla arviointi olisi toivottava tai jopa olennaisen tärkeä. Ilman selkeitä suuntaviivoja tai sääntöjä siitä, millaisten hankkeiden ympäristövaikutukset olisi arvioitava, oli kuitenkin olemassa huomattava riski, että arviointeja ei tehdä silloinkaan kun se olisi tarpeen.

Laatikko 8Muunlaisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointiTyynenmeren alueella tarkastetuista hankkeista ainakin neljässä ympäristövaikutusten arvioinnista olisi ollut hyötyä. Esimerkiksi Kiribatin merilevää koskevassa kehityshankkeessa (seitsemäs ja yhdeksäs EKR, 2,8 miljoonaa euroa) viljelysten tukipuut otettiin ympäröivästä kasvillisuudesta, ja tähän tarkoitukseen käytettiin myös mangrovepuita, jotka ovat tärkeitä meren ekosysteemeille ja rannikonsuojelulle. Lisäksi merilevän viljelijät tappavat suojeltuja kilpikonnia, jotka syövät viljelmiä. Arvioimalla ympäristövaikutukset tällaiset ongelmat olisi voitu huomata jo ennen hankkeen toteuttamista ja niiden ratkaisemiseksi olisi voitu antaa suosituksia.

| 45. | Silloinkaan kun ympäristövaikutukset oli arvioitu ja lieventäviä toimenpiteitä yksilöity, käytössä ei ollut järjestelmää sen varmistamiseksi, että tällaisista toimenpiteistä oli muodostettu hankkeen aikana noudatettava ympäristönhoitosuunnitelma. Järjestelmällisesti ei myöskään edellytetty, että ympäristövaikutusten arviointiin perustuvat suositukset otettaisiin tarvittaessa huomioon urakkasopimusten teknisissä erittelyissä. Vaikka YVA-arviointiin perustuvat suositukset olisikin sisällytetty sopimukseen, ympäristöä koskevien sopimusehtojen noudattamatta jättämiseen ei aina liittynyt seuraamuksia.

  Laatikko 9Ympäristövaikutusten arviointeihin liittyvä seurantaMauritiuksen pohjoisylängöillä toteutetussa kasteluhankkeessa (seitsemäs EKR, 9 miljoonaa euroa) laadittiin yksityiskohtainen ympäristönvaikutusten arviointi, joka koski kasteluputken korvaamista. Lisäksi rahoitussopimuksen erityisehdoissa määrättiin ympäristövaikutusten jatkuvasta seurannasta sen varmistamiseksi, että arvioinnissa ehdotetut lieventävät toimenpiteet toteutetaan. Tästä ei kuitenkaan saatu näyttöä.Malissa riisialan tukemiseksi toteutetun hankkeen (kahdeksas EKR, 15,4 miljoonaa euroa) kohdalla ympäristövaikutusten arvioinnissa suositeltiin puiden istuttamista kylien ympärille, veden saastumisen valvontaa ja öljynkierrätystä koskevan tutkimuksen tekemistä, mutta suosituksia ei otettu mukaan sopimuksen tekniseen eritelmään.Fidžillä toteutettavan Rewa Bridgen suojeluhankkeen (seitsemäs ja kahdeksas EKR, 11 miljoonaa euroa) oletettiin vaikuttavan makean veden kai-simpukoiden kalastukseen, joten sopimukseen sisällytettiin vaatimus veden laadun valvomisesta. Sopimuspuoli ei noudattanut vaatimusta, eikä sopimuksessa ollut määrätty noudattamatta jättämisen seuraamuksista. |
| --- | --- |

45.

Silloinkaan kun ympäristövaikutukset oli arvioitu ja lieventäviä toimenpiteitä yksilöity, käytössä ei ollut järjestelmää sen varmistamiseksi, että tällaisista toimenpiteistä oli muodostettu hankkeen aikana noudatettava ympäristönhoitosuunnitelma. Järjestelmällisesti ei myöskään edellytetty, että ympäristövaikutusten arviointiin perustuvat suositukset otettaisiin tarvittaessa huomioon urakkasopimusten teknisissä erittelyissä. Vaikka YVA-arviointiin perustuvat suositukset olisikin sisällytetty sopimukseen, ympäristöä koskevien sopimusehtojen noudattamatta jättämiseen ei aina liittynyt seuraamuksia.

Laatikko 9Ympäristövaikutusten arviointeihin liittyvä seurantaMauritiuksen pohjoisylängöillä toteutetussa kasteluhankkeessa (seitsemäs EKR, 9 miljoonaa euroa) laadittiin yksityiskohtainen ympäristönvaikutusten arviointi, joka koski kasteluputken korvaamista. Lisäksi rahoitussopimuksen erityisehdoissa määrättiin ympäristövaikutusten jatkuvasta seurannasta sen varmistamiseksi, että arvioinnissa ehdotetut lieventävät toimenpiteet toteutetaan. Tästä ei kuitenkaan saatu näyttöä.Malissa riisialan tukemiseksi toteutetun hankkeen (kahdeksas EKR, 15,4 miljoonaa euroa) kohdalla ympäristövaikutusten arvioinnissa suositeltiin puiden istuttamista kylien ympärille, veden saastumisen valvontaa ja öljynkierrätystä koskevan tutkimuksen tekemistä, mutta suosituksia ei otettu mukaan sopimuksen tekniseen eritelmään.Fidžillä toteutettavan Rewa Bridgen suojeluhankkeen (seitsemäs ja kahdeksas EKR, 11 miljoonaa euroa) oletettiin vaikuttavan makean veden kai-simpukoiden kalastukseen, joten sopimukseen sisällytettiin vaatimus veden laadun valvomisesta. Sopimuspuoli ei noudattanut vaatimusta, eikä sopimuksessa ollut määrätty noudattamatta jättämisen seuraamuksista.

| 46. | Komissiolla ei ole rekisteriä, johon olisi keskitetysti koottu komission rahoittamista kehityshankkeista tehdyt ympäristövaikutusten arvioinnit. Tämä on puute sisäisissä hallintotiedoissa. Rekisterin olemassaolo helpottaisi myös yleisön tiedonsaantia kyseisistä ympäristöasioista. |
| --- | --- |

46.

Komissiolla ei ole rekisteriä, johon olisi keskitetysti koottu komission rahoittamista kehityshankkeista tehdyt ympäristövaikutusten arvioinnit. Tämä on puute sisäisissä hallintotiedoissa. Rekisterin olemassaolo helpottaisi myös yleisön tiedonsaantia kyseisistä ympäristöasioista.

YMPÄRISTÖHANKKEIDEN VAIKUTTAVUUDEN ARVIOINTI JA OSATEKIJÄT

Johdanto

| 47. | Tämän kertomuksen edellisessä osassa perehdyttiin toimenpiteisiin, joita komissio on toteuttanut ympäristönäkökohtien ottamiseksi mukaan kehitysyhteistyöhön. Lisäksi komissio on pyrkinyt ottamaan ympäristökysymykset huomioon rahoittamalla ympäristöalan ohjelmia ja hankkeita. Vaikka ympäristöala ei kuulunut vuonna 2000 hyväksytyn kehityspolitiikan painopistealueisiin (ks. kohta 9) ja alalla tehdyt sitoumukset ovat muodostaneet melko vähäisen osan kaikesta tukirahoituksesta (ks. taulukko), komission toiminta on ollut aktiivista. Komissio saattaa aktivoitua entisestään uuden kehityspolitiikan hyväksymisen myötä, sillä ympäristö ja luonnonvarat kuuluvat uuden kehityspolitiikan painopistealueiden joukkoon (ks. kohta 12). Tarkastuksessa pyrittiin






  a) | arvioimaan komission rahoittamien ympäristöhankkeiden vaikuttavuutta; |
| --- | --- | --- |

47.

Tämän kertomuksen edellisessä osassa perehdyttiin toimenpiteisiin, joita komissio on toteuttanut ympäristönäkökohtien ottamiseksi mukaan kehitysyhteistyöhön. Lisäksi komissio on pyrkinyt ottamaan ympäristökysymykset huomioon rahoittamalla ympäristöalan ohjelmia ja hankkeita. Vaikka ympäristöala ei kuulunut vuonna 2000 hyväksytyn kehityspolitiikan painopistealueisiin (ks. kohta 9) ja alalla tehdyt sitoumukset ovat muodostaneet melko vähäisen osan kaikesta tukirahoituksesta (ks. taulukko), komission toiminta on ollut aktiivista. Komissio saattaa aktivoitua entisestään uuden kehityspolitiikan hyväksymisen myötä, sillä ympäristö ja luonnonvarat kuuluvat uuden kehityspolitiikan painopistealueiden joukkoon (ks. kohta 12). Tarkastuksessa pyrittiin

a)

arvioimaan komission rahoittamien ympäristöhankkeiden vaikuttavuutta;

| b) | yksilöimään vaikuttavuuden keskeiset osatekijät. |
| --- | --- |

b)

yksilöimään vaikuttavuuden keskeiset osatekijät.

Hankkeiden vaikuttavuuden arviointi

| 48. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 65 hanketta, jotka liittyivät 16 maan osalta tehtyihin 560 miljoonan euron sitoumuksiin. Hankkeet rahoitettiin vuosien 1995–2005 yleisestä talousarviosta sekä seitsemännestä, kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta. Tutkittuja hankkeita oli lähinnä kahdentyyppisiä:






  a) | Tarkastetuista hankkeista 30 (noin 15 prosenttia mainitusta 560 miljoonan euron summasta) oli rahoitettu ympäristöalaan liittyvistä budjettikohdista, etenkin ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta (ks. kohdat 10 ja 34). Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta tuetut hankkeet olivat suhteellisen pieniä (tavallisesti 1,0–2,5 miljoonaa euroa), ja toteutuksesta huolehtivat yleensä valtioista riippumattomat järjestöt komission pyytämien hanke-ehdotusten perusteella. Varoja ei kohdenneta maittain vaan sen mukaan, mitkä ehdotukset komissio arvioi parhaiksi. |
| --- | --- | --- |

48.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 65 hanketta, jotka liittyivät 16 maan osalta tehtyihin 560 miljoonan euron sitoumuksiin. Hankkeet rahoitettiin vuosien 1995–2005 yleisestä talousarviosta sekä seitsemännestä, kahdeksannesta ja yhdeksännestä EKR:sta. Tutkittuja hankkeita oli lähinnä kahdentyyppisiä:

a)

Tarkastetuista hankkeista 30 (noin 15 prosenttia mainitusta 560 miljoonan euron summasta) oli rahoitettu ympäristöalaan liittyvistä budjettikohdista, etenkin ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta (ks. kohdat 10 ja 34). Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta tuetut hankkeet olivat suhteellisen pieniä (tavallisesti 1,0–2,5 miljoonaa euroa), ja toteutuksesta huolehtivat yleensä valtioista riippumattomat järjestöt komission pyytämien hanke-ehdotusten perusteella. Varoja ei kohdenneta maittain vaan sen mukaan, mitkä ehdotukset komissio arvioi parhaiksi.

| b) | Tarkastetuista hankkeista 34 (noin 80 prosenttia mainitusta 560 miljoonan euron määrästä) oli rahoitettu siten, että komissio myönsi eräille maille kahdenvälistä apua EKR:n tai Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien budjettikohtien kautta. Hankkeiden koko vaihteli huomattavasti, mutta niiden keskimääräinen arvo oli 10–15 miljoonan euron luokkaa. |
| --- | --- |

b)

Tarkastetuista hankkeista 34 (noin 80 prosenttia mainitusta 560 miljoonan euron määrästä) oli rahoitettu siten, että komissio myönsi eräille maille kahdenvälistä apua EKR:n tai Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen maiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevien budjettikohtien kautta. Hankkeiden koko vaihteli huomattavasti, mutta niiden keskimääräinen arvo oli 10–15 miljoonan euron luokkaa.

Lisäksi tutkittiin yksi tukiohjelma, joka perustui talousarviotukeen eikä varsinaisesti ollut tavanomainen hanke. Kyse oli alakohtaisesta tukiohjelmasta, joka liittyi jätevesien käsittelyyn Mauritiuksella (yhdeksäs EKR, 29,8 miljoonaa euroa). Esimerkki kuvastaa tällaisten ohjelmien vähäistä käyttöä ympäristöalalla ja luonnonvaroista riippuvaisilla aloilla.

| 49. | Hankkeiden vaikuttavuuden arvioinnissa käytettiin viittä kriteeriä:






  a) | merkitys – vastaavatko hankkeen tavoitteet edunsaajamaiden tarpeita; |
| --- | --- | --- |

49.

Hankkeiden vaikuttavuuden arvioinnissa käytettiin viittä kriteeriä:

a)

merkitys – vastaavatko hankkeen tavoitteet edunsaajamaiden tarpeita;

| b) | tuotokset – saatiinko hankkeen ansiosta aikaan hankesuunnitelmassa määritellyt infrastruktuurit, palvelut ja kalusto; |
| --- | --- |

b)

tuotokset – saatiinko hankkeen ansiosta aikaan hankesuunnitelmassa määritellyt infrastruktuurit, palvelut ja kalusto;

| c) | tulokset – tuottiko hanke aiotut, edunsaajan kannalta myönteiset muutokset; |
| --- | --- |

c)

tulokset – tuottiko hanke aiotut, edunsaajan kannalta myönteiset muutokset;

| d) | vaikutus – aiheutuiko hankkeesta myönteisiä vaikutuksia myös sen itsensä ulkopuolelle; |
| --- | --- |

d)

vaikutus – aiheutuiko hankkeesta myönteisiä vaikutuksia myös sen itsensä ulkopuolelle;

| e) | kestävyys – hyödytäänkö hankkeen tuloksista vielä komission tuen päätyttyä. |
| --- | --- |

e)

kestävyys – hyödytäänkö hankkeen tuloksista vielä komission tuen päätyttyä.

| 50. | Tilintarkastustuomioistuimen yleinen arvio kunkin viiden kriteerin täyttymisestä on annettu jäljempänä olevassa kaaviossa. Liitteessä II on yksityiskohtainen taulukko kutakin hanketta koskevasta tilintarkastustuomioistuimen arviosta mainittujen viiden kriteerin perusteella ja liitteessä III on esitetty maakohtainen sanallinen yleiskatsaus hankkeiden vaikuttavuudesta. Koska kaikkia hankkeita ei ollut saatu päätökseen tarkastukseen mennessä ja koska lopullinen käsitys vaikutuksista ja kestävyydestä voidaan todennäköisesti saada vasta kauan hankkeen päättymisen jälkeen, nyt esitettyjä arvioita voidaan pitää ainoastaan suuntaa-antavina. |
| --- | --- |

50.

Tilintarkastustuomioistuimen yleinen arvio kunkin viiden kriteerin täyttymisestä on annettu jäljempänä olevassa kaaviossa. Liitteessä II on yksityiskohtainen taulukko kutakin hanketta koskevasta tilintarkastustuomioistuimen arviosta mainittujen viiden kriteerin perusteella ja liitteessä III on esitetty maakohtainen sanallinen yleiskatsaus hankkeiden vaikuttavuudesta. Koska kaikkia hankkeita ei ollut saatu päätökseen tarkastukseen mennessä ja koska lopullinen käsitys vaikutuksista ja kestävyydestä voidaan todennäköisesti saada vasta kauan hankkeen päättymisen jälkeen, nyt esitettyjä arvioita voidaan pitää ainoastaan suuntaa-antavina.

Image

| 51. | Tarkastuksessa todettiin, että hankkeet lähes aina vastasivat – tosin vaihtelevassa määrin – edunsaajamaiden tarpeita (merkitys). Usein niissä otettiin myös huomioon maailmanlaajuiset luonnonsuojelun tarpeet, etenkin metsien ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen. Ilman kattavaa ympäristöarviointia oli mahdotonta selvittää, vastasivatko rahoitetut hankkeet edunsaajien tarpeita kaikkein parhaimmin. Komissio on kuitenkin vuodesta 2005 alkaen hyödyntänyt yhä järjestelmällisemmin maakohtaisia ympäristöprofiileita (ks. kohta 33), joiden avulla pyritään arvioimaan ympäristönäkökohdat kattavasti kunkin edunsaajamaan osalta. Ympäristöprofiilien ansiosta komission pitäisi kyetä entistä paremmin määrittämään, mitkä hankkeista ovat tärkeimpiä. |
| --- | --- |

51.

Tarkastuksessa todettiin, että hankkeet lähes aina vastasivat – tosin vaihtelevassa määrin – edunsaajamaiden tarpeita (merkitys). Usein niissä otettiin myös huomioon maailmanlaajuiset luonnonsuojelun tarpeet, etenkin metsien ja luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen. Ilman kattavaa ympäristöarviointia oli mahdotonta selvittää, vastasivatko rahoitetut hankkeet edunsaajien tarpeita kaikkein parhaimmin. Komissio on kuitenkin vuodesta 2005 alkaen hyödyntänyt yhä järjestelmällisemmin maakohtaisia ympäristöprofiileita (ks. kohta 33), joiden avulla pyritään arvioimaan ympäristönäkökohdat kattavasti kunkin edunsaajamaan osalta. Ympäristöprofiilien ansiosta komission pitäisi kyetä entistä paremmin määrittämään, mitkä hankkeista ovat tärkeimpiä.

| 52. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että 63 prosentissa hankkeista tuotokset oli saavutettu tai tullaan todennäköisesti saavuttamaan kaikilta osin. Tapauksista 37 prosenttia oli sellaisia, joissa tuotokset oli saavutettu osittain tai ne tullaan sovitussa aikataulussa todennäköisesti saavuttamaan osittain. |
| --- | --- |

52.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että 63 prosentissa hankkeista tuotokset oli saavutettu tai tullaan todennäköisesti saavuttamaan kaikilta osin. Tapauksista 37 prosenttia oli sellaisia, joissa tuotokset oli saavutettu osittain tai ne tullaan sovitussa aikataulussa todennäköisesti saavuttamaan osittain.

| 53. | Useimmat tuloksista oli saavutettu 58 prosentissa hankkeista; osa tuloksista oli saavutettu 21 prosentissa ja pieni osa 21 prosentissa tapauksista. Selvää on, että tuloksia ei tavallisesti saavuteta, jos tuotoksia ei ole saatu aikaan. |
| --- | --- |

53.

Useimmat tuloksista oli saavutettu 58 prosentissa hankkeista; osa tuloksista oli saavutettu 21 prosentissa ja pieni osa 21 prosentissa tapauksista. Selvää on, että tuloksia ei tavallisesti saavuteta, jos tuotoksia ei ole saatu aikaan.

| 54. | Tapauksista 42 prosentissa arvioitiin, että hankkeen vaikutus on tai tulee todennäköisesti olemaan ainakin keskinkertainen tai jopa suuri, ja 58 prosentissa sen arvioitiin jäävän vähäiseksi. Vaikutus on aina olennainen osatekijä, mutta erityisen tärkeä se oli monissa tarkastetuissa ympäristöhankkeissa sen vuoksi, että ne oli suunniteltu kokeilu- tai esittelyhankkeiksi, jollaisia oli tarkoitus myöhemmin toteuttaa edunsaajamaan muilla alueilla. |
| --- | --- |

54.

Tapauksista 42 prosentissa arvioitiin, että hankkeen vaikutus on tai tulee todennäköisesti olemaan ainakin keskinkertainen tai jopa suuri, ja 58 prosentissa sen arvioitiin jäävän vähäiseksi. Vaikutus on aina olennainen osatekijä, mutta erityisen tärkeä se oli monissa tarkastetuissa ympäristöhankkeissa sen vuoksi, että ne oli suunniteltu kokeilu- tai esittelyhankkeiksi, jollaisia oli tarkoitus myöhemmin toteuttaa edunsaajamaan muilla alueilla.

| 55. | Kestävyys oletetaan hyväksi 45 prosentissa hankkeista, kun taas 55 prosentissa kestävyysnäkymiä pidettiin rajallisina. Taloudellinen elinkelpoisuus on hyvin tärkeä kestävyyden osatekijä, sillä ympäristöhankkeet keskittyvät enemmänkin säilyttämiseen kuin kehittämiseen, ja edunsaajamaiden täytyy kenties myöntää säilytystoimintaan jatkorahoitusta sen jälkeen, kun rahoittajien tuki on päättynyt, ja luopua samalla mahdollisesta taloudellisesta hyödystä. |
| --- | --- |

55.

Kestävyys oletetaan hyväksi 45 prosentissa hankkeista, kun taas 55 prosentissa kestävyysnäkymiä pidettiin rajallisina. Taloudellinen elinkelpoisuus on hyvin tärkeä kestävyyden osatekijä, sillä ympäristöhankkeet keskittyvät enemmänkin säilyttämiseen kuin kehittämiseen, ja edunsaajamaiden täytyy kenties myöntää säilytystoimintaan jatkorahoitusta sen jälkeen, kun rahoittajien tuki on päättynyt, ja luopua samalla mahdollisesta taloudellisesta hyödystä.

| 56. | Näiden lukujen perusteella näyttää yleisesti ottaen siltä, että hankkeilla on tavallisesti suuri merkitys, mutta suunniteltuja tuotoksia ei aina saada aikaan. Vähän yli puolessa hankkeista halutut tulokset saavutetaan kaikilta osin, ja hieman vajaa puolet tapauksista on sellaisia, joissa hankkeella on merkittävässä määrin muitakin kuin hankkeen välittömiä vaikutuksia ja hanke todennäköisesti osoittautuu kestäväksi. Jäljempänä laatikossa 10 annetulla esimerkillä havainnollistetaan näitä vaikuttavuuden eri näkökohtia erään suurimpiin komission rahoittamiin hankkeisiin kuuluvan tapauksen avulla.

  Laatikko 10Esimerkkitapaus arviointikriteerien soveltamisesta – Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja kehittämistä koskeva alueellinen ohjelma (ECOFAC)Vuodesta 1992 alkaen komissiolla on ollut johtava rooli Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja kestävää käyttöä koskevien toimien käynnistämisessä, pääasiassa Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja kehittämistä koskevan alueellisen ohjelman (ECOFAC) kautta (kuudes, seitsemäs, kahdeksas ja yhdeksäs EKR, 72,45 miljoonaa euroa).Ohjelman merkitys on suuri, sillä sen avulla suojellaan Amazonin jälkeen maailman toiseksi suurinta yhtenäistä sademetsäaluetta, josta on luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen estämisen näkökulmasta maailmanlaajuista hyötyä. Alueellisella ja kansallisella tasolla metsä on tärkeä tulonlähde Keski-Afrikan maille teollisen puuntuotannon, muiden metsätaloustuotteiden kuin puutavaran sekä lihariistan kannalta.ECOFAC-ohjelman tuotoksena on saatu aikaan hyvin monenlaisia infrastruktuureita suojeltujen alueiden hoitoa varten (liityntäteitä, kulkureittejä, siltoja, tutkimuskeskuksia, vastaanottokeskuksia ja leirejä matkailijoille, näköalapaikkoja, maastolentokenttiä, metsänhoitajien varusteita sekä henkilöstöä).Ohjelman tuloksena tietoisuus tarpeesta suojella Keski-Afrikan metsien ekosysteemejä on lisääntynyt, ja ohjelmalla on edistetty alueen ainutlaatuisen lajiston säilyttämiselle erityisen tärkeiden suojelualueiden perustamista, kehittämistä ja turvaamista. Ohjelma on myös antanut mahdollisuuden lukuisiin tieteellisiin tutkimuksiin. Toisaalta tavoite, joka koskee suojeltujen alueiden luonnon- ja kulttuuriperinnön edistämistä matkailua kehittämällä, on saavutettu vain osittain. Tämä johtuu useista tekijöistä (lentokuljetusten hinnat; Ebola-virusepidemia; gorilloja ei ole onnistuttu totuttamaan ihmisten läsnäoloon Lopén suojelualueella Gabonissa; kansallisten viranomaisten vähäinen osallistuminen ja yksityisten sijoittajien mielenkiinnon puute).Suojelualueiden ulkopuolella ohjelman vaikutus on ollut pieni. Ohjelmassa on kiinnitetty vain vähän huomiota sellaisiin olennaisiin asioihin kuin laillinen ja laiton puunhakkuu sekä salametsästys suojelualueiden ulkopuolella. Ohjelman avulla ei juuri ole vähennetty metsissä asuvien kansojen köyhyyttä, mikä on osittain johtunut epäonnistuneista maaseudun kehittämistoimenpiteistä.Suojelualueet eivät vielä ole taloudellisesti kestäviä, vaan ovat yhä hyvin riippuvaisia ulkoisesta rahoituksesta. Tämän vuoksi ECOFAC-ohjelmaa on toistuvasti jatkettu vuodesta 1992 lähtien. Ohjelman ansiosta perustettiin Keski-Afrikan luonnonsuojelualueiden verkko (Network of Protected Areas of Central Africa, RAPAC) yhdessä suojelualueen hoidosta vastaavien elinten ja viranomaisten kanssa (esimerkiksi Conférence Ministérielle des Forêts d'Afrique Centrale, COMIFAC). Tällä tavoin edistettiin kansallisten viranomaisten osallistumista, mutta varoja ei ole saatu riittävästi. |
| --- | --- |

56.

Näiden lukujen perusteella näyttää yleisesti ottaen siltä, että hankkeilla on tavallisesti suuri merkitys, mutta suunniteltuja tuotoksia ei aina saada aikaan. Vähän yli puolessa hankkeista halutut tulokset saavutetaan kaikilta osin, ja hieman vajaa puolet tapauksista on sellaisia, joissa hankkeella on merkittävässä määrin muitakin kuin hankkeen välittömiä vaikutuksia ja hanke todennäköisesti osoittautuu kestäväksi. Jäljempänä laatikossa 10 annetulla esimerkillä havainnollistetaan näitä vaikuttavuuden eri näkökohtia erään suurimpiin komission rahoittamiin hankkeisiin kuuluvan tapauksen avulla.

Laatikko 10Esimerkkitapaus arviointikriteerien soveltamisesta – Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja kehittämistä koskeva alueellinen ohjelma (ECOFAC)Vuodesta 1992 alkaen komissiolla on ollut johtava rooli Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja kestävää käyttöä koskevien toimien käynnistämisessä, pääasiassa Keski-Afrikan metsien ekosysteemien suojelemista ja kehittämistä koskevan alueellisen ohjelman (ECOFAC) kautta (kuudes, seitsemäs, kahdeksas ja yhdeksäs EKR, 72,45 miljoonaa euroa).Ohjelman merkitys on suuri, sillä sen avulla suojellaan Amazonin jälkeen maailman toiseksi suurinta yhtenäistä sademetsäaluetta, josta on luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen estämisen näkökulmasta maailmanlaajuista hyötyä. Alueellisella ja kansallisella tasolla metsä on tärkeä tulonlähde Keski-Afrikan maille teollisen puuntuotannon, muiden metsätaloustuotteiden kuin puutavaran sekä lihariistan kannalta.ECOFAC-ohjelman tuotoksena on saatu aikaan hyvin monenlaisia infrastruktuureita suojeltujen alueiden hoitoa varten (liityntäteitä, kulkureittejä, siltoja, tutkimuskeskuksia, vastaanottokeskuksia ja leirejä matkailijoille, näköalapaikkoja, maastolentokenttiä, metsänhoitajien varusteita sekä henkilöstöä).Ohjelman tuloksena tietoisuus tarpeesta suojella Keski-Afrikan metsien ekosysteemejä on lisääntynyt, ja ohjelmalla on edistetty alueen ainutlaatuisen lajiston säilyttämiselle erityisen tärkeiden suojelualueiden perustamista, kehittämistä ja turvaamista. Ohjelma on myös antanut mahdollisuuden lukuisiin tieteellisiin tutkimuksiin. Toisaalta tavoite, joka koskee suojeltujen alueiden luonnon- ja kulttuuriperinnön edistämistä matkailua kehittämällä, on saavutettu vain osittain. Tämä johtuu useista tekijöistä (lentokuljetusten hinnat; Ebola-virusepidemia; gorilloja ei ole onnistuttu totuttamaan ihmisten läsnäoloon Lopén suojelualueella Gabonissa; kansallisten viranomaisten vähäinen osallistuminen ja yksityisten sijoittajien mielenkiinnon puute).Suojelualueiden ulkopuolella ohjelman vaikutus on ollut pieni. Ohjelmassa on kiinnitetty vain vähän huomiota sellaisiin olennaisiin asioihin kuin laillinen ja laiton puunhakkuu sekä salametsästys suojelualueiden ulkopuolella. Ohjelman avulla ei juuri ole vähennetty metsissä asuvien kansojen köyhyyttä, mikä on osittain johtunut epäonnistuneista maaseudun kehittämistoimenpiteistä.Suojelualueet eivät vielä ole taloudellisesti kestäviä, vaan ovat yhä hyvin riippuvaisia ulkoisesta rahoituksesta. Tämän vuoksi ECOFAC-ohjelmaa on toistuvasti jatkettu vuodesta 1992 lähtien. Ohjelman ansiosta perustettiin Keski-Afrikan luonnonsuojelualueiden verkko (Network of Protected Areas of Central Africa, RAPAC) yhdessä suojelualueen hoidosta vastaavien elinten ja viranomaisten kanssa (esimerkiksi Conférence Ministérielle des Forêts d'Afrique Centrale, COMIFAC). Tällä tavoin edistettiin kansallisten viranomaisten osallistumista, mutta varoja ei ole saatu riittävästi.

Ympäristöhankkeiden vaikuttavuuden osatekijöitä koskeva analyysi

| 57. | Kertomuksen tässä osassa eritellään hankkeiden vaikuttavuuden keskeiset osatekijät. Osa komission kehitysavusta perustuu kumppanuuden periaatteeseen, ja jotkin havaituista ongelmista johtuivat ainakin osittain puutteista edunsaajamaassa. Myös komission on kuitenkin mahdollisuuksiensa mukaan osallistuttava näiden ongelmien ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

57.

Kertomuksen tässä osassa eritellään hankkeiden vaikuttavuuden keskeiset osatekijät. Osa komission kehitysavusta perustuu kumppanuuden periaatteeseen, ja jotkin havaituista ongelmista johtuivat ainakin osittain puutteista edunsaajamaassa. Myös komission on kuitenkin mahdollisuuksiensa mukaan osallistuttava näiden ongelmien ratkaisemiseen.

Hankesuunnitelmat ovat liian kunnianhimoiset

| 58. | Komissio ja edunsaajamaiden hallitukset suunnittelevat suuret kahdenväliset hankkeet yhdessä konsulttien avulla, minkä jälkeen komissio vastaa hankkeiden lopullisesta arvioinnista ennen rahoituspäätöksen tekemistä. Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitetut hankkeet ovat tavallisesti pieniä ja valtioista riippumattomien järjestöjen suunnittelemia, mutta komissio vastaa niidenkin arvioinnista. Noin puolessa kaikista tarkastetuista hankkeista suunnitelmat olivat liian kunnianhimoiset etenkin siksi, että niissä pyrittiin saavuttamaan liian paljon liian lyhyessä ajassa. Tällaisissa tapauksissa hankesuunnitelmissa ei aina otettu asianmukaisesti huomioon sitä, että ympäristöhankkeet ovat vaikuttavia vain, jos paikallisten yhteisöjen kuulemiseen ja osallistumiseen on varattu riittävästi aikaa. |
| --- | --- |

58.

Komissio ja edunsaajamaiden hallitukset suunnittelevat suuret kahdenväliset hankkeet yhdessä konsulttien avulla, minkä jälkeen komissio vastaa hankkeiden lopullisesta arvioinnista ennen rahoituspäätöksen tekemistä. Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitetut hankkeet ovat tavallisesti pieniä ja valtioista riippumattomien järjestöjen suunnittelemia, mutta komissio vastaa niidenkin arvioinnista. Noin puolessa kaikista tarkastetuista hankkeista suunnitelmat olivat liian kunnianhimoiset etenkin siksi, että niissä pyrittiin saavuttamaan liian paljon liian lyhyessä ajassa. Tällaisissa tapauksissa hankesuunnitelmissa ei aina otettu asianmukaisesti huomioon sitä, että ympäristöhankkeet ovat vaikuttavia vain, jos paikallisten yhteisöjen kuulemiseen ja osallistumiseen on varattu riittävästi aikaa.

| 59. | Ympäristöä ja metsiä koskevassa budjettikohdassa edellytetään, että hankkeet toteutetaan enintään 36 kuukauden ja toisinaan jopa 24 kuukauden kuluessa. Tämä ei useimmissa tapauksissa ollut realistista. Hanke-ehdotusten välinen kilpailu rahoituksesta aiheuttaa riskin, että hanketavoitteet esitetään liian kunnianhimoisina: rahoitusta myönnetään todennäköisemmin hankkeille, joissa luvataan eniten. |
| --- | --- |

59.

Ympäristöä ja metsiä koskevassa budjettikohdassa edellytetään, että hankkeet toteutetaan enintään 36 kuukauden ja toisinaan jopa 24 kuukauden kuluessa. Tämä ei useimmissa tapauksissa ollut realistista. Hanke-ehdotusten välinen kilpailu rahoituksesta aiheuttaa riskin, että hanketavoitteet esitetään liian kunnianhimoisina: rahoitusta myönnetään todennäköisemmin hankkeille, joissa luvataan eniten.

| 60. | Vuodesta 2002 alkaen varainhoitoasetuksessa on säädetty, että jokaisen hankkeen osalta kaikki sopimukset on tehtävä kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen tekemisestä. Tätä uutta rajoitusta saattaa olla erityisen hankala noudattaa suunniteltaessa kahdenvälisestä avusta rahoitettavia suuria ympäristöhankkeita. |
| --- | --- |

60.

Vuodesta 2002 alkaen varainhoitoasetuksessa on säädetty, että jokaisen hankkeen osalta kaikki sopimukset on tehtävä kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen tekemisestä. Tätä uutta rajoitusta saattaa olla erityisen hankala noudattaa suunniteltaessa kahdenvälisestä avusta rahoitettavia suuria ympäristöhankkeita.

| 61. | Monet ympäristöhankkeet toteutetaan laajoilla syrjäisillä alueilla. Tästä huolimatta useita maantieteellisiä alueita sisällytetään joskus tarpeettomasti samaan hankkeeseen, vaikka olisi parempi keskittyä vain yhteen. Silloin liian kunnianhimoinen lähestymistapa saattaa johtua siitä, ettei paikallisia olosuhteita oteta riittävästi huomioon. Indonesiassa kahden tarkastetun hankkeen maantieteellistä kattavuutta jouduttiin pienentämään toteutusvaiheessa, sillä suunnitelma oli ollut liian kunnianhimoinen. |
| --- | --- |

61.

Monet ympäristöhankkeet toteutetaan laajoilla syrjäisillä alueilla. Tästä huolimatta useita maantieteellisiä alueita sisällytetään joskus tarpeettomasti samaan hankkeeseen, vaikka olisi parempi keskittyä vain yhteen. Silloin liian kunnianhimoinen lähestymistapa saattaa johtua siitä, ettei paikallisia olosuhteita oteta riittävästi huomioon. Indonesiassa kahden tarkastetun hankkeen maantieteellistä kattavuutta jouduttiin pienentämään toteutusvaiheessa, sillä suunnitelma oli ollut liian kunnianhimoinen.

| 62. | Ulkopuolisilla konsulteilla ja valtioista riippumattomilla järjestöillä, jotka yleensä laativat yksityiskohtaiset hankesuunnitelmat, ei aina ole yksityiskohtaisia tietoja komission täytäntöönpanomenettelyistä, jotka ovat varsin pitkälliset jopa ripeästi toimeenpantuina. Menettelyihin kuluvan ajan aliarvioiminen on lisäsyy siihen, että jotkin hanketavoitteet osoittautuivat liian kunnianhimoisiksi. |
| --- | --- |

62.

Ulkopuolisilla konsulteilla ja valtioista riippumattomilla järjestöillä, jotka yleensä laativat yksityiskohtaiset hankesuunnitelmat, ei aina ole yksityiskohtaisia tietoja komission täytäntöönpanomenettelyistä, jotka ovat varsin pitkälliset jopa ripeästi toimeenpantuina. Menettelyihin kuluvan ajan aliarvioiminen on lisäsyy siihen, että jotkin hanketavoitteet osoittautuivat liian kunnianhimoisiksi.

| 63. | Vuodesta 2002 alkaen EuropeAid-yhteistyötoimisto on toiminut määrätietoisesti parantaakseen hankkeiden arviointimenettelyjä laatutukiryhmänsä avulla. Hankkeet käydään siis läpi komission keskusyksiköissä. Tämän lisäksi on kuitenkin osoitettava riittävästi voimavaroja siihen, että hankkeet voi paikalla arvioida sellainen komission henkilöstö, jolla on tarvittava ympäristöalan, paikallisten olosuhteiden ja komission menettelyjen tuntemus.

  Laatikko 11Esimerkki liian kunnianhimoisesta hankesuunnittelustaKiinassa toteutettavalla luonnonmetsän hoitoa koskevalla hankkeella (16,9 miljoonaa euroa) pyritään viiden vuoden kuluessa ottamaan käyttöön aivan uudenlainen lähestymistapa, jossa valtion metsissä asuvat kyläläiset ja yritykset hoitavat metsiä yhdessä. Vielä ei ole määritelty, kuinka yhteinen metsänhoito nimenomaan Kiinassa tapahtuisi. Hanke kattaa kolme maakuntaa Lounais-Kiinassa (Sichuan, Hunan ja Hainan) ja tukitoimia toteutetaan kuudessa läänissä, 11 kunnassa ja 58 kylässä eri puolilla mainittua kolmea maakuntaa. Varsinaisen yhteisen metsänhoidon lisäksi hankkeeseen kuuluu köyhyyden vähentämistä koskeva osio, johon liittyy ainakin 290 pientä julkista infrastruktuurihanketta kylätasolla. Jokaiseen hankkeessa mukana olevaan lääniin ja kuntaan aiotaan perustaa uusia elimiä, kuten kylien ja kuntien välisiä hallinnointikomiteoita ja mikrorahoitusta käsitteleviä yksiköitä. Jotta valtion metsähallinto voi osallistua hankkeeseen, myös hallintorakenteiden kehittämiseen on annettava huomattavaa tukea maakunta- ja läänitasolla siellä, missä valmiudet ovat vähäiset. Hankkeen ensimmäisten 18 kuukauden aikana tehdyn työn todettiin myöhemmin menneen hukkaan, sillä teknistä apua koskeva tarjouskilpailu peruutettiin. |
| --- | --- |

63.

Vuodesta 2002 alkaen EuropeAid-yhteistyötoimisto on toiminut määrätietoisesti parantaakseen hankkeiden arviointimenettelyjä laatutukiryhmänsä avulla. Hankkeet käydään siis läpi komission keskusyksiköissä. Tämän lisäksi on kuitenkin osoitettava riittävästi voimavaroja siihen, että hankkeet voi paikalla arvioida sellainen komission henkilöstö, jolla on tarvittava ympäristöalan, paikallisten olosuhteiden ja komission menettelyjen tuntemus.

Laatikko 11Esimerkki liian kunnianhimoisesta hankesuunnittelustaKiinassa toteutettavalla luonnonmetsän hoitoa koskevalla hankkeella (16,9 miljoonaa euroa) pyritään viiden vuoden kuluessa ottamaan käyttöön aivan uudenlainen lähestymistapa, jossa valtion metsissä asuvat kyläläiset ja yritykset hoitavat metsiä yhdessä. Vielä ei ole määritelty, kuinka yhteinen metsänhoito nimenomaan Kiinassa tapahtuisi. Hanke kattaa kolme maakuntaa Lounais-Kiinassa (Sichuan, Hunan ja Hainan) ja tukitoimia toteutetaan kuudessa läänissä, 11 kunnassa ja 58 kylässä eri puolilla mainittua kolmea maakuntaa. Varsinaisen yhteisen metsänhoidon lisäksi hankkeeseen kuuluu köyhyyden vähentämistä koskeva osio, johon liittyy ainakin 290 pientä julkista infrastruktuurihanketta kylätasolla. Jokaiseen hankkeessa mukana olevaan lääniin ja kuntaan aiotaan perustaa uusia elimiä, kuten kylien ja kuntien välisiä hallinnointikomiteoita ja mikrorahoitusta käsitteleviä yksiköitä. Jotta valtion metsähallinto voi osallistua hankkeeseen, myös hallintorakenteiden kehittämiseen on annettava huomattavaa tukea maakunta- ja läänitasolla siellä, missä valmiudet ovat vähäiset. Hankkeen ensimmäisten 18 kuukauden aikana tehdyn työn todettiin myöhemmin menneen hukkaan, sillä teknistä apua koskeva tarjouskilpailu peruutettiin.

Viivästykset hankkeiden valmistelussa ja toteuttamisessa

| 64. | Komissiolla on yleinen vastuu hankkeiden valmistelussa ja toteuttamisessa käytettävien menettelyjen määrittämisestä. Komission yksiköt tekevät tavallisesti yksityiskohtaisia tarkastuksia edunsaajamaan viranomaisten tai valtioista riippumattomien järjestöjen toteuttamien hankkeiden jokaisessa vaiheessa. Hanketavoitteet ovat monesti epärealistisia siksi, ettei niitä asetettaessa ole otettu huomioon hankkeiden toteuttamiseen komission menettelyjen mukaisesti tarvittavaa aikaa, mutta lisäksi useimpien tutkittujen hankkeiden valmistelu- tai toteutusvaiheessa aiheutui huomattavia, yllättäviä viivästyksiä. Useimmissa tapauksissa ongelmat eivät olleet ominaisia nimenomaan ympäristöalalle, vaan sellaisia, joita todennäköisesti ilmenee muidenkin alojen hankkeissa. Viivästyksistä ovat vastuussa niin komissio kuin edunsaajamaiden viranomaisetkin (tai valtioista riippumattomat järjestöt). |
| --- | --- |

64.

Komissiolla on yleinen vastuu hankkeiden valmistelussa ja toteuttamisessa käytettävien menettelyjen määrittämisestä. Komission yksiköt tekevät tavallisesti yksityiskohtaisia tarkastuksia edunsaajamaan viranomaisten tai valtioista riippumattomien järjestöjen toteuttamien hankkeiden jokaisessa vaiheessa. Hanketavoitteet ovat monesti epärealistisia siksi, ettei niitä asetettaessa ole otettu huomioon hankkeiden toteuttamiseen komission menettelyjen mukaisesti tarvittavaa aikaa, mutta lisäksi useimpien tutkittujen hankkeiden valmistelu- tai toteutusvaiheessa aiheutui huomattavia, yllättäviä viivästyksiä. Useimmissa tapauksissa ongelmat eivät olleet ominaisia nimenomaan ympäristöalalle, vaan sellaisia, joita todennäköisesti ilmenee muidenkin alojen hankkeissa. Viivästyksistä ovat vastuussa niin komissio kuin edunsaajamaiden viranomaisetkin (tai valtioista riippumattomat järjestöt).

| 65. | Hankkeiden valmisteluvaihe valinnasta hyväksymiseen kesti usein kauan. Toisin kuin toteutusvaiheen kohdalla, valmisteluvaiheen kestolle ei ole asetettu rajoituksia. Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettujen hankkeiden osalta komissiolta kului liian kauan aikaa hanke-ehdotusten pyytämisestä avustussopimuksen allekirjoittamiseen. Esimerkiksi tammikuussa 2001 toteutetun ehdotuspyynnön perusteella rahoitettavaksi hyväksyttyihin hankkeisiin liittyvistä sopimuksista noin 50 prosenttia allekirjoitettiin vasta vuoden 2002 jälkipuoliskolla ja loput 50 prosenttia vasta vuoden 2003 loppupuolella. Tällaiset viivästykset ovat toisinaan vähentäneet hankkeen merkitystä, koska olosuhteet ovat muuttuneet sen jälkeen, kun hanke-ehdotus alun perin esitettiin (ks. laatikko 12). |
| --- | --- |

65.

Hankkeiden valmisteluvaihe valinnasta hyväksymiseen kesti usein kauan. Toisin kuin toteutusvaiheen kohdalla, valmisteluvaiheen kestolle ei ole asetettu rajoituksia. Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettujen hankkeiden osalta komissiolta kului liian kauan aikaa hanke-ehdotusten pyytämisestä avustussopimuksen allekirjoittamiseen. Esimerkiksi tammikuussa 2001 toteutetun ehdotuspyynnön perusteella rahoitettavaksi hyväksyttyihin hankkeisiin liittyvistä sopimuksista noin 50 prosenttia allekirjoitettiin vasta vuoden 2002 jälkipuoliskolla ja loput 50 prosenttia vasta vuoden 2003 loppupuolella. Tällaiset viivästykset ovat toisinaan vähentäneet hankkeen merkitystä, koska olosuhteet ovat muuttuneet sen jälkeen, kun hanke-ehdotus alun perin esitettiin (ks. laatikko 12).

| 66. | Viivästyksiä aiheutui monesti hankkeiden hyväksymisen ja käynnistämisen välillä. Kaksi tavallisinta syytä olivat ensimmäisen varojensiirron tai teknisen avun hankinnan myöhästyminen. Ympäristöhankkeiden (lukuun ottamatta ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettuja pieniä hankkeita) toteuttamisen aikana tarvitaan tavallisesti lukuisia erilaisia (infrastruktuureihin, palveluihin ja kalustoon liittyviä) hankinta- ja avustussopimuksia, ja lisäksi on valmisteltava ja hyväksyttävä työohjelmia hankkeiden tuotosten ja tulosten saavuttamiseksi. Tämä merkitsee sitä, että ympäristöhankkeissa ilmenee viivästyksiä todennäköisemmin kuin eräiden muiden alojen hankkeissa. Erityisen ongelmallista on, jos kalusto, jonka olisi pitänyt olla käytettävissä jo varhaisessa vaiheessa – jotta hanketavoitteet saavutettaisiin ja jotta kalustoa käyttävällä edunsaajamaan henkilöstöllä olisi riittävästi aikaa saada koulutusta teknistä apua antavalta henkilöstöltä – toimitetaankin vasta hankkeen loppuvaiheessa. Esimerkiksi Liaoningin yhdennettyä ympäristöhanketta Kiinassa haittasi se, että kaikki kolmea eri osiota (vesivarat, ilmanlaatu ja energia) varten tarvittava kalusto saatiin vasta hankkeen lopulla. |
| --- | --- |

66.

Viivästyksiä aiheutui monesti hankkeiden hyväksymisen ja käynnistämisen välillä. Kaksi tavallisinta syytä olivat ensimmäisen varojensiirron tai teknisen avun hankinnan myöhästyminen. Ympäristöhankkeiden (lukuun ottamatta ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettuja pieniä hankkeita) toteuttamisen aikana tarvitaan tavallisesti lukuisia erilaisia (infrastruktuureihin, palveluihin ja kalustoon liittyviä) hankinta- ja avustussopimuksia, ja lisäksi on valmisteltava ja hyväksyttävä työohjelmia hankkeiden tuotosten ja tulosten saavuttamiseksi. Tämä merkitsee sitä, että ympäristöhankkeissa ilmenee viivästyksiä todennäköisemmin kuin eräiden muiden alojen hankkeissa. Erityisen ongelmallista on, jos kalusto, jonka olisi pitänyt olla käytettävissä jo varhaisessa vaiheessa – jotta hanketavoitteet saavutettaisiin ja jotta kalustoa käyttävällä edunsaajamaan henkilöstöllä olisi riittävästi aikaa saada koulutusta teknistä apua antavalta henkilöstöltä – toimitetaankin vasta hankkeen loppuvaiheessa. Esimerkiksi Liaoningin yhdennettyä ympäristöhanketta Kiinassa haittasi se, että kaikki kolmea eri osiota (vesivarat, ilmanlaatu ja energia) varten tarvittava kalusto saatiin vasta hankkeen lopulla.

| 67. | Brasiliassa kahden, Guatemalassa yhden ja Marokossa yhden hankkeen toteuttaminen viivästyi, koska ne piti keskeyttää taloudellisten sääntöjenvastaisuuksien tutkinnan ajaksi. Brasiliassa hankkeita jatkettiin, kun sääntöjenvastaisuudet oli selvitetty. Guatemalassa ja Marokossa hankkeet päätettiin lopettaa.

  Laatikko 12Esimerkkejä hankkeen merkitystä vähentävistä viivästyksistäNicaraguassa Responsible Coffee Consumption and Production -hanke (1,2 miljoonaa euroa) hyväksyttiin vasta kaksi vuotta sen esittämisen jälkeen. Tästä seurasi, että edunsaaja toteutti keskeiset toiminnot, kuten luonnonmukaiseen kahvin tuotantoon liittyvän ohjelman ja markkinoille pääsyn, muiden varojen avulla.Indonesiassa toteutettu hanke, joka koskee ekologisesti kestävän, yhteiskunnallisesti oikeudenmukaisen ja taloudellisesti elinkelpoisen metsänhoidon edistämistä luotettavan sertifiointijärjestelmän avulla (0,9 miljoonaa euroa), hyväksyttiin myös vasta kaksi vuotta esittämisensä jälkeen. Tämä sekä se, että hankkeen oli suunniteltu kestävän vain kaksi vuotta, johtivat kohdealueiden vähenemiseen alun perin aiotuista viidestä kolmeen.Brasiliaa koskeva kestävän kehityksen Cuiabá-Santarem Economic Corridor-hanke (1,5 miljoonaa euroa) hyväksyttiin sekin kaksi vuotta esittämisen jälkeen. Tällä välin alueella, jolla hanke oli tarkoitus toteuttaa, tilanne kehittyi huolestuttavaan suuntaan eturistiriitojen ja väkivallan vaikeuttaessa toteuttamisesta vastaavan valtioista riippumattoman järjestön toimintaa. |
| --- | --- |

67.

Brasiliassa kahden, Guatemalassa yhden ja Marokossa yhden hankkeen toteuttaminen viivästyi, koska ne piti keskeyttää taloudellisten sääntöjenvastaisuuksien tutkinnan ajaksi. Brasiliassa hankkeita jatkettiin, kun sääntöjenvastaisuudet oli selvitetty. Guatemalassa ja Marokossa hankkeet päätettiin lopettaa.

Laatikko 12Esimerkkejä hankkeen merkitystä vähentävistä viivästyksistäNicaraguassa Responsible Coffee Consumption and Production -hanke (1,2 miljoonaa euroa) hyväksyttiin vasta kaksi vuotta sen esittämisen jälkeen. Tästä seurasi, että edunsaaja toteutti keskeiset toiminnot, kuten luonnonmukaiseen kahvin tuotantoon liittyvän ohjelman ja markkinoille pääsyn, muiden varojen avulla.Indonesiassa toteutettu hanke, joka koskee ekologisesti kestävän, yhteiskunnallisesti oikeudenmukaisen ja taloudellisesti elinkelpoisen metsänhoidon edistämistä luotettavan sertifiointijärjestelmän avulla (0,9 miljoonaa euroa), hyväksyttiin myös vasta kaksi vuotta esittämisensä jälkeen. Tämä sekä se, että hankkeen oli suunniteltu kestävän vain kaksi vuotta, johtivat kohdealueiden vähenemiseen alun perin aiotuista viidestä kolmeen.Brasiliaa koskeva kestävän kehityksen Cuiabá-Santarem Economic Corridor-hanke (1,5 miljoonaa euroa) hyväksyttiin sekin kaksi vuotta esittämisen jälkeen. Tällä välin alueella, jolla hanke oli tarkoitus toteuttaa, tilanne kehittyi huolestuttavaan suuntaan eturistiriitojen ja väkivallan vaikeuttaessa toteuttamisesta vastaavan valtioista riippumattoman järjestön toimintaa.

Hallinnollisten valmiuksien kehittäminen vaatimatonta

| 68. | Hallinnollisten valmiuksien kehittäminen kuuluu olennaisena osana kaikkeen kehitysyhteistyöhön, kuten edellä jo todettiin (ks. kohta 34), mutta ympäristöministeriöt ja muut ympäristöalan elimet ovat usein suhteellisen uusia ja siksi erityisen avun tarpeessa. Tämä koskee varsinkin maita, joissa äskettäin täytäntöönpantu hallinnon hajauttaminen on merkinnyt suuremman ympäristövastuun siirtämistä alueelliselle ja paikalliselle tasolle. Hankkeilla, joihin ei liity vaikuttavaa tukea hallintorakenteiden kehittämiseksi, on pienemmät mahdollisuudet osoittautua kestäviksi, vaikka välittömät tekniset tavoitteet saavutettaisiinkin. |
| --- | --- |

68.

Hallinnollisten valmiuksien kehittäminen kuuluu olennaisena osana kaikkeen kehitysyhteistyöhön, kuten edellä jo todettiin (ks. kohta 34), mutta ympäristöministeriöt ja muut ympäristöalan elimet ovat usein suhteellisen uusia ja siksi erityisen avun tarpeessa. Tämä koskee varsinkin maita, joissa äskettäin täytäntöönpantu hallinnon hajauttaminen on merkinnyt suuremman ympäristövastuun siirtämistä alueelliselle ja paikalliselle tasolle. Hankkeilla, joihin ei liity vaikuttavaa tukea hallintorakenteiden kehittämiseksi, on pienemmät mahdollisuudet osoittautua kestäviksi, vaikka välittömät tekniset tavoitteet saavutettaisiinkin.

| 69. | Silloinkaan kun komissio on tukenut hallintorakenteiden kehittämistä, se ei aina ole varmistanut tuen vaikuttavuutta edunsaajamaan korkeiden tahojen riittävän sitoutumisen avulla. Botswanassa toteutettiin merkittävä 14 miljoonan euron hanke, jossa keskityttiin lähinnä luonnonvaraisesta eläimistöstä ja kasvistosta sekä luonnonpuistoista vastaava osaston (Department of Wildlife and National Parks, DWNP) hallintorakenteiden kehittämiseen, ilman että ministeriö (Ministry of Wildlife, Environment and Tourism), jonka alaisuuteen osasto kuului, olisi riittävällä tavalla osallistunut ja sitoutunut hankkeeseen (ks. laatikko 13). Tekninen apu on hallintorakenteiden kehittämisen tärkein väline, mutta sillä on kyetty parantamaan valmiuksia vain silloin, kun edunsaajaorganisaatio on osoittanut mukaan riittävän määrän tarkoituksenmukaisella hierarkiatasolla työskentelevää henkilöstöä. Käytännössä näin ei useinkaan tapahdu, sillä henkilöstön vaihtuvuus on tavallisesti suurta, joten teknisen avun henkilöstön antamasta koulutuksesta saatu hyöty ei jääkään organisaation käyttöön. |
| --- | --- |

69.

Silloinkaan kun komissio on tukenut hallintorakenteiden kehittämistä, se ei aina ole varmistanut tuen vaikuttavuutta edunsaajamaan korkeiden tahojen riittävän sitoutumisen avulla. Botswanassa toteutettiin merkittävä 14 miljoonan euron hanke, jossa keskityttiin lähinnä luonnonvaraisesta eläimistöstä ja kasvistosta sekä luonnonpuistoista vastaava osaston (Department of Wildlife and National Parks, DWNP) hallintorakenteiden kehittämiseen, ilman että ministeriö (Ministry of Wildlife, Environment and Tourism), jonka alaisuuteen osasto kuului, olisi riittävällä tavalla osallistunut ja sitoutunut hankkeeseen (ks. laatikko 13). Tekninen apu on hallintorakenteiden kehittämisen tärkein väline, mutta sillä on kyetty parantamaan valmiuksia vain silloin, kun edunsaajaorganisaatio on osoittanut mukaan riittävän määrän tarkoituksenmukaisella hierarkiatasolla työskentelevää henkilöstöä. Käytännössä näin ei useinkaan tapahdu, sillä henkilöstön vaihtuvuus on tavallisesti suurta, joten teknisen avun henkilöstön antamasta koulutuksesta saatu hyöty ei jääkään organisaation käyttöön.

| 70. | Pyrkiessään varmistamaan hanketavoitteiden saavuttamisen teknistä apua antava henkilöstö on liian usein joutunut omaksumaan täytäntöönpanijan roolin neuvontatehtävän sijasta, kun edunsaajamaan viranomaisten joukosta ei ole saatu mukaan tarvitunlaista henkilöstöä. Tämä on kuitenkin hankaloittanut pitkän aikavälin kestävyyden saavuttamista. Toinenkin seikka vie huomiota pois kestävyysnäkökohdista: erityisen asiantunteva teknisen avun henkilöstö joutuu käyttämään aikaansa hankinta- ja hallintomenettelyihin. Lisäksi hankkeita on monesti haitannut se, että teknisen avun henkilöstön jäsenistä yksi tai useampia on vaihtunut kyseiseen henkilöstöön tavallisesti sovellettavan kolmen tai neljän vuoden pituisen sopimuskauden kuluessa.

  Laatikko 13Esimerkki hallintorakenteiden kehittämishankkeiden ongelmistaKahdeksannesta EKR:sta Botswanassa rahoitettu luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelu- ja hoito-ohjelma (14 miljoonaa euroa) on hyvä esimerkkitapaus, jonka avulla voidaan havainnollistaa monia hallintorakenteiden kehittämishankkeisiin liittyvistä ongelmista. Eräässä seitsemännen EKR:n hankkeessa oli myönnetty tukea luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojeluun, mutta vain vähän huomiota oli kiinnitetty hallintorakenteiden kehittämiseen, ja tämä puute oli tarkoitus korjata kahdeksannen EKR:n hankkeella. DWNP-osaston asema on ollut epävarma, koska sen muuttamista puolivaltiolliseksi organisaatioksi harkittiin. Tämä on vaikeuttanut hankkeen valmistelua ja toteuttamista. Teknisen avun ryhmänvetäjä ei työskennellyt osastolla ylemmän, vaan ainoastaan keskijohdon tasolla. Hänen kanssaan ei työskennellyt DWNP:n virkamies, vaan DWNP:n osoittama toinen ulkomaalainen tekninen asiantuntija. Teknisen avun ensimmäisen ryhmänvetäjän tilalle oli 11 kuukauden kuluttua alettava etsiä uutta, mutta hänet saatiin korvattua vasta viisi kuukautta myöhemmin. Suuri osa ryhmänvetäjän ajasta kuluu hankkeen hallintotyöhön, mikä ei ole kustannustehokas tapa käyttää hänen aikaansa. Hankkeeseen piti olennaisena osana kuulua DWNP:n hallinnoinnin tarkastus, jota ei kuitenkaan ollut tehty hankkeen puoliväliin mennessä, koska DWNP ei kannattanut tarkastusta eikä ministeriö sitoutunut siihen. Vaikka tarkoituksena oli lisäksi palkata hallintorakenteiden kehittämiseen perehtynyt tekninen asiantuntija, paikka täytettiin vasta puolivälissä hanketta. |
| --- | --- |

70.

Pyrkiessään varmistamaan hanketavoitteiden saavuttamisen teknistä apua antava henkilöstö on liian usein joutunut omaksumaan täytäntöönpanijan roolin neuvontatehtävän sijasta, kun edunsaajamaan viranomaisten joukosta ei ole saatu mukaan tarvitunlaista henkilöstöä. Tämä on kuitenkin hankaloittanut pitkän aikavälin kestävyyden saavuttamista. Toinenkin seikka vie huomiota pois kestävyysnäkökohdista: erityisen asiantunteva teknisen avun henkilöstö joutuu käyttämään aikaansa hankinta- ja hallintomenettelyihin. Lisäksi hankkeita on monesti haitannut se, että teknisen avun henkilöstön jäsenistä yksi tai useampia on vaihtunut kyseiseen henkilöstöön tavallisesti sovellettavan kolmen tai neljän vuoden pituisen sopimuskauden kuluessa.

Laatikko 13Esimerkki hallintorakenteiden kehittämishankkeiden ongelmistaKahdeksannesta EKR:sta Botswanassa rahoitettu luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelu- ja hoito-ohjelma (14 miljoonaa euroa) on hyvä esimerkkitapaus, jonka avulla voidaan havainnollistaa monia hallintorakenteiden kehittämishankkeisiin liittyvistä ongelmista. Eräässä seitsemännen EKR:n hankkeessa oli myönnetty tukea luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojeluun, mutta vain vähän huomiota oli kiinnitetty hallintorakenteiden kehittämiseen, ja tämä puute oli tarkoitus korjata kahdeksannen EKR:n hankkeella. DWNP-osaston asema on ollut epävarma, koska sen muuttamista puolivaltiolliseksi organisaatioksi harkittiin. Tämä on vaikeuttanut hankkeen valmistelua ja toteuttamista. Teknisen avun ryhmänvetäjä ei työskennellyt osastolla ylemmän, vaan ainoastaan keskijohdon tasolla. Hänen kanssaan ei työskennellyt DWNP:n virkamies, vaan DWNP:n osoittama toinen ulkomaalainen tekninen asiantuntija. Teknisen avun ensimmäisen ryhmänvetäjän tilalle oli 11 kuukauden kuluttua alettava etsiä uutta, mutta hänet saatiin korvattua vasta viisi kuukautta myöhemmin. Suuri osa ryhmänvetäjän ajasta kuluu hankkeen hallintotyöhön, mikä ei ole kustannustehokas tapa käyttää hänen aikaansa. Hankkeeseen piti olennaisena osana kuulua DWNP:n hallinnoinnin tarkastus, jota ei kuitenkaan ollut tehty hankkeen puoliväliin mennessä, koska DWNP ei kannattanut tarkastusta eikä ministeriö sitoutunut siihen. Vaikka tarkoituksena oli lisäksi palkata hallintorakenteiden kehittämiseen perehtynyt tekninen asiantuntija, paikka täytettiin vasta puolivälissä hanketta.

Kestävään luonnonvarojen käyttöön paikallisissa yhteisöissä on kiinnitettävä enemmän huomiota

| 71. | Paikallisten yhteisöjen osallistuminen ympäristöhankkeiden valmisteluun ja toteuttamiseen on keskeinen edellytys sille, että hanketavoitteet saavutetaan täysimääräisesti ja että hankkeista tulee kestäviä. Komissio on ottanut tämän yhä paremmin huomioon, mikä osittain johtuu vuonna 2000 käynnistetystä köyhyyden vähentämiseen keskittyvästä kehityspolitiikasta: paikallisten yhteisöjen kehittämiseen on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota luonnonsuojelun yhteydessä. |
| --- | --- |

71.

Paikallisten yhteisöjen osallistuminen ympäristöhankkeiden valmisteluun ja toteuttamiseen on keskeinen edellytys sille, että hanketavoitteet saavutetaan täysimääräisesti ja että hankkeista tulee kestäviä. Komissio on ottanut tämän yhä paremmin huomioon, mikä osittain johtuu vuonna 2000 käynnistetystä köyhyyden vähentämiseen keskittyvästä kehityspolitiikasta: paikallisten yhteisöjen kehittämiseen on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota luonnonsuojelun yhteydessä.

| 72. | Paikallisten yhteisöjen taloudellisten tarpeiden ja luonnonsuojelun yhteensovittaminen on suuri haaste. Hankkeissa ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota siihen, miten paikallisia yhteisöjä voitaisiin auttaa saamaan luonnonvaroista tuloja kestävällä tavalla. Niinpä esimerkiksi paikallisten yhteisöjen harjoittama laiton metsästys (salametsästys) on edelleen vakava uhka suojeluhankkeiden tuloksille ja kestävyydelle ympäristön näkökulmasta. Tämä koskee jopa alueita, joille komissio on myöntänyt tukea pitkien jaksojen ajan, kuten Serengetin kansallispuistoa Tansaniassa ja ECOFAC-ohjelmasta rahoitettuja suojelualueita Keski-Afrikassa. Matkailua kehittämällä on mahdollista lisätä paikallisia ja kansallisia tuloja. Botswanassa kahdeksannesta EKR:sta rahoitetussa luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojeluhankkeessa ei silti juurikaan kehitetty matkailua Makgadikgadin kansallispuistoon, vaikka aiemmassa kuudennen EKR:n yhteydessä Botswanan osalta tehdyssä matkailua koskevassa tutkimuksessa oli suositeltu tällaista lähestymistapaa. ECOFAC-ohjelmalla on saavutettu luonnonsuojelutavoitteita, mutta matkailun osalta ei juuri ole edistytty (ks. laatikko 10). Komission on siis edelleen autettava paikallisia yhteisöjä löytämään vaihtoehtoisia tulonlähteitä.

  Laatikko 14Esimerkkitapaus: paikallisten yhteisöjen tarpeet on tärkeää arvioida ympäristöhankkeiden yhteydessäKeski-Afrikan metsissä Koillis-Gabonissa (1,9 miljoonaa euroa) eläimistön hoitoon sovellettavan mallin kehittämistä koskevalla kokeiluhankkeella pyrittiin ratkaisemaan kaupallisen salametsästyksen ongelma Kongon altaan metsissä. Hankkeeseen sisältyi niin ollen useita salametsästyksen torjuntayksikköjen toteutettaviksi aiottuja toimenpiteitä. Hankkeen suunnittelijat eivät kuitenkaan olleet ottaneet huomioon, että myös suurin osa paikallisista yhteisöistä osallistui metsästykseen, eikä hankkeessa siis eritelty, kuinka näitä yhteisöjä voitaisiin auttaa. Tarkastajien käynnin aikana erään paikallisen kalastusyhteisön edustajat myönsivät, että heillä oli ollut viisi metsästystukikohtaa, jotka salametsästyksen torjuntayksiköt tuhosivat, ja että kyseisen yhteisön oli löydettävä ratkaisu riistan tosiasiallisesta vähenemisestä johtuvaan ongelmaan ja kuitenkin samalla huolehdittava lyhyen aikavälin tarpeistaan. |
| --- | --- |

72.

Paikallisten yhteisöjen taloudellisten tarpeiden ja luonnonsuojelun yhteensovittaminen on suuri haaste. Hankkeissa ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota siihen, miten paikallisia yhteisöjä voitaisiin auttaa saamaan luonnonvaroista tuloja kestävällä tavalla. Niinpä esimerkiksi paikallisten yhteisöjen harjoittama laiton metsästys (salametsästys) on edelleen vakava uhka suojeluhankkeiden tuloksille ja kestävyydelle ympäristön näkökulmasta. Tämä koskee jopa alueita, joille komissio on myöntänyt tukea pitkien jaksojen ajan, kuten Serengetin kansallispuistoa Tansaniassa ja ECOFAC-ohjelmasta rahoitettuja suojelualueita Keski-Afrikassa. Matkailua kehittämällä on mahdollista lisätä paikallisia ja kansallisia tuloja. Botswanassa kahdeksannesta EKR:sta rahoitetussa luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojeluhankkeessa ei silti juurikaan kehitetty matkailua Makgadikgadin kansallispuistoon, vaikka aiemmassa kuudennen EKR:n yhteydessä Botswanan osalta tehdyssä matkailua koskevassa tutkimuksessa oli suositeltu tällaista lähestymistapaa. ECOFAC-ohjelmalla on saavutettu luonnonsuojelutavoitteita, mutta matkailun osalta ei juuri ole edistytty (ks. laatikko 10). Komission on siis edelleen autettava paikallisia yhteisöjä löytämään vaihtoehtoisia tulonlähteitä.

Laatikko 14Esimerkkitapaus: paikallisten yhteisöjen tarpeet on tärkeää arvioida ympäristöhankkeiden yhteydessäKeski-Afrikan metsissä Koillis-Gabonissa (1,9 miljoonaa euroa) eläimistön hoitoon sovellettavan mallin kehittämistä koskevalla kokeiluhankkeella pyrittiin ratkaisemaan kaupallisen salametsästyksen ongelma Kongon altaan metsissä. Hankkeeseen sisältyi niin ollen useita salametsästyksen torjuntayksikköjen toteutettaviksi aiottuja toimenpiteitä. Hankkeen suunnittelijat eivät kuitenkaan olleet ottaneet huomioon, että myös suurin osa paikallisista yhteisöistä osallistui metsästykseen, eikä hankkeessa siis eritelty, kuinka näitä yhteisöjä voitaisiin auttaa. Tarkastajien käynnin aikana erään paikallisen kalastusyhteisön edustajat myönsivät, että heillä oli ollut viisi metsästystukikohtaa, jotka salametsästyksen torjuntayksiköt tuhosivat, ja että kyseisen yhteisön oli löydettävä ratkaisu riistan tosiasiallisesta vähenemisestä johtuvaan ongelmaan ja kuitenkin samalla huolehdittava lyhyen aikavälin tarpeistaan.

Hankkeiden riittämätön vaikutus poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen

| 73. | Jos hankkeiden tukena ei ole selkeää poliittista ja oikeudellista kehystä, hankkeilla on vain vähäiset mahdollisuudet saada aikaan enemmän kuin välittömiä tuotoksia ja tuloksia eli saavuttaa pitkän aikavälin kestävyys ja laaja-alaisempi vaikutus. Valitessaan hankkeita komissio ei ole ottanut riittävällä tavalla huomioon, onko asianmukainen poliittinen ja oikeudellinen kehys olemassa tai voidaanko sellaisen puuttuessa hankerahoituksella saada aikaan muutoksia. |
| --- | --- |

73.

Jos hankkeiden tukena ei ole selkeää poliittista ja oikeudellista kehystä, hankkeilla on vain vähäiset mahdollisuudet saada aikaan enemmän kuin välittömiä tuotoksia ja tuloksia eli saavuttaa pitkän aikavälin kestävyys ja laaja-alaisempi vaikutus. Valitessaan hankkeita komissio ei ole ottanut riittävällä tavalla huomioon, onko asianmukainen poliittinen ja oikeudellinen kehys olemassa tai voidaanko sellaisen puuttuessa hankerahoituksella saada aikaan muutoksia.

| 74. | Puutteelliset oikeudelliset kehykset ovat, etenkin paikallisissa yhteisöissä edunsaajien maankäyttöoikeuksien osalta, saattaneet estää metsätaloushankkeita Indonesiassa ja Kiinassa. Myös se, että Botswanassa ja Tansaniassa ei ole tarkkaa lainsäädäntöä paikallisten yhteisöjen harjoittamasta luonnonvarojen hallinnoinnista ja luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hoidosta, vaikeuttaa hankkeiden täysimääräisen vaikutuksen aikaansaamista. Monissa maissa ei ole riittävästi voimavaroja tai tahtoa soveltaa salametsästyksen vastaisia lakeja eläimistön suojelemiseksi, mikä on vaarantanut joidenkin hankkeiden kestävyyden niiden valmistumisen jälkeen. |
| --- | --- |

74.

Puutteelliset oikeudelliset kehykset ovat, etenkin paikallisissa yhteisöissä edunsaajien maankäyttöoikeuksien osalta, saattaneet estää metsätaloushankkeita Indonesiassa ja Kiinassa. Myös se, että Botswanassa ja Tansaniassa ei ole tarkkaa lainsäädäntöä paikallisten yhteisöjen harjoittamasta luonnonvarojen hallinnoinnista ja luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hoidosta, vaikeuttaa hankkeiden täysimääräisen vaikutuksen aikaansaamista. Monissa maissa ei ole riittävästi voimavaroja tai tahtoa soveltaa salametsästyksen vastaisia lakeja eläimistön suojelemiseksi, mikä on vaarantanut joidenkin hankkeiden kestävyyden niiden valmistumisen jälkeen.

| 75. | Eräs tapa käyttää hankkeita poliittisen ja oikeudellisen kehyksen muuttamiseen on se, että komissio asettaa ehtoja rahoituksen myöntämiselle. Tämä lähestymistapa ei kuitenkaan ole mahdollinen silloin, kun valtioista riippumattomien järjestöjen toteuttamiin hankkeisiin myönnetään rahoitusta ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta eivätkä edunsaajamaan viranomaiset ole oikeutettuja saamaan tukea. Joissakin tapauksissa komission rahoittamien kahdenvälisten hankkeiden yhteydessä edunsaajamaiden viranomaisilta on edellytetty ”liitännäistoimia” asianmukaisten politiikkojen ottamiseksi käyttöön. Näitä toimia ei kuitenkaan aina ole määritelty tarkasti eikä komissio ole toteuttanut seurantaa niiden osalta. |
| --- | --- |

75.

Eräs tapa käyttää hankkeita poliittisen ja oikeudellisen kehyksen muuttamiseen on se, että komissio asettaa ehtoja rahoituksen myöntämiselle. Tämä lähestymistapa ei kuitenkaan ole mahdollinen silloin, kun valtioista riippumattomien järjestöjen toteuttamiin hankkeisiin myönnetään rahoitusta ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta eivätkä edunsaajamaan viranomaiset ole oikeutettuja saamaan tukea. Joissakin tapauksissa komission rahoittamien kahdenvälisten hankkeiden yhteydessä edunsaajamaiden viranomaisilta on edellytetty ”liitännäistoimia” asianmukaisten politiikkojen ottamiseksi käyttöön. Näitä toimia ei kuitenkaan aina ole määritelty tarkasti eikä komissio ole toteuttanut seurantaa niiden osalta.

| 76. | Käytettävien varojen määrät ovat lisäksi pienet jopa suhteellisen suurissa kahdenvälisissä hankkeissa, minkä vuoksi on vaikeata vaatia, että liitännäistoimet todella pannaan täytäntöön. Esimerkiksi Tansaniassa komissio halusi varmistaa, että viranomaiset osoittavat suuremman osan metsästyslupien myyntituloista metsästysalueiden toimintakustannusten kattamiseen. Komissio ei kuitenkaan puuttunut siihen peruskysymykseen, että metsästyslupien myöntämistapa ei ole avoin, ja tilannetta vaikeutti se, että hankkeessa oli käytettävissä varoja ainoastaan kaksi miljoonaa euroa. Ympäristöalan poliittisten ja oikeudellisten uudistusten kytkeminen merkittävän suoran talousarviotuen myöntämiseen olisi parempi tapa edesauttaa sellaisen toimintakehyksen luomista, joka tarvitaan hanketason toimien kestävyyden ja vaikutusten mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

76.

Käytettävien varojen määrät ovat lisäksi pienet jopa suhteellisen suurissa kahdenvälisissä hankkeissa, minkä vuoksi on vaikeata vaatia, että liitännäistoimet todella pannaan täytäntöön. Esimerkiksi Tansaniassa komissio halusi varmistaa, että viranomaiset osoittavat suuremman osan metsästyslupien myyntituloista metsästysalueiden toimintakustannusten kattamiseen. Komissio ei kuitenkaan puuttunut siihen peruskysymykseen, että metsästyslupien myöntämistapa ei ole avoin, ja tilannetta vaikeutti se, että hankkeessa oli käytettävissä varoja ainoastaan kaksi miljoonaa euroa. Ympäristöalan poliittisten ja oikeudellisten uudistusten kytkeminen merkittävän suoran talousarviotuen myöntämiseen olisi parempi tapa edesauttaa sellaisen toimintakehyksen luomista, joka tarvitaan hanketason toimien kestävyyden ja vaikutusten mahdollistamiseksi.

| 77. | Myös hankkeiden tuloksista ja saaduista kokemuksista tiedottamisella voi olla suuri vaikutus politiikkoihin. Hankesuunnittelussa ei kuitenkaan yleensä selkeästi määritellä, miten tiedottaminen tapahtuisi. Lisäksi liian tiukat aikataulut ja niistä johtuvat viivästykset ovat vähentäneet teknisen avun ryhmien ja valtioista riippumattomien järjestöjen mahdollisuuksia tiedottaa tuloksista ennen hankkeen päättymistä. Poliittiseen kehykseen vaikuttaminen on erityisen pulmallista ympäristöä ja metsiä koskevan budjettikohdan osalta. Yksi budjettikohdan päätavoitteista on tuen myöntäminen kokeiluhankkeille uusien lähestymistapojen kehittämiseksi. Komissio on kuitenkin usein antanut kyseisten politiikkojen täytäntöönpanon valtioista riippumattomien järjestöjen tehtäväksi, eikä ole ottanut käyttöön menettelyjä, joilla taattaisiin, että edunsaajamaiden viranomaiset saavat järjestelmällisesti tiedon hankkeiden tuloksista.

  Laatikko 15Esimerkkitapaus: poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen liittyvät ongelmat vähentävät hankkeiden vaikutusta ja kestävyyttäBrasiliassa komissio rahoittaa luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskevan ohjelman kautta (Natural Resources Policy Programme, NRPP) yhdennetyn ympäristönhallintamallin määrittämistä ja toteuttamista sekä mallin hyödyntämisen hajauttamista keskushallinnolta viiteen Amazonin alueen osavaltioon ja kuntatasolle (16,7 miljoonaa euroa). NRPP-ohjelma oli tärkein sademetsän suojelun pilottiohjelman (Rain Forest Pilot Programme, PPG7) avulla rahoitetuista hankkeista, ja sen yleisenä tavoitteena oli Amazonin sademetsien tuhoutumisen rajoittaminen ja kehityksen kääntäminen myönteiseen suuntaan.Ympäristönhallintamalli ei ole rajoittanut sademetsien tuhoutumista niin tehokkaasti kuin oli toivottu. Tähän on monia syitä, joista kuitenkin ratkaiseva merkitys oli sillä, että osavaltioissa ei ole riittävää poliittista sitoutumista asiaan. Useimpien osavaltioiden ja kuntien heikko taloudellinen tilanne sekä eräiden osavaltio- ja paikallistason eliittien taloudellinen etu ovat johtaneet siihen, että paikalliset viranomaiset myöntävät hakkuulupia ja hyväksyvät maan lisääntyvän maatalouskäytön, jotka synnyttävät tuloja ja työpaikkoja metsänhoidon kustannuksella. Tämän vuoksi mallilla on joissakin osavaltioissa ollut hyvin vähän vaikutusta viranomaisten harjoittamaan politiikkaan, ja pahimmillaan sitä on käytetty pelkästään rajoittavana välineenä. Lisäksi mallia on käytetty uusien taloudellisesti hyödynnettävien alueiden löytämiseen ympäristönhallinnan sijasta. Vuonna 2004 Mato Grosson osavaltiossa tuhoutui sademetsiä enemmän kuin muissa osavaltioissa, vaikka siellä ollaan mallin kehittämisessä pisimmällä.Ohjelman avulla ei ole kyetty takaamaan, että ympäristöasiat todella sisällytetään osavaltioissa muihin aloihin, kuten maa- ja metsätalouteen, opetukseen, liikenteeseen ja niin edelleen. Tämä seikka on ratkaisevan tärkeä, sillä ohjelman poliittinen ja taloudellinen toteutusympäristö muodostuu kehitystä edistävistä lyhyen aikavälin politiikoista ja tavoitteista, jotka eivät ole yhteensopivia kestävän kehityksen kanssa. Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisen puutteet ovat johtaneet siihen, että osavaltioiden ympäristövirastot joutuvat liiallisessa määrin turvautumaan käskyistä ja valvonnasta koostuviin menettelyihin. Tätä rajoittaa kuitenkin suuresti varojen ja koulutetun henkilöstön puute, joten lupien myöntäminen ja valvonta ei ole tehokasta. |
| --- | --- |

77.

Myös hankkeiden tuloksista ja saaduista kokemuksista tiedottamisella voi olla suuri vaikutus politiikkoihin. Hankesuunnittelussa ei kuitenkaan yleensä selkeästi määritellä, miten tiedottaminen tapahtuisi. Lisäksi liian tiukat aikataulut ja niistä johtuvat viivästykset ovat vähentäneet teknisen avun ryhmien ja valtioista riippumattomien järjestöjen mahdollisuuksia tiedottaa tuloksista ennen hankkeen päättymistä. Poliittiseen kehykseen vaikuttaminen on erityisen pulmallista ympäristöä ja metsiä koskevan budjettikohdan osalta. Yksi budjettikohdan päätavoitteista on tuen myöntäminen kokeiluhankkeille uusien lähestymistapojen kehittämiseksi. Komissio on kuitenkin usein antanut kyseisten politiikkojen täytäntöönpanon valtioista riippumattomien järjestöjen tehtäväksi, eikä ole ottanut käyttöön menettelyjä, joilla taattaisiin, että edunsaajamaiden viranomaiset saavat järjestelmällisesti tiedon hankkeiden tuloksista.

Laatikko 15Esimerkkitapaus: poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen liittyvät ongelmat vähentävät hankkeiden vaikutusta ja kestävyyttäBrasiliassa komissio rahoittaa luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskevan ohjelman kautta (Natural Resources Policy Programme, NRPP) yhdennetyn ympäristönhallintamallin määrittämistä ja toteuttamista sekä mallin hyödyntämisen hajauttamista keskushallinnolta viiteen Amazonin alueen osavaltioon ja kuntatasolle (16,7 miljoonaa euroa). NRPP-ohjelma oli tärkein sademetsän suojelun pilottiohjelman (Rain Forest Pilot Programme, PPG7) avulla rahoitetuista hankkeista, ja sen yleisenä tavoitteena oli Amazonin sademetsien tuhoutumisen rajoittaminen ja kehityksen kääntäminen myönteiseen suuntaan.Ympäristönhallintamalli ei ole rajoittanut sademetsien tuhoutumista niin tehokkaasti kuin oli toivottu. Tähän on monia syitä, joista kuitenkin ratkaiseva merkitys oli sillä, että osavaltioissa ei ole riittävää poliittista sitoutumista asiaan. Useimpien osavaltioiden ja kuntien heikko taloudellinen tilanne sekä eräiden osavaltio- ja paikallistason eliittien taloudellinen etu ovat johtaneet siihen, että paikalliset viranomaiset myöntävät hakkuulupia ja hyväksyvät maan lisääntyvän maatalouskäytön, jotka synnyttävät tuloja ja työpaikkoja metsänhoidon kustannuksella. Tämän vuoksi mallilla on joissakin osavaltioissa ollut hyvin vähän vaikutusta viranomaisten harjoittamaan politiikkaan, ja pahimmillaan sitä on käytetty pelkästään rajoittavana välineenä. Lisäksi mallia on käytetty uusien taloudellisesti hyödynnettävien alueiden löytämiseen ympäristönhallinnan sijasta. Vuonna 2004 Mato Grosson osavaltiossa tuhoutui sademetsiä enemmän kuin muissa osavaltioissa, vaikka siellä ollaan mallin kehittämisessä pisimmällä.Ohjelman avulla ei ole kyetty takaamaan, että ympäristöasiat todella sisällytetään osavaltioissa muihin aloihin, kuten maa- ja metsätalouteen, opetukseen, liikenteeseen ja niin edelleen. Tämä seikka on ratkaisevan tärkeä, sillä ohjelman poliittinen ja taloudellinen toteutusympäristö muodostuu kehitystä edistävistä lyhyen aikavälin politiikoista ja tavoitteista, jotka eivät ole yhteensopivia kestävän kehityksen kanssa. Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisen puutteet ovat johtaneet siihen, että osavaltioiden ympäristövirastot joutuvat liiallisessa määrin turvautumaan käskyistä ja valvonnasta koostuviin menettelyihin. Tätä rajoittaa kuitenkin suuresti varojen ja koulutetun henkilöstön puute, joten lupien myöntäminen ja valvonta ei ole tehokasta.

Epärealistinen käsitys taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttamisesta

| 78. | Komission hankkeiden on ympäristöalalla, kuten muillakin aloilla, oletettu lopulta tulevan taloudellisesti elinkelpoisiksi. Tuloa tuottavien hankkeiden kohdalla tähän tavoitteeseen on realistista pyrkiä. Jäteveden puhdistamishankkeissa Mauritiuksella ja Tansanian toiseksi suurimmassa kaupungissa Mwanzassa tavoitteen saavuttamisessa onkin edistytty hyvin: vesimaksut ovat nousseet tasaisesti kohti tasoa, jolla ne kattaisivat toimintakustannukset ja poistot. Toisaalta Tyynenmeren alueella Fidžillä ja Tuvalussa kiinteän jätteen hävittämistä koskevassa hankkeessa ilmeni vaikeuksia, koska väestö ei halunnut maksaa kyseisestä palvelusta. |
| --- | --- |

78.

Komission hankkeiden on ympäristöalalla, kuten muillakin aloilla, oletettu lopulta tulevan taloudellisesti elinkelpoisiksi. Tuloa tuottavien hankkeiden kohdalla tähän tavoitteeseen on realistista pyrkiä. Jäteveden puhdistamishankkeissa Mauritiuksella ja Tansanian toiseksi suurimmassa kaupungissa Mwanzassa tavoitteen saavuttamisessa onkin edistytty hyvin: vesimaksut ovat nousseet tasaisesti kohti tasoa, jolla ne kattaisivat toimintakustannukset ja poistot. Toisaalta Tyynenmeren alueella Fidžillä ja Tuvalussa kiinteän jätteen hävittämistä koskevassa hankkeessa ilmeni vaikeuksia, koska väestö ei halunnut maksaa kyseisestä palvelusta.

| 79. | Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettujen hankkeiden, jotka ovat melko pieniä ja usein kokeiluhankkeita, kohdalla jatkorahoitusta on mahdollista saada EKR:sta tai kyseiseen maantieteelliseen alueeseen sovellettavasta budjettikohdasta rahoitettavien suurempien hankkeiden kautta. Käytännössä näin ei silti tapahtunut kovin usein. Tämä on osittain seurausta siitä, että komissiolla ei ole ollut selkeää strategiaa, jota noudattaen edistettäisiin pienten kokeiluhankkeiden jatkamista suurempien kahdenvälisten hankkeiden avulla. Komissiossa ja jäsenvaltioissa on itse asiassa monesti katsottu, ettei ympäristöalalle tarvitse osoittaa kahdenvälistä tukea, koska sille voidaan myöntää varoja ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta. |
| --- | --- |

79.

Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettujen hankkeiden, jotka ovat melko pieniä ja usein kokeiluhankkeita, kohdalla jatkorahoitusta on mahdollista saada EKR:sta tai kyseiseen maantieteelliseen alueeseen sovellettavasta budjettikohdasta rahoitettavien suurempien hankkeiden kautta. Käytännössä näin ei silti tapahtunut kovin usein. Tämä on osittain seurausta siitä, että komissiolla ei ole ollut selkeää strategiaa, jota noudattaen edistettäisiin pienten kokeiluhankkeiden jatkamista suurempien kahdenvälisten hankkeiden avulla. Komissiossa ja jäsenvaltioissa on itse asiassa monesti katsottu, ettei ympäristöalalle tarvitse osoittaa kahdenvälistä tukea, koska sille voidaan myöntää varoja ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta.

| 80. | Taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttaminen ilman viranomaisten tukea on useimmissa maissa joka tapauksessa epätodennäköistä, ja monien kehitysmaiden talousarviovarat eivät riitä suojelutoimenpiteiden rahoittamiseen. Kannustaakseen edunsaajamaita osoittamaan lisää varoja ympäristönsuojeluun komissiolla ja muilla rahoittajilla on mahdollisuus tukea tutkimusta nykyistä enemmän ja lisätä edunsaajamaiden kanssa käymäänsä vuoropuhelua ympäristönsuojelun taloudellisista hyödyistä ja tarpeesta välttää luonnonvarojen kestämätöntä kuluttamista. Monissa edunsaajamaissa taloudellista hyötyä voidaan ainakin lyhyellä aikavälillä saada enemmän kuluttamalla luonnonvaroja, jotka sijaitsevat suojeltavilla alueilla. Tarkastuksen kuluessa havaittiin useita tällaisia tapauksia, joissa hankkeilla saavutetut tulokset olivat uhattuina (ks. laatikko 16). |
| --- | --- |

80.

Taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttaminen ilman viranomaisten tukea on useimmissa maissa joka tapauksessa epätodennäköistä, ja monien kehitysmaiden talousarviovarat eivät riitä suojelutoimenpiteiden rahoittamiseen. Kannustaakseen edunsaajamaita osoittamaan lisää varoja ympäristönsuojeluun komissiolla ja muilla rahoittajilla on mahdollisuus tukea tutkimusta nykyistä enemmän ja lisätä edunsaajamaiden kanssa käymäänsä vuoropuhelua ympäristönsuojelun taloudellisista hyödyistä ja tarpeesta välttää luonnonvarojen kestämätöntä kuluttamista. Monissa edunsaajamaissa taloudellista hyötyä voidaan ainakin lyhyellä aikavälillä saada enemmän kuluttamalla luonnonvaroja, jotka sijaitsevat suojeltavilla alueilla. Tarkastuksen kuluessa havaittiin useita tällaisia tapauksia, joissa hankkeilla saavutetut tulokset olivat uhattuina (ks. laatikko 16).

| 81. | Lisäksi olisi yksiselitteisesti tunnustettava ne hyödyt, jotka Euroopan unioni saa kehitysmaiden ympäristön jatkuvasta suojelemisesta. Tässä tilanteessa on tarpeen pohtia, onko komission kehityshankkeisiin perinteisesti soveltama toimintatapa (jossa myönnetään hankerahoitusta vain muutamaksi vuodeksi ja odotetaan hankkeen sitten tulevan taloudellisesti elinkelpoiseksi) tarkoituksenmukainen ympäristöalalla. Jos komissio olisi laatinut kokonaisvaltaisen strategian ympäristökysymysten käsittelemiseksi kehitysavun yhteydessä (ks. kohta 11), se olisi voinut harkita tarkemmin esimerkiksi seuraavia vaihtoehtoisia lähestymistapoja:






  a) | pidempien toteutusaikojen asettaminen ympäristöhankkeille; |
| --- | --- | --- |

81.

Lisäksi olisi yksiselitteisesti tunnustettava ne hyödyt, jotka Euroopan unioni saa kehitysmaiden ympäristön jatkuvasta suojelemisesta. Tässä tilanteessa on tarpeen pohtia, onko komission kehityshankkeisiin perinteisesti soveltama toimintatapa (jossa myönnetään hankerahoitusta vain muutamaksi vuodeksi ja odotetaan hankkeen sitten tulevan taloudellisesti elinkelpoiseksi) tarkoituksenmukainen ympäristöalalla. Jos komissio olisi laatinut kokonaisvaltaisen strategian ympäristökysymysten käsittelemiseksi kehitysavun yhteydessä (ks. kohta 11), se olisi voinut harkita tarkemmin esimerkiksi seuraavia vaihtoehtoisia lähestymistapoja:

a)

pidempien toteutusaikojen asettaminen ympäristöhankkeille;

| b) | alakohtaisten tukiohjelmien laatiminen ympäristöalalla ja luonnonvaroista riippuvaisilla aloilla; |
| --- | --- |

b)

alakohtaisten tukiohjelmien laatiminen ympäristöalalla ja luonnonvaroista riippuvaisilla aloilla;

| c) | erityisrahastojen laajempi käyttö; |
| --- | --- |

c)

erityisrahastojen laajempi käyttö;

| d) | tiiviimpi yhteistyö Maailmanlaajuisen ympäristörahaston (Global Environment Facility, GEF) kanssa. GEF on suurin rahoittajien käytettävissä oleva väline, jolla ne voivat vaikuttaa nimenomaan ympäristöalan huolenaiheisiin kehitysmaissa. Vaikka komissio ei tällä hetkellä ole Maailmanlaajuisen ympäristörahaston jäsen eikä siis voi suoraan osallistua sen toimintaan, yhteisrahoituksen järjestämiseen nykyistä useammin rahaston kanssa on olemassa laajat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

d)

tiiviimpi yhteistyö Maailmanlaajuisen ympäristörahaston (Global Environment Facility, GEF) kanssa. GEF on suurin rahoittajien käytettävissä oleva väline, jolla ne voivat vaikuttaa nimenomaan ympäristöalan huolenaiheisiin kehitysmaissa. Vaikka komissio ei tällä hetkellä ole Maailmanlaajuisen ympäristörahaston jäsen eikä siis voi suoraan osallistua sen toimintaan, yhteisrahoituksen järjestämiseen nykyistä useammin rahaston kanssa on olemassa laajat mahdollisuudet.

Laatikko 16Hankkeiden vaikuttavuus on vaarassa taloudellisen toiminnan vuoksiIndonesiassa komissio on tukenut kestävän metsänhoidon kehittämistä Beraun alueella Kalimantanilla. Berau Coal Company -yhtiön kaivostoimintalupa kattaa kuitenkin 25 prosenttia alueen pinta-alasta, ja pitkän aikavälin tutkimusta varten rahoitettavasta 18 maa-alueesta 16 sijaitsee kyseisellä alueella. Vaikka hiilikaivostoiminta on virallisesti keskeytetty ainakin vuoteen 2011 asti, jolloin nykyisen hankkeen oli alun perin tarkoitus päättyä, hiilikerrostumia tutkittiin jopa tilintarkastustuomioistuimen tarkastajien käynnin aikana kesäkuussa 2005. Myös laittomat hakkuut vaaransivat edelleen komission metsätalousalalle myöntämän rahoituksen vaikuttavuuden Indonesiassa.Kiinassa luonnonmetsiä koskevan hankkeen kattamasta kolmesta maakunnasta kahdessa (Hainan ja Hunan) metsien tuhoaminen jatkui yleisestä hakkuukiellosta huolimatta.Tansaniassa tehtiin koekaivauksia Kigosin riistansuojelualueella, joka on yksi EKR:sta rahoitettavista suojelualueista.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Päätelmät

| 82. | Komissio ei ole toistaiseksi ottanut riittävällä tavalla huomioon kehitysyhteistyöhönsä liittyviä ympäristönäkökohtia, vaan sen on vielä kehitettävä kokonaisvaltainen kehitysyhteistyön ympäristöstrategia. Uusi kehityspolitiikka, jota koskeva asiakirja allekirjoitettiin joulukuussa 2005, muodostaa aiempaa selkeämmän perustan strategian kehittämiselle, koska siinä on myönnetty, kuinka tärkeää on sisällyttää ympäristönäkökohdat kaikkiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin, ja lisäksi vielä valittu ympäristöala tärkeimpien menoalojen joukkoon. Ilman selkeää strategiaa, jolla uuden kehityspolitiikan ympäristöä koskevaa lähestymistapaa sovelletaan käytännössä, politiikan mahdolliset edut joutuvat todennäköisesti uhatuiksi. |
| --- | --- |

82.

Komissio ei ole toistaiseksi ottanut riittävällä tavalla huomioon kehitysyhteistyöhönsä liittyviä ympäristönäkökohtia, vaan sen on vielä kehitettävä kokonaisvaltainen kehitysyhteistyön ympäristöstrategia. Uusi kehityspolitiikka, jota koskeva asiakirja allekirjoitettiin joulukuussa 2005, muodostaa aiempaa selkeämmän perustan strategian kehittämiselle, koska siinä on myönnetty, kuinka tärkeää on sisällyttää ympäristönäkökohdat kaikkiin kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin, ja lisäksi vielä valittu ympäristöala tärkeimpien menoalojen joukkoon. Ilman selkeää strategiaa, jolla uuden kehityspolitiikan ympäristöä koskevaa lähestymistapaa sovelletaan käytännössä, politiikan mahdolliset edut joutuvat todennäköisesti uhatuiksi.

| 83. | Vuosina 2001–2005 komission strategiassa keskityttiin suurelta osin siihen, että ympäristöasioita sisällytettiin kehitysyhteistyöhön. Tämän strategian toteuttaminen on kuitenkin ollut hidasta eikä sen osalta ole toteutettu asianmukaista seurantaa, koska strategian edellyttämään lisähenkilöstön tarpeeseen ei ole kunnolla vastattu. Nykyiselle henkilöstölle alettiin vuonna 2005 järjestää ympäristöasioiden huomioon ottamista koskevaa täydennyskoulutusta, jota on kuitenkin haitannut se, ettei koulutus ole ollut pakollista keskeisille virkamiehille. Ympäristökäsikirjan valmistelu on viivästynyt huomattavasti, ja sitä oltiin vasta saamassa päätökseen vuoden 2005 lopussa. Yleisesti ottaen enemmän huomiota olisi voitu kiinnittää myös komission kehitysyhteistyöhön sisältyvän ympäristönsuojelun tasoa koskevaan seurantaan, arviointiin ja raportointiin. |
| --- | --- |

83.

Vuosina 2001–2005 komission strategiassa keskityttiin suurelta osin siihen, että ympäristöasioita sisällytettiin kehitysyhteistyöhön. Tämän strategian toteuttaminen on kuitenkin ollut hidasta eikä sen osalta ole toteutettu asianmukaista seurantaa, koska strategian edellyttämään lisähenkilöstön tarpeeseen ei ole kunnolla vastattu. Nykyiselle henkilöstölle alettiin vuonna 2005 järjestää ympäristöasioiden huomioon ottamista koskevaa täydennyskoulutusta, jota on kuitenkin haitannut se, ettei koulutus ole ollut pakollista keskeisille virkamiehille. Ympäristökäsikirjan valmistelu on viivästynyt huomattavasti, ja sitä oltiin vasta saamassa päätökseen vuoden 2005 lopussa. Yleisesti ottaen enemmän huomiota olisi voitu kiinnittää myös komission kehitysyhteistyöhön sisältyvän ympäristönsuojelun tasoa koskevaan seurantaan, arviointiin ja raportointiin.

| 84. | Osittain joistakin näistä puutteista johtuen ympäristönäkökohtia ei vielä tosiasiallisesti ole sisällytetty komission harjoittamaan kehitysyhteistyöhön. Nykyisissä maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa (vuosiksi 2001–2006) ympäristöasioita ei ole käsitelty riittävän perusteellisesti, mutta komissio on huomattavasti parantanut parhaillaan valmisteltaviin seuraaviin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin käytettävissä olevia ympäristöanalyyseja. Se, missä määrin tämä parantunut analysointi tosiasiassa vaikuttaa uusiin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin, riippuu jatkossakin siitä, kuinka tärkeinä komissio ja edunsaajamaat ympäristökysymyksiä pitävät. Vaikka ympäristönäkökohtien sisällyttäminen suoraan talousarviotukeen on kaikille rahoittajille suuri haaste, komissio ei juurikaan ole paneutunut tähän tärkeään aiheeseen. Hanketasolla ympäristönäkökohtien huomioon ottamista on haitannut systemaattisten menettelyjen puuttuminen, sillä käytettävissä ei ole ollut käsikirjaa, jossa keskeiset menettelyt määriteltäisiin selkeästi ja niiden noudattaminen määrättäisiin pakolliseksi. |
| --- | --- |

84.

Osittain joistakin näistä puutteista johtuen ympäristönäkökohtia ei vielä tosiasiallisesti ole sisällytetty komission harjoittamaan kehitysyhteistyöhön. Nykyisissä maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa (vuosiksi 2001–2006) ympäristöasioita ei ole käsitelty riittävän perusteellisesti, mutta komissio on huomattavasti parantanut parhaillaan valmisteltaviin seuraaviin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin käytettävissä olevia ympäristöanalyyseja. Se, missä määrin tämä parantunut analysointi tosiasiassa vaikuttaa uusiin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin, riippuu jatkossakin siitä, kuinka tärkeinä komissio ja edunsaajamaat ympäristökysymyksiä pitävät. Vaikka ympäristönäkökohtien sisällyttäminen suoraan talousarviotukeen on kaikille rahoittajille suuri haaste, komissio ei juurikaan ole paneutunut tähän tärkeään aiheeseen. Hanketasolla ympäristönäkökohtien huomioon ottamista on haitannut systemaattisten menettelyjen puuttuminen, sillä käytettävissä ei ole ollut käsikirjaa, jossa keskeiset menettelyt määriteltäisiin selkeästi ja niiden noudattaminen määrättäisiin pakolliseksi.

| 85. | Rahoitetuilla ympäristöhankkeilla on ollut merkitystä, mutta saavutetut tuotokset ja tulokset ovat usein jääneet tavoitteista, mikä tosin joissakin tapauksissa on johtunut liian kunnianhimoisesta hankesuunnittelusta. Suunnitteluun ja toteuttamiseen liittyvien puutteiden lisäksi hankkeisiin perustuvalla lähestymistavalla on – ainakin erillään muista tukivälineistä käytettynä – sille ominaisia ongelmia merkittävien vaikutusten aikaansaamisessa ja taloudellisen elinkelpoisuuden takaamisessa. Näin ollen olisi syytä arvioida, voitaisiinko nämä kysymykset mahdollisesti ratkaista paremmin kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian yhteydessä muiden välineiden avulla. |
| --- | --- |

85.

Rahoitetuilla ympäristöhankkeilla on ollut merkitystä, mutta saavutetut tuotokset ja tulokset ovat usein jääneet tavoitteista, mikä tosin joissakin tapauksissa on johtunut liian kunnianhimoisesta hankesuunnittelusta. Suunnitteluun ja toteuttamiseen liittyvien puutteiden lisäksi hankkeisiin perustuvalla lähestymistavalla on – ainakin erillään muista tukivälineistä käytettynä – sille ominaisia ongelmia merkittävien vaikutusten aikaansaamisessa ja taloudellisen elinkelpoisuuden takaamisessa. Näin ollen olisi syytä arvioida, voitaisiinko nämä kysymykset mahdollisesti ratkaista paremmin kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian yhteydessä muiden välineiden avulla.

| 86. | Komission olisi tehtävä selväksi, miten tärkeänä se pitää ympäristöasioita niiden monien ensisijaiseksi määriteltyjen alojen joukossa, jotka sen on kehitysyhteistyössä otettava huomioon. Jos ympäristöä pidetään yhtenä kolmesta kestävän kehityksen pilarista, komission on varmistettava, että politiikan painotusten mukaisesti maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin todella sisällytetään ympäristöohjelmia ja -hankkeita, että komissiosta löytyy tarvittava ympäristöalan asiantuntemus ja että ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseksi on määritelty selkeät menettelyt, joita myös noudatetaan. |
| --- | --- |

86.

Komission olisi tehtävä selväksi, miten tärkeänä se pitää ympäristöasioita niiden monien ensisijaiseksi määriteltyjen alojen joukossa, jotka sen on kehitysyhteistyössä otettava huomioon. Jos ympäristöä pidetään yhtenä kolmesta kestävän kehityksen pilarista, komission on varmistettava, että politiikan painotusten mukaisesti maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin todella sisällytetään ympäristöohjelmia ja -hankkeita, että komissiosta löytyy tarvittava ympäristöalan asiantuntemus ja että ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseksi on määritelty selkeät menettelyt, joita myös noudatetaan.

Suositukset

Kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian laatiminen ja sen toteuttamista koskeva seuranta

| 87. | Komission olisi laadittava kehitysyhteistyönsä ympäristönäkökohtia varten kokonaisvaltainen strategia, joka perustuu vuonna 2005 hyväksytyn kehityspolitiikan mukaiseen ympäristökysymyksiä koskevaan uuteen lähestymistapaan. |
| --- | --- |

87.

Komission olisi laadittava kehitysyhteistyönsä ympäristönäkökohtia varten kokonaisvaltainen strategia, joka perustuu vuonna 2005 hyväksytyn kehityspolitiikan mukaiseen ympäristökysymyksiä koskevaan uuteen lähestymistapaan.

| 88. | Komission olisi laadittava ympäristöstrategian toteuttamiselle uusi toimintakehys sekä määritettävä selkeät suoritusindikaattorit ja koordinointimekanismit strategian toteuttamista varten. |
| --- | --- |

88.

Komission olisi laadittava ympäristöstrategian toteuttamiselle uusi toimintakehys sekä määritettävä selkeät suoritusindikaattorit ja koordinointimekanismit strategian toteuttamista varten.

| 89. | Komission olisi selvitettävä, onko sillä ympäristöstrategian toteuttamiseksi tarvittava sisäinen asiantuntemus. |
| --- | --- |

89.

Komission olisi selvitettävä, onko sillä ympäristöstrategian toteuttamiseksi tarvittava sisäinen asiantuntemus.

| 90. | Ympäristökäsikirja olisi saatava valmiiksi ja hyväksyttävä mahdollisimman nopeasti, ja siinä määritettyjen menettelyjen järjestelmällinen noudattaminen olisi varmistettava tarkoituksenmukaisin mekanismein. |
| --- | --- |

90.

Ympäristökäsikirja olisi saatava valmiiksi ja hyväksyttävä mahdollisimman nopeasti, ja siinä määritettyjen menettelyjen järjestelmällinen noudattaminen olisi varmistettava tarkoituksenmukaisin mekanismein.

| 91. | Uuteen käsikirjaan perustuva täydennyskoulutus olisi tehtävä pakolliseksi kaikille keskeisille virkamiehille ja siihen olisi osoitettava riittävästi varoja. |
| --- | --- |

91.

Uuteen käsikirjaan perustuva täydennyskoulutus olisi tehtävä pakolliseksi kaikille keskeisille virkamiehille ja siihen olisi osoitettava riittävästi varoja.

| 92. | Komission olisi luotava kattava järjestelmä ympäristönsuojelunsa tason arvioimiseksi; tämä tapahtuisi toteuttamalla yleinen arviointi, parantamalla yksittäisten hankkeiden arviointijärjestelmiä ja hyödyntämällä nykyistä paremmin ulkoisen valvontajärjestelmän tuottamia tietoja. |
| --- | --- |

92.

Komission olisi luotava kattava järjestelmä ympäristönsuojelunsa tason arvioimiseksi; tämä tapahtuisi toteuttamalla yleinen arviointi, parantamalla yksittäisten hankkeiden arviointijärjestelmiä ja hyödyntämällä nykyistä paremmin ulkoisen valvontajärjestelmän tuottamia tietoja.

| 93. | Komission pitäisi tarkistaa sisäistä taloudellisen raportoinnin järjestelmäänsä varmistaakseen, että kirjatuksi tulevat myös sellaisten hankkeiden yhteydessä aiheutuneet ympäristömenot, joiden päätavoite ei liity ympäristöalaan. |
| --- | --- |

93.

Komission pitäisi tarkistaa sisäistä taloudellisen raportoinnin järjestelmäänsä varmistaakseen, että kirjatuksi tulevat myös sellaisten hankkeiden yhteydessä aiheutuneet ympäristömenot, joiden päätavoite ei liity ympäristöalaan.

Ympäristönäkökohtien vaikuttavampi huomioon ottaminen

| 94. | Komission oli huolehdittava siitä, että nykyisiin maakohtaisiin ympäristöprofiileihin liittyvät analyysit ja suositukset otetaan järjestelmällisesti ja näkyvällä tavalla huomioon valmisteltaessa uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja. |
| --- | --- |

94.

Komission oli huolehdittava siitä, että nykyisiin maakohtaisiin ympäristöprofiileihin liittyvät analyysit ja suositukset otetaan järjestelmällisesti ja näkyvällä tavalla huomioon valmisteltaessa uusia maakohtaisia strategia-asiakirjoja.

| 95. | Komission pitäisi määrätietoisesti pyrkiä sisällyttämään ympäristönäkökohdat nykyistä paremmin suoraan talousarviotukeen. Tämä tapahtuisi etenkin varmistamalla, että strategisia ympäristöarviointeja tehdään, sekä yksilöimällä tilanteita, joissa ympäristöindikaattoreita voidaan käyttää. |
| --- | --- |

95.

Komission pitäisi määrätietoisesti pyrkiä sisällyttämään ympäristönäkökohdat nykyistä paremmin suoraan talousarviotukeen. Tämä tapahtuisi etenkin varmistamalla, että strategisia ympäristöarviointeja tehdään, sekä yksilöimällä tilanteita, joissa ympäristöindikaattoreita voidaan käyttää.

| 96. | Olisi luotava erityiset menettelyt takaamaan, että kaikkien hankkeiden osalta tehdään ympäristötutkimus, ja lähetystöissä ympäristöalan yhteyshenkilöiden ja EuropaAid-yhteistyötoimistossa ympäristöalan asiantuntijoiden olisi tarkistettava menettelyt. |
| --- | --- |

96.

Olisi luotava erityiset menettelyt takaamaan, että kaikkien hankkeiden osalta tehdään ympäristötutkimus, ja lähetystöissä ympäristöalan yhteyshenkilöiden ja EuropaAid-yhteistyötoimistossa ympäristöalan asiantuntijoiden olisi tarkistettava menettelyt.

| 97. | Olisi otettava käyttöön tarkastukset, joilla nimenomaisesti varmistetaan, että ympäristövaikutukset arvioidaan aina tarvittaessa ja että ympäristösuunnitelmat ja sopimusehdot ovat arvioinneissa esitettyjen suositusten mukaisia. |
| --- | --- |

97.

Olisi otettava käyttöön tarkastukset, joilla nimenomaisesti varmistetaan, että ympäristövaikutukset arvioidaan aina tarvittaessa ja että ympäristösuunnitelmat ja sopimusehdot ovat arvioinneissa esitettyjen suositusten mukaisia.

Ympäristöhankkeiden vaikuttavuuden parantaminen

| 98. | Komission olisi annettava enemmän painoarvoa ympäristöhankkeita koskevien ehdotusten arvioimiselle paikalla. |
| --- | --- |

98.

Komission olisi annettava enemmän painoarvoa ympäristöhankkeita koskevien ehdotusten arvioimiselle paikalla.

| 99. | Komission olisi jatkettava toimia hankintamenettelyjen ruuhkautumiskohtien löytämiseksi ja poistamiseksi. |
| --- | --- |

99.

Komission olisi jatkettava toimia hankintamenettelyjen ruuhkautumiskohtien löytämiseksi ja poistamiseksi.

| 100. | Komission olisi kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota siihen, miten paikallisia yhteisöjä voidaan auttaa käyttämään luonnonvaroja kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

100.

Komission olisi kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota siihen, miten paikallisia yhteisöjä voidaan auttaa käyttämään luonnonvaroja kestävällä tavalla.

| 101. | Komission pitäisi analysoida eri välineiden vaikuttavuus ympäristöalalla, jotta hankkeiden merkitystä ja kestävyyttä voitaisiin lisätä, mukaan lukien hallinnollisten valmiuksien kehittäminen. Vaihtoehtoina nykyiselle lähestymistavalle, joka perustuu suhteellisen lyhyen aikavälin hankkeisiin, olisi harkittava mahdollisuuksia käyttää entistä laajemmin alakohtaisia tukiohjelmia, erityisrahastoja ja yhteisrahoitusta Maailmanlaajuisen ympäristörahaston kanssa sekä perinteisten hankkeiden rahoittamista pidempien jaksojen ajan. |
| --- | --- |

101.

Komission pitäisi analysoida eri välineiden vaikuttavuus ympäristöalalla, jotta hankkeiden merkitystä ja kestävyyttä voitaisiin lisätä, mukaan lukien hallinnollisten valmiuksien kehittäminen. Vaihtoehtoina nykyiselle lähestymistavalle, joka perustuu suhteellisen lyhyen aikavälin hankkeisiin, olisi harkittava mahdollisuuksia käyttää entistä laajemmin alakohtaisia tukiohjelmia, erityisrahastoja ja yhteisrahoitusta Maailmanlaajuisen ympäristörahaston kanssa sekä perinteisten hankkeiden rahoittamista pidempien jaksojen ajan.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 15. kesäkuuta 2006 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Hubert WEBER

presidentti

---

(1)  Pääkysymysten osalta tarkastuksessa otettiin huomioon ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamat ympäristöauditoinnin suuntaviivat.

1

(2)  Tarkastuksessa keskityttiin metsätalouteen pääasiassa sen vuoksi, että komissio voi trooppisten ja muiden metsien osalta hyödyntää erityistä budjettikohtaa (ks. kohta 10). Erillinen vesialan AKT–EU-väline luotiin vuonna 2004, mutta sen toteuttaminen on vasta alussa.

2

(3)  Kaksi muuta pilaria ovat taloudellinen hyvinvointi ja yhteiskunnallinen kehitys. Tavallisimmin käytetyn määritelmän mukaan kestävä kehitys on kehitystä, joka vastaa nykypäivän tarpeisiin vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta vastata omiin tarpeisiinsa (vuonna 1987 julkaistu Brundtland-raportti ympäristöstä ja kehityksestä).

3

(4)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177 artiklan mukaan kestävä kehitys kuuluu kehitysyhteistyön tavoitteisiin.

4

(5)  Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen 32 artikla (EYVL L 317, 15.12.2000).

5

(6)  Rahoitusavusta ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 5 artikla (EYVL L 52, 27.2.1992, s. 1).

6

(7)  Rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro–Välimeri-yhteistyökumppanuuden puitteissa 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1488/96 liite II (EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2494/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, toimenpiteistä kehitysmaissa olevien trooppisten ja muiden metsien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämiseksi (EYVL L 288, 15.11.2000, s. 6).

8

(9)  Komission yksiköiden 13. heinäkuuta 2005 laatima valmisteluasiakirja, joka koskee ehdotusta neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission yhteiseksi julkilausumaksi Euroopan unionin kehityspolitiikasta. Asiakirjan mukaan kestävän kehityksen ympäristöulottuvuuteen aiottiin kiinnittää aiempaa enemmän huomiota siirtämällä ympäristönäkökohdat monialaisten asioiden joukosta EU:n tuelle nimenomaisesti asetetuksi tavoitteeksi, johon liittyy yhteisön tuen yksityiskohtaisia ensisijaisia aihealueita.

9

(10)  Komissio tosin toteutti kapea-alaisemman arvioinnin ympäristöä ja trooppisia metsiä koskevan budjettikohdan osalta asianomaisessa asetuksessa vuonna 2004 säädetyn mukaisesti.

10

(11)  Maailmanpankki otti vuonna 2002 käyttöön uuden kaksiulotteisen koodausjärjestelmän. Jokaista lainaa voidaan seurata sekä aihepiiri- että toimialakoodin avulla. Aihepiirikoodeja on 11, ja ne vastaavat Maailmanpankin toiminnan päämääriä ja tavoitteita. Toimialakoodit, joita on 12, osoittavat pankin tuesta suorasti hyötyvät talouden osa-alueet. Ympäristö ja luonnonvarojen hallinnointi on yksi 11 aihepiiristä.

11

(12)  Kehitysmaat ovat 1990-luvun lopusta asti laatineet köyhyyden vähentämisstrategioita kansallisten politiikkojen ja ohjelmien sekä ulkomaisen avun perustaksi yleistavoitteenaan köyhyyden vähentäminen.

12

(13)  Status and evolution of environmental priorities in the poverty reduction strategies: an assessment of fifty poverty reduction papers. Maailmanpankin ympäristöasioita käsittelevän osaston marraskuussa 2003 julkaisema asiakirja.

13

Status and evolution of environmental priorities in the poverty reduction strategies: an assessment of fifty poverty reduction papers

(14)  OECD:n kehitysapukomitea. Guidelines on Aid and Environment. No. 2: ”Good Practices for Country Environmental Surveys and Strategies”. Komissio käyttää englanninkielisessä tekstissä termiä ”Country Environmental Profile” (maakohtainen ympäristöprofiili).

14

Guidelines on Aid and Environment. No. 2: ”Good Practices for Country Environmental Surveys and Strategies”

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2493/2000, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, ympäristöulottuvuuden sisällyttämisestä täysimääräisesti kehitysmaiden kehitysprosessiin (EYVL L 288, 15.11.2000, s. 1).

15

(16)  Neuvoston päätelmät ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseksi EY:n taloudellisessa ja kehitysyhteistyössä kestävää kehitystä edistävällä tavalla, kohta 3.6 (8971/01).

16

(17)  Neuvoston päätelmät ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseksi EY:n taloudellisessa ja kehitysyhteistyössä kestävää kehitystä edistävällä tavalla, kohta 3.14 (8971/01).

17

(18)  Tarkastuksen aikaan OECD:n kehitysapukomitean perustama työryhmä tutki strategisen ympäristöarvioinnin hyödyntämistä kehitysyhteistyössä.

18

(19)  Luokkia on kolme: A – huomattavat ympäristövaikutukset, B – mahdollisesti merkittäviä ympäristöhaittoja ja -hyötyjä, C – vähäiset ympäristövaikutukset.

19

(20)  Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40), sellaisena kuin se on muutettuna 3 päivänä maaliskuuta 1997 annetulla direktiivillä 97/11/EY (EYVL L 73, 14.3.1997, s. 5).

20

(21)  Neljäs AKT–ETY-yleissopimus, allekirjoitettu Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989, 37 artikla (EYVL L 229, 17.8.1991).

21

(22)  OECD:n kehitysapukomitea. Guidelines on Aid and Environment No. 1 ”Good Practices for Environmental Impact Assessment of Development Projects”, Pariisi 1992.

22

Guidelines on Aid and Environment No. 1 ”Good Practices for Environmental Impact Assessment of Development Projects”

---

LIITE I

OECD:N KEHITYSAPUKOMITEA – HANKKEIDEN LUOKITTELU

| DAC5-koodi (1) | CRS-koodi (2) | Kuvaus | Tarkennuksia/Soveltamisalaa koskevia lisähuomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 410 | | Yleinen ympäristönsuojelu | Ei alakohtaista |
| | 41 010 | Ympäristöpolitiikka ja hallinto | Ympäristöpolitiikka, ympäristölainsäädäntö ja -säännökset sekä taloudelliset välineet; hallinnolliset rakenteet ja käytännöt, ympäristön ja maankäytön suunnittelu sekä päätöksentekomenettelyt; seminaarit, kokoukset; muut säilytys- ja suojelutoimenpiteet, joita ei ole mainittu jäljempänä. |
| | 41 020 | Biosfäärin suojelu | Ilman saastumisen torjunta, otsonikerroksen säilyttäminen; merien pilaantumisen ehkäiseminen. |
| 41 030 | Luonnon monimuotoisuus | Mukaan lukien luonnonsuojelualueet ja toimet niitä ympäröivillä alueilla; muut toimenpiteet uhanalaisten lajien ja niiden elinympäristöjen suojelemiseksi (esimerkiksi soiden suojelu). |
| 41 040 | Maisemansuojelu | Koskee ainutlaatuisia kulttuurimaisemia, mukaan lukien historiallisesti, arkeologisesti, esteettisesti, tieteellisesti tai kasvatuksellisesti arvokkaat alueet ja kohteet. |
| 41 050 | Tulvien estäminen ja torjunta | Jokien tai meren tulviminen; sisältää myös meriveden intruusion torjunnan ja merenpinnan kohoamisesta johtuvat toimet. |
| | 41 081 | Ympäristökasvatus ja -koulutus | |
| 41 082 | Ympäristötutkimus | Mukaan lukien tietokantojen perustaminen, fyysisen pääoman ja luonnonvarojen inventointi ja arvioiminen; ympäristöprofiilit ja muut kuin alakohtaiset vaikutustutkimukset. |

DAC5-koodi (1)

CRS-koodi (2)

Kuvaus

Tarkennuksia/Soveltamisalaa koskevia lisähuomautuksia

410

Yleinen ympäristönsuojelu

Ei alakohtaista

41 010

Ympäristöpolitiikka ja hallinto

Ympäristöpolitiikka, ympäristölainsäädäntö ja -säännökset sekä taloudelliset välineet; hallinnolliset rakenteet ja käytännöt, ympäristön ja maankäytön suunnittelu sekä päätöksentekomenettelyt; seminaarit, kokoukset; muut säilytys- ja suojelutoimenpiteet, joita ei ole mainittu jäljempänä.

41 020

Biosfäärin suojelu

Ilman saastumisen torjunta, otsonikerroksen säilyttäminen; merien pilaantumisen ehkäiseminen.

41 030

Luonnon monimuotoisuus

Mukaan lukien luonnonsuojelualueet ja toimet niitä ympäröivillä alueilla; muut toimenpiteet uhanalaisten lajien ja niiden elinympäristöjen suojelemiseksi (esimerkiksi soiden suojelu).

41 040

Maisemansuojelu

Koskee ainutlaatuisia kulttuurimaisemia, mukaan lukien historiallisesti, arkeologisesti, esteettisesti, tieteellisesti tai kasvatuksellisesti arvokkaat alueet ja kohteet.

41 050

Tulvien estäminen ja torjunta

Jokien tai meren tulviminen; sisältää myös meriveden intruusion torjunnan ja merenpinnan kohoamisesta johtuvat toimet.

41 081

Ympäristökasvatus ja -koulutus

41 082

Ympäristötutkimus

Mukaan lukien tietokantojen perustaminen, fyysisen pääoman ja luonnonvarojen inventointi ja arvioiminen; ympäristöprofiilit ja muut kuin alakohtaiset vaikutustutkimukset.

---

(1)  OECD:n kehitysapukomitean (OECD DAC:n) koodi.

(2)  Luotonantajien ilmoituksia koskevan CRS-järjestelmän koodi (Creditor Reporting System).

---

LIITE II

TARKASTETUT YMPÄRISTÖHANKKEET JA NIIDEN VAIKUTTAVUUTTA KOSKEVA ARVIO

| | Merkitystä | Tuotokset saavutettu | Tuotokset saavutettu | Vaikutus | Kestävyysnäkymät |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maa/Alue | Hankkeen kuvaus | Rahoituslähde | Määrä euroa | Hanke alkoi | Hanke päättyi | Kyllä/Ei | Kyllä/Osin/Ei tietoa | Useimmat/Osa/Pieni osa/Ei tietoa | Suuri/Keskinkertainen/Vähäinen/Ei tietoa | Hyvät/Rajalliset |
| Botswana | 7th EDF Wildlife | EKR | 6 400 000 | 20.12.1993 | 30.6.2004 | Kyllä | Osin | Osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Botswana | 8th EDF Wildlife | EKR | 14 000 000 | 6.11.2001 | 31.12.2007 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Botswana | Okavango Research Centre | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 500 000 | 29.12.1999 | 28.2.2005 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Botswana | 7th EDF forestry | EKR | 3 000 000 | 18.12.1992 | 30.6.2004 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Botswana | 8th EDF forestry | EKR | 2 000 000 | 25.1.2000 | 6.3.2002 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Brasilia | Ecological Corridors | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 7 000 000 | 1.5.2002 | 1.5.2007 | Kyllä | Osin | Ei tietoa | Ei tietoa | Hyvät |
| Brasilia | Natural Resources Policy Subprogram – NRPP | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 16 700 000 | 1.7.1995 | 30.6.2006 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Hyvät |
| Brasilia | Extractive Reserves – RESEX, Phase II | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 7 000 000 | 22.11.2000 | 31.7.2007 | Kyllä | Osin | Osa | Vähäinen | Hyvät |
| Brasilia | Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 497 295 | 17.9.2003 | 17.9.2006 | Kyllä | Osin | Osa | Vähäinen | Hyvät |
| Brasilia | Demonstration Projects – PD/A | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 4 000 000 | 20.9.1994 | 31.12.2003 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Brasilia | Directed research Program, Phase II | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 5 000 000 | 29.7.1998 | 28.2.2003 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Keski-Afrikan alue | ECOFAC | EKR | 72 450 000 | 1992 | 1.9.2004 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Keski-Afrikan alue | Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 3 334 697 | 1.3.1998 | 7.4.2003 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Kiina | Environmental Management Cooperation Programme | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 13 000 000 | 11.6.1998 | 30.9.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Kiina | Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP) | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 37 000 000 | 11.6.1998 | 30.6.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Kiina | Natural Forest Management Programme | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 16 900 000 | 6.11.2001 | 31.10.2006 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Kiina | Energy-Environment Programme | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 20 000 000 | 3.4.2002 | 31.3.2007 | Kyllä | Osin | Ei tietoa | Ei tietoa | Rajalliset |
| Fidži | Environment programme | EKR | 8 500 000 | 31.12.2002 | 31.12.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Gabon | Valorisation des aires protégées (PSVAP) | EKR | 4 700 000 | 31.12.2001 | 31.12.2006 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Rajalliset |
| Gabon | Chasse villageoise et conservation | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 400 000 | 25.9.2003 | 25.9.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Rajalliset |
| Gabon | Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 4 410 000 | 1.12.2002 | 31.12.2006 | Kyllä | Osin | Ei tietoa | Vähäinen | Rajalliset |
| Gabon | Conservation par la valorisation des espèces phares | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 696 537 | 27.2.2003 | 26.2.2006 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Guatemala | Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 120 415 | 1.2.2003 | 31.1.2006 | Kyllä | Osin | Osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Guatemala | Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 2 221 846 | 15.3.2003 | 15.3.2006 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Honduras | Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 623 838 | 1.1.2005 | 1.1.2008 | Kyllä | Ei tietoa | Ei tietoa | Ei tietoa | Hyvät |
| Honduras | Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas) | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 34 000 000 | 1.7.2004 | 1.7.2010 | Kyllä | Osin | Ei tietoa | Ei tietoa | Hyvät |
| Honduras | Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 861 445 | 27.4.1999 | 31.12.2003 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Suuri | Hyvät |
| Indonesia | Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 2 000 000 | 1.4.2005 | 31.3.2008 | Kyllä | Ei tietoa | Ei tietoa | Ei tietoa | Hyvät |
| Indonesia | Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 924 648 | 1.3.2004 | 28.2.2006 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Indonesia | Leuser Development Programme (LDP) | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 27 670 327 | 1.5.1995 | 1.11.2004 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Indonesia | South Sumatra forest fire management project (SSFFMP) | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 8 500 000 | 20.12.2001 | 20.12.2006 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Indonesia | EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT) | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 15 000 000 | 30.3.2005 | 30.3.2013 | Kyllä | Ei tietoa | Ei tietoa | Ei tietoa | Hyvät |
| Indonesia | Berau forest management project (BFMP) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 7 926 767 | 1.4.1996 | 1.3.2002 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Indonesia | Berau forest bridging project (BFBP) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 697 986 | 1.9.2002 | 30.6.2004 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Indonesia | Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 991 905 | 1.11.2002 | 31.10.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Rajalliset |
| Indonesia | Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB) | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 17 000 000 | 27.3.2003 | 21.12.2010 | Kyllä | Osin | Ei tietoa | Ei tietoa | Rajalliset |
| Indonesia | Illegal logging response centre (ILRC) | Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta | 2 000 000 | 1.4.2001 | 1.2.2006 | Kyllä | Kyllä | Osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Mali | Lutte contre l'ensablement | EKR | 7 359 099 | 21.1.1994 | 30.9.2001 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Suuri | Hyvät |
| Mali | Lutte contre la désertification | EKR | 14 000 000 | 22.5.2001 | 31.12.2006 | Kyllä | Kyllä | Osa | Keskinkertainen | Rajalliset |
| Mali | Gestion intentionnelle des ressources (AGIR) | EKR | 2 000 000 | 1.7.2000 | 31.12.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Mauritius | Wastewater Sectoral Policy support Programme | EKR | 29 800 000 | 26.1.2004 | 31.12.2009 | Kyllä | Kyllä | Osa | Keskinkertainen | Hyvät |
| Mauritius | St Martins Wastewater plant | EKR | 16 700 000 | 15.4.1999 | 1.1.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Mauritius | Rodrigues Anti-Érosion | EKR | 4 000 000 | 15.3.1999 | 30.6.2004 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Mauritius | Regional Environmental Education Programme | EKR | 2 000 000 | 2.5.2000 | 31.12.2005 | Kyllä | Osin | Ei tietoa | Ei tietoa | Rajalliset |
| Mauritius | Support to Regional Environmental Programmes | EKR | 11 000 000 | 8.7.1993 | 31.12.2003 | Kyllä | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Marokko | Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya | LIFE-kolmannet maat | 169 423 | 11.11.2002 | 31.12.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Marokko | Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie) | Välimeren alueen maat – SMAP-ohjelma | 3 446 678 | 2.9.2002 | 1.4.2007 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Suuri | Hyvät |
| Marokko | Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan | Välimeren alueen maat – SMAP-ohjelma | 2 020 745 | 21.12.2001 | 30.9.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Marokko | Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 950 000 | 1.6.1998 | 30.9.2001 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Marokko | Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez | LIFE-kolmannet maat | 320 000 | 24.11.1999 | 30.6.2003 | Ei | Osin | Pieni osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Nicaragua | Café: un ejemplo de producción y consumo responsable | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 221 620 | 1.5.2003 | 20.4.2006 | Kyllä | Osin | Osa | Keskinkertainen | Hyvät |
| Tyynenmeren alue | Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 293 032 | 6.9.2003 | 6.9.2007 | Kyllä | Kyllä | Ei tietoa | Ei tietoa | Rajalliset |
| Tyynenmeren alue | Reducing vulnerability of Pacific ACP States | EKR | 7 000 000 | 1.4.2002 | 31.3.2006 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Tyynenmeren alue | Pacific Environmental Information Network (PEIN) | EKR | 1 120 000 | 1.6.2000 | 31.12.2003 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Tyynenmeren alue | Coral Gardens Initiative (CGI) | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 543 040 | 29.7.2003 | 29.7.2005 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Vähäinen | Rajalliset |
| Tansania | Building community Roles and Incentives in Ecosystem Conservation and Management | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 2 070 025 | 28.12.2004 | 31.3.2010 | Kyllä | Ei tietoa | Ei tietoa | Ei tietoa | Hyvät |
| Tansania | Mahale Ecosystem Management project | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 1 758 723 | 28.5.2003 | 28.5.2008 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Tansania | Project of Serengeti National Park | EKR | 8 605 620 | 2.2.1994 | 30.6.2002 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Keskinkertainen | Hyvät |
| Tansania | Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 815 360 | 31.12.1999 | 30.11.2003 | Kyllä | Kyllä | Useimmat | Suuri | Hyvät |
| Tansania | Mwanza Sewerage System Rehabilitation | EKR | 5 500 000 | 5.12.2000 | 31.12.2004 | Kyllä | Kyllä | Pieni osa | Vähäinen | Hyvät |
| Tansania | Special programme to Refugees affected area. 7th EDF | EKR | 19 295 768 | 5.9.1997 | 31.8.2003 | Kyllä | Kyllä | Osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Tansania | Support to Tanzania Game Reserves | EKR | 1 980 000 | 20.2.2004 | 30.6.2009 | Kyllä | Ei tietoa | Ei tietoa | Ei tietoa | Rajalliset |
| Tansania | Selous Black rhinoceros Protection Project | Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta | 565 188 | 1.6.2000 | 31.5.2003 | Kyllä | Osin | Osa | Vähäinen | Rajalliset |
| Tansania | Water Supply Programme Regional Centres | EKR | 33 660 000 | 6.6.2003 | 1.12.2007 | Kyllä | Ei tietoa | Ei tietoa | Ei tietoa | Hyvät |
| Tuvalu | Development Support Programme (DSP) | EKR | 5 865 135 | 9.2.2000 | 31.12.2004 | Kyllä | Kyllä | Osa | Vähäinen | Rajalliset |
| | | | 560 087 162 | | | | | | | |

Merkitystä

Tuotokset saavutettu

Tuotokset saavutettu

Vaikutus

Kestävyysnäkymät

Maa/Alue

Hankkeen kuvaus

Rahoituslähde

Määrä euroa

Hanke alkoi

Hanke päättyi

Kyllä/Ei

Kyllä/Osin/Ei tietoa

Useimmat/Osa/Pieni osa/Ei tietoa

Suuri/Keskinkertainen/Vähäinen/Ei tietoa

Hyvät/Rajalliset

Botswana

7th EDF Wildlife

EKR

6 400 000

20.12.1993

30.6.2004

Kyllä

Osin

Osa

Vähäinen

Rajalliset

Botswana

8th EDF Wildlife

EKR

14 000 000

6.11.2001

31.12.2007

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Botswana

Okavango Research Centre

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 500 000

29.12.1999

28.2.2005

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Botswana

7th EDF forestry

EKR

3 000 000

18.12.1992

30.6.2004

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Botswana

8th EDF forestry

EKR

2 000 000

25.1.2000

6.3.2002

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Brasilia

Ecological Corridors

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

7 000 000

1.5.2002

1.5.2007

Kyllä

Osin

Ei tietoa

Ei tietoa

Hyvät

Brasilia

Natural Resources Policy Subprogram – NRPP

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

16 700 000

1.7.1995

30.6.2006

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Hyvät

Brasilia

Extractive Reserves – RESEX, Phase II

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

7 000 000

22.11.2000

31.7.2007

Kyllä

Osin

Osa

Vähäinen

Hyvät

Brasilia

Sustainable Development of the Cuiabà-Santarem economic corridor in central Amazonian: reconciling economic growth and large scale forest conservation

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 497 295

17.9.2003

17.9.2006

Kyllä

Osin

Osa

Vähäinen

Hyvät

Brasilia

Demonstration Projects – PD/A

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

4 000 000

20.9.1994

31.12.2003

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Brasilia

Directed research Program, Phase II

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

5 000 000

29.7.1998

28.2.2003

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Keski-Afrikan alue

ECOFAC

EKR

72 450 000

1992

1.9.2004

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Keski-Afrikan alue

Programme régional de gestion de l'information environnementale (PRGIE)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

3 334 697

1.3.1998

7.4.2003

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Kiina

Environmental Management Cooperation Programme

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

13 000 000

11.6.1998

30.9.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Kiina

Liaoning Integrated Environmental Programme (LIEP)

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

37 000 000

11.6.1998

30.6.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Kiina

Natural Forest Management Programme

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

16 900 000

6.11.2001

31.10.2006

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Kiina

Energy-Environment Programme

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

20 000 000

3.4.2002

31.3.2007

Kyllä

Osin

Ei tietoa

Ei tietoa

Rajalliset

Fidži

Environment programme

EKR

8 500 000

31.12.2002

31.12.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Gabon

Valorisation des aires protégées (PSVAP)

EKR

4 700 000

31.12.2001

31.12.2006

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Rajalliset

Gabon

Chasse villageoise et conservation

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 400 000

25.9.2003

25.9.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Rajalliset

Gabon

Appui régional à l'École Nationale des Eaux et Forêts

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

4 410 000

1.12.2002

31.12.2006

Kyllä

Osin

Ei tietoa

Vähäinen

Rajalliset

Gabon

Conservation par la valorisation des espèces phares

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 696 537

27.2.2003

26.2.2006

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Guatemala

Protection and Regional Management of Coastal Resources in the Gulf of Honduras

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 120 415

1.2.2003

31.1.2006

Kyllä

Osin

Osa

Vähäinen

Rajalliset

Guatemala

Forest livelihood for the poor regional project: certification and market development for sustainable forestry in Central America

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

2 221 846

15.3.2003

15.3.2006

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Honduras

Proyecto de comanejo sustentable de la Biosfera Tawahka Asangni y parte sur de la Biosfera de Río Plátano

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 623 838

1.1.2005

1.1.2008

Kyllä

Ei tietoa

Ei tietoa

Ei tietoa

Hyvät

Honduras

Programa de desarrollo y gestión sostenible de las cuencas de Honduras (Forcuencas)

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

34 000 000

1.7.2004

1.7.2010

Kyllä

Osin

Ei tietoa

Ei tietoa

Hyvät

Honduras

Protección del bosque húmedo tropical Biosfera Tawahka Asangni

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

861 445

27.4.1999

31.12.2003

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Suuri

Hyvät

Indonesia

Improving governance of forest resources and reducing illegal logging and associated trade with full civil society participation in S.E. Asia (EIA/Telapak)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

2 000 000

1.4.2005

31.3.2008

Kyllä

Ei tietoa

Ei tietoa

Ei tietoa

Hyvät

Indonesia

Promotion of ecologically sustainable, socially equitable and economically viable forest management in Indonesia through implementation of credible certification systems (LEI)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

924 648

1.3.2004

28.2.2006

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Indonesia

Leuser Development Programme (LDP)

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

27 670 327

1.5.1995

1.11.2004

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Indonesia

South Sumatra forest fire management project (SSFFMP)

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

8 500 000

20.12.2001

20.12.2006

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Indonesia

EC-Indonesia FLEGT support project (FLEGT)

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

15 000 000

30.3.2005

30.3.2013

Kyllä

Ei tietoa

Ei tietoa

Ei tietoa

Hyvät

Indonesia

Berau forest management project (BFMP)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

7 926 767

1.4.1996

1.3.2002

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Indonesia

Berau forest bridging project (BFBP)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

697 986

1.9.2002

30.6.2004

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Indonesia

Participatory land use planning for sustainable forest resource management in the Tanimbar Islands, Eastern Indonesia (Tanimbar)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

991 905

1.11.2002

31.10.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Rajalliset

Indonesia

Participative management of natural resources in Berau and Bulungan (PMNRBB)

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

17 000 000

27.3.2003

21.12.2010

Kyllä

Osin

Ei tietoa

Ei tietoa

Rajalliset

Indonesia

Illegal logging response centre (ILRC)

Aasian ja Latinalaisen-Amerikan maita koskeva budjettikohta

2 000 000

1.4.2001

1.2.2006

Kyllä

Kyllä

Osa

Vähäinen

Rajalliset

Mali

Lutte contre l'ensablement

EKR

7 359 099

21.1.1994

30.9.2001

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Suuri

Hyvät

Mali

Lutte contre la désertification

EKR

14 000 000

22.5.2001

31.12.2006

Kyllä

Kyllä

Osa

Keskinkertainen

Rajalliset

Mali

Gestion intentionnelle des ressources (AGIR)

EKR

2 000 000

1.7.2000

31.12.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Mauritius

Wastewater Sectoral Policy support Programme

EKR

29 800 000

26.1.2004

31.12.2009

Kyllä

Kyllä

Osa

Keskinkertainen

Hyvät

Mauritius

St Martins Wastewater plant

EKR

16 700 000

15.4.1999

1.1.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Mauritius

Rodrigues Anti-Érosion

EKR

4 000 000

15.3.1999

30.6.2004

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Mauritius

Regional Environmental Education Programme

EKR

2 000 000

2.5.2000

31.12.2005

Kyllä

Osin

Ei tietoa

Ei tietoa

Rajalliset

Mauritius

Support to Regional Environmental Programmes

EKR

11 000 000

8.7.1993

31.12.2003

Kyllä

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Marokko

Protection de la biodiversité des ressources en eau du bassin versant de la Moulouya

LIFE-kolmannet maat

169 423

11.11.2002

31.12.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Marokko

Projet de démonstration sur les stratégies de lutte contre la désertification dans les zones arides avec implication directe des communautés agropastorales locales en Afrique du Nord (Maroc et Tunisie)

Välimeren alueen maat – SMAP-ohjelma

3 446 678

2.9.2002

1.4.2007

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Suuri

Hyvät

Marokko

Amélioration de la qualité de l'air urbain – Tetouan

Välimeren alueen maat – SMAP-ohjelma

2 020 745

21.12.2001

30.9.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Marokko

Protection et gestion participative des écosystèmes forestiers du Rif (Gefrif)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 950 000

1.6.1998

30.9.2001

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Marokko

Création d'une maison de l'environnement pour les villes de Meckhnes et Fez

LIFE-kolmannet maat

320 000

24.11.1999

30.6.2003

Ei

Osin

Pieni osa

Vähäinen

Rajalliset

Nicaragua

Café: un ejemplo de producción y consumo responsable

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 221 620

1.5.2003

20.4.2006

Kyllä

Osin

Osa

Keskinkertainen

Hyvät

Tyynenmeren alue

Sustainable Management of sites globally important for biodiversity in the Pacific

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 293 032

6.9.2003

6.9.2007

Kyllä

Kyllä

Ei tietoa

Ei tietoa

Rajalliset

Tyynenmeren alue

Reducing vulnerability of Pacific ACP States

EKR

7 000 000

1.4.2002

31.3.2006

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Tyynenmeren alue

Pacific Environmental Information Network (PEIN)

EKR

1 120 000

1.6.2000

31.12.2003

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Tyynenmeren alue

Coral Gardens Initiative (CGI)

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

543 040

29.7.2003

29.7.2005

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Vähäinen

Rajalliset

Tansania

Building community Roles and Incentives in Ecosystem Conservation and Management

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

2 070 025

28.12.2004

31.3.2010

Kyllä

Ei tietoa

Ei tietoa

Ei tietoa

Hyvät

Tansania

Mahale Ecosystem Management project

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

1 758 723

28.5.2003

28.5.2008

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Tansania

Project of Serengeti National Park

EKR

8 605 620

2.2.1994

30.6.2002

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Keskinkertainen

Hyvät

Tansania

Biological conservation and sustainable management of the Mount Meru natural System, Tanzania

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

815 360

31.12.1999

30.11.2003

Kyllä

Kyllä

Useimmat

Suuri

Hyvät

Tansania

Mwanza Sewerage System Rehabilitation

EKR

5 500 000

5.12.2000

31.12.2004

Kyllä

Kyllä

Pieni osa

Vähäinen

Hyvät

Tansania

Special programme to Refugees affected area. 7th EDF

EKR

19 295 768

5.9.1997

31.8.2003

Kyllä

Kyllä

Osa

Vähäinen

Rajalliset

Tansania

Support to Tanzania Game Reserves

EKR

1 980 000

20.2.2004

30.6.2009

Kyllä

Ei tietoa

Ei tietoa

Ei tietoa

Rajalliset

Tansania

Selous Black rhinoceros Protection Project

Ympäristöä ja metsiä koskeva budjettikohta

565 188

1.6.2000

31.5.2003

Kyllä

Osin

Osa

Vähäinen

Rajalliset

Tansania

Water Supply Programme Regional Centres

EKR

33 660 000

6.6.2003

1.12.2007

Kyllä

Ei tietoa

Ei tietoa

Ei tietoa

Hyvät

Tuvalu

Development Support Programme (DSP)

EKR

5 865 135

9.2.2000

31.12.2004

Kyllä

Kyllä

Osa

Vähäinen

Rajalliset

560 087 162

---

LIITE III

HANKKEIDEN VAIKUTTAVUUTTA KOSKEVA KATSAUS

Tämän liitteen tarkoituksena on antaa lukijalle taustatietoja niistä yksittäisistä ympäristöhankkeista, jotka tarkastettiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin yhteydessä eri maissa/alueilla. Liitteessä ei kuitenkaan pyritä esittämään päätelmiä kussakin maassa toteutettavien ympäristöhankkeiden yleisestä vaikuttavuudesta.

| 1. | Botswanassa ympäristö ei kuulunut yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin, mutta aiemmista EKR:sta alalle oli kohdennettu merkittäviä summia. Vaikka komissio pyrki kahdeksannen EKR:n yhteydessä keskittymään aiempaa enemmän ympäristöalan hallintorakenteiden kehittämiseen, tulokset ovat toistaiseksi olleet hyvin vaatimattomia. Kahdeksannesta EKR:sta rahoitettu metsätaloushanke (2 miljoonaa euroa) keskeytettiin puolivälin tarkastuksen jälkeen lähinnä siksi, että edunsaajamaan viranomaiset eivät olleet riittävän sitoutuneita hallinnointikäytäntöjen parantamiseen ja uuden metsätalouspolitiikan käyttöön ottamiseen. Luonnonvaraisesta eläimistöstä ja kasvistosta sekä luonnonpuistoista vastaavan ministeriön osaston (Department of Wildlife and National Parks, DWNP) hallintorakenteiden merkittävässä kehittämishankkeessa oli tarkastukseen mennessä edistytty tuskin lainkaan (14 miljoonaa euroa, kahdeksas EKR). Tähänkin oli pääasiallisena syynä edunsaajan vähäinen sitoutuminen. Hankkeessa köyhyyden ja ympäristön välisiin yhteyksiin vaikutetaan edistämällä paikallisten yhteisöjen harjoittamaa luonnonvarojen hallinnointia, mutta siinä ei paneuduta selkeästi matkailusta mahdollisesti saataviin hyötyihin. |
| --- | --- |

1.

Botswanassa ympäristö ei kuulunut yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin, mutta aiemmista EKR:sta alalle oli kohdennettu merkittäviä summia. Vaikka komissio pyrki kahdeksannen EKR:n yhteydessä keskittymään aiempaa enemmän ympäristöalan hallintorakenteiden kehittämiseen, tulokset ovat toistaiseksi olleet hyvin vaatimattomia. Kahdeksannesta EKR:sta rahoitettu metsätaloushanke (2 miljoonaa euroa) keskeytettiin puolivälin tarkastuksen jälkeen lähinnä siksi, että edunsaajamaan viranomaiset eivät olleet riittävän sitoutuneita hallinnointikäytäntöjen parantamiseen ja uuden metsätalouspolitiikan käyttöön ottamiseen. Luonnonvaraisesta eläimistöstä ja kasvistosta sekä luonnonpuistoista vastaavan ministeriön osaston (Department of Wildlife and National Parks, DWNP) hallintorakenteiden merkittävässä kehittämishankkeessa oli tarkastukseen mennessä edistytty tuskin lainkaan (14 miljoonaa euroa, kahdeksas EKR). Tähänkin oli pääasiallisena syynä edunsaajan vähäinen sitoutuminen. Hankkeessa köyhyyden ja ympäristön välisiin yhteyksiin vaikutetaan edistämällä paikallisten yhteisöjen harjoittamaa luonnonvarojen hallinnointia, mutta siinä ei paneuduta selkeästi matkailusta mahdollisesti saataviin hyötyihin.

| 2. | Brasiliassa ympäristö (ja etenkin tuen antaminen Brasilian toimille Amazonin sademetsien säilyttämisen ja kestävän kehittämisen hyväksi) kuuluu vuosien 2001–2006 maakohtaisen strategia-asiakirjan tärkeimpiin yhteistyöaloihin. Euroopan unioni on sademetsän suojelun pilottiohjelman (Rain Forest Pilot Programme, PPG7) (1) toiseksi suurin rahoittaja. Ohjelmalla on autettu Brasilian viranomaisia määrittelemään uusia ympäristöpolitiikkoja ja kehittämään alan hallintorakenteita ja kansalaisyhteiskuntaa. Ohjelmalla on lisäksi edistetty suojelualueiden perustamista, ja alkuperäisväestön maita (22 miljoonaa hehtaaria) varten on luotu hallinnollinen kehys, maa-alueiden rajat on määritetty ja niiden omistusoikeus laillistettu. Lisäksi on perustettu keräilysuojelualueita. On kokeiltu uusia tapoja ehkäistä paloja, harjoittaa peltometsätaloutta, suunnitella maankäyttö ekologisesti ja ympäristö huomioon ottaen sekä hyödyntää yhdennettyjä ympäristösuunnitelmia (Integrated Environmental Management Plan). Lisäksi on toteutettu noin 160 luonnonvarojen kehittämistä koskevaa esittelyhanketta. Näistä hyvistä saavutuksista huolimatta Amazonin sademetsien tuhoutumista ei ole kyetty rajoittamaan. |
| --- | --- |

2.

Brasiliassa ympäristö (ja etenkin tuen antaminen Brasilian toimille Amazonin sademetsien säilyttämisen ja kestävän kehittämisen hyväksi) kuuluu vuosien 2001–2006 maakohtaisen strategia-asiakirjan tärkeimpiin yhteistyöaloihin. Euroopan unioni on sademetsän suojelun pilottiohjelman (Rain Forest Pilot Programme, PPG7) (1) toiseksi suurin rahoittaja. Ohjelmalla on autettu Brasilian viranomaisia määrittelemään uusia ympäristöpolitiikkoja ja kehittämään alan hallintorakenteita ja kansalaisyhteiskuntaa. Ohjelmalla on lisäksi edistetty suojelualueiden perustamista, ja alkuperäisväestön maita (22 miljoonaa hehtaaria) varten on luotu hallinnollinen kehys, maa-alueiden rajat on määritetty ja niiden omistusoikeus laillistettu. Lisäksi on perustettu keräilysuojelualueita. On kokeiltu uusia tapoja ehkäistä paloja, harjoittaa peltometsätaloutta, suunnitella maankäyttö ekologisesti ja ympäristö huomioon ottaen sekä hyödyntää yhdennettyjä ympäristösuunnitelmia (Integrated Environmental Management Plan). Lisäksi on toteutettu noin 160 luonnonvarojen kehittämistä koskevaa esittelyhanketta. Näistä hyvistä saavutuksista huolimatta Amazonin sademetsien tuhoutumista ei ole kyetty rajoittamaan.

| 3. | Käynnissä olevan luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskevan ohjelman (Natural Resources Policy Programme, NRPP) ja keräilysuojelualueita koskevan hankkeen (Extractive Reserves, Resex) kaikkia tavoitteita tuskin saavutetaan aikatalussa, sillä toteuttaminen on ollut hidasta. Kehitettyjen ympäristön hallinnointivälineiden vaikuttavuus riippuu sitä, onko olemassa poliittista tahtoa käyttää niitä. Osavaltioiden ympäristövirastojen rakenteellisten heikkouksien vuoksi voidaan epäillä, voivatko luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskevaan ohjelmaan liittyvät toimet olla kaikissa osavaltioissa kestäviä ilman jatkorahoitusta. Resex-hanke on viivästysten ja tilanteen muuttumisen vuoksi osittain menettänyt asemaansa tuottavan suojelun malliesimerkkinä. Keräilysuojelualueiden kestävyydestä ei ole varmuutta, koska ne ovat riippuvaisia kumin ja parapähkinöiden tuotannosta ja koska Resex-hanke ei ole onnistunut vakuuttamaan Brasilian viranomaisia siitä, että olisi otettava käyttöön varainsiirtojärjestelmiä keräilijöiden palkitsemiseksi ympäristönsuojelutyöstä. Päätettyjen esittelyhankkeiden ja ohjatun tutkimusohjelman osalta oli toteutettava jatko-osioita – joihin saatiin varat muilta rahoittajilta – tulosten lujittamiseksi ja kestävyyden varmistamiseksi. Suurin osa esittelyhankkeista ei ollut kestäviä, mikä johtui lyhyestä toteutusjaksosta (kolme vuotta) sekä siitä, että niiden kaupallisia osioita ei kehitetty riittävästi. Ohjatun tutkimusohjelman tulokset olivat merkityksellisiä, mutta niitä ei yleensä sovellettu käytännössä, joten ohjelmasta oli vain vähän hyötyä sademetsän suojelun pilottiohjelmalle. |
| --- | --- |

3.

Käynnissä olevan luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskevan ohjelman (Natural Resources Policy Programme, NRPP) ja keräilysuojelualueita koskevan hankkeen (Extractive Reserves, Resex) kaikkia tavoitteita tuskin saavutetaan aikatalussa, sillä toteuttaminen on ollut hidasta. Kehitettyjen ympäristön hallinnointivälineiden vaikuttavuus riippuu sitä, onko olemassa poliittista tahtoa käyttää niitä. Osavaltioiden ympäristövirastojen rakenteellisten heikkouksien vuoksi voidaan epäillä, voivatko luonnonvaroihin sovellettavaa politiikkaa koskevaan ohjelmaan liittyvät toimet olla kaikissa osavaltioissa kestäviä ilman jatkorahoitusta. Resex-hanke on viivästysten ja tilanteen muuttumisen vuoksi osittain menettänyt asemaansa tuottavan suojelun malliesimerkkinä. Keräilysuojelualueiden kestävyydestä ei ole varmuutta, koska ne ovat riippuvaisia kumin ja parapähkinöiden tuotannosta ja koska Resex-hanke ei ole onnistunut vakuuttamaan Brasilian viranomaisia siitä, että olisi otettava käyttöön varainsiirtojärjestelmiä keräilijöiden palkitsemiseksi ympäristönsuojelutyöstä. Päätettyjen esittelyhankkeiden ja ohjatun tutkimusohjelman osalta oli toteutettava jatko-osioita – joihin saatiin varat muilta rahoittajilta – tulosten lujittamiseksi ja kestävyyden varmistamiseksi. Suurin osa esittelyhankkeista ei ollut kestäviä, mikä johtui lyhyestä toteutusjaksosta (kolme vuotta) sekä siitä, että niiden kaupallisia osioita ei kehitetty riittävästi. Ohjatun tutkimusohjelman tulokset olivat merkityksellisiä, mutta niitä ei yleensä sovellettu käytännössä, joten ohjelmasta oli vain vähän hyötyä sademetsän suojelun pilottiohjelmalle.

| 4. | Kiinan vuosien 2002–2006 maakohtaisessa strategia-asiakirjassa ympäristö ja kestävä kehitys on valittu yhdeksi tärkeimmistä yhteistyöaloista, mikä johtuu osittain siitä, että Kiinan tämänhetkinen talouskasvu lisää sen tuottamia kasvihuonekaasuja ja vaikutusta ilmastonmuutokseen. Neljän parhaillaan toteutettavan tai äskettäin päätökseen saadun tärkeimmän ohjelman tulokset ovat vaihtelevia. Liaoningin yhdennetyllä ympäristöohjelmalla on yleisesti ottaen – kaupunkisuunnitteluosioita lukuun ottamatta – parannettu ympäristöä vaikuttavasti. Ympäristönhoitoa koskevalla yhteistyöohjelmalla on jonkin verran parannettu julkisen sektorin yleisiä valmiuksia, mutta ympäristötietoisuus ja teollisuuden sitoutuminen lisääntyivät vain vähän. Uudempi luonnonmetsien hoitoa koskeva ohjelma (Natural Forest Management Programme) ei todennäköisesti pääse hyvin kunnianhimoisiin tavoitteisiinsa. Energia-ympäristöohjelma on vasta alkuvaiheessa, mutta sen käynnistäminen on ollut hankalaa. Kestävyysnäkymät ovat hyvät, koska Kiina on erittäin sitoutunut ympäristönsuojelun parantamiseen ja koska Kiinalla on hallinnolliset ja taloudelliset valmiudet toteuttaa hankkeita onnistuneiden kokeiluhankkeiden perusteella. |
| --- | --- |

4.

Kiinan vuosien 2002–2006 maakohtaisessa strategia-asiakirjassa ympäristö ja kestävä kehitys on valittu yhdeksi tärkeimmistä yhteistyöaloista, mikä johtuu osittain siitä, että Kiinan tämänhetkinen talouskasvu lisää sen tuottamia kasvihuonekaasuja ja vaikutusta ilmastonmuutokseen. Neljän parhaillaan toteutettavan tai äskettäin päätökseen saadun tärkeimmän ohjelman tulokset ovat vaihtelevia. Liaoningin yhdennetyllä ympäristöohjelmalla on yleisesti ottaen – kaupunkisuunnitteluosioita lukuun ottamatta – parannettu ympäristöä vaikuttavasti. Ympäristönhoitoa koskevalla yhteistyöohjelmalla on jonkin verran parannettu julkisen sektorin yleisiä valmiuksia, mutta ympäristötietoisuus ja teollisuuden sitoutuminen lisääntyivät vain vähän. Uudempi luonnonmetsien hoitoa koskeva ohjelma (Natural Forest Management Programme) ei todennäköisesti pääse hyvin kunnianhimoisiin tavoitteisiinsa. Energia-ympäristöohjelma on vasta alkuvaiheessa, mutta sen käynnistäminen on ollut hankalaa. Kestävyysnäkymät ovat hyvät, koska Kiina on erittäin sitoutunut ympäristönsuojelun parantamiseen ja koska Kiinalla on hallinnolliset ja taloudelliset valmiudet toteuttaa hankkeita onnistuneiden kokeiluhankkeiden perusteella.

| 5. | Keski-Afrikan alueella ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hallinnointi kuuluvat alueellisen strategian tärkeimpiin yhteistyöaloihin (seitsemäs, kahdeksas ja yhdeksäs EKR) päinvastoin kuin tarkastuskäynnin kohteena olleiden kahden maan, Congo Brazzavillen ja Gabonin, maakohtaisessa strategiassa. Metsätalouden tietojen hallinnointia koskeva alueellinen hanke (Programme régional de gestion de l'information environnementale, PRGIE) lopetettiin ennenaikaisesti huonojen tulosten vuoksi. Gabonissa avainlajeja koskevassa hankkeessa ei vielä ole onnistuttu totuttamaan gorilloja ihmisten läsnäoloon eikä matkailualalla ole päästy vauhtiin. Muut tarkastetut hankkeet ovat olleet vaikuttavampia. Makokoun tutkimuskeskus (PSVAP 2) kunnostettiin ja voitiin niin ollen avata uudelleen. Kyläläisten harjoittamaan metsästykseen liittyvä hanke näyttää jo vähentäneen salametsästystä. Suuren alueellisen ECOFAC-ohjelman ansiosta tietoisuus trooppisten sademetsien suojeluntarpeesta on lisääntynyt, tärkeitä suojelualueita on turvattu ja toimintarakenteita on luotu. Suojelualueiden taloudelliseen kestävyyteen liittyvien ongelmien vuoksi ECOFAC-ohjelma, joka käynnistettiin vuonna 1992, on nyt neljännessä vaiheessaan. Aiempien vaiheiden ongelmia on ratkaisematta: maaseudun kehittämistoimenpiteet ovat onnistuneet vain osittain, matkailualan mahdollisuuksia on hyödynnettävä, salametsästystä harjoitetaan yhä, suojelualueiden ulkopuolella tehdään laillisia ja laittomia hakkuita ja kansallisten viranomaisten sitoutumista olisi lisättävä. Kyläläisten harjoittamaan metsästykseen liittyvän hankkeen kestävyyttä ei myöskään ole taattu, vaan se riippuu partiointiin myönnettävästä rahoituksesta, kansallisten viranomaisten osallistumisesta ja taloudellisten vaihtoehtojen tarjoamisesta kaupallista metsästystä harjoittavalle paikalliselle väestölle. |
| --- | --- |

5.

Keski-Afrikan alueella ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hallinnointi kuuluvat alueellisen strategian tärkeimpiin yhteistyöaloihin (seitsemäs, kahdeksas ja yhdeksäs EKR) päinvastoin kuin tarkastuskäynnin kohteena olleiden kahden maan, Congo Brazzavillen ja Gabonin, maakohtaisessa strategiassa. Metsätalouden tietojen hallinnointia koskeva alueellinen hanke (Programme régional de gestion de l'information environnementale, PRGIE) lopetettiin ennenaikaisesti huonojen tulosten vuoksi. Gabonissa avainlajeja koskevassa hankkeessa ei vielä ole onnistuttu totuttamaan gorilloja ihmisten läsnäoloon eikä matkailualalla ole päästy vauhtiin. Muut tarkastetut hankkeet ovat olleet vaikuttavampia. Makokoun tutkimuskeskus (PSVAP 2) kunnostettiin ja voitiin niin ollen avata uudelleen. Kyläläisten harjoittamaan metsästykseen liittyvä hanke näyttää jo vähentäneen salametsästystä. Suuren alueellisen ECOFAC-ohjelman ansiosta tietoisuus trooppisten sademetsien suojeluntarpeesta on lisääntynyt, tärkeitä suojelualueita on turvattu ja toimintarakenteita on luotu. Suojelualueiden taloudelliseen kestävyyteen liittyvien ongelmien vuoksi ECOFAC-ohjelma, joka käynnistettiin vuonna 1992, on nyt neljännessä vaiheessaan. Aiempien vaiheiden ongelmia on ratkaisematta: maaseudun kehittämistoimenpiteet ovat onnistuneet vain osittain, matkailualan mahdollisuuksia on hyödynnettävä, salametsästystä harjoitetaan yhä, suojelualueiden ulkopuolella tehdään laillisia ja laittomia hakkuita ja kansallisten viranomaisten sitoutumista olisi lisättävä. Kyläläisten harjoittamaan metsästykseen liittyvän hankkeen kestävyyttä ei myöskään ole taattu, vaan se riippuu partiointiin myönnettävästä rahoituksesta, kansallisten viranomaisten osallistumisesta ja taloudellisten vaihtoehtojen tarjoamisesta kaupallista metsästystä harjoittavalle paikalliselle väestölle.

| 6. | Keski-Amerikassa ympäristön haavoittuvuuden vähentäminen ja ympäristön parantaminen kuuluu vuosien 2002–2006 aluekohtaisen strategia-asiakirjan tärkeimpiin yhteistyöaloihin, sillä alue on hyvin altis luonnonmullistuksille. Tarkastuskäynti tehtiin kolmeen maahan, joista Hondurasissa luonnonvarojen kestävä hallinnointi etenkin veden ja maan osalta kuuluu tärkeimpiin yhteistyöaloihin päinvastoin kuin Nicaraguassa ja Guatemalassa. Responsible Coffee Consumption and Production -hankkeeseen Nicaraguassa sisältyvällä kahdella innovatiivisimmalla toimella (kahvin kasvattamista varjossa koskeva ohjelma ja pääsy Espanjan markkinoille) ei ole saavutettu merkittäviä tuloksia. Hondurasissa Tawahka Asangnin suojelualuetta koskevan hankkeen kestävä hallinnointi vaikutti huomattavasti suojelualueen säilymiseen ja paikallisten yhteisöjen olojen parantamiseen. Suojelualueen pitkän aikavälin hallinnointiin liittyy kuitenkin haasteita, joihin toteuttamisesta huolehtiva valtioista riippumaton järjestö ei voi vastata, eikä vastaaminen olisikaan mahdollista vain kolme vuotta kestävän hankkeen yhteydessä. Monet päätökseen saaduista toimista voivat olla kestäviä ainoastaan, jos niille annetaan lisää teknistä ja taloudellista apua (2). Myös luonnonvarojen alueellista hallinnointia rannikkoseuduilla koskevan hankkeen tukemista on jatkettava tulosten lujittamiseksi ja kesken olevien toimien saamiseksi päätökseen. |
| --- | --- |

6.

Keski-Amerikassa ympäristön haavoittuvuuden vähentäminen ja ympäristön parantaminen kuuluu vuosien 2002–2006 aluekohtaisen strategia-asiakirjan tärkeimpiin yhteistyöaloihin, sillä alue on hyvin altis luonnonmullistuksille. Tarkastuskäynti tehtiin kolmeen maahan, joista Hondurasissa luonnonvarojen kestävä hallinnointi etenkin veden ja maan osalta kuuluu tärkeimpiin yhteistyöaloihin päinvastoin kuin Nicaraguassa ja Guatemalassa. Responsible Coffee Consumption and Production -hankkeeseen Nicaraguassa sisältyvällä kahdella innovatiivisimmalla toimella (kahvin kasvattamista varjossa koskeva ohjelma ja pääsy Espanjan markkinoille) ei ole saavutettu merkittäviä tuloksia. Hondurasissa Tawahka Asangnin suojelualuetta koskevan hankkeen kestävä hallinnointi vaikutti huomattavasti suojelualueen säilymiseen ja paikallisten yhteisöjen olojen parantamiseen. Suojelualueen pitkän aikavälin hallinnointiin liittyy kuitenkin haasteita, joihin toteuttamisesta huolehtiva valtioista riippumaton järjestö ei voi vastata, eikä vastaaminen olisikaan mahdollista vain kolme vuotta kestävän hankkeen yhteydessä. Monet päätökseen saaduista toimista voivat olla kestäviä ainoastaan, jos niille annetaan lisää teknistä ja taloudellista apua (2). Myös luonnonvarojen alueellista hallinnointia rannikkoseuduilla koskevan hankkeen tukemista on jatkettava tulosten lujittamiseksi ja kesken olevien toimien saamiseksi päätökseen.

| 7. | Indonesian vuosien 2002–2006 maakohtaisessa strategia-asiakirjassa mainittiin yhtenä tärkeimmistä yhteistyöaloista erityisesti metsien, vesien ja maaseutuympäristön luonnonvarojen hallinnointi. Hankkeiden merkitys on suuri, mutta niiden vaikutus ja kestävyysnäkymät ovat useimmissa tapauksissa epävarmat tai kyseenalaiset, sillä ympäristöön yleensä, ja erityisesti metsien luonnonvaroihin, kohdistuu edelleen paineita, jotka ovat jopa kasvaneet viime vuosina väestönkasvun sekä laillisen ja laittoman kaupallisen hyödyntämisen seurauksena. Lisäksi usein on epävarmaa, saadaanko toiminnan jatkamiseen tarvittavat julkiset varat. Leuserin kansallispuiston ekosysteemiä uhkaavat laittomat hakkuut ja suunnitelmat teiden rakentamiseksi, joten suojelutoimenpiteitä on jatkettava. Beraun metsän kestävyys on kyseenalainen paikallisiin omistusoikeuksiin liittyvien ongelmien ja laittomien hakkuiden jatkumisen vuoksi sekä siksi, että aluetta uhkaa mahdollinen hiilikaivostoiminta, johon viranomaiset ovat myöntäneet luvan. Eräät muut tapahtumat saattavat kuitenkin vaikuttaa kestävyyteen myönteisesti: viimeaikaisilla hankkeilla on muun muassa pyritty lisäämään paikallista sitoutumista sekä paikallisten valtioista riippumattomien järjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista. |
| --- | --- |

7.

Indonesian vuosien 2002–2006 maakohtaisessa strategia-asiakirjassa mainittiin yhtenä tärkeimmistä yhteistyöaloista erityisesti metsien, vesien ja maaseutuympäristön luonnonvarojen hallinnointi. Hankkeiden merkitys on suuri, mutta niiden vaikutus ja kestävyysnäkymät ovat useimmissa tapauksissa epävarmat tai kyseenalaiset, sillä ympäristöön yleensä, ja erityisesti metsien luonnonvaroihin, kohdistuu edelleen paineita, jotka ovat jopa kasvaneet viime vuosina väestönkasvun sekä laillisen ja laittoman kaupallisen hyödyntämisen seurauksena. Lisäksi usein on epävarmaa, saadaanko toiminnan jatkamiseen tarvittavat julkiset varat. Leuserin kansallispuiston ekosysteemiä uhkaavat laittomat hakkuut ja suunnitelmat teiden rakentamiseksi, joten suojelutoimenpiteitä on jatkettava. Beraun metsän kestävyys on kyseenalainen paikallisiin omistusoikeuksiin liittyvien ongelmien ja laittomien hakkuiden jatkumisen vuoksi sekä siksi, että aluetta uhkaa mahdollinen hiilikaivostoiminta, johon viranomaiset ovat myöntäneet luvan. Eräät muut tapahtumat saattavat kuitenkin vaikuttaa kestävyyteen myönteisesti: viimeaikaisilla hankkeilla on muun muassa pyritty lisäämään paikallista sitoutumista sekä paikallisten valtioista riippumattomien järjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista.

| 8. | Malissa ympäristö ei kuulunut kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin. Seitsemännestä ja kahdeksannesta EKR:sta on kuitenkin myönnetty huomattava määrä varoja aavikoitumisen torjuntahankkeeseen, jolla on saavutettu myönteisiä tuloksia – ilmastonmuutokset saattavat tosin vielä vaarantaa tulosten kestävyyden. Luonnonvarojen yhdennettyä hallintaa koskevan AGIR-hankkeen (Appui à la Gestion intégrée des Ressources naturelles) yhteydessä paikallinen väestö on samoin hyväksynyt hankkeen periaatteet ja sisällyttänyt ympäristötoimia yhteisöjensä vuosien 2005–2009 kehittämissuunnitelmiin. Vielä ei kuitenkaan ole selvää, onko hanke muuttanut paikallisen väestön tapoja pysyvästi, ja kestävyys riippuu paikallisten viranomaisten halukkuudesta ”ottaa omikseen” hankkeen yhteydessä ehdotetut muutokset. |
| --- | --- |

8.

Malissa ympäristö ei kuulunut kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin. Seitsemännestä ja kahdeksannesta EKR:sta on kuitenkin myönnetty huomattava määrä varoja aavikoitumisen torjuntahankkeeseen, jolla on saavutettu myönteisiä tuloksia – ilmastonmuutokset saattavat tosin vielä vaarantaa tulosten kestävyyden. Luonnonvarojen yhdennettyä hallintaa koskevan AGIR-hankkeen (Appui à la Gestion intégrée des Ressources naturelles) yhteydessä paikallinen väestö on samoin hyväksynyt hankkeen periaatteet ja sisällyttänyt ympäristötoimia yhteisöjensä vuosien 2005–2009 kehittämissuunnitelmiin. Vielä ei kuitenkaan ole selvää, onko hanke muuttanut paikallisen väestön tapoja pysyvästi, ja kestävyys riippuu paikallisten viranomaisten halukkuudesta ”ottaa omikseen” hankkeen yhteydessä ehdotetut muutokset.

| 9. | Mauritiuksella ympäristö on kuulunut kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin. Avulla on yleisesti saatu aikaan hyviä tuloksia, etenkin suuren jätevesien käsittelylaitoksen rakentamisen (kahdeksas EKR) ja sitä seuranneen alakohtaisen tuen (yhdeksäs EKR) yhteydessä. Tarkastetut Intian valtameren alueella toteutetut ympäristöhankkeet olivat tavallisesti ongelmallisempia. Seitsemännen EKR:n alueellisessa ympäristöhankkeessa, johon oli myönnetty 11 miljoonaa euroa, saatiin aikaan vain vähän välittömiä tuloksia, mutta joitakin tutkimuksista hyödynnettiin myöhemmin yhdeksännen EKR:n alueellisessa ohjelmassa. Kahdeksannen EKR:n ympäristökasvatusta koskevan alueellisen kokeiluohjelman osalta jää nähtäväksi, hyväksyvätkö kaikki kansalliset opetusministeriöt kokeiltavikseen hankkeessa kehitettävät opinto-ohjelmat. |
| --- | --- |

9.

Mauritiuksella ympäristö on kuulunut kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin. Avulla on yleisesti saatu aikaan hyviä tuloksia, etenkin suuren jätevesien käsittelylaitoksen rakentamisen (kahdeksas EKR) ja sitä seuranneen alakohtaisen tuen (yhdeksäs EKR) yhteydessä. Tarkastetut Intian valtameren alueella toteutetut ympäristöhankkeet olivat tavallisesti ongelmallisempia. Seitsemännen EKR:n alueellisessa ympäristöhankkeessa, johon oli myönnetty 11 miljoonaa euroa, saatiin aikaan vain vähän välittömiä tuloksia, mutta joitakin tutkimuksista hyödynnettiin myöhemmin yhdeksännen EKR:n alueellisessa ohjelmassa. Kahdeksannen EKR:n ympäristökasvatusta koskevan alueellisen kokeiluohjelman osalta jää nähtäväksi, hyväksyvätkö kaikki kansalliset opetusministeriöt kokeiltavikseen hankkeessa kehitettävät opinto-ohjelmat.

| 10. | Marokon osalta ympäristöä ei valittu vuosien 2002–2006 maakohtaisen strategia-asiakirjan tärkeimpien yhteistyöalojen joukkoon, vaikka asiakirjassa määrätäänkin eräistä toimenpiteistä ympäristön suojelemiseksi (esimerkiksi vesialan tukeminen Euroopan investointipankin korkotuen kautta). Ympäristöhankkeiden tulokset vaihtelevat, eikä niiden kestävyyttä ole aina varmistettu. Esimerkiksi Gefrif-hankkeen tulokset olivat yleisesti ottaen myönteiset, mutta osallistumista korostava lähestymistapa ei taannut sitä, että paikallinen yhteisö olisi seuraavassa vaiheessa ottanut hankkeen omakseen ja osallistunut siihen. Tétouanin kaupungin ilmanlaadun parantamishankkeessa tutkittiin alueen päästöjen vähentämistä sekä perustettiin useita ilmanlaadun mittausasemia ja Tétouanin yliopiston alaisuudessa toimiva laboratorio. Myös aavikoitumisen torjuntahanke on saanut paikallisen yhteisön täyden kannatuksen ja tuottanut rohkaisevia tuloksia. Jo päättyneen Maison de l'Environnement -hankkeen tulokset eivät kuitenkaan olleet kovin kestäviä, sillä se ei kyennyt luomaan pitkäaikaisia kumppanuussuhteita ympäristöasioiden edistämiseksi Fèsissä ja Meknèsissä. |
| --- | --- |

10.

Marokon osalta ympäristöä ei valittu vuosien 2002–2006 maakohtaisen strategia-asiakirjan tärkeimpien yhteistyöalojen joukkoon, vaikka asiakirjassa määrätäänkin eräistä toimenpiteistä ympäristön suojelemiseksi (esimerkiksi vesialan tukeminen Euroopan investointipankin korkotuen kautta). Ympäristöhankkeiden tulokset vaihtelevat, eikä niiden kestävyyttä ole aina varmistettu. Esimerkiksi Gefrif-hankkeen tulokset olivat yleisesti ottaen myönteiset, mutta osallistumista korostava lähestymistapa ei taannut sitä, että paikallinen yhteisö olisi seuraavassa vaiheessa ottanut hankkeen omakseen ja osallistunut siihen. Tétouanin kaupungin ilmanlaadun parantamishankkeessa tutkittiin alueen päästöjen vähentämistä sekä perustettiin useita ilmanlaadun mittausasemia ja Tétouanin yliopiston alaisuudessa toimiva laboratorio. Myös aavikoitumisen torjuntahanke on saanut paikallisen yhteisön täyden kannatuksen ja tuottanut rohkaisevia tuloksia. Jo päättyneen Maison de l'Environnement -hankkeen tulokset eivät kuitenkaan olleet kovin kestäviä, sillä se ei kyennyt luomaan pitkäaikaisia kumppanuussuhteita ympäristöasioiden edistämiseksi Fèsissä ja Meknèsissä.

| 11. | Tyynenmeren alueella ympäristö on ollut yksi kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n keskeisistä aloista. Kahdeksannen (mutta ei yhdeksännen) EKR:n yhteydessä se oli keskeinen ala myös kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa maassa, Fidžillä, Kiribatissa ja Tuvalussa. Tarkastettujen ympäristöhankkeiden avulla alueen maissa oli saavutettu erilaisia infrastruktuuri- ja teknologisia hyötyjä. Kaikkia odotettuja tuloksia ei kuitenkaan ole saatu aikaan. Naboroon rakennettuun kaatopaikkaan liittyvää ympäristötietoisuutta lisäävää kampanjaa, jolla lisättäisiin kierrätystä ja saataisiin väestön hyväksyntä uusille jätemaksuille, ei vielä ole järjestetty. Ympäristön haavoittuvuutta vähentävän kunnianhimoisen hankkeen ympäristöetujen saavuttamiseksi tarvitaan enemmän aikaa, jotta käytännöstä saatuja tietoja voidaan hyödyntää. Tuvalun kiinteiden jätteiden käsittelyjärjestelmän toiminta on yhä hyvin vähäistä, ja ne, jotka eivät ole valmiita maksamaan vuotuista jätteiden käsittelymaksua, eivät edelleenkään huolehdi jätteistään asianmukaisesti. Kestävyysnäkymät ovat Tyynenmeren alueella suhteellisen hyvät, koska alueellisilla organisaatioilla on mahdollisuus tukea hankkeita edelleen. Kestävyys riippuu kuitenkin siitä, osallistuvatko paikalliset yhteisöt hankkeisiin aiempaa enemmän ja ottavatko ne hankkeet omikseen. |
| --- | --- |

11.

Tyynenmeren alueella ympäristö on ollut yksi kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n keskeisistä aloista. Kahdeksannen (mutta ei yhdeksännen) EKR:n yhteydessä se oli keskeinen ala myös kolmessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa maassa, Fidžillä, Kiribatissa ja Tuvalussa. Tarkastettujen ympäristöhankkeiden avulla alueen maissa oli saavutettu erilaisia infrastruktuuri- ja teknologisia hyötyjä. Kaikkia odotettuja tuloksia ei kuitenkaan ole saatu aikaan. Naboroon rakennettuun kaatopaikkaan liittyvää ympäristötietoisuutta lisäävää kampanjaa, jolla lisättäisiin kierrätystä ja saataisiin väestön hyväksyntä uusille jätemaksuille, ei vielä ole järjestetty. Ympäristön haavoittuvuutta vähentävän kunnianhimoisen hankkeen ympäristöetujen saavuttamiseksi tarvitaan enemmän aikaa, jotta käytännöstä saatuja tietoja voidaan hyödyntää. Tuvalun kiinteiden jätteiden käsittelyjärjestelmän toiminta on yhä hyvin vähäistä, ja ne, jotka eivät ole valmiita maksamaan vuotuista jätteiden käsittelymaksua, eivät edelleenkään huolehdi jätteistään asianmukaisesti. Kestävyysnäkymät ovat Tyynenmeren alueella suhteellisen hyvät, koska alueellisilla organisaatioilla on mahdollisuus tukea hankkeita edelleen. Kestävyys riippuu kuitenkin siitä, osallistuvatko paikalliset yhteisöt hankkeisiin aiempaa enemmän ja ottavatko ne hankkeet omikseen.

| 12. | Tansaniassa ympäristöalalle myönnettiin merkittävä määrä rahoitusta seitsemännestä ja kahdeksannesta EKR:sta, mutta ympäristö ei kuulu yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin. Serengetiä koskevassa seitsemännen EKR:n hankkeessa kansallispuistoa autettiin saavuttamaan taloudellinen kestävyys. Seitsemännen EKR:n pakolaisalueiden tukemista koskevasta erityisohjelmasta sekä yhdeksännestä EKR:sta tuettiin maan luoteisosassa sijaitsevaa riistansuojelualuetta. Tällä tärkeällä ympäristöhankkeella on saavutettu vähäisin määrärahoin hyviä tuloksia infrastruktuurien ja hallinnoinnin kehittämisen osalta. Sen sijaan alueita, joilla paikalliset yhteisöt huolehtisivat luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinnoinnista, ei toistaiseksi ole juuri perustettu, sillä kyseiset viranomaiset (Wildlife Division) eivät ole riittävän sitoutuneita asiaan. Komissio ei vielä ole paneutunut kattavasti metsästyslupien hallinnointia koskeviin arkaluontoisiin näkökohtiin (lupien myöntäminen ei ole avointa), vaikka niiden asianmukainen selvittäminen mahdollistaisi kestävyyden. Vastaavanlaisia hallintotapaan liittyviä näkökohtia on otettava esiin Selousin riistansuojelualueen tukemisen yhteydessä uhanalaisen mustan sarvikuonon suojelemiseksi. Mwanzan viemärihanke ei ole vähentänyt Viktoria-järveen virtaavan veden saastemääriä vaaditulle tasolle, mutta tilanne saattaa parantua, kun liitännäishankkeita pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

12.

Tansaniassa ympäristöalalle myönnettiin merkittävä määrä rahoitusta seitsemännestä ja kahdeksannesta EKR:sta, mutta ympäristö ei kuulu yhdeksännen EKR:n keskeisiin aloihin. Serengetiä koskevassa seitsemännen EKR:n hankkeessa kansallispuistoa autettiin saavuttamaan taloudellinen kestävyys. Seitsemännen EKR:n pakolaisalueiden tukemista koskevasta erityisohjelmasta sekä yhdeksännestä EKR:sta tuettiin maan luoteisosassa sijaitsevaa riistansuojelualuetta. Tällä tärkeällä ympäristöhankkeella on saavutettu vähäisin määrärahoin hyviä tuloksia infrastruktuurien ja hallinnoinnin kehittämisen osalta. Sen sijaan alueita, joilla paikalliset yhteisöt huolehtisivat luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinnoinnista, ei toistaiseksi ole juuri perustettu, sillä kyseiset viranomaiset (Wildlife Division) eivät ole riittävän sitoutuneita asiaan. Komissio ei vielä ole paneutunut kattavasti metsästyslupien hallinnointia koskeviin arkaluontoisiin näkökohtiin (lupien myöntäminen ei ole avointa), vaikka niiden asianmukainen selvittäminen mahdollistaisi kestävyyden. Vastaavanlaisia hallintotapaan liittyviä näkökohtia on otettava esiin Selousin riistansuojelualueen tukemisen yhteydessä uhanalaisen mustan sarvikuonon suojelemiseksi. Mwanzan viemärihanke ei ole vähentänyt Viktoria-järveen virtaavan veden saastemääriä vaaditulle tasolle, mutta tilanne saattaa parantua, kun liitännäishankkeita pannaan täytäntöön.

---

(1)  Ohjelma perustettiin johtavien teollisuusmaiden G-7-ryhmän huippukokouksessa vuonna 1990 Amazonin altaan sademetsien nopean tuhoutumisen herättäessä yhä suurempaa huolta. Brasilian hallitus käynnisti ohjelman Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa Rio de Janeirossa vuonna 1992.

(2)  Tawahka Asangnin suojelualueeseen liittyviä toimia jatketaan toisessa hankkeessa, joka rahoitetaan ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta.

---

KOMISSION VASTAUKSET

TIIVISTELMÄ

| III. | Kehitysyhteistyöpolitiikan ympäristönäkökohtia korostava kehitysyhteistyön eurooppalainen konsensus allekirjoitettiin joulukuussa 2005, ja sen johdosta komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman.
  Komissio aikoo perustaa kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia käsittelevän yksiköiden välisen ohjausryhmän antamaan ohjeita ja varmistamaan nykyistä paremman koordinoinnin. Henkilöstötarpeiden osalta olisi rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia hoitaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa tähän on tarvittaessa käytettävissä asiantuntija-apua. Ympäristökäsikirjan luonnoksen viimeistely on loppusuoralla, ja jotkin sen osat ovat jo käytössä ja niitä on käytetty laajastikin. Marraskuusta 2004 vuoden 2005 loppuun komission päätoimipaikassa ja lähetystöissä on koulutettu noin 350 henkilöstön jäsentä. Komissio myöntää, että osaamista on vielä parannettava, ja se aikoo harkita temaattisille kursseille osallistumista pakolliseksi keskeiselle henkilöstölle.
  Seuranta- ja arviointijärjestelmät ovat jo pitkälle kehitettyjä, mutta komissio aikoo vielä selvittää tapoja levittää hanketason arviointien parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

III.

Kehitysyhteistyöpolitiikan ympäristönäkökohtia korostava kehitysyhteistyön eurooppalainen konsensus allekirjoitettiin joulukuussa 2005, ja sen johdosta komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman.

Komissio aikoo perustaa kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia käsittelevän yksiköiden välisen ohjausryhmän antamaan ohjeita ja varmistamaan nykyistä paremman koordinoinnin. Henkilöstötarpeiden osalta olisi rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia hoitaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa tähän on tarvittaessa käytettävissä asiantuntija-apua. Ympäristökäsikirjan luonnoksen viimeistely on loppusuoralla, ja jotkin sen osat ovat jo käytössä ja niitä on käytetty laajastikin. Marraskuusta 2004 vuoden 2005 loppuun komission päätoimipaikassa ja lähetystöissä on koulutettu noin 350 henkilöstön jäsentä. Komissio myöntää, että osaamista on vielä parannettava, ja se aikoo harkita temaattisille kursseille osallistumista pakolliseksi keskeiselle henkilöstölle.

Seuranta- ja arviointijärjestelmät ovat jo pitkälle kehitettyjä, mutta komissio aikoo vielä selvittää tapoja levittää hanketason arviointien parhaita käytäntöjä.

| IV. | Komissio on laatinut järjestelmällisesti maakohtaisia ympäristöprofiileja, jotta ympäristökysymykset voitaisiin sisällyttää nykyistä paremmin seuraavan sukupolven maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin (2007–2013). Se kuinka profiilit vaikuttavat uusiin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin, riippuu viime kädessä kuitenkin siitä, kuinka tärkeitä ympäristökysymykset ovat kumppanimaille.
  Yleinen budjettituki merkitsee laajaa poliittista vuoropuhelua kumppanien kehitysstrategioista, ja se keskitetään köyhyyden vähentämiseen, makrotalouden vakauttamiseen sekä julkisen varainhoidon parantamiseen oikeudellisten säännösten ja sitoumusten (muun muassa Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan) mukaisesti. Komissio pyrkii ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon poliittisessa vuoropuhelussa aina, kun se on tarkoituksenmukaista. Alakohtaisen budjettituen yhteydessä voidaan kyseiselle alalle ominaiset ympäristönäkökohdat ottaa huomioon alakohtaisessa poliittisessa vuoropuhelussa sekä varsinaisessa ohjelmasuunnittelussa. Myös ympäristöalalle kohdennettavaa alakohtaista budjettitukea voidaan harkita. Komissio ottaa ympäristönäkökohdat huomioon meneillään olevassa budjettituen ja alakohtaisille politiikoille kohdennettavan tuen käsikirjojen tarkistustyössä.
  Hankkeiden ympäristövaikutusten analyyttistä arviointia voidaan vielä parantaa. Työ luettelon laatimiseksi kehityshankkeiden ympäristövaikutusten jo suoritetuista arvioinneista on aloitettu, ja tarkoitus on saada luettelo valmiiksi ja päivittää sitä säännöllisesti. |
| --- | --- |

IV.

Komissio on laatinut järjestelmällisesti maakohtaisia ympäristöprofiileja, jotta ympäristökysymykset voitaisiin sisällyttää nykyistä paremmin seuraavan sukupolven maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin (2007–2013). Se kuinka profiilit vaikuttavat uusiin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin, riippuu viime kädessä kuitenkin siitä, kuinka tärkeitä ympäristökysymykset ovat kumppanimaille.

Yleinen budjettituki merkitsee laajaa poliittista vuoropuhelua kumppanien kehitysstrategioista, ja se keskitetään köyhyyden vähentämiseen, makrotalouden vakauttamiseen sekä julkisen varainhoidon parantamiseen oikeudellisten säännösten ja sitoumusten (muun muassa Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan) mukaisesti. Komissio pyrkii ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon poliittisessa vuoropuhelussa aina, kun se on tarkoituksenmukaista. Alakohtaisen budjettituen yhteydessä voidaan kyseiselle alalle ominaiset ympäristönäkökohdat ottaa huomioon alakohtaisessa poliittisessa vuoropuhelussa sekä varsinaisessa ohjelmasuunnittelussa. Myös ympäristöalalle kohdennettavaa alakohtaista budjettitukea voidaan harkita. Komissio ottaa ympäristönäkökohdat huomioon meneillään olevassa budjettituen ja alakohtaisille politiikoille kohdennettavan tuen käsikirjojen tarkistustyössä.

Hankkeiden ympäristövaikutusten analyyttistä arviointia voidaan vielä parantaa. Työ luettelon laatimiseksi kehityshankkeiden ympäristövaikutusten jo suoritetuista arvioinneista on aloitettu, ja tarkoitus on saada luettelo valmiiksi ja päivittää sitä säännöllisesti.

| V. | Ottaen huomioon kehitysyhteistyön vaikean toimintakontekstin komissio katsoo, että hankkeet ovat olleet varsin tuloksellisia. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon monet hankkeiden toteutuksen aikana vaikuttavat ja usein hankevalvonnan ulkopuolella olevat tekijät (kuten poliittinen epävakaisuus ja lainvalvontaan liittyvät ongelmat), jotka heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa toivotut tulokset ja saada aikaan halutut vaikutukset.
  Useimmissa ympäristöhankkeissa on pyritty sovittamaan yhteen ympäristönsuojelutavoitteet ja paikalliset kehitystarpeet tukemalla luonnonvarojen kestävää käyttöä ja muita tulonhankintatapoja (esimerkiksi luontomatkailua) ja vahvistamaan ympäristönsuojelusta vastaavia paikallisia viranomaisia.
  Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä ja nopeuttamaan hankkeiden valintaa ja hallintoa. Hiljattain toteutettu ehdotuspyyntömenettelyjen tarkistus liittyy näihin ponnisteluihin.
  Taloudellinen kestävyys on monitahoinen haaste, joka on yhteinen useimmille kehityshankkeille, etenkin niille, joissa ympäristönsuojelu on etusijalla. Tarve taata toimien kestävyys pitkällä aikavälillä onkin yksi syy sille, että nyt etsitään perinteisen hanketuen tilalle uudenlaisia avun toimittamisen muotoja (alakohtainen lähestymistapa, alakohtaisten politiikkojen tukiohjelmat). |
| --- | --- |

V.

Ottaen huomioon kehitysyhteistyön vaikean toimintakontekstin komissio katsoo, että hankkeet ovat olleet varsin tuloksellisia. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon monet hankkeiden toteutuksen aikana vaikuttavat ja usein hankevalvonnan ulkopuolella olevat tekijät (kuten poliittinen epävakaisuus ja lainvalvontaan liittyvät ongelmat), jotka heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa toivotut tulokset ja saada aikaan halutut vaikutukset.

Useimmissa ympäristöhankkeissa on pyritty sovittamaan yhteen ympäristönsuojelutavoitteet ja paikalliset kehitystarpeet tukemalla luonnonvarojen kestävää käyttöä ja muita tulonhankintatapoja (esimerkiksi luontomatkailua) ja vahvistamaan ympäristönsuojelusta vastaavia paikallisia viranomaisia.

Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä ja nopeuttamaan hankkeiden valintaa ja hallintoa. Hiljattain toteutettu ehdotuspyyntömenettelyjen tarkistus liittyy näihin ponnisteluihin.

Taloudellinen kestävyys on monitahoinen haaste, joka on yhteinen useimmille kehityshankkeille, etenkin niille, joissa ympäristönsuojelu on etusijalla. Tarve taata toimien kestävyys pitkällä aikavälillä onkin yksi syy sille, että nyt etsitään perinteisen hanketuen tilalle uudenlaisia avun toimittamisen muotoja (alakohtainen lähestymistapa, alakohtaisten politiikkojen tukiohjelmat).

| VI. | Komission vastaukset tuomioistuimen yksityiskohtaisiin suosituksiin esitetään kohdissa 88–101. |
| --- | --- |

VI.

Komission vastaukset tuomioistuimen yksityiskohtaisiin suosituksiin esitetään kohdissa 88–101.

KEHITYSYHTEISTYÖN YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIA KOSKEVA KOMISSION STRATEGIA

| 9.–13. | Komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman ottaen huomioon toimintapolitiikan viimeaikaiset muutokset kuten uuden kehitysyhteistyöpolitiikan, kestävän kehityksen strategian sekä ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvän temaattisen ohjelman (ENRTP).
  Vuodelta 2005 oleva uusi kehitysyhteistyöpolitiikan konsensus tarjoaa mahdollisuudet kokonaisvaltaisempaan lähestymistapaan, sillä ympäristö ja luonnonvarat mainitaan siinä yhtenä mahdollisena tuettavana alana ja se on ensimmäinen jäsenvaltioiden ja parlamentin yhteinen strategia. ENRTP-ohjelmalla on edeltäjäänsä verrattuna laajempi soveltamisala ja jonkin verran suuremmat määrärahat. Ympäristötoimien painopisteiden määrittelyn lisäksi sen erityistavoitteena on edistää ympäristökysymysten valtavirtaistamista maantieteellisissä välineissä. Lisäksi maakohtaisten ympäristöprofiilien odotetaan vaikuttavan merkittävällä tavalla siihen, että riittävä osa rahoituksesta kohdennetaan ympäristö- ja luonnonvara-alalle kumppanimaiden kanssa käytävän vuoropuhelun pohjalta. Uudessa strategiassa on tarkoitus myös korostaa kehityspolitiikkaa koskevan julkilausuman mukaisesti strategisten ympäristöarviointien toteuttamista, arviointiperusteiden vahvistaminen ja raportointi mukaan luettuna.
  Tähän asti maantieteelliset ja temaattiset välineet eivät ole sopineet yhteen riittävän hyvin. Tilanne kuitenkin paranee, kun kehitysyhteistyön uudet rahoitusvälineet otetaan käyttöön. Niissä korostuu temaattisten ohjelmien toissijaisuus ja täydentävyys maantieteellisiin ohjelmiin nähden.
  Ympäristöalalle kohdennetun rahoitusosuuden vaihtelusta eri maiden välillä, minkä tuomioistuin mainitsee kohdassa 13, todettakoon, että yhteisön kehitysyhteistyötä ohjaavat kumppanuuden ja edunsaajamaiden omavastuullisuuden periaatteet. Tämä tarkoittaa sitä, että maantieteellisten yhteistyömekanismien painopisteet sovitaan neuvotteluprosessilla, jossa edunsaajamaat saattavat panostaa enemmän sosiaalialoihin kuten terveydenhuoltoon ja koulutukseen. Komissio jatkaa joka tapauksessa työtä ympäristöasioiden tiedostamisen lisäämiseksi kahdenvälisissä suhteissaan kumppanimaihin. Ympäristönäkökohtien integroimista kehitysmaiden kehitysprosessiin koskevassa asetuksessa ((EY) N:o 2493/2000) säädettiin 93 miljoonan euron rahoituskehyksestä ja kehitysmaiden metsien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämistä koskevassa asetuksessa ((EY) N:o 2494/2000) 249 miljoonan euron rahoituskehyksestä vuosiksi 2000–2006. |
| --- | --- |

9.–13.

Komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman ottaen huomioon toimintapolitiikan viimeaikaiset muutokset kuten uuden kehitysyhteistyöpolitiikan, kestävän kehityksen strategian sekä ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvän temaattisen ohjelman (ENRTP).

Vuodelta 2005 oleva uusi kehitysyhteistyöpolitiikan konsensus tarjoaa mahdollisuudet kokonaisvaltaisempaan lähestymistapaan, sillä ympäristö ja luonnonvarat mainitaan siinä yhtenä mahdollisena tuettavana alana ja se on ensimmäinen jäsenvaltioiden ja parlamentin yhteinen strategia. ENRTP-ohjelmalla on edeltäjäänsä verrattuna laajempi soveltamisala ja jonkin verran suuremmat määrärahat. Ympäristötoimien painopisteiden määrittelyn lisäksi sen erityistavoitteena on edistää ympäristökysymysten valtavirtaistamista maantieteellisissä välineissä. Lisäksi maakohtaisten ympäristöprofiilien odotetaan vaikuttavan merkittävällä tavalla siihen, että riittävä osa rahoituksesta kohdennetaan ympäristö- ja luonnonvara-alalle kumppanimaiden kanssa käytävän vuoropuhelun pohjalta. Uudessa strategiassa on tarkoitus myös korostaa kehityspolitiikkaa koskevan julkilausuman mukaisesti strategisten ympäristöarviointien toteuttamista, arviointiperusteiden vahvistaminen ja raportointi mukaan luettuna.

Tähän asti maantieteelliset ja temaattiset välineet eivät ole sopineet yhteen riittävän hyvin. Tilanne kuitenkin paranee, kun kehitysyhteistyön uudet rahoitusvälineet otetaan käyttöön. Niissä korostuu temaattisten ohjelmien toissijaisuus ja täydentävyys maantieteellisiin ohjelmiin nähden.

Ympäristöalalle kohdennetun rahoitusosuuden vaihtelusta eri maiden välillä, minkä tuomioistuin mainitsee kohdassa 13, todettakoon, että yhteisön kehitysyhteistyötä ohjaavat kumppanuuden ja edunsaajamaiden omavastuullisuuden periaatteet. Tämä tarkoittaa sitä, että maantieteellisten yhteistyömekanismien painopisteet sovitaan neuvotteluprosessilla, jossa edunsaajamaat saattavat panostaa enemmän sosiaalialoihin kuten terveydenhuoltoon ja koulutukseen. Komissio jatkaa joka tapauksessa työtä ympäristöasioiden tiedostamisen lisäämiseksi kahdenvälisissä suhteissaan kumppanimaihin. Ympäristönäkökohtien integroimista kehitysmaiden kehitysprosessiin koskevassa asetuksessa ((EY) N:o 2493/2000) säädettiin 93 miljoonan euron rahoituskehyksestä ja kehitysmaiden metsien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämistä koskevassa asetuksessa ((EY) N:o 2494/2000) 249 miljoonan euron rahoituskehyksestä vuosiksi 2000–2006.

| 15.–16. | Komissio aikoo perustaa kehitysyhteistyön ympäristökysymyksiä käsittelevän yksiköiden välisen ohjausryhmän, jonka tehtävänä on varmistaa yhteisen toimintakehyksen ja raportoinnin parempi seuranta. Ryhmä täydentää nykyisiä yksiköiden välisiä koordinointimekanismeja, joita jo nyt käytetään ympäristökysymysten valtavirtaistamista koskevan strategian toteuttamiseen. Niitä ovat maantieteellistä ohjelmatyötä seuraavat maaryhmät ja myös ympäristöpääosaston asianomaiset alueelliset yksiköt sekä laatutukiryhmä, joka tarkastaa maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen laadukkuuden tarkastaen myös sen, onko ympäristökysymysten valtavirtaistamisstrategian toteutus otettu niissä riittävällä tavalla huomioon. Lisäksi yksiköiden välisen koordinaation avulla valvotaan ympäristöalan neuvontapisteen (Environment Helpdesk) ydintoimintoja ja temaattisten budjettikohtien ohjelmasuunnittelua ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

15.–16.

Komissio aikoo perustaa kehitysyhteistyön ympäristökysymyksiä käsittelevän yksiköiden välisen ohjausryhmän, jonka tehtävänä on varmistaa yhteisen toimintakehyksen ja raportoinnin parempi seuranta. Ryhmä täydentää nykyisiä yksiköiden välisiä koordinointimekanismeja, joita jo nyt käytetään ympäristökysymysten valtavirtaistamista koskevan strategian toteuttamiseen. Niitä ovat maantieteellistä ohjelmatyötä seuraavat maaryhmät ja myös ympäristöpääosaston asianomaiset alueelliset yksiköt sekä laatutukiryhmä, joka tarkastaa maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen laadukkuuden tarkastaen myös sen, onko ympäristökysymysten valtavirtaistamisstrategian toteutus otettu niissä riittävällä tavalla huomioon. Lisäksi yksiköiden välisen koordinaation avulla valvotaan ympäristöalan neuvontapisteen (Environment Helpdesk) ydintoimintoja ja temaattisten budjettikohtien ohjelmasuunnittelua ja täytäntöönpanoa.

| 17. | Suorituskyvyn arviointiperusteissa on keskitytty ohjelmasuunnittelun näkökohtiin. Niihin kuuluvat maakohtaisten ympäristöprofiilien lukumäärä ja laatu sekä se, kuinka profiilit on otettu huomioon maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. Komissio kehittää parhaillaan mahdollisimman laaja-alaista arviointiperustekokonaisuutta. |
| --- | --- |

17.

Suorituskyvyn arviointiperusteissa on keskitytty ohjelmasuunnittelun näkökohtiin. Niihin kuuluvat maakohtaisten ympäristöprofiilien lukumäärä ja laatu sekä se, kuinka profiilit on otettu huomioon maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. Komissio kehittää parhaillaan mahdollisimman laaja-alaista arviointiperustekokonaisuutta.

| 18. | Yksi ulkomaanavun uudistuksen tavoitteista oli vahvistaa avun hallinnoinnista vastaavaa henkilöstöä. Vaikka edistymistä onkin tapahtunut, ollaan edelleen selvästi alle eurooppalaisten avunantajien keskitason.
  Komissio on toteuttanut toimia järjestääkseen yksikkönsä sillä tavoin, että niukkojen henkilöstövarojen ongelma saataisiin tasapainoon, ja tarkastelee henkilöstövaroihin liittyviä kysymyksiä vuotuisessa poliittisessa strategiassaan.
  Kaikista tärkeimmistä asianomaisista pääosastoista on nimetty vastuuhenkilöt. Ulkosuhteiden pääosastoon on perustettu ympäristövastaavien verkosto. Ympäristöpääosaston maayksiköt tukevat merkittävällä tavalla ulkosuhteiden pääosastoa pitämällä ympäristökysymyksiä esillä maakohtaisia strategia-asiakirjoja laadittaessa. Ympäristöalan neuvontapiste toimittaa lyhytaikaista ympäristöalan asiantuntija-apua (ks. kohdat 19–22).
  Ulkomaanavun hallinnointivastuun hajautuksen jälkeen useimmissa komission lähetystöissä on ympäristöasioiden vastuuhenkilö, vaikka nämä asiat eivät ehkä olekaan kyseisen henkilön ainoa vastuualue.
  EuropeAid-yhteistyötoimiston temaattinen asiantuntemus organisoitiin uudelleen maaliskuussa 2005, jotta lähetystöille voitaisiin tarjota hyvää laatutukea tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

18.

Yksi ulkomaanavun uudistuksen tavoitteista oli vahvistaa avun hallinnoinnista vastaavaa henkilöstöä. Vaikka edistymistä onkin tapahtunut, ollaan edelleen selvästi alle eurooppalaisten avunantajien keskitason.

Komissio on toteuttanut toimia järjestääkseen yksikkönsä sillä tavoin, että niukkojen henkilöstövarojen ongelma saataisiin tasapainoon, ja tarkastelee henkilöstövaroihin liittyviä kysymyksiä vuotuisessa poliittisessa strategiassaan.

Kaikista tärkeimmistä asianomaisista pääosastoista on nimetty vastuuhenkilöt. Ulkosuhteiden pääosastoon on perustettu ympäristövastaavien verkosto. Ympäristöpääosaston maayksiköt tukevat merkittävällä tavalla ulkosuhteiden pääosastoa pitämällä ympäristökysymyksiä esillä maakohtaisia strategia-asiakirjoja laadittaessa. Ympäristöalan neuvontapiste toimittaa lyhytaikaista ympäristöalan asiantuntija-apua (ks. kohdat 19–22).

Ulkomaanavun hallinnointivastuun hajautuksen jälkeen useimmissa komission lähetystöissä on ympäristöasioiden vastuuhenkilö, vaikka nämä asiat eivät ehkä olekaan kyseisen henkilön ainoa vastuualue.

EuropeAid-yhteistyötoimiston temaattinen asiantuntemus organisoitiin uudelleen maaliskuussa 2005, jotta lähetystöille voitaisiin tarjota hyvää laatutukea tehokkaalla tavalla.

| 19.–22. | Kun ohjelmasuunnittelu kehitysyhteistyön uutta kautta (2007–2013) varten alkoi, neuvontapiste oli jo toiminnassa ja tarjosi maavastaaville koulutusta ja neuvontaa. Vaikka ympäristökäsikirja on vasta luonnosvaiheessa, sitä on käytetty paljon ohjelmasuunnittelussa. Tämä koskee esimerkiksi maakohtaisten ympäristöprofiilien tehtävänkuvauksen malleja ja erilaisia arviointivälineitä. Neuvontapiste käsitteli vuonna 2005 yli 160 neuvontapyyntöä, joista useimmat liittyivät ohjelmasuunnitteluun.
  Viivästys ympäristökäsikirjan valmistumisessa vuonna 2005 voidaan selittää lähinnä sillä, että ympäristöulottuvuus oli sisällytettävä avun toimittamisen uusiin muotoihin tarkoituksenmukaisella (tehokkaalla ja tuloksellisella) tavalla, mikä on, kuten tuomioistuinkin myöntää, ongelma, jonka kanssa useimmat avunantajat yhä kamppailevat. Samaan aikaan myös OECD:n kehitysapukomitea (DAC) kehittää ympäristövaikutusten arvioinnin välineitä politiikkoja, ohjelmia ja tärkeitä suunnitelmia varten.
  Marraskuun 2004 ja vuoden 2005 lopun välisenä aikana noin 350 komission henkilöstön jäsentä osallistui ympäristöalan kursseille komission päätoimipaikassa ja lähetystöissä. |
| --- | --- |

19.–22.

Kun ohjelmasuunnittelu kehitysyhteistyön uutta kautta (2007–2013) varten alkoi, neuvontapiste oli jo toiminnassa ja tarjosi maavastaaville koulutusta ja neuvontaa. Vaikka ympäristökäsikirja on vasta luonnosvaiheessa, sitä on käytetty paljon ohjelmasuunnittelussa. Tämä koskee esimerkiksi maakohtaisten ympäristöprofiilien tehtävänkuvauksen malleja ja erilaisia arviointivälineitä. Neuvontapiste käsitteli vuonna 2005 yli 160 neuvontapyyntöä, joista useimmat liittyivät ohjelmasuunnitteluun.

Viivästys ympäristökäsikirjan valmistumisessa vuonna 2005 voidaan selittää lähinnä sillä, että ympäristöulottuvuus oli sisällytettävä avun toimittamisen uusiin muotoihin tarkoituksenmukaisella (tehokkaalla ja tuloksellisella) tavalla, mikä on, kuten tuomioistuinkin myöntää, ongelma, jonka kanssa useimmat avunantajat yhä kamppailevat. Samaan aikaan myös OECD:n kehitysapukomitea (DAC) kehittää ympäristövaikutusten arvioinnin välineitä politiikkoja, ohjelmia ja tärkeitä suunnitelmia varten.

Marraskuun 2004 ja vuoden 2005 lopun välisenä aikana noin 350 komission henkilöstön jäsentä osallistui ympäristöalan kursseille komission päätoimipaikassa ja lähetystöissä.

| 23. | Useimmat EuropeAid-yhteistyötoimiston koordinoimasta 11 temaattisesta verkostosta lopetti toimintansa entisessä muodossaan, kun EuropeAid organisoitiin uudelleen vuonna 2005. Vuoden 2006 alussa laadittiin niiden uutta käynnistämistä varten yhteiset toimintaperiaatteet, joissa otetaan huomioon avun hallinnointivastuun siirtäminen lähetystöille ja EuropeAid-yhteistyötoimiston uudelleenorganisointi. Tämän tuloksena on aiemmin maantieteellisiin linjoihin sijoittunut eri alojen asiantuntemus keskitetty hiljattain toimien laadukkuuden parantamiseksi perustettuihin temaattisiin yksikköihin. Myös uudet temaattiset verkostot on muodostettu tavalla, joka korostaa lähetystöjen asemaa. Tältä pohjalta on käynnistetty joukko temaattisia verkostotoimia, joihin kuuluu muun muassa lähetystöissä olevien ympäristöalan vastuuhenkilöiden kuuleminen ympäristökäsikirjaa koskevasta ehdotuksesta. |
| --- | --- |

23.

Useimmat EuropeAid-yhteistyötoimiston koordinoimasta 11 temaattisesta verkostosta lopetti toimintansa entisessä muodossaan, kun EuropeAid organisoitiin uudelleen vuonna 2005. Vuoden 2006 alussa laadittiin niiden uutta käynnistämistä varten yhteiset toimintaperiaatteet, joissa otetaan huomioon avun hallinnointivastuun siirtäminen lähetystöille ja EuropeAid-yhteistyötoimiston uudelleenorganisointi. Tämän tuloksena on aiemmin maantieteellisiin linjoihin sijoittunut eri alojen asiantuntemus keskitetty hiljattain toimien laadukkuuden parantamiseksi perustettuihin temaattisiin yksikköihin. Myös uudet temaattiset verkostot on muodostettu tavalla, joka korostaa lähetystöjen asemaa. Tältä pohjalta on käynnistetty joukko temaattisia verkostotoimia, joihin kuuluu muun muassa lähetystöissä olevien ympäristöalan vastuuhenkilöiden kuuleminen ympäristökäsikirjaa koskevasta ehdotuksesta.

| 24. | Komissio piti parhaana suorittaa ympäristöalaa ja trooppisia metsiä koskeviin asetuksiin liittyvän arvioinnin täysimääräisesti vuosien 2003 ja 2004 aikana, kuten kummankin ohjelman oikeusperustassa säädetään. Ympäristöosion toteutusvaiheen arvioinnissa otos käsitti 35 hanketta 16 maasta. |
| --- | --- |

24.

Komissio piti parhaana suorittaa ympäristöalaa ja trooppisia metsiä koskeviin asetuksiin liittyvän arvioinnin täysimääräisesti vuosien 2003 ja 2004 aikana, kuten kummankin ohjelman oikeusperustassa säädetään. Ympäristöosion toteutusvaiheen arvioinnissa otos käsitti 35 hanketta 16 maasta.

| 25.–26. | Komissio on aloittanut työn perustaakseen tietokannan, joka sisältää luettelon kaikista hankearvioinneista. Niitä voi hakea ja saada käyttöönsä avainsanoilla, joihin kuuluu esimerkiksi ”ympäristö”. Tämä mahdollistaa tulosten arvioimisen järjestelmällisemmin.
  Tuloksiin painottuvan seurannan kertomusten olisi oltava tiiviitä asiakirjoja, joissa keskitytään hankkeen tärkeimpiin osiin. Ne laaditaan ensi sijassa välineeksi hankehallintoon liittyvää päätöksentekoa varten. |
| --- | --- |

25.–26.

Komissio on aloittanut työn perustaakseen tietokannan, joka sisältää luettelon kaikista hankearvioinneista. Niitä voi hakea ja saada käyttöönsä avainsanoilla, joihin kuuluu esimerkiksi ”ympäristö”. Tämä mahdollistaa tulosten arvioimisen järjestelmällisemmin.

Tuloksiin painottuvan seurannan kertomusten olisi oltava tiiviitä asiakirjoja, joissa keskitytään hankkeen tärkeimpiin osiin. Ne laaditaan ensi sijassa välineeksi hankehallintoon liittyvää päätöksentekoa varten.

| 27. | Komissio käyttää OECD:n kehitysapukomitean osoitinjärjestelmää ja voi näin toimittaa ympäristökysymyksiin liittyvät tiedot kehitysapukomitean ohjeiden mukaisesti. Se on toimittanut kehitysapukomitealle näiden ”Rion osoittimien” mukaiset tiedot vuosilta 2003 ja 2004.
  Kuten tuomioistuin toteaa, kehitysapukomitean raportointijärjestelmä ei mahdollista laajaa raportointia, jolla voitaisiin vastata ympäristösopimusten yksityiskohtaisiin (ja yhä muuttuviin) vaatimuksiin etenkään monenvälisten ympäristösopimusten yksittäisten tavoitteiden edistämiseksi toteutettavien toimien menojen osalta. Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan tietojen tarkkuutta edistämällä käytettävissä olevien raportointivälineiden ja tietojärjestelmien mahdollisimman tehokasta käyttöä. |
| --- | --- |

27.

Komissio käyttää OECD:n kehitysapukomitean osoitinjärjestelmää ja voi näin toimittaa ympäristökysymyksiin liittyvät tiedot kehitysapukomitean ohjeiden mukaisesti. Se on toimittanut kehitysapukomitealle näiden ”Rion osoittimien” mukaiset tiedot vuosilta 2003 ja 2004.

Kuten tuomioistuin toteaa, kehitysapukomitean raportointijärjestelmä ei mahdollista laajaa raportointia, jolla voitaisiin vastata ympäristösopimusten yksityiskohtaisiin (ja yhä muuttuviin) vaatimuksiin etenkään monenvälisten ympäristösopimusten yksittäisten tavoitteiden edistämiseksi toteutettavien toimien menojen osalta. Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan tietojen tarkkuutta edistämällä käytettävissä olevien raportointivälineiden ja tietojärjestelmien mahdollisimman tehokasta käyttöä.

ARVIO YMPÄRISTÖNÄKÖKOHTIEN HUOMIOON OTTAMISEN VAIKUTTAVUUDESTA KOMISSIOSSA

| 29.–35. | Toteutuneista parannuksista huolimatta ympäristökysymysten valtavirtaistaminen ei ole edennyt maakohtaisessa ohjelmatyössä niin nopeasti kuin sen olisi pitänyt. Kuitenkin vuonna 2002 tarkastetusta 60 maasta ainoastaan kahdella ei ollut vuoden 2005 loppuun mennessä minkäänlaista maakohtaista ympäristöprofiilia. Komission näkemyksen mukaan 19 maalla oli jokseenkin hyväksyttävä maakohtainen ympäristöprofiili, 24 maalla oli lyhyt (alle kymmenen sivun) ympäristöprofiili, neljä maata oli mukana alueellisessa ympäristöprofiilissa ja 11 maan osalta valmistelut olivat meneillään tai suunnitteilla. Vaikka nämä ympäristöprofiilit eivät voineetkaan edistää ympäristökysymysten valtavirtaistamista ensimmäisen sukupolven maakohtaisissa strategisissa asiakirjoissa (2001–2007), ne ovat hyvä lähtökohta näiden kysymysten käsittelylle seuraavan sukupolven strategisissa asiakirjoissa.
  Maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen hyväksyminen on käynnissä, ja komissiossa on valmiina yksiköiden yhteiset mekanismit, joiden avulla voidaan seurata, että ympäristöprofiilien suositukset otetaan huomioon kehitysyhteistyön maantieteellisissä tukivälineissä. Laatutukiryhmä, joka seuraa kaikkia maakohtaisia ja alueellisia strategia-asiakirjoja, pyrkii varmistamaan tämän johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden. Edistyminen tällä alalla riippuu kuitenkin siitä, kuinka tärkeitä ympäristökysymykset ovat kumppanimaille.
  Myös komission teettämässä asetuksen (EY) N:o 2493/2000 riippumattomassa väliarvioinnissa suositellaan, että ympäristökysymysten valtavirtaistaminen olisi selkeä painopiste vuoden 2006 jälkeisellä ohjelmakaudella. Suositus olisi otettava huomioon uudessa ohjelmassa. Valmiuksien kehittämiselle kehitysmaissa pyritään aiempaa ponnekkaammin luomaan yhtenäinen yleinen toimintamalli.
  Edunsaajamaiden virkamiehille tarjolla oleva mahdollisuus osallistua ympäristöalan neuvontapisteen lähetystöissä järjestämään koulutukseen (ks. kohta 22) edistää osaltaan ympäristökysymysten valtavirtaistamiseen liittyvää valmiuksien kehittämistä ja tietoisuuden lisäämistä (ks. kohta 34).
  Maakohtaisten ympäristöprofiilien valmisteluprosessin, joka perustuu edunsaajamaissa olevien monien erilaisten sidosryhmien kuulemiseen, odotetaan myös lisäävän ympäristötietoisuutta ja parantavan kykyä valtavirtaistaa ympäristökysymykset.
  Komission päätoimipaikassa järjestetyn koulutuksen osalta (ks. kohta 35) 70 henkilöstön jäsentä ohjelmatyötä tekevistä pääosastoista on osallistunut marraskuun 2004 jälkeen Brysselissä pidettyihin säännöllisiin tai yksittäisiin ohjelmasuunnitteluun liittyviin koulutustapahtumiin. Tässä yhteydessä viitataan myös kohtaan 22 annettuun vastaukseen.
  Maakohtaisten strategia-asiakirjojen ympäristönäkökohtien tarkastelussa sovellettavista menettelyistä voidaan todeta, että ulkosuhteiden pääosastossa toimii aktiivinen ympäristövastaavien verkosto, johon kuuluvista useimmat työskentelevät maantieteellisillä linjoilla ja näin ollen ymmärtävät sekä ympäristökysymyksiä että maiden erityispiirteitä.
  Koordinoinnin tehostaminen keskeisten pääosastojen välillä parantaa osaltaan maakohtaisiin ja alueellisiin strategia-asiakirjoihin liittyvää valvontaa synergiavaikutusten ja asianmukaisen vastuujaon kautta. |
| --- | --- |

29.–35.

Toteutuneista parannuksista huolimatta ympäristökysymysten valtavirtaistaminen ei ole edennyt maakohtaisessa ohjelmatyössä niin nopeasti kuin sen olisi pitänyt. Kuitenkin vuonna 2002 tarkastetusta 60 maasta ainoastaan kahdella ei ollut vuoden 2005 loppuun mennessä minkäänlaista maakohtaista ympäristöprofiilia. Komission näkemyksen mukaan 19 maalla oli jokseenkin hyväksyttävä maakohtainen ympäristöprofiili, 24 maalla oli lyhyt (alle kymmenen sivun) ympäristöprofiili, neljä maata oli mukana alueellisessa ympäristöprofiilissa ja 11 maan osalta valmistelut olivat meneillään tai suunnitteilla. Vaikka nämä ympäristöprofiilit eivät voineetkaan edistää ympäristökysymysten valtavirtaistamista ensimmäisen sukupolven maakohtaisissa strategisissa asiakirjoissa (2001–2007), ne ovat hyvä lähtökohta näiden kysymysten käsittelylle seuraavan sukupolven strategisissa asiakirjoissa.

Maakohtaisten ja alueellisten strategia-asiakirjojen hyväksyminen on käynnissä, ja komissiossa on valmiina yksiköiden yhteiset mekanismit, joiden avulla voidaan seurata, että ympäristöprofiilien suositukset otetaan huomioon kehitysyhteistyön maantieteellisissä tukivälineissä. Laatutukiryhmä, joka seuraa kaikkia maakohtaisia ja alueellisia strategia-asiakirjoja, pyrkii varmistamaan tämän johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden. Edistyminen tällä alalla riippuu kuitenkin siitä, kuinka tärkeitä ympäristökysymykset ovat kumppanimaille.

Myös komission teettämässä asetuksen (EY) N:o 2493/2000 riippumattomassa väliarvioinnissa suositellaan, että ympäristökysymysten valtavirtaistaminen olisi selkeä painopiste vuoden 2006 jälkeisellä ohjelmakaudella. Suositus olisi otettava huomioon uudessa ohjelmassa. Valmiuksien kehittämiselle kehitysmaissa pyritään aiempaa ponnekkaammin luomaan yhtenäinen yleinen toimintamalli.

Edunsaajamaiden virkamiehille tarjolla oleva mahdollisuus osallistua ympäristöalan neuvontapisteen lähetystöissä järjestämään koulutukseen (ks. kohta 22) edistää osaltaan ympäristökysymysten valtavirtaistamiseen liittyvää valmiuksien kehittämistä ja tietoisuuden lisäämistä (ks. kohta 34).

Maakohtaisten ympäristöprofiilien valmisteluprosessin, joka perustuu edunsaajamaissa olevien monien erilaisten sidosryhmien kuulemiseen, odotetaan myös lisäävän ympäristötietoisuutta ja parantavan kykyä valtavirtaistaa ympäristökysymykset.

Komission päätoimipaikassa järjestetyn koulutuksen osalta (ks. kohta 35) 70 henkilöstön jäsentä ohjelmatyötä tekevistä pääosastoista on osallistunut marraskuun 2004 jälkeen Brysselissä pidettyihin säännöllisiin tai yksittäisiin ohjelmasuunnitteluun liittyviin koulutustapahtumiin. Tässä yhteydessä viitataan myös kohtaan 22 annettuun vastaukseen.

Maakohtaisten strategia-asiakirjojen ympäristönäkökohtien tarkastelussa sovellettavista menettelyistä voidaan todeta, että ulkosuhteiden pääosastossa toimii aktiivinen ympäristövastaavien verkosto, johon kuuluvista useimmat työskentelevät maantieteellisillä linjoilla ja näin ollen ymmärtävät sekä ympäristökysymyksiä että maiden erityispiirteitä.

Koordinoinnin tehostaminen keskeisten pääosastojen välillä parantaa osaltaan maakohtaisiin ja alueellisiin strategia-asiakirjoihin liittyvää valvontaa synergiavaikutusten ja asianmukaisen vastuujaon kautta.

| 36.–38. | Yleiseen budjettitukeen liittyy laaja poliittinen vuoropuhelu kumppanien kehitysstrategioista, ja se keskitetään köyhyyden vähentämiseen, makrotalouden vakauttamiseen sekä julkisen varainhoidon parantamiseen oikeudellisten säännösten ja sitoumusten (muun muassa Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan) mukaisesti. Ympäristökysymykset eivät yleensä vaikuta yleistä budjettitukea koskevien ohjelmien tukikelpoisuusvaatimuksiin ja maksuehtoihin, vaan niitä olisi käsiteltävä laajemman poliittisen vuoropuhelun yhteydessä.
  Tansanian erityistapauksessa (laatikko 5) maan omaan köyhyyden vähentämisstrategiaan sisältyy huomattava ympäristökomponentti. Niinpä tuen maksuun liittyvässä suorituskyvyn arviointikehyksessä määritellään ympäristötoimien toteuttaminen yhdeksi niistä seikoista, joita komissio tarkastelee arvioidessaan köyhyyden vähentämisstrategian täytäntöönpanoa.
  Ympäristön kannalta herkille aloille kohdennettavan budjettituen (alakohtainen budjettituki) yhteydessä voidaan alalle ominaiset ympäristönäkökohdat ottaa huomioon alan poliittisessa vuoropuhelussa sekä varsinaisessa ohjelmasuunnittelussa. Ympäristöalalle kohdennettavaa alakohtaista budjettitukea voidaan myös harkita.
  Strategiset ympäristöarvioinnit ovat arvokas työkalu, ja komissio pyrkii edistämään niiden käyttöä poliittisessa vuoropuhelussa aina, kun se on tarkoituksenmukaista.
  Komissio ottaa ympäristönäkökohdat huomioon meneillään olevassa budjettituen ja alakohtaisille politiikoille kohdennettavan tuen käsikirjojen tarkistustyössä. Se aikoo yhdenmukaistaa kyseisiä käsikirjoja ja ympäristökäsikirjaa niin, että ympäristökysymysten ja budjettituen välistä yhteyttä käsitellään niissä samalla tavoin. |
| --- | --- |

36.–38.

Yleiseen budjettitukeen liittyy laaja poliittinen vuoropuhelu kumppanien kehitysstrategioista, ja se keskitetään köyhyyden vähentämiseen, makrotalouden vakauttamiseen sekä julkisen varainhoidon parantamiseen oikeudellisten säännösten ja sitoumusten (muun muassa Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan) mukaisesti. Ympäristökysymykset eivät yleensä vaikuta yleistä budjettitukea koskevien ohjelmien tukikelpoisuusvaatimuksiin ja maksuehtoihin, vaan niitä olisi käsiteltävä laajemman poliittisen vuoropuhelun yhteydessä.

Tansanian erityistapauksessa (laatikko 5) maan omaan köyhyyden vähentämisstrategiaan sisältyy huomattava ympäristökomponentti. Niinpä tuen maksuun liittyvässä suorituskyvyn arviointikehyksessä määritellään ympäristötoimien toteuttaminen yhdeksi niistä seikoista, joita komissio tarkastelee arvioidessaan köyhyyden vähentämisstrategian täytäntöönpanoa.

Ympäristön kannalta herkille aloille kohdennettavan budjettituen (alakohtainen budjettituki) yhteydessä voidaan alalle ominaiset ympäristönäkökohdat ottaa huomioon alan poliittisessa vuoropuhelussa sekä varsinaisessa ohjelmasuunnittelussa. Ympäristöalalle kohdennettavaa alakohtaista budjettitukea voidaan myös harkita.

Strategiset ympäristöarvioinnit ovat arvokas työkalu, ja komissio pyrkii edistämään niiden käyttöä poliittisessa vuoropuhelussa aina, kun se on tarkoituksenmukaista.

Komissio ottaa ympäristönäkökohdat huomioon meneillään olevassa budjettituen ja alakohtaisille politiikoille kohdennettavan tuen käsikirjojen tarkistustyössä. Se aikoo yhdenmukaistaa kyseisiä käsikirjoja ja ympäristökäsikirjaa niin, että ympäristökysymysten ja budjettituen välistä yhteyttä käsitellään niissä samalla tavoin.

| 39.–46. | Hankkeiden ympäristövaikutusten analyyttistä arviointia voidaan vielä parantaa. Ympäristökäsikirjassa on tarkoitus antaa asianmukaiset suuntaviivat ja yhtenäisemmät ohjeet analyyttistä arviointia varten.
  Muilta osin tavanomaiseen hankemäärittelyyn ja asianomaisiin lomakkeisiin sisältyvä viittaus ympäristöön osana (rajallista) joukkoa muita monialaisia kysymyksiä ei sinänsä estä tarkastelemasta ympäristönäkökohtia perusteellisemmin hankesuunnitelmassa.
  Ympäristönäkökohtien integroimista varten osoitetun henkilöstön osalta viitataan kohtaan 18 annettuun vastaukseen. Rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä olisi painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia suorittaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että määrittely- ja laadintavaiheessa on tarvittaessa saatavilla asiantuntija-apua.
  Marraskuussa 2005 laadittiin ympäristöalan neuvontapisteen tuella ensimmäinen, ei tosin vielä kattava luettelo ympäristövaikutusten arvioinneista lähinnä liikennealalta. Tarkoitus on saattaa luettelo valmiiksi ja päivittää sitä säännöllisesti niin, että EY:n henkilöstö ja suuri yleisö saavat pyynnöstä käyttöönsä tarvitsemiaan tietoja.

  Laatikossa 6 mainittu Nicaraguan-lähetystö on alueellinen lähetystö, jonka vastuualueeseen kuuluu kuusi maata. Sen henkilöstön asemapaikkoja ovat Nicaragua, Guatemala, Costa Rica ja Panama. |
| --- | --- |

39.–46.

Hankkeiden ympäristövaikutusten analyyttistä arviointia voidaan vielä parantaa. Ympäristökäsikirjassa on tarkoitus antaa asianmukaiset suuntaviivat ja yhtenäisemmät ohjeet analyyttistä arviointia varten.

Muilta osin tavanomaiseen hankemäärittelyyn ja asianomaisiin lomakkeisiin sisältyvä viittaus ympäristöön osana (rajallista) joukkoa muita monialaisia kysymyksiä ei sinänsä estä tarkastelemasta ympäristönäkökohtia perusteellisemmin hankesuunnitelmassa.

Ympäristönäkökohtien integroimista varten osoitetun henkilöstön osalta viitataan kohtaan 18 annettuun vastaukseen. Rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä olisi painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia suorittaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että määrittely- ja laadintavaiheessa on tarvittaessa saatavilla asiantuntija-apua.

Marraskuussa 2005 laadittiin ympäristöalan neuvontapisteen tuella ensimmäinen, ei tosin vielä kattava luettelo ympäristövaikutusten arvioinneista lähinnä liikennealalta. Tarkoitus on saattaa luettelo valmiiksi ja päivittää sitä säännöllisesti niin, että EY:n henkilöstö ja suuri yleisö saavat pyynnöstä käyttöönsä tarvitsemiaan tietoja.

Laatikossa 6 mainittu Nicaraguan-lähetystö on alueellinen lähetystö, jonka vastuualueeseen kuuluu kuusi maata. Sen henkilöstön asemapaikkoja ovat Nicaragua, Guatemala, Costa Rica ja Panama.

YMPÄRISTÖHANKKEIDEN VAIKUTTAVUUDEN ARVIOINTI JA OSATEKIJÄT

| 50.–56. | Ottaen huomioon kehitysyhteistyön vaikean toimintakontekstin komissio katsoo, että hankkeet ovat olleet varsin tuloksellisia. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon monet hankkeiden toteutuksen aikana vaikuttavat ja usein hankevalvonnan ulkopuolella olevat tekijät (kuten poliittinen epävakaisuus ja lainvalvontaan liittyvät ongelmat), jotka heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa toivotut tulokset.
  Taloudellinen kestävyys on monitahoinen haaste, ja se on yhteinen useimmille kehityshankkeille, erityisesti niille, joissa ympäristönsuojelu on etusijalla. Useimmissa EY:n tukemissa ympäristöhankkeissa onkin pyritty sovittamaan yhteen ympäristönsuojelutavoitteet ja paikalliset kehitystarpeet tukemalla luonnonvarojen kestävää käyttöä paikallisissa yhteisöissä ja muita tulonhankintatapoja (esimerkiksi luontomatkailua) ja vahvistamaan ympäristönsuojelusta vastaavia paikallisia viranomaisia. Vaarana kuitenkin on, että taloudelliset hyödyt, jotka näin voidaan saavuttaa, eivät riitä varmistamaan suojelutoimien jatkuvuutta pitkällä aikavälillä, etenkin kun suojelualueiden tuottamien paikallisten ja globaalien ympäristöpalvelujen asianmukainen arviointi vielä puuttuu.
  Komissio on muutaman viime vuoden aikana pyrkinyt parantamaan hankkeiden tuloksellisuutta ja kestävyyttä, ja lisäparannuksia varten se aikoo edelleen seurata tarkasti rahoitettavien hankkeiden tuloksia.

  Laatikko 10. Komission mielestä luontomatkailua on syntynyt, vaikka mahdollisuuksia sen lisäämiseksi onkin vielä käyttämättä. Myös salametsästyksen torjumiseksi on tehty paljon sekä suojelualueilla että suojavyöhykkeillä. Joidenkin kehitystoimien tulosten vähäisyys selittyy lähinnä sillä, ettei vastaavasta inhimillisestä ja fyysisestä ympäristöstä, jolle on ominaista vähäinen vastaanottavaisuus, ole ollut aikaisempaa kokemusta eikä sille ole olemassa mallia. Ecofac-ohjelman yhteydessä tämä ongelma on pyritty ratkaisemaan tekemällä yhteistyötä tällaisiin ympäristöihin erikoistuneiden antropologiryhmien kanssa. |
| --- | --- |

50.–56.

Ottaen huomioon kehitysyhteistyön vaikean toimintakontekstin komissio katsoo, että hankkeet ovat olleet varsin tuloksellisia. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon monet hankkeiden toteutuksen aikana vaikuttavat ja usein hankevalvonnan ulkopuolella olevat tekijät (kuten poliittinen epävakaisuus ja lainvalvontaan liittyvät ongelmat), jotka heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa toivotut tulokset.

Taloudellinen kestävyys on monitahoinen haaste, ja se on yhteinen useimmille kehityshankkeille, erityisesti niille, joissa ympäristönsuojelu on etusijalla. Useimmissa EY:n tukemissa ympäristöhankkeissa onkin pyritty sovittamaan yhteen ympäristönsuojelutavoitteet ja paikalliset kehitystarpeet tukemalla luonnonvarojen kestävää käyttöä paikallisissa yhteisöissä ja muita tulonhankintatapoja (esimerkiksi luontomatkailua) ja vahvistamaan ympäristönsuojelusta vastaavia paikallisia viranomaisia. Vaarana kuitenkin on, että taloudelliset hyödyt, jotka näin voidaan saavuttaa, eivät riitä varmistamaan suojelutoimien jatkuvuutta pitkällä aikavälillä, etenkin kun suojelualueiden tuottamien paikallisten ja globaalien ympäristöpalvelujen asianmukainen arviointi vielä puuttuu.

Komissio on muutaman viime vuoden aikana pyrkinyt parantamaan hankkeiden tuloksellisuutta ja kestävyyttä, ja lisäparannuksia varten se aikoo edelleen seurata tarkasti rahoitettavien hankkeiden tuloksia.

Laatikko 10. Komission mielestä luontomatkailua on syntynyt, vaikka mahdollisuuksia sen lisäämiseksi onkin vielä käyttämättä. Myös salametsästyksen torjumiseksi on tehty paljon sekä suojelualueilla että suojavyöhykkeillä. Joidenkin kehitystoimien tulosten vähäisyys selittyy lähinnä sillä, ettei vastaavasta inhimillisestä ja fyysisestä ympäristöstä, jolle on ominaista vähäinen vastaanottavaisuus, ole ollut aikaisempaa kokemusta eikä sille ole olemassa mallia. Ecofac-ohjelman yhteydessä tämä ongelma on pyritty ratkaisemaan tekemällä yhteistyötä tällaisiin ympäristöihin erikoistuneiden antropologiryhmien kanssa.

| 58.–59. | Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä (ks. kohta 63). Tavoitteena on havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, onko hanke liian kunnianhimoinen tai onko sen tavoitteiden ja taloudellisten resurssien välillä ristiriita, hankkeen kesto huomioon ottaen. Tässä yhteydessä ovat lähetystöjen suorittamat arvioinnit äärimmäisen tärkeitä. Hyvä johdonmukainen viitekehys ja asianmukaiset objektiivisesti todennettavissa olevat indikaattorit ovat myös tärkeitä. Paikallisyhteisöjen mukanaolo hankkeessa on tuen saamisen ehdoton edellytys, ja ehdotusta arvioitaessa tämä seikka selvitetään perusteellisesti.
  Lisäksi komissio pyrkii nopeuttamaan hankkeiden valinta- ja hallinnointimenettelyjä. Hiljattain toteutettu ehdotuspyyntömenettelyjen tarkistus liittyy näihin ponnisteluihin. Täytäntöönpanovastuun hajauttaminen lähetystöille on parantanut tilannetta huomattavasti.
  Ympäristö- ja etenkään metsätaloushankkeissa tavoitteita ei voida saavuttaa lyhyessä ajassa. Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettavien hankkeiden enimmäiskestoksi on nyt vahvistettu 60 kuukautta. |
| --- | --- |

58.–59.

Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä (ks. kohta 63). Tavoitteena on havaita mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, onko hanke liian kunnianhimoinen tai onko sen tavoitteiden ja taloudellisten resurssien välillä ristiriita, hankkeen kesto huomioon ottaen. Tässä yhteydessä ovat lähetystöjen suorittamat arvioinnit äärimmäisen tärkeitä. Hyvä johdonmukainen viitekehys ja asianmukaiset objektiivisesti todennettavissa olevat indikaattorit ovat myös tärkeitä. Paikallisyhteisöjen mukanaolo hankkeessa on tuen saamisen ehdoton edellytys, ja ehdotusta arvioitaessa tämä seikka selvitetään perusteellisesti.

Lisäksi komissio pyrkii nopeuttamaan hankkeiden valinta- ja hallinnointimenettelyjä. Hiljattain toteutettu ehdotuspyyntömenettelyjen tarkistus liittyy näihin ponnisteluihin. Täytäntöönpanovastuun hajauttaminen lähetystöille on parantanut tilannetta huomattavasti.

Ympäristö- ja etenkään metsätaloushankkeissa tavoitteita ei voida saavuttaa lyhyessä ajassa. Ympäristöä ja metsiä koskevasta budjettikohdasta rahoitettavien hankkeiden enimmäiskestoksi on nyt vahvistettu 60 kuukautta.

| 60. | Varainhoitoasetuksen 166 artiklassa tarkoitetulla d + 3 -säännöllä otettiin ulkomaanavun hallinnoinnissa (lukuun ottamatta tilintarkastusta ja arviointia) käyttöön aikarajoitus. Sen mukaan sopimukset, joilla rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluttua talousarviositoumuksen päivämäärästä (määräaika n + 1 sisältyy d + 3 -sääntöön). Kyseisen säännön vaikutukset ovat nähtävissä ensimmäisen kerran tänä vuonna, koska varainhoitoasetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2003. Kyseisen säännön katsotaan joskus vaikeuttavan ulkomaanavun hallinnointia. Komissio on ehdottanut varainhoitoasetuksen 166 artiklaan muutosta, joka mahdollistaisi sopimusten tekoon käytettävissä olevan ajan jatkamisen viideksi vuodeksi joidenkin pitkäkestoisten ja monivaiheisten hankkeiden osalta. |
| --- | --- |

60.

Varainhoitoasetuksen 166 artiklassa tarkoitetulla d + 3 -säännöllä otettiin ulkomaanavun hallinnoinnissa (lukuun ottamatta tilintarkastusta ja arviointia) käyttöön aikarajoitus. Sen mukaan sopimukset, joilla rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä viimeistään kolmen vuoden kuluttua talousarviositoumuksen päivämäärästä (määräaika n + 1 sisältyy d + 3 -sääntöön). Kyseisen säännön vaikutukset ovat nähtävissä ensimmäisen kerran tänä vuonna, koska varainhoitoasetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2003. Kyseisen säännön katsotaan joskus vaikeuttavan ulkomaanavun hallinnointia. Komissio on ehdottanut varainhoitoasetuksen 166 artiklaan muutosta, joka mahdollistaisi sopimusten tekoon käytettävissä olevan ajan jatkamisen viideksi vuodeksi joidenkin pitkäkestoisten ja monivaiheisten hankkeiden osalta.

| 61. | Hankkeen laajuus olisi ratkaistava tapauksittain ottaen huomioon sekä asianomaiseen hankkeeseen että toimintaympäristöön liittyvät tekijät. Joissakin tapauksissa suunnittelemalla hankkeet useita alueita kattaviksi pyritään lisäämään mahdollisuuksia saada aikaan laaja-alaisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

61.

Hankkeen laajuus olisi ratkaistava tapauksittain ottaen huomioon sekä asianomaiseen hankkeeseen että toimintaympäristöön liittyvät tekijät. Joissakin tapauksissa suunnittelemalla hankkeet useita alueita kattaviksi pyritään lisäämään mahdollisuuksia saada aikaan laaja-alaisia vaikutuksia.

| 62. | Komissio myöntää, että valtiosta riippumattomat järjestöt ja ulkopuoliset konsultit tarvitsevat lisää tietoa EY:n menettelyistä. Tätä varten järjestetään alueellisia seminaareja, ja lisäksi työtä menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi jatketaan. |
| --- | --- |

62.

Komissio myöntää, että valtiosta riippumattomat järjestöt ja ulkopuoliset konsultit tarvitsevat lisää tietoa EY:n menettelyistä. Tätä varten järjestetään alueellisia seminaareja, ja lisäksi työtä menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi jatketaan.

| 63. | Komissio tiedostaa, että alan nykyinen tilanne on otettava huomioon hankkeita arvioitaessa. Tämän mukaisesti helmikuussa 2006 voimaan tulleessa uudessa yhteisön ulkomaanavun sopimusmenettelyjä koskevassa käytännön oppaassa (Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions) painotetaan hanke-ehdotusten arvioinnissa aiempaa enemmän komission lähetystöjen näkemysten merkitystä.

  Laatikko 11. Luonnonmetsien hoitoa koskeva hanke saattaa vaikuttaa liian kunnianhimoiselta sekä liian laajan alueellisen kattavuutensa vuoksi että siksi, että se kohdentuu ympäristöpolitiikasta vastaavan keskushallinnon tasolle. Hanketta ei kuitenkaan tulisi nähdä irrallisena, sillä sen tarkoituksena on tukea laajempaa alakohtaista keskushallinnon alaista luonnonmetsien suojeluohjelmaa, jonka tavoitteena on parantaa metsänhoidon järjestelmiä koko maassa. Hanke on sen vuoksi yksi täydentävistä toimista, joita suojeluohjelmassa toteutetaan Kiinan metsänhoidon kehittämiseksi. Sitä tuetaan suojeluohjelmasta, ja näin ollen sen tulokset voivat vaikuttaa laajemmallakin alueella ja ympäristöpoliittisessa toimintaympäristössä. |
| --- | --- |

63.

Komissio tiedostaa, että alan nykyinen tilanne on otettava huomioon hankkeita arvioitaessa. Tämän mukaisesti helmikuussa 2006 voimaan tulleessa uudessa yhteisön ulkomaanavun sopimusmenettelyjä koskevassa käytännön oppaassa (Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions) painotetaan hanke-ehdotusten arvioinnissa aiempaa enemmän komission lähetystöjen näkemysten merkitystä.

Laatikko 11. Luonnonmetsien hoitoa koskeva hanke saattaa vaikuttaa liian kunnianhimoiselta sekä liian laajan alueellisen kattavuutensa vuoksi että siksi, että se kohdentuu ympäristöpolitiikasta vastaavan keskushallinnon tasolle. Hanketta ei kuitenkaan tulisi nähdä irrallisena, sillä sen tarkoituksena on tukea laajempaa alakohtaista keskushallinnon alaista luonnonmetsien suojeluohjelmaa, jonka tavoitteena on parantaa metsänhoidon järjestelmiä koko maassa. Hanke on sen vuoksi yksi täydentävistä toimista, joita suojeluohjelmassa toteutetaan Kiinan metsänhoidon kehittämiseksi. Sitä tuetaan suojeluohjelmasta, ja näin ollen sen tulokset voivat vaikuttaa laajemmallakin alueella ja ympäristöpoliittisessa toimintaympäristössä.

| 64.–65. | Hankkeiden valmisteluprosessia tehostaessaan komission on tarkoitus varmistaa, että toteutettavuustutkimukset ja hankkeiden suunnittelu tapahtuvat tiukkoja laatunormeja ja omavastuullisuuden periaatetta noudattaen. Tässä yhteydessä on tärkeää suorittaa ympäristövaikutusten ennakkoarviointi, johon osallistuvat eri sidosryhmät, ja tämä saattaa myös pitkittää valmisteluvaihetta.
  Temaattisten ohjelmien ehdotuspyyntömenettelyjen osalta komissio myöntää, että ehdotuspyynnön julkaisemisen ja toisen erän sopimusten allekirjoittamisen välillä ilmeni viiveitä. Olisi kuitenkin otettava huomioon se, että vuoden 2001 ehdotuspyyntö oli yksi ensimmäisistä komission järjestämistä ulkomaanavun temaattisiin ohjelmiin liittyvistä ehdotuspyynnöistä. Kuten edellä mainittiin, komissio on pyrkinyt nopeuttamaan hankkeiden valinta- ja hallinnointimenettelyjä, ja tilanne olikin jo huomattavasti parempi seuraavan, vuonna 2003 järjestetyn ehdotuspyynnön kohdalla. Vuonna 2006 käyttöön otetuissa ehdotuspyyntömenettelyissä aika ehdotuspyynnön julkaisemisesta sopimusten laadintaan saa olla enintään yksi vuosi. |
| --- | --- |

64.–65.

Hankkeiden valmisteluprosessia tehostaessaan komission on tarkoitus varmistaa, että toteutettavuustutkimukset ja hankkeiden suunnittelu tapahtuvat tiukkoja laatunormeja ja omavastuullisuuden periaatetta noudattaen. Tässä yhteydessä on tärkeää suorittaa ympäristövaikutusten ennakkoarviointi, johon osallistuvat eri sidosryhmät, ja tämä saattaa myös pitkittää valmisteluvaihetta.

Temaattisten ohjelmien ehdotuspyyntömenettelyjen osalta komissio myöntää, että ehdotuspyynnön julkaisemisen ja toisen erän sopimusten allekirjoittamisen välillä ilmeni viiveitä. Olisi kuitenkin otettava huomioon se, että vuoden 2001 ehdotuspyyntö oli yksi ensimmäisistä komission järjestämistä ulkomaanavun temaattisiin ohjelmiin liittyvistä ehdotuspyynnöistä. Kuten edellä mainittiin, komissio on pyrkinyt nopeuttamaan hankkeiden valinta- ja hallinnointimenettelyjä, ja tilanne olikin jo huomattavasti parempi seuraavan, vuonna 2003 järjestetyn ehdotuspyynnön kohdalla. Vuonna 2006 käyttöön otetuissa ehdotuspyyntömenettelyissä aika ehdotuspyynnön julkaisemisesta sopimusten laadintaan saa olla enintään yksi vuosi.

| 66. | Komission menettelyt ja julkisia hankintoja koskevat säännöt on pyritty laatimaan siten, että ne takaavat mahdollisimman suuren avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden ja mahdollistavat julkisten varojen käytön hallinnan ja valvonnan. Komissio myöntää, että avun toimitusten nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi menettelyjä voidaan vielä yksinkertaistaa, ja se on ehdottanut varainhoitoasetukseen tehtäväksi tätä koskevia muutoksia. EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo tarkistanut ensimmäisen kerran voimassa olevan asetuksen mukaisia menettelyjä, ja tarkistetut menettelyt tulivat voimaan tämän vuoden helmikuussa (ks. uusi käytännön opas).

  Laatikko 12. Komissio katsoo, että huolimatta viivästyksestä ehdotuksen jättämisen ja hyväksymisen välillä Brasiliaa koskeva hanke on ollut yhä ajankohtainen, sillä ehdotuksessa kuvatut ongelmat ja tarpeet odottivat yhä ratkaisua hankkeen käynnistyessä. Viivästyksiä hankkeiden hyväksymisessä olisi toki vältettävä mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

66.

Komission menettelyt ja julkisia hankintoja koskevat säännöt on pyritty laatimaan siten, että ne takaavat mahdollisimman suuren avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden ja mahdollistavat julkisten varojen käytön hallinnan ja valvonnan. Komissio myöntää, että avun toimitusten nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi menettelyjä voidaan vielä yksinkertaistaa, ja se on ehdottanut varainhoitoasetukseen tehtäväksi tätä koskevia muutoksia. EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo tarkistanut ensimmäisen kerran voimassa olevan asetuksen mukaisia menettelyjä, ja tarkistetut menettelyt tulivat voimaan tämän vuoden helmikuussa (ks. uusi käytännön opas).

Laatikko 12. Komissio katsoo, että huolimatta viivästyksestä ehdotuksen jättämisen ja hyväksymisen välillä Brasiliaa koskeva hanke on ollut yhä ajankohtainen, sillä ehdotuksessa kuvatut ongelmat ja tarpeet odottivat yhä ratkaisua hankkeen käynnistyessä. Viivästyksiä hankkeiden hyväksymisessä olisi toki vältettävä mahdollisuuksien mukaan.

| 68. | Komissio yhtyy tuomioistuimen näkemykseen siitä, että on ensiarvoisen tärkeää kehittää kumppanimaiden valmiuksia. Tämä on ollut EY:n kehitysyhteistyössä tavoitteena kaiken aikaa, vaikka tulosten arvioiminen määrällisesti ja laadullisesti saattaa olla vaikeaa. Valmiuksien kehittämistoimissa on usein ollut paikallinen painotus (hankkeen kattama alue), ja ne on suunnattu kansalaisyhteiskunnan ohella paikallistason viranomaisille. Keskushallinnon viranomaisille suunnattuja toimia on useammin sisällytetty laajempiin, maantieteellisistä ohjelmista rahoitettaviin toimiin. Mahdollisimman hyvien tulosten saavuttaminen valmiuksien kehittämistä ja instituutioiden tukea koskevilla toimilla edellyttää kuitenkin myös tukea saavien instituutioiden osallisuutta ja sitoutumista. |
| --- | --- |

68.

Komissio yhtyy tuomioistuimen näkemykseen siitä, että on ensiarvoisen tärkeää kehittää kumppanimaiden valmiuksia. Tämä on ollut EY:n kehitysyhteistyössä tavoitteena kaiken aikaa, vaikka tulosten arvioiminen määrällisesti ja laadullisesti saattaa olla vaikeaa. Valmiuksien kehittämistoimissa on usein ollut paikallinen painotus (hankkeen kattama alue), ja ne on suunnattu kansalaisyhteiskunnan ohella paikallistason viranomaisille. Keskushallinnon viranomaisille suunnattuja toimia on useammin sisällytetty laajempiin, maantieteellisistä ohjelmista rahoitettaviin toimiin. Mahdollisimman hyvien tulosten saavuttaminen valmiuksien kehittämistä ja instituutioiden tukea koskevilla toimilla edellyttää kuitenkin myös tukea saavien instituutioiden osallisuutta ja sitoutumista.

| 69. | Toimia määritellessään ja suunnitellessaan komissio pyrkii aina siihen, että edunsaajamaat sitoutuisivat niihin mahdollisimman korkealla poliittisella tasolla. Koska ympäristökysymyksiä ei edunsaajamaissa ja -alueilla yleensä kuitenkaan koeta yhtä tärkeiksi kuin muita poliittisia painopistealueita, sitoutuminen ei käytännössä aina ole niin määrätietoista ja vankkaa kuin on ilmoitettu eikä aina johda riittävään yhteistyöhön ja toimintatukeen kumppanin taholta. |
| --- | --- |

69.

Toimia määritellessään ja suunnitellessaan komissio pyrkii aina siihen, että edunsaajamaat sitoutuisivat niihin mahdollisimman korkealla poliittisella tasolla. Koska ympäristökysymyksiä ei edunsaajamaissa ja -alueilla yleensä kuitenkaan koeta yhtä tärkeiksi kuin muita poliittisia painopistealueita, sitoutuminen ei käytännössä aina ole niin määrätietoista ja vankkaa kuin on ilmoitettu eikä aina johda riittävään yhteistyöhön ja toimintatukeen kumppanin taholta.

| 70. | Tuomioistuimen tässä kohdassa esille ottaman tilanteen taustalla ovat edellä kohdassa 69 kuvatut olosuhteet sekä komission menettelyjen puutteellinen tuntemus, joka mainitaan kohdan 62 vastauksessa. Komissio korostaa toimien hallinnoinnissa asiaan sovellettavien varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti yhä enemmän kumppanimaan hallinnon sitoutumista ja vastuuta. Nyt etsitään perinteisen hanketuen tilalle uudenlaisia avun toimittamisen muotoja (alakohtainen lähestymistapa, alakohtaisten politiikkojen tukiohjelmat), mihin on yhtenä syynä tarve taata toimien kestävyys pitkällä aikavälillä. Komissio tiedostaa henkilöstön vaihtuvuuteen liittyvät ongelmat ja on valitettavasti joutunut kokemaan ne kielteiset seuraukset, joita kyseiset muutokset aiheuttavat erityisesti etäisimmillä alueilla toteutettavissa hankkeissa ja ohjelmissa. Tätä ongelmaa ei kuitenkaan yleensä käsitellä poliittisessa vuoropuhelussa, jota EY käy kumppanimaidensa kanssa. |
| --- | --- |

70.

Tuomioistuimen tässä kohdassa esille ottaman tilanteen taustalla ovat edellä kohdassa 69 kuvatut olosuhteet sekä komission menettelyjen puutteellinen tuntemus, joka mainitaan kohdan 62 vastauksessa. Komissio korostaa toimien hallinnoinnissa asiaan sovellettavien varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti yhä enemmän kumppanimaan hallinnon sitoutumista ja vastuuta. Nyt etsitään perinteisen hanketuen tilalle uudenlaisia avun toimittamisen muotoja (alakohtainen lähestymistapa, alakohtaisten politiikkojen tukiohjelmat), mihin on yhtenä syynä tarve taata toimien kestävyys pitkällä aikavälillä. Komissio tiedostaa henkilöstön vaihtuvuuteen liittyvät ongelmat ja on valitettavasti joutunut kokemaan ne kielteiset seuraukset, joita kyseiset muutokset aiheuttavat erityisesti etäisimmillä alueilla toteutettavissa hankkeissa ja ohjelmissa. Tätä ongelmaa ei kuitenkaan yleensä käsitellä poliittisessa vuoropuhelussa, jota EY käy kumppanimaidensa kanssa.

| 72. | Komissio on kiinnittänyt hanke- ja ohjelmasuunnittelussa jatkuvasti huomiota siihen, että paikallisten toimeentulomahdollisuuksien parantaminen on perusedellytys suojelutoimien pitkän aikavälin kestävyydelle ja se tukee myös köyhyyden vähentämisen yleistä tavoitetta. Tulonhankintamahdollisuudet suojelualueilla ja niiden ympärillä ovat kuitenkin yleisesti rajalliset eivätkä riitä kattamaan ympäristönsuojelun ja paikallisen kehityksen tarpeita pitkällä aikavälillä. Tässä yhteydessä viitataan kohtiin 50.–56. annettuihin vastauksiin.
  Hyvin ratkaiseva merkitys on sillä, että EY:n kehitysavun tuella saavutettuun edistymiseen vaikuttavat muilla aloilla tapahtuvat kansalliseen ja kansainväliseen politiikkaan perustuvat muutokset, ja siksi on erittäin tärkeää varmistaa kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuus.
  Ecofac-ohjelman yhteydessä tehdystä työstä on kaikkina vuosina, joina toimintaa on ollut, huomattavan suuri osa liittynyt matkailuun ja yleisemmin tulonhankintaan (metsästysalueet Keski-Afrikassa, matkailuasiat Kongossa, Gabonissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Sao Tomessa). Kaikki Ecofac-ohjelman toiminta-alueella nykyisin olevat luontomatkailupalvelut ovat ohjelman aikaansaannoksia. |
| --- | --- |

72.

Komissio on kiinnittänyt hanke- ja ohjelmasuunnittelussa jatkuvasti huomiota siihen, että paikallisten toimeentulomahdollisuuksien parantaminen on perusedellytys suojelutoimien pitkän aikavälin kestävyydelle ja se tukee myös köyhyyden vähentämisen yleistä tavoitetta. Tulonhankintamahdollisuudet suojelualueilla ja niiden ympärillä ovat kuitenkin yleisesti rajalliset eivätkä riitä kattamaan ympäristönsuojelun ja paikallisen kehityksen tarpeita pitkällä aikavälillä. Tässä yhteydessä viitataan kohtiin 50.–56. annettuihin vastauksiin.

Hyvin ratkaiseva merkitys on sillä, että EY:n kehitysavun tuella saavutettuun edistymiseen vaikuttavat muilla aloilla tapahtuvat kansalliseen ja kansainväliseen politiikkaan perustuvat muutokset, ja siksi on erittäin tärkeää varmistaa kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuus.

Ecofac-ohjelman yhteydessä tehdystä työstä on kaikkina vuosina, joina toimintaa on ollut, huomattavan suuri osa liittynyt matkailuun ja yleisemmin tulonhankintaan (metsästysalueet Keski-Afrikassa, matkailuasiat Kongossa, Gabonissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Sao Tomessa). Kaikki Ecofac-ohjelman toiminta-alueella nykyisin olevat luontomatkailupalvelut ovat ohjelman aikaansaannoksia.

| 73.–74. | Hankekeskeinen toimintamalli tarjoaa vain rajoitetut mahdollisuudet arvioida yhteisesti kehitysyhteistyökumppanien kanssa kumppanimaiden laaja-alaisempia ympäristöstrategioita ja -ohjelmia ja tarkastella muiden alojen toimintapolitiikan ympäristövaikutuksia. Nämä puutteet on kuitenkin nyt tarkoitus määritellä maakohtaisissa ympäristöprofiileissa maakohtaisten strategia-asiakirjojen laadinnan yhteydessä, ja näin ne voidaan ottaa tulevaisuudessa huomioon tukitoimia suunniteltaessa. |
| --- | --- |

73.–74.

Hankekeskeinen toimintamalli tarjoaa vain rajoitetut mahdollisuudet arvioida yhteisesti kehitysyhteistyökumppanien kanssa kumppanimaiden laaja-alaisempia ympäristöstrategioita ja -ohjelmia ja tarkastella muiden alojen toimintapolitiikan ympäristövaikutuksia. Nämä puutteet on kuitenkin nyt tarkoitus määritellä maakohtaisissa ympäristöprofiileissa maakohtaisten strategia-asiakirjojen laadinnan yhteydessä, ja näin ne voidaan ottaa tulevaisuudessa huomioon tukitoimia suunniteltaessa.

| 75. | Ympäristöä ja metsiä koskevan budjettikohdan nojalla järjestettävässä ehdotuspyynnössä ei enää vuodesta 2001 lähtien ole otettu vastaan ehdotuksia maiden keskushallinnoilta eivätkä ne ole voineet olla kumppaneina mukana muissakaan ehdotuksissa, ja näin ollen ne eivät voi saada tukea. Ne voivat kuitenkin osallistua hankkeeseen etenkin avustavina kumppaneina. Vaikka tällainen osallistuminen on harvinaista, sitä olisi tuettava aina, kun on tarpeen varmistaa hankkeiden tulosten kestävyys myös poliittisella tasolla. |
| --- | --- |

75.

Ympäristöä ja metsiä koskevan budjettikohdan nojalla järjestettävässä ehdotuspyynnössä ei enää vuodesta 2001 lähtien ole otettu vastaan ehdotuksia maiden keskushallinnoilta eivätkä ne ole voineet olla kumppaneina mukana muissakaan ehdotuksissa, ja näin ollen ne eivät voi saada tukea. Ne voivat kuitenkin osallistua hankkeeseen etenkin avustavina kumppaneina. Vaikka tällainen osallistuminen on harvinaista, sitä olisi tuettava aina, kun on tarpeen varmistaa hankkeiden tulosten kestävyys myös poliittisella tasolla.

| 76. | Suoran budjettituen osalta viitataan kohtiin 36.–38. annettuihin vastauksiin. |
| --- | --- |

76.

Suoran budjettituen osalta viitataan kohtiin 36.–38. annettuihin vastauksiin.

| 77. | Ympäristö- ja metsäohjelmien tulosten levittämiseen ja ohjelmissa saaduista kokemuksista tiedottamiseen olisi paneuduttava aiempaa enemmän. Ehdotusta arvioitaessa olisi varmistuttava siitä, että osa määrärahoista on varattu toimintaan, joka koskee tiedottamista ja tulosten kestävyyttä varsinaisen toiminnan päättymisen jälkeen. Hankkeen toteutusvaiheen viimeisenä vuonna olisi laadittava selkeä suunnitelma tiedotusta ja tulevaa toimintaa varten. On myös odotettavissa, että hajautusprosessin seurauksena edunsaajamaiden hallitukset ovat jatkossa paremmin perillä hankkeiden tuloksista.

  Laatikko 15. Brasilian sademetsien suojeluohjelman tarkoitus on ollut mutkikas alusta lähtien. YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa vuonna 1992 seitsemän tärkeää talousmahtia vakuuttivat konferenssin isäntämaan Brasilian sopimaan ohjelmasta. Tuossa vaiheessa tieto ympäristönsuojelutoimien polttavasta tarpeesta Amazonilla ei vielä ollut levinnyt maassa laajalle eikä ohjelmaan osallistuvilla osavaltioilla ollut tarkoituksenmukaisia rakenteita eikä tarvittavia määrärahoja.
  Sittemmin ohjelman vaikutuksesta on perustettu ympäristöministeriö ja asianomaisiin osavaltioihin ympäristövirastoja. On toteutettu myös monia koulutustoimia, joista ei aina ole saatu aivan täyttä hyötyä henkilöstön vaihtuvuudesta johtuen.
  Asioita vaikeuttavat suuret kulttuuri- ja lainsäädäntöerot Amazonin alueen eri osavaltioiden välillä. Esimerkiksi ekologinen ja taloudellinen vyöhykejako on sisällytetty lainsäädäntöön vain yhdessä osavaltiossa, Rondôniassa. Muissa osavaltioissa vyöhykejakoa ei ole tuettu virallisella politiikalla.
  Kokemus on osoittanut, ettei sääntelyyn ja sen valvontaan liittyviä toimenpiteitä ole mahdollista toteuttaa tuloksellisesti. Alueelta puuttuvat julkisen vallan toimet käytännöllisesti katsoen kokonaan. Julkisia resursseja tarvittaisiin sitä paitsi valtava määrä, jotta viiden miljoonan neliökilometrin alaa Amazonin sademetsää (EU:n nykyinen pinta-ala on noin neljä miljoonaa neliökilometriä) voitaisiin valvoa. Tätä puutetta korjataan vähitellen soveltamalla ilmasta käsin ja satelliittien avulla suoritettavaa valvontaa.
  Huolimatta ympäristöministeriön ponnisteluista on edelleen vaikeaa esittää ympäristöpolitiikkaa monialaisena asiana, johon osallistuisi myös muita ministeriöitä, sillä poliittinen paine kohdistuu ennen kaikkea taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen. |
| --- | --- |

77.

Ympäristö- ja metsäohjelmien tulosten levittämiseen ja ohjelmissa saaduista kokemuksista tiedottamiseen olisi paneuduttava aiempaa enemmän. Ehdotusta arvioitaessa olisi varmistuttava siitä, että osa määrärahoista on varattu toimintaan, joka koskee tiedottamista ja tulosten kestävyyttä varsinaisen toiminnan päättymisen jälkeen. Hankkeen toteutusvaiheen viimeisenä vuonna olisi laadittava selkeä suunnitelma tiedotusta ja tulevaa toimintaa varten. On myös odotettavissa, että hajautusprosessin seurauksena edunsaajamaiden hallitukset ovat jatkossa paremmin perillä hankkeiden tuloksista.

Laatikko 15. Brasilian sademetsien suojeluohjelman tarkoitus on ollut mutkikas alusta lähtien. YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa vuonna 1992 seitsemän tärkeää talousmahtia vakuuttivat konferenssin isäntämaan Brasilian sopimaan ohjelmasta. Tuossa vaiheessa tieto ympäristönsuojelutoimien polttavasta tarpeesta Amazonilla ei vielä ollut levinnyt maassa laajalle eikä ohjelmaan osallistuvilla osavaltioilla ollut tarkoituksenmukaisia rakenteita eikä tarvittavia määrärahoja.

Sittemmin ohjelman vaikutuksesta on perustettu ympäristöministeriö ja asianomaisiin osavaltioihin ympäristövirastoja. On toteutettu myös monia koulutustoimia, joista ei aina ole saatu aivan täyttä hyötyä henkilöstön vaihtuvuudesta johtuen.

Asioita vaikeuttavat suuret kulttuuri- ja lainsäädäntöerot Amazonin alueen eri osavaltioiden välillä. Esimerkiksi ekologinen ja taloudellinen vyöhykejako on sisällytetty lainsäädäntöön vain yhdessä osavaltiossa, Rondôniassa. Muissa osavaltioissa vyöhykejakoa ei ole tuettu virallisella politiikalla.

Kokemus on osoittanut, ettei sääntelyyn ja sen valvontaan liittyviä toimenpiteitä ole mahdollista toteuttaa tuloksellisesti. Alueelta puuttuvat julkisen vallan toimet käytännöllisesti katsoen kokonaan. Julkisia resursseja tarvittaisiin sitä paitsi valtava määrä, jotta viiden miljoonan neliökilometrin alaa Amazonin sademetsää (EU:n nykyinen pinta-ala on noin neljä miljoonaa neliökilometriä) voitaisiin valvoa. Tätä puutetta korjataan vähitellen soveltamalla ilmasta käsin ja satelliittien avulla suoritettavaa valvontaa.

Huolimatta ympäristöministeriön ponnisteluista on edelleen vaikeaa esittää ympäristöpolitiikkaa monialaisena asiana, johon osallistuisi myös muita ministeriöitä, sillä poliittinen paine kohdistuu ennen kaikkea taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen.

| 78. | Ympäristöalan hankkeiden (esim. suojelu-, säilyttämis- ja ennallistamishankkeet) taloudellisen elinkelpoisuuden osalta viitataan kohtiin 50.–56. ja 72 annettuihin vastauksiin. |
| --- | --- |

78.

Ympäristöalan hankkeiden (esim. suojelu-, säilyttämis- ja ennallistamishankkeet) taloudellisen elinkelpoisuuden osalta viitataan kohtiin 50.–56. ja 72 annettuihin vastauksiin.

| 79. | Komissio on tietoinen kyseisestä ongelmasta ja pyrkii parhaillaan ratkaisemaan sitä laatiessaan uutta, vuodet 2007–2013 kattavaa temaattista ohjelmaa, jossa korostuu temaattisen ohjelman toissijaisuus ja täydentävyys maantieteellisiin ohjelmiin nähden. |
| --- | --- |

79.

Komissio on tietoinen kyseisestä ongelmasta ja pyrkii parhaillaan ratkaisemaan sitä laatiessaan uutta, vuodet 2007–2013 kattavaa temaattista ohjelmaa, jossa korostuu temaattisen ohjelman toissijaisuus ja täydentävyys maantieteellisiin ohjelmiin nähden.

| 80. | Komissio yhtyy täysin tuomioistuimen näkemykseen. Myös tältä osin viitataan kohtiin 50.–56. ja 72 annettuihin vastauksiin. Komissio pyrkii erityisesti varmistamaan kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuuden voidakseen ehkäistä toimenpiteet, jotka ehkä kannustaisivat tavoittelemaan taloudellista hyötyä heikentäen näin ympäristönsuojeluun liittyviä yhteistyötoimia ja niiden mahdollisuuksia edistää kestävää kehitystä.
  Mitä tulee laittomiin hakkuisiin (laatikko 16), jotka heikentävät usein ratkaisevasti joidenkin EY:n rahoittamien hankkeiden elinkelpoisuutta, komissio on käynnistänyt toimintasuunnitelman ”Metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa” (KOM(2003) 251 lopullinen). Toimintasuunnitelma on askel oikeaan suuntaan eli kohti ympäristökysymysten tarkastelua globaalimmalla ja kokonaisvaltaisemmalla tavalla ottaen huomioon ne perustavat ja usein huomiotta jäävät vaikutukset, joita kaupankäynnin rakenteilla on ympäristönsuojelutoimiin. |
| --- | --- |

80.

Komissio yhtyy täysin tuomioistuimen näkemykseen. Myös tältä osin viitataan kohtiin 50.–56. ja 72 annettuihin vastauksiin. Komissio pyrkii erityisesti varmistamaan kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuuden voidakseen ehkäistä toimenpiteet, jotka ehkä kannustaisivat tavoittelemaan taloudellista hyötyä heikentäen näin ympäristönsuojeluun liittyviä yhteistyötoimia ja niiden mahdollisuuksia edistää kestävää kehitystä.

Mitä tulee laittomiin hakkuisiin (laatikko 16), jotka heikentävät usein ratkaisevasti joidenkin EY:n rahoittamien hankkeiden elinkelpoisuutta, komissio on käynnistänyt toimintasuunnitelman ”Metsälainsäädännön soveltamisen valvonta, metsähallinto ja puukauppa” (KOM(2003) 251 lopullinen). Toimintasuunnitelma on askel oikeaan suuntaan eli kohti ympäristökysymysten tarkastelua globaalimmalla ja kokonaisvaltaisemmalla tavalla ottaen huomioon ne perustavat ja usein huomiotta jäävät vaikutukset, joita kaupankäynnin rakenteilla on ympäristönsuojelutoimiin.

| 81. | a) | Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä, ja tämän pitäisi muun muassa varmistaa se, että hankkeen tavoitteet ja kesto ovat sopusoinnussa keskenään. |
| --- | --- | --- |

81.

a)

Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä, ja tämän pitäisi muun muassa varmistaa se, että hankkeen tavoitteet ja kesto ovat sopusoinnussa keskenään.

| b) | Tässä yhteydessä viitataan kohtiin 36.–38. annettuun vastaukseen. |
| --- | --- |

b)

Tässä yhteydessä viitataan kohtiin 36.–38. annettuun vastaukseen.

| c) ja d) | Komissio arvioi parhaillaan erityisrahastojen ja maailmanlaajuisten aloitteiden kautta kanavoimaansa tukea ja kiinnittää erityistä huomiota näkyvyyteen, seurantaan ja raportointiin. |
| --- | --- |

c) ja d)

Komissio arvioi parhaillaan erityisrahastojen ja maailmanlaajuisten aloitteiden kautta kanavoimaansa tukea ja kiinnittää erityistä huomiota näkyvyyteen, seurantaan ja raportointiin.

Laatikko 16. Kaikille luonnonmetsäalueille annetaan Kiinassa hakkuukiintiöt. Niissä määrätään, paljonko puuta saa hakata i) kotitalouskäyttöön ja polttopuuksi; ja ii) rakennusten kunnostamista varten. Luonnonmetsien hoitoa koskevaan hankkeeseen kuuluvista alueista Sichuanin maakunnassa on täydellinen hakkuukielto, Hunanin ja Hainanin maakunnissa hakkuukieltoa ei ole. Hunanissa ja Hainanissa metsät on tuhottu vuosikymmenten kuluessa, ja ne on korvattu tai niitä ollaan nyt korvaamassa Hunanissa bambulla ja Hainanissa kumipuulla, joiden viljely puun ja kumin tuotantoa varten on täysin laillista. Bambu- ja kumipuualueet ovat yhteisomistuksessa ja rajoittuvat luonnonmetsäalueisiin. Viljelijöiden on ilmoitettu tunkeutuneen luonnonmetsäalueille hakatessaan puuta yhteismetsissä. Komission Kiinan-lähetystön tiedossa ei ole, että metsää hakattaisiin laittomasti kaupalliseen käyttöön puutavarateollisuudessa. Hunanin ja Hainanin kaupalliset hakkuut eivät vaikuta luonnonmetsien hoitoa koskevaan hankkeeseen. Hankkeen nimenomaisena tarkoituksena on kehittää luonnonmetsien vaihtoehtoisia käyttötapoja maaseutuväestöä varten.

Indonesiassa komissio on tukenut Beraun metsänhoitohanketta, joka on tuonut alueelle kestävän metsänhoidon, sekä auttanut suojelemaan kansainvälisesti tärkeitä STREK-tutkimusalueita, jotka on alun perin perustettu ranskalaisen CIRADin tuella.

Uhka hiilikaivostoiminnan jatkamisesta on edelleen olemassa. Suunniteltu uusi hanke, joka käsittelee luonnonvaroja koskevaa osallistavaa suunnittelua Beraussa ja Buluganissa, tulee kuitenkin tarjoamaan yleisen toimintakehyksen kokonaisvaltaiselle maankäytön suunnittelulle, jota seutukokoukset tarvitsevat voidakseen valita maankäyttötavat tietoihin perustuen.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 82. | Kehityspolitiikan ympäristönäkökohtia korostava kehitysyhteistyön eurooppalainen konsensus allekirjoitettiin joulukuussa 2005, ja sen johdosta komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman. |
| --- | --- |

82.

Kehityspolitiikan ympäristönäkökohtia korostava kehitysyhteistyön eurooppalainen konsensus allekirjoitettiin joulukuussa 2005, ja sen johdosta komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman.

| 83. | Henkilöstötarpeiden osalta olisi rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia suorittaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa tähän on tarvittaessa käytettävissä asiantuntija-apua.
  Ympäristökäsikirjan luonnos on jo melkein saatu valmiiksi, ja jotkin sen osat ovat jo käytössä ja niitä on käytetty laajastikin. Marraskuusta 2004 vuoden 2005 loppuun komission päätoimipaikassa ja lähetystöissä on koulutettu noin 350 henkilöstön jäsentä. Komissio myöntää, että osaamista on vielä parannettava, ja se harkitsee temaattisia kursseja pakollisiksi keskeiselle henkilöstölle.
  Seuranta- ja arviointijärjestelmät ovat jo pitkälle kehitettyjä, mutta lisäksi komissio aikoo selvittää tapoja levittää hanketason arviointien parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

83.

Henkilöstötarpeiden osalta olisi rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia suorittaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa tähän on tarvittaessa käytettävissä asiantuntija-apua.

Ympäristökäsikirjan luonnos on jo melkein saatu valmiiksi, ja jotkin sen osat ovat jo käytössä ja niitä on käytetty laajastikin. Marraskuusta 2004 vuoden 2005 loppuun komission päätoimipaikassa ja lähetystöissä on koulutettu noin 350 henkilöstön jäsentä. Komissio myöntää, että osaamista on vielä parannettava, ja se harkitsee temaattisia kursseja pakollisiksi keskeiselle henkilöstölle.

Seuranta- ja arviointijärjestelmät ovat jo pitkälle kehitettyjä, mutta lisäksi komissio aikoo selvittää tapoja levittää hanketason arviointien parhaita käytäntöjä.

| 84. | Komissio on laatinut järjestelmällisesti ympäristöprofiileja tavoitteenaan sisällyttää ympäristökysymykset nykyistä paremmin seuraavan sukupolven maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin (2007–2013). Se, kuinka profiilit vaikuttavat uusiin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin, riippuu viime kädessä kuitenkin siitä, kuinka tärkeitä ympäristökysymykset ovat kumppanimaille.
  Yleiseen budjettitukeen liittyy laaja poliittinen vuoropuhelu kumppanien kehitysstrategioista, ja se keskitetään köyhyyden vähentämiseen, makrotalouden vakauttamiseen sekä julkisen varainhoidon parantamiseen oikeudellisten säännösten ja sitoumusten (muun muassa Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan) mukaisesti. Komissio pyrkii ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon poliittisessa vuoropuhelussa aina, kun se on tarkoituksenmukaista. Alakohtaisen budjettituen yhteydessä voidaan kyseiselle alalle ominaiset ympäristönäkökohdat ottaa huomioon alakohtaisessa poliittisessa vuoropuhelussa sekä varsinaisessa ohjelmasuunnittelussa. Ympäristöalalle kohdennettavaa alakohtaista budjettitukea voidaan myös harkita. Komissio ottaa ympäristönäkökohdat huomioon meneillään olevassa budjettituen ja alakohtaisille politiikoille kohdennettavan tuen käsikirjojen tarkistustyössä. |
| --- | --- |

84.

Komissio on laatinut järjestelmällisesti ympäristöprofiileja tavoitteenaan sisällyttää ympäristökysymykset nykyistä paremmin seuraavan sukupolven maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin (2007–2013). Se, kuinka profiilit vaikuttavat uusiin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin, riippuu viime kädessä kuitenkin siitä, kuinka tärkeitä ympäristökysymykset ovat kumppanimaille.

Yleiseen budjettitukeen liittyy laaja poliittinen vuoropuhelu kumppanien kehitysstrategioista, ja se keskitetään köyhyyden vähentämiseen, makrotalouden vakauttamiseen sekä julkisen varainhoidon parantamiseen oikeudellisten säännösten ja sitoumusten (muun muassa Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan) mukaisesti. Komissio pyrkii ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon poliittisessa vuoropuhelussa aina, kun se on tarkoituksenmukaista. Alakohtaisen budjettituen yhteydessä voidaan kyseiselle alalle ominaiset ympäristönäkökohdat ottaa huomioon alakohtaisessa poliittisessa vuoropuhelussa sekä varsinaisessa ohjelmasuunnittelussa. Ympäristöalalle kohdennettavaa alakohtaista budjettitukea voidaan myös harkita. Komissio ottaa ympäristönäkökohdat huomioon meneillään olevassa budjettituen ja alakohtaisille politiikoille kohdennettavan tuen käsikirjojen tarkistustyössä.

| 85. | Ottaen huomioon kehitysyhteistyön vaikean toimintakontekstin komissio katsoo, että hankkeet ovat olleet varsin tuloksellisia. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon monet hankkeiden toteutuksen aikana vaikuttavat ja usein hankevalvonnan ulkopuolella olevat tekijät (kuten poliittinen epävakaisuus ja lainvalvontaan liittyvät ongelmat), jotka heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa toivotut tulokset ja saada aikaan halutut vaikutukset. Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä.
  Komissio korostaa toimien hallinnoinnissa asiaan sovellettavien varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti yhä enemmän kumppanimaan hallinnon sitoutumista ja vastuuta. Nyt etsitään perinteisen hanketuen tilalle uudenlaisia avun toimittamisen muotoja (alakohtainen lähestymistapa, alakohtaisten politiikkojen tukiohjelmat), mihin on yhtenä syynä tarve taata toimien kestävyys pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

85.

Ottaen huomioon kehitysyhteistyön vaikean toimintakontekstin komissio katsoo, että hankkeet ovat olleet varsin tuloksellisia. Tässä yhteydessä on myös otettava huomioon monet hankkeiden toteutuksen aikana vaikuttavat ja usein hankevalvonnan ulkopuolella olevat tekijät (kuten poliittinen epävakaisuus ja lainvalvontaan liittyvät ongelmat), jotka heikentävät mahdollisuuksia saavuttaa toivotut tulokset ja saada aikaan halutut vaikutukset. Komissio pyrkii parantamaan hankkeiden arviointimenettelyjä.

Komissio korostaa toimien hallinnoinnissa asiaan sovellettavien varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti yhä enemmän kumppanimaan hallinnon sitoutumista ja vastuuta. Nyt etsitään perinteisen hanketuen tilalle uudenlaisia avun toimittamisen muotoja (alakohtainen lähestymistapa, alakohtaisten politiikkojen tukiohjelmat), mihin on yhtenä syynä tarve taata toimien kestävyys pitkällä aikavälillä.

| 86. | Yhteisön kehitysyhteistyötä ohjaavat kumppanuuden ja edunsaajamaiden omavastuullisuuden periaatteet. Tämä tarkoittaa sitä, että maantieteellisen yhteistyön painopisteet sovitaan neuvotteluprosessilla, jossa edunsaajamaat saattavat panostaa enemmän sosiaalialoihin kuten terveydenhuoltoon ja koulutukseen. Komissio jatkaa joka tapauksessa työtä ympäristöasioiden merkityksen lisäämiseksi kahdenvälisissä suhteissaan kumppanimaihin. Se pyrkii käyttämään niukat voimavarat mahdollisimman tehokkaasti hyödyksi. Tältä osin EuropeAid-yhteistyötoimiston temaattinen asiantuntemus organisoitiin uudelleen maaliskuussa 2005, jotta lähetystöille voitaisiin tarjota hyvää laatutukea tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

86.

Yhteisön kehitysyhteistyötä ohjaavat kumppanuuden ja edunsaajamaiden omavastuullisuuden periaatteet. Tämä tarkoittaa sitä, että maantieteellisen yhteistyön painopisteet sovitaan neuvotteluprosessilla, jossa edunsaajamaat saattavat panostaa enemmän sosiaalialoihin kuten terveydenhuoltoon ja koulutukseen. Komissio jatkaa joka tapauksessa työtä ympäristöasioiden merkityksen lisäämiseksi kahdenvälisissä suhteissaan kumppanimaihin. Se pyrkii käyttämään niukat voimavarat mahdollisimman tehokkaasti hyödyksi. Tältä osin EuropeAid-yhteistyötoimiston temaattinen asiantuntemus organisoitiin uudelleen maaliskuussa 2005, jotta lähetystöille voitaisiin tarjota hyvää laatutukea tehokkaalla tavalla.

| 87. | Komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman. Tarkastelussa otetaan huomioon toimintapolitiikan viimeaikaiset muutokset kuten joulukuulta 2005 oleva kehitysyhteistyön eurooppalainen konsensus, kestävän kehityksen strategia sekä ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvä temaattinen ohjelma (ENRTP). |
| --- | --- |

87.

Komissio aikoo tarkastella uudelleen vuoden 2001 strategiaa ympäristönäkökohtien integroimisesta muuhun politiikkaan ja saattaa sen ajan tasalle ja tehdä siitä kokonaisvaltaisemman. Tarkastelussa otetaan huomioon toimintapolitiikan viimeaikaiset muutokset kuten joulukuulta 2005 oleva kehitysyhteistyön eurooppalainen konsensus, kestävän kehityksen strategia sekä ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvä temaattinen ohjelma (ENRTP).

| 88. | Komissio aikoo perustaa kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia käsittelevän yksiköiden välisen ohjausryhmän antamaan ohjeita ja varmistamaan nykyistä paremman koordinoinnin.
  Lisää synergiaa tuo ympäristön ja kestävän kehityksen havainnointikeskus, joka on tarkoitus perustaa EY:n yhteiseen tutkimuskeskukseen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan ohjelmatyön tueksi. |
| --- | --- |

88.

Komissio aikoo perustaa kehitysyhteistyön ympäristönäkökohtia käsittelevän yksiköiden välisen ohjausryhmän antamaan ohjeita ja varmistamaan nykyistä paremman koordinoinnin.

Lisää synergiaa tuo ympäristön ja kestävän kehityksen havainnointikeskus, joka on tarkoitus perustaa EY:n yhteiseen tutkimuskeskukseen EY:n kehitysyhteistyöpolitiikan ohjelmatyön tueksi.

| 89. | Rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä olisi painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia suorittaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa tähän on tarvittaessa käytettävissä asiantuntija-apua. |
| --- | --- |

89.

Rajallisten resurssien käytöstä päätettäessä olisi painotuttava kehittämään muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia suorittaa ympäristönäkökohtien integroimisen perusmenettelyt (analyyttinen arviointi) ja varmistamaan, että hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa tähän on tarvittaessa käytettävissä asiantuntija-apua.

| 90. | Ympäristökäsikirja on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2006 aikana, ja se lähetetään komission asianomaisille yksiköille Brysselissä ja lähetystöille. Sen noudattaminen ohjelmatyössä tarkastetaan laatutukiryhmän tarkastusten yhteydessä toimien määrittely- ja laadintavaiheessa. |
| --- | --- |

90.

Ympäristökäsikirja on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2006 aikana, ja se lähetetään komission asianomaisille yksiköille Brysselissä ja lähetystöille. Sen noudattaminen ohjelmatyössä tarkastetaan laatutukiryhmän tarkastusten yhteydessä toimien määrittely- ja laadintavaiheessa.

| 91. | Komissio myöntää, että osaamista on vielä parannettava, ja se harkitsee temaattisia kursseja pakollisiksi keskeiselle henkilöstölle. Tämä päätös olisi tehtävä samaan aikaan kuin päätös näille kursseille kohdennettavista määrärahoista. Komissio käsittelee asiaa vuoden 2006 aikana. |
| --- | --- |

91.

Komissio myöntää, että osaamista on vielä parannettava, ja se harkitsee temaattisia kursseja pakollisiksi keskeiselle henkilöstölle. Tämä päätös olisi tehtävä samaan aikaan kuin päätös näille kursseille kohdennettavista määrärahoista. Komissio käsittelee asiaa vuoden 2006 aikana.

| 92. | Komissio harkitsee, olisiko yleisarvioinnin suorittaminen tässä vaiheessa aiheellista sekä voitaisiinko seurantamenettelyillä kerättyä tietoa hyödyntää paremmin tulosten parantamiseksi.
  Komissio on aloittanut työn perustaakseen tietokannan, joka sisältää luettelon kaikista hankearvioinneista. Niitä voi hakea ja saada käyttöönsä avainsanoilla, joihin kuuluu esimerkiksi ”ympäristö”. Tämä mahdollistaa tulosten arvioimisen aiempaa järjestelmällisemmin. |
| --- | --- |

92.

Komissio harkitsee, olisiko yleisarvioinnin suorittaminen tässä vaiheessa aiheellista sekä voitaisiinko seurantamenettelyillä kerättyä tietoa hyödyntää paremmin tulosten parantamiseksi.

Komissio on aloittanut työn perustaakseen tietokannan, joka sisältää luettelon kaikista hankearvioinneista. Niitä voi hakea ja saada käyttöönsä avainsanoilla, joihin kuuluu esimerkiksi ”ympäristö”. Tämä mahdollistaa tulosten arvioimisen aiempaa järjestelmällisemmin.

| 93. | Komissio tietää, että sen on parannettava valmiuksiaan jakaa ympäristöön liittyvistä menoista mahdollisimman täsmällistä tietoa. Tämä on kuitenkin mahdollista vain tiettyyn rajaan asti, erityisesti siltä osin kuin on kyse muiden alojen hankkeissa syntyneiden ympäristöön liittyvien menojen määrittämisestä. |
| --- | --- |

93.

Komissio tietää, että sen on parannettava valmiuksiaan jakaa ympäristöön liittyvistä menoista mahdollisimman täsmällistä tietoa. Tämä on kuitenkin mahdollista vain tiettyyn rajaan asti, erityisesti siltä osin kuin on kyse muiden alojen hankkeissa syntyneiden ympäristöön liittyvien menojen määrittämisestä.

| 94. | Seuraavan sukupolven maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten laadituissa ohjelmasuunnittelun suuntaviivoissa painotetaan maakohtaisen ympäristöprofiilin pohjalta tehtävää ympäristön tilan arviointia sekä määritellään mahdolliset toimenpidealat (joko ydinaloihin nivellettynä tai ympäristö ja luonnonvarat omana alanaan). |
| --- | --- |

94.

Seuraavan sukupolven maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten laadituissa ohjelmasuunnittelun suuntaviivoissa painotetaan maakohtaisen ympäristöprofiilin pohjalta tehtävää ympäristön tilan arviointia sekä määritellään mahdolliset toimenpidealat (joko ydinaloihin nivellettynä tai ympäristö ja luonnonvarat omana alanaan).

| 95. | Saattamalla asianomaiset käsikirjat ajan tasalle (työ on tarkoitus viedä päätökseen vuoden 2006 aikana) komissio pyrkii erityisesti siihen, että ympäristökysymykset otettaisiin kokonaisvaltaisesti huomioon sen antamaa suoraa budjettitukea koskevassa toiminnassa. Tämä toteutetaan yleiseen budjettitukeen liittyvän köyhyydenvähentämisstrategiasta käytävän vuoropuhelun ja tarvittaessa alakohtaisen poliittisen vuoropuhelun ja alakohtaisia budjettitukia koskevan suunnitelman (tukikelpoisuusvaatimukset ja maksuehdot) kautta.
  Hallinnon toimintapolitiikan strategista ympäristöarviointia tuetaan aina, kun se on tarkoituksenmukaista, erityisesti ympäristön kannalta herkkiin aloihin liittyvän alakohtaisen lähestymistavan ja alakohtaisen budjettituen yhteydessä. |
| --- | --- |

95.

Saattamalla asianomaiset käsikirjat ajan tasalle (työ on tarkoitus viedä päätökseen vuoden 2006 aikana) komissio pyrkii erityisesti siihen, että ympäristökysymykset otettaisiin kokonaisvaltaisesti huomioon sen antamaa suoraa budjettitukea koskevassa toiminnassa. Tämä toteutetaan yleiseen budjettitukeen liittyvän köyhyydenvähentämisstrategiasta käytävän vuoropuhelun ja tarvittaessa alakohtaisen poliittisen vuoropuhelun ja alakohtaisia budjettitukia koskevan suunnitelman (tukikelpoisuusvaatimukset ja maksuehdot) kautta.

Hallinnon toimintapolitiikan strategista ympäristöarviointia tuetaan aina, kun se on tarkoituksenmukaista, erityisesti ympäristön kannalta herkkiin aloihin liittyvän alakohtaisen lähestymistavan ja alakohtaisen budjettituen yhteydessä.

| 96. | Analyyttisen arvioinnin menettelyt vahvistetaan ympäristökäsikirjassa. Niiden soveltamista seurataan laatutukiryhmän tarkastusten yhteydessä hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa. Komissio selvittää tässä yhteydessä mahdollisuudet laajentaa komission lähetystöjen roolia sillä tavoin, että pätevän henkilöstön saatavuus nykytilanteessa ja tulevaisuudessa otetaan huomioon ja menettelyjen yksinkertaistamiseksi meneillään oleva työ ei vaikeudu. Erityisesti on tarkoitus kehittää muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia analyyttisen arvioinnin suorittamiseen sekä huolehtia siitä, että asiantuntija-apua on saatavilla pyydettäessä. |
| --- | --- |

96.

Analyyttisen arvioinnin menettelyt vahvistetaan ympäristökäsikirjassa. Niiden soveltamista seurataan laatutukiryhmän tarkastusten yhteydessä hankkeiden määrittely- ja laadintavaiheessa. Komissio selvittää tässä yhteydessä mahdollisuudet laajentaa komission lähetystöjen roolia sillä tavoin, että pätevän henkilöstön saatavuus nykytilanteessa ja tulevaisuudessa otetaan huomioon ja menettelyjen yksinkertaistamiseksi meneillään oleva työ ei vaikeudu. Erityisesti on tarkoitus kehittää muun kuin erikoistuneen henkilöstön valmiuksia analyyttisen arvioinnin suorittamiseen sekä huolehtia siitä, että asiantuntija-apua on saatavilla pyydettäessä.

| 97. | Useimmat edellä mainituista tarkastuksista suoritetaan hankkeen laadintavaiheessa osana laatutukiryhmän tarkastuksia, joissa arvioidaan ehdotetun toimen laadukkuus ja johdonmukaisuus, mukaan luettuna kaikkien esiselvitysten sekä rahoitussopimusluonnosten määräysten laatu ja kattavuus. |
| --- | --- |

97.

Useimmat edellä mainituista tarkastuksista suoritetaan hankkeen laadintavaiheessa osana laatutukiryhmän tarkastuksia, joissa arvioidaan ehdotetun toimen laadukkuus ja johdonmukaisuus, mukaan luettuna kaikkien esiselvitysten sekä rahoitussopimusluonnosten määräysten laatu ja kattavuus.

| 98. | Komissio tiedostaa, että alan nykyinen tilanne on otettava arvioinnissa asianmukaisesti huomioon. Tämän mukaisesti helmikuussa 2006 voimaan tulleessa uudessa yhteisön ulkomaanavun sopimusmenettelyjä koskevassa käytännön oppaassa (Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions) painotetaan hanke-ehdotusten arvioinnissa aiempaa enemmän komission lähetystöjen näkemysten merkitystä. |
| --- | --- |

98.

Komissio tiedostaa, että alan nykyinen tilanne on otettava arvioinnissa asianmukaisesti huomioon. Tämän mukaisesti helmikuussa 2006 voimaan tulleessa uudessa yhteisön ulkomaanavun sopimusmenettelyjä koskevassa käytännön oppaassa (Practical Guide to Contract Procedures for EC External Actions) painotetaan hanke-ehdotusten arvioinnissa aiempaa enemmän komission lähetystöjen näkemysten merkitystä.

| 99. | Komissio myöntää, että avun toimitusten nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi menettelyjä voidaan vielä yksinkertaistaa varmistaen samalla niiden avoimuus ja oikeudenmukaisuus. Komissio on ehdottanut varainhoitoasetukseen tätä koskevia muutoksia. EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo tarkistanut ensimmäisen kerran voimassa olevan asetuksen mukaisia menettelyjä, ja tarkistetut menettelyt tulivat voimaan tämän vuoden helmikuussa (ks. uusi käytännön opas). |
| --- | --- |

99.

Komissio myöntää, että avun toimitusten nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi menettelyjä voidaan vielä yksinkertaistaa varmistaen samalla niiden avoimuus ja oikeudenmukaisuus. Komissio on ehdottanut varainhoitoasetukseen tätä koskevia muutoksia. EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo tarkistanut ensimmäisen kerran voimassa olevan asetuksen mukaisia menettelyjä, ja tarkistetut menettelyt tulivat voimaan tämän vuoden helmikuussa (ks. uusi käytännön opas).

| 100. | Tuleva ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvä temaattinen ohjelma (ENRTP) kannustaa paikallisyhteisöjä luonnonvarojen kestävään hoitoon ja edistää asianomaisten toimien sisällyttämistä maantieteellisiin ohjelmiin. |
| --- | --- |

100.

Tuleva ympäristön ja luonnonvarojen (mukaan luettuna energia) kestävään hoitoon liittyvä temaattinen ohjelma (ENRTP) kannustaa paikallisyhteisöjä luonnonvarojen kestävään hoitoon ja edistää asianomaisten toimien sisällyttämistä maantieteellisiin ohjelmiin.

| 101. | Komissio aikoo miettiä, olisiko sen aiheellista tehdä ympäristöstrategian tarkistuksen yhteydessä selvitys ympäristöalalla tarjolla olevista avun vaihtoehdoista omien ja muiden avunantajien kokemusten pohjalta ja ottaen huomioon nykyiset menettelyjen ja lainsäädännön asettamat rajoitteet. |
| --- | --- |

101.

Komissio aikoo miettiä, olisiko sen aiheellista tehdä ympäristöstrategian tarkistuksen yhteydessä selvitys ympäristöalalla tarjolla olevista avun vaihtoehdoista omien ja muiden avunantajien kokemusten pohjalta ja ottaen huomioon nykyiset menettelyjen ja lainsäädännön asettamat rajoitteet.

---