# Euroopan unionin C 263/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 263 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta31. lokakuuta 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 263

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta31. lokakuuta 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2006/C 263/1 | LUKIJALLE | s2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

2006/C 263/1

LUKIJALLE

s2

| | I   Tiedonantoja |
| --- | --- |
| | Tilintarkastustuomioistuin – Vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2005 |
| 2006/C 263/2 | Vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta ja toimielinten vastaukset | 1 |
| 2006/C 263/3 | Vuosikertomus kuudennesta, seitsemännestä, kahdeksannesta ja yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista ja toimielinten vastaukset | 205 |

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin – Vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2005

2006/C 263/2

Vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta ja toimielinten vastaukset

1

2006/C 263/3

Vuosikertomus kuudennesta, seitsemännestä, kahdeksannesta ja yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista ja toimielinten vastaukset

205

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

31.10.2006

| 31.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/s2

---

1.

| 1. | Tilintarkastustuomioistuin, joka on Euroopan unionin riippumaton ulkoinen tarkastuselin, julkaisee joka vuosi vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta sekä vuosikertomuksen Euroopan kehitysrahastoista. Vuosikertomukset kuuluvat vastuuvapausmenettelyyn, joka saattaa vuosittaisen talousarviomenettelyn päätökseen. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin, joka on Euroopan unionin riippumaton ulkoinen tarkastuselin, julkaisee joka vuosi vuosikertomuksen talousarvion toteuttamisesta sekä vuosikertomuksen Euroopan kehitysrahastoista. Vuosikertomukset kuuluvat vastuuvapausmenettelyyn, joka saattaa vuosittaisen talousarviomenettelyn päätökseen.

| 2. | EY:n perustamissopimuksen 274 artiklassa säädetään komission toimivaltuuksista ja tilintekovelvollisuudesta asetusten säännöksien (1) ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti talousarvion toteuttamisen osalta. Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Yhteisön menoja valvotaan komission eri tasoilla ja niitä valvovat myös jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden hallintoviranomaiset. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on arvioida varainhoidon järjestelmä kokonaisuudessaan, ja näin menetellessään esittää parannuksia Euroopan unionin talousarvion hallinnointitapaan. |
| --- | --- |

2.

EY:n perustamissopimuksen 274 artiklassa säädetään komission toimivaltuuksista ja tilintekovelvollisuudesta asetusten säännöksien (1) ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti talousarvion toteuttamisen osalta. Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Yhteisön menoja valvotaan komission eri tasoilla ja niitä valvovat myös jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden hallintoviranomaiset. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on arvioida varainhoidon järjestelmä kokonaisuudessaan, ja näin menetellessään esittää parannuksia Euroopan unionin talousarvion hallinnointitapaan.

| 3. | Varainhoitovuodesta 1994 lähtien EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman komission laatiman ja sen vastuualueeseen kuuluvan Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tämä lausuma perustuu yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskeviin erityisarvioihin ja muodostaa keskeisen osan talousarvion toteuttamista koskevasta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta. |
| --- | --- |

3.

Varainhoitovuodesta 1994 lähtien EY:n perustamissopimuksessa määrätään, että tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman komission laatiman ja sen vastuualueeseen kuuluvan Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tämä lausuma perustuu yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskeviin erityisarvioihin ja muodostaa keskeisen osan talousarvion toteuttamista koskevasta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta.

| 4. | Vuosikertomusten lisäksi tilintarkastustuomioistuin julkaisee erityiskertomuksia yksittäisistä aihealueista ja antaa lausuntoja EU:n lainsäädäntöä koskevista ehdotuksista, jotka ovat varainhoitoon liittyviä. Nämä kertomukset ja lausunnot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla www.eca.europa.eu. Tämän kertomuksen liitteessä II luetellaan tilintarkastustuomioistuimen antamat kertomukset ja lausunnot viiden viime vuoden ajalta. |
| --- | --- |

4.

Vuosikertomusten lisäksi tilintarkastustuomioistuin julkaisee erityiskertomuksia yksittäisistä aihealueista ja antaa lausuntoja EU:n lainsäädäntöä koskevista ehdotuksista, jotka ovat varainhoitoon liittyviä. Nämä kertomukset ja lausunnot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tilintarkastustuomioistuimen internet-sivustolla www.eca.europa.eu. Tämän kertomuksen liitteessä II luetellaan tilintarkastustuomioistuimen antamat kertomukset ja lausunnot viiden viime vuoden ajalta.

| 5. | Tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätös 31. joulukuuta 2005 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja ulkoisen tarkastajan kertomus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kertomuksessa vahvistetaan, antaako tilinpäätös oikean ja riittävän kuvan taloudellisesta tilanteesta ja tuloksista, ja siinä raportoidaan hallinto- ja kirjanpitomenettelyistä, varainhoidon moitteettomuudesta ja sisäisen valvonnan järjestelmästä. |
| --- | --- |

5.

Tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätös 31. joulukuuta 2005 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja ulkoisen tarkastajan kertomus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kertomuksessa vahvistetaan, antaako tilinpäätös oikean ja riittävän kuvan taloudellisesta tilanteesta ja tuloksista, ja siinä raportoidaan hallinto- ja kirjanpitomenettelyistä, varainhoidon moitteettomuudesta ja sisäisen valvonnan järjestelmästä.

| 6. | Tilintarkastustuomioistuimen jäsenet ovat: Hubert WEBER (presidentti), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN. |
| --- | --- |

6.

Tilintarkastustuomioistuimen jäsenet ovat: Hubert WEBER (presidentti), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN.

---

(1)  Tuloja (”omat varat”) koskevien päätösten, neuvoston asetusten ja direktiivien sekä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen lisäksi on erityissäännöksiä, jotka liittyvät Euroopan unionin eri politiikkojen ja välineiden täytäntöönpanoon. Euroopan kehitysrahastolla on omat säännöksensä.

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin – Vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2005

| 31.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/1

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

Image

EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 1 ja 4 kohdan määräysten, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 143 artiklan ja 181 artiklan 2 kohdan sekä yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen 116 artiklan ja 135 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin on 7. ja 14. syyskuuta 2006 pitämissään kokouksissa hyväksynyt

VUOSIKERTOMUKSET

varainhoitovuodelta 2005

Kertomukset, joissa ovat mukana toimielinten vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, on toimitettu vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille.

---

YLEINEN JOHDANTO

| 0.1 | Tähän varainhoitovuotta 2005 koskevaan asiakirjaan sisältyvät tilintarkastustuomioistuimen 29. vuosikertomus Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta sekä Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus. |
| --- | --- |

0.1

Tähän varainhoitovuotta 2005 koskevaan asiakirjaan sisältyvät tilintarkastustuomioistuimen 29. vuosikertomus Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta sekä Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus.

| 0.2 | Yleisen talousarvion toteuttamisesta annetun vuosikertomuksen rakenne on nykyisin seuraavanlainen: ensimmäisessä luvussa annetaan tarkastuslausuma, toisessa luvussa käsitellään komission sisäisen valvonnan järjestelmää (1), kolmannessa luvussa esitetään budjettihallintoa koskevat keskeiset huomautukset, luvuissa 4—10 käsitellään tuloja ja talousarvion eri osista rahoitettua toimintaa rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti ja 11. luvussa tarkastellaan rahoitusvälineitä ja pankkitoimintaa. Komission — tai tarvittaessa muiden Euroopan unionin toimielinten — vastaukset esitetään asianomaisten tilintarkastustuomioistuimen kertomusten yhteydessä. |
| --- | --- |

0.2

Yleisen talousarvion toteuttamisesta annetun vuosikertomuksen rakenne on nykyisin seuraavanlainen: ensimmäisessä luvussa annetaan tarkastuslausuma, toisessa luvussa käsitellään komission sisäisen valvonnan järjestelmää (1), kolmannessa luvussa esitetään budjettihallintoa koskevat keskeiset huomautukset, luvuissa 4—10 käsitellään tuloja ja talousarvion eri osista rahoitettua toimintaa rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti ja 11. luvussa tarkastellaan rahoitusvälineitä ja pankkitoimintaa. Komission — tai tarvittaessa muiden Euroopan unionin toimielinten — vastaukset esitetään asianomaisten tilintarkastustuomioistuimen kertomusten yhteydessä.

| 0.3 | Tuloja ja tärkeimpiä menoaloja koskevissa luvuissa käsitellään seuraavia keskeisiä osa-alueita:






  — | erityisarviot eli tarkastuslausuman laatimiseksi tehdyn tarkastustyön yksityiskohtaiset analyysit ja tulokset |
| --- | --- | --- |

0.3

Tuloja ja tärkeimpiä menoaloja koskevissa luvuissa käsitellään seuraavia keskeisiä osa-alueita:

—

erityisarviot eli tarkastuslausuman laatimiseksi tehdyn tarkastustyön yksityiskohtaiset analyysit ja tulokset

| — | tilintarkastustuomioistuimen ja budjettivallan käyttäjien aiempien tarkastusten pohjalta antamien suositusten täytäntöönpanoa koskevan seurannan tulokset |
| --- | --- |

—

tilintarkastustuomioistuimen ja budjettivallan käyttäjien aiempien tarkastusten pohjalta antamien suositusten täytäntöönpanoa koskevan seurannan tulokset

| — | luettelo erityiskertomuksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viime vuosikertomuksen jälkeen. |
| --- | --- |

—

luettelo erityiskertomuksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viime vuosikertomuksen jälkeen.

| 0.4 | Erityisarviot perustuvat tuloja ja kutakin menoalaa koskevien keskeisten valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin, tilien perustana olevia toimia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta saatuihin tuloksiin ja tarpeen vaatiessa muiden tarkastajien toimittamien tarkastusten tuloksiin. Ensimmäisessä luvussa esitetty tarkastuslausuma perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikista edellä mainituista tekijöistä antamaan yleisarvioon. Lisäksi lukujen 4—9 liitteissä esitellään EU:n talousarviota koskevan varainhoidon seurannan ja arvioinnin osatekijöitä. |
| --- | --- |

0.4

Erityisarviot perustuvat tuloja ja kutakin menoalaa koskevien keskeisten valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin, tilien perustana olevia toimia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta saatuihin tuloksiin ja tarpeen vaatiessa muiden tarkastajien toimittamien tarkastusten tuloksiin. Ensimmäisessä luvussa esitetty tarkastuslausuma perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikista edellä mainituista tekijöistä antamaan yleisarvioon. Lisäksi lukujen 4—9 liitteissä esitellään EU:n talousarviota koskevan varainhoidon seurannan ja arvioinnin osatekijöitä.

| 0.5 | Vuosi 2005 oli ensimmäinen kokonainen vuosi, jolloin Euroopan unioniin kuului 25 jäsenvaltiota. Talouden näkökulmasta keskeinen tapahtuma oli suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotto ja konsolidoitujen tilinpäätösten laatiminen sen perusteella. Ensimmäinen luku sisältää tietoja tästä keskeisestä prosessista. Komissio on työskennellyt mainitun kattavan ja monimutkaisen muutoksen parissa viimeisten kolmen vuoden ajan, mutta kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kehittäminen on vielä tarpeen. |
| --- | --- |

0.5

Vuosi 2005 oli ensimmäinen kokonainen vuosi, jolloin Euroopan unioniin kuului 25 jäsenvaltiota. Talouden näkökulmasta keskeinen tapahtuma oli suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotto ja konsolidoitujen tilinpäätösten laatiminen sen perusteella. Ensimmäinen luku sisältää tietoja tästä keskeisestä prosessista. Komissio on työskennellyt mainitun kattavan ja monimutkaisen muutoksen parissa viimeisten kolmen vuoden ajan, mutta kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kehittäminen on vielä tarpeen.

| 0.6 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission sisäisen valvonnan järjestelmä kehittyi edelleen varainhoitovuonna 2005. Vuonna 2005 esitettiin myös varainhoitoasetuksen muutosehdotus, jonka tavoitteena oli menettelyjen yksinkertaistaminen ja kehittäminen. Vuonna 2006 on esitetty tarkistettu muutosehdotus, jossa on otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen ja muiden toimielinten lausunnot. Komissio esitti myös kaksi nykyisen varainhoitoasetuksen soveltamissäännöksiä koskevaa parannusehdotusta, joista tilintarkastustuomioistuin on niin ikään antanut lausuntonsa. |
| --- | --- |

0.6

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission sisäisen valvonnan järjestelmä kehittyi edelleen varainhoitovuonna 2005. Vuonna 2005 esitettiin myös varainhoitoasetuksen muutosehdotus, jonka tavoitteena oli menettelyjen yksinkertaistaminen ja kehittäminen. Vuonna 2006 on esitetty tarkistettu muutosehdotus, jossa on otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen ja muiden toimielinten lausunnot. Komissio esitti myös kaksi nykyisen varainhoitoasetuksen soveltamissäännöksiä koskevaa parannusehdotusta, joista tilintarkastustuomioistuin on niin ikään antanut lausuntonsa.

| 0.7 | Komissio on esittänyt muutoksia myös alakohtaisiin sääntöihin ja asetuksiin; muutosehdotukset liittyvät osittain vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymien valmisteluun. Ehdotuksiin lukeutuvat uudet tai tarkistetut asetukset omien varojen, rakennetoimien, maatalouden, sisäisten politiikkojen sekä ulkoisten toimien alalla. Tilintarkastustuomioistuin osallistuu muutosprosesseihin antamalla lausuntoja ja valvomalla tiiviisti täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

0.7

Komissio on esittänyt muutoksia myös alakohtaisiin sääntöihin ja asetuksiin; muutosehdotukset liittyvät osittain vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymien valmisteluun. Ehdotuksiin lukeutuvat uudet tai tarkistetut asetukset omien varojen, rakennetoimien, maatalouden, sisäisten politiikkojen sekä ulkoisten toimien alalla. Tilintarkastustuomioistuin osallistuu muutosprosesseihin antamalla lausuntoja ja valvomalla tiiviisti täytäntöönpanoa.

| 0.8 | Vuodesta 2000 käynnissä olleen komission uudistusohjelman olennainen osa-alue on järjestelmä, joka perustuu vuotuisiin toimintakertomuksiin ja niihin liittyviin pääjohtajien lausumiin. Mainittujen, vastuullisuuden ja tiedottamisen kannalta keskeisten välineiden laatua on parannettu. Tässä vuosikertomuksessa tuodaan kuitenkin esiin, että tilintarkastustuomioistuin on edelleen havainnut esiintyvyydeltään olennaisia virheitä useimmilla menoaloilla; aloilla sovellettavat säännöt ovat edelleen monimutkaisia ja menot perustuvat lähinnä varojen vastaanottajilta saatuihin tietoihin. Nykyisiä valvontajärjestelmiä on yhä lujitettava sekä komissiossa että jäsen- ja edunsaajavaltioissa, minkä lisäksi järjestelmiä on yhdennettävä riskinhallintaa silmällä pitäen. |
| --- | --- |

0.8

Vuodesta 2000 käynnissä olleen komission uudistusohjelman olennainen osa-alue on järjestelmä, joka perustuu vuotuisiin toimintakertomuksiin ja niihin liittyviin pääjohtajien lausumiin. Mainittujen, vastuullisuuden ja tiedottamisen kannalta keskeisten välineiden laatua on parannettu. Tässä vuosikertomuksessa tuodaan kuitenkin esiin, että tilintarkastustuomioistuin on edelleen havainnut esiintyvyydeltään olennaisia virheitä useimmilla menoaloilla; aloilla sovellettavat säännöt ovat edelleen monimutkaisia ja menot perustuvat lähinnä varojen vastaanottajilta saatuihin tietoihin. Nykyisiä valvontajärjestelmiä on yhä lujitettava sekä komissiossa että jäsen- ja edunsaajavaltioissa, minkä lisäksi järjestelmiä on yhdennettävä riskinhallintaa silmällä pitäen.

| 0.9 | ”Yhtenäistä tarkastusmallia” koskevassa lausunnossaan nro 2/2004 (2) tilintarkastustuomioistuin esitti yhteisön sisäisen valvonnan kehyksen perustamista, jonka yhteydessä:






  — | nykyisiä tai uusia järjestelmiä kehitettäisiin ja sovellettaisiin komissiossa ja jäsenvaltioissa koordinoidusti ja yhteisiä periaatteita sekä standardeja noudattaen |
| --- | --- | --- |

0.9

”Yhtenäistä tarkastusmallia” koskevassa lausunnossaan nro 2/2004 (2) tilintarkastustuomioistuin esitti yhteisön sisäisen valvonnan kehyksen perustamista, jonka yhteydessä:

—

nykyisiä tai uusia järjestelmiä kehitettäisiin ja sovellettaisiin komissiossa ja jäsenvaltioissa koordinoidusti ja yhteisiä periaatteita sekä standardeja noudattaen

| — | lisäksi valvontajärjestelmät olisi suunniteltava siten, että valvonnasta aiheutuvat kustannukset ja siitä säännönvastaisuuksiin liittyvän riskinhallinnan kannalta saatavat edut ovat tasapainossa. |
| --- | --- |

—

lisäksi valvontajärjestelmät olisi suunniteltava siten, että valvonnasta aiheutuvat kustannukset ja siitä säännönvastaisuuksiin liittyvän riskinhallinnan kannalta saatavat edut ovat tasapainossa.

| 0.10 | Komissio antoi mainittuihin aiheisiin liittyvän käsittelyn ja konsultoinnin jälkeen tammikuussa 2006 tiedonannon (3), johon sisältyi sen toimintasuunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. Komission tavoitteena on EU:n varojen vaikuttava ja tehokas sisäinen valvonta. Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu mainittuun kehitykseen myönteisesti, sillä unionin kansalaisilla on oltava kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n julkisten varojen hallinnointi on laillista ja asianmukaista. Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman tuloksia, kun asianmukaiset toimet on pantu täytäntöön ja niiden vaikutukset ovat arvioitavissa. |
| --- | --- |

0.10

Komissio antoi mainittuihin aiheisiin liittyvän käsittelyn ja konsultoinnin jälkeen tammikuussa 2006 tiedonannon (3), johon sisältyi sen toimintasuunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. Komission tavoitteena on EU:n varojen vaikuttava ja tehokas sisäinen valvonta. Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu mainittuun kehitykseen myönteisesti, sillä unionin kansalaisilla on oltava kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n julkisten varojen hallinnointi on laillista ja asianmukaista. Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman tuloksia, kun asianmukaiset toimet on pantu täytäntöön ja niiden vaikutukset ovat arvioitavissa.

---

(1)  Lukuun on koottu aiemmin tarkastuslausumaa koskevassa luvussa sekä yksittäisiä tuloja ja menoja koskevissa luvuissa esitetyt tiedot.

(2)  EUVL C 107, 30.4.2004.

(3)  KOM(2006) 9, lopullinen, 17.1.2006.

---

VUOSIKERTOMUS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

(2006/C 263/01)

SISÄLLYS

| 1. luku | – | Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot |
| --- | --- | --- |

1. luku

–

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

| 2. luku | – | Komission sisäinen valvonta |
| --- | --- | --- |

2. luku

–

Komission sisäinen valvonta

| 3. luku | – | Budjettihallinto |
| --- | --- | --- |

3. luku

–

Budjettihallinto

| 4. luku | – | Tulot |
| --- | --- | --- |

4. luku

–

Tulot

| 5. luku | – | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| --- | --- | --- |

5. luku

–

Yhteinen maatalouspolitiikka

| 6. luku | – | Rakennetoimet: aluepolitiikka, työllisyys ja sosiaalipolitiikka, maaseudun kehittäminen ja kalatalous |
| --- | --- | --- |

6. luku

–

Rakennetoimet: aluepolitiikka, työllisyys ja sosiaalipolitiikka, maaseudun kehittäminen ja kalatalous

| 7. luku | – | Sisäiset politiikat ja tutkimus |
| --- | --- | --- |

7. luku

–

Sisäiset politiikat ja tutkimus

| 8. luku | – | Ulkoiset toimet |
| --- | --- | --- |

8. luku

–

Ulkoiset toimet

| 9. luku | – | Liittymistä valmisteleva strategia |
| --- | --- | --- |

9. luku

–

Liittymistä valmisteleva strategia

| 10. luku | – | Hallintomenot |
| --- | --- | --- |

10. luku

–

Hallintomenot

| 11. luku | – | Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta |
| --- | --- | --- |

11. luku

–

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

| Liite I (1) | – | Taustatietoja yleisestä talousarviosta |
| --- | --- | --- |

Liite I (1)

–

Taustatietoja yleisestä talousarviosta

| Liite II (1) | – | Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2001 alkaen |
| --- | --- | --- |

Liite II (1)

–

Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2001 alkaen

---

(1)  Talousarvion toteuttamisesta laaditun vuosikertomuksen liitteet ovat tämän julkaisun lopussa.

---

ENSIMMÄINEN LUKU

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

SISÄLLYS

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma

Tilien luotettavuus

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Johdanto

Tilien luotettavuus

Taustatietoja

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Komission tapa hallinnoida kirjanpitojärjestelmän vaihtoa

Konsolidoitu avaava tase 1. päivältä tammikuuta 2005

Konsolidoitu tilinpäätös 31. päivältä joulukuuta 2005

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tilintarkastustuomioistuimen soveltama lähestymistapa

Tarkastustulokset vuodelta 2005

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA

I.

| I. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen”, joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” ja ”konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset”31. joulukuuta 2005 päättyneeltä varainhoitovuodelta (1). |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen”, joka sisältää ”konsolidoidun tilinpäätöksen” ja ”konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset”31. joulukuuta 2005 päättyneeltä varainhoitovuodelta (1).

| II. | ”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2005 on ensimmäinen 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän antamien kirjanpitosääntöjen perusteella laadittu konsolidoitu tilinpäätös. Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön sopiviksi (2). ”Konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset” laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella. Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtyminen edellytti muutoksia avaavaan taseeseen 1. päivältä tammikuuta 2005 sekä merkittäviä muutoksia ”konsolidoidun tilinpäätöksen” esitystapaan (3) ja sisältöön (4). |
| --- | --- |

II.

”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2005 on ensimmäinen 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän antamien kirjanpitosääntöjen perusteella laadittu konsolidoitu tilinpäätös. Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön sopiviksi (2). ”Konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset” laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella. Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtyminen edellytti muutoksia avaavaan taseeseen 1. päivältä tammikuuta 2005 sekä merkittäviä muutoksia ”konsolidoidun tilinpäätöksen” esitystapaan (3) ja sisältöön (4).

| III. | Komission tilinpitäjä konsolidoi ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” ja komissio hyväksyy konsolidoidun tilinpäätöksen. Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

III.

Komission tilinpitäjä konsolidoi ”Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen” ja komissio hyväksyy konsolidoidun tilinpäätöksen. Tilintarkastustuomioistuimen on annettava tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| IV. | Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Ne perustuvat kansainvälisiin tarkastusstandardeihin, jotka on mukautettu yhteisön toimintaympäristöön sopiviksi. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella kohtuullisen perustan jäljempänä esitettyä lausumaa varten. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista. |
| --- | --- |

IV.

Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Ne perustuvat kansainvälisiin tarkastusstandardeihin, jotka on mukautettu yhteisön toimintaympäristöön sopiviksi. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella kohtuullisen perustan jäljempänä esitettyä lausumaa varten. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista.

Tilien luotettavuus

V.

| V. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” on laadittu 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen säännösten ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Jäljempänä kohdissa VI–VIII esitetyistä seikoista aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta se antaa olennaisilta osiltaan luotettavan kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta 31. päivältä joulukuuta 2005 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” on laadittu 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen säännösten ja komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Jäljempänä kohdissa VI–VIII esitetyistä seikoista aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta se antaa olennaisilta osiltaan luotettavan kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta 31. päivältä joulukuuta 2005 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta.

| VI. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että monimutkaisen tilinpäätösprosessin yhteydessä (ks. kohta II) nykyistä taloudellisen raportoinnin järjestelmää ei ole sovellettu yhtenäisesti varsinkaan tilikauden rajaamismenettelyjen (cut-off) osalta ja että tiettyjen komission pääosastojen kirjanpitojärjestelmien avulla ei ole pystytty varmistamaan, että taloudelliset tiedot täyttävät laatuvaatimukset, minkä vuoksi alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen oli tehtävä suuri määrä korjauksia (ks. kohdat VII ja VIII). |
| --- | --- |

VI.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että monimutkaisen tilinpäätösprosessin yhteydessä (ks. kohta II) nykyistä taloudellisen raportoinnin järjestelmää ei ole sovellettu yhtenäisesti varsinkaan tilikauden rajaamismenettelyjen (cut-off) osalta ja että tiettyjen komission pääosastojen kirjanpitojärjestelmien avulla ei ole pystytty varmistamaan, että taloudelliset tiedot täyttävät laatuvaatimukset, minkä vuoksi alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen oli tehtävä suuri määrä korjauksia (ks. kohdat VII ja VIII).

| VII. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin virheitä kirjanpitojärjestelmään laskuina/menoilmoituksina ja ennakkomaksuina kirjatuissa määrissä. Kyseisiin määriin on tehty korjauksia alustavassa tilinpäätöksessä, mutta niillä on siitä huolimatta seuraava nettomääräinen taloudellinen vaikutus alla lueteltuihin konsolidoituihin tilinpäätöksiin sisältyviin osatekijöihin (ks. myös kohta VIII):






  a) | Konsolidoidussa avaavassa taseessa 1. päivältä tammikuuta 2005, jolla oikaistiin konsolidoitua päätöstasetta 31. päivältä joulukuuta 2004 uusien suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti, ilmoitetaan velat noin 47 miljoonaa euroa ja pitkä- ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 179 miljoonaa euroa liian suurina. Tämän seurauksena nettovarat ilmoitetaan noin 132 miljoonaa euroa liian suurina. |
| --- | --- | --- |

VII.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin virheitä kirjanpitojärjestelmään laskuina/menoilmoituksina ja ennakkomaksuina kirjatuissa määrissä. Kyseisiin määriin on tehty korjauksia alustavassa tilinpäätöksessä, mutta niillä on siitä huolimatta seuraava nettomääräinen taloudellinen vaikutus alla lueteltuihin konsolidoituihin tilinpäätöksiin sisältyviin osatekijöihin (ks. myös kohta VIII):

a)

Konsolidoidussa avaavassa taseessa 1. päivältä tammikuuta 2005, jolla oikaistiin konsolidoitua päätöstasetta 31. päivältä joulukuuta 2004 uusien suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti, ilmoitetaan velat noin 47 miljoonaa euroa ja pitkä- ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 179 miljoonaa euroa liian suurina. Tämän seurauksena nettovarat ilmoitetaan noin 132 miljoonaa euroa liian suurina.

| b) | Edellisessä alakohdassa mainitut virheet vaikuttivat konsolidoituun päätöstaseeseen 31. päivältä joulukuuta 2005, jossa velat ilmoitetaan noin 508 miljoonaa euroa ja pitkä- ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 822 miljoonaa euroa liian suurina. Tämän seurauksena nettovarat ilmoitetaan noin 314 miljoonaa euroa liian suurina. |
| --- | --- |

b)

Edellisessä alakohdassa mainitut virheet vaikuttivat konsolidoituun päätöstaseeseen 31. päivältä joulukuuta 2005, jossa velat ilmoitetaan noin 508 miljoonaa euroa ja pitkä- ja lyhytaikaisten ennakkomaksujen kokonaismäärä noin 822 miljoonaa euroa liian suurina. Tämän seurauksena nettovarat ilmoitetaan noin 314 miljoonaa euroa liian suurina.

| VIII. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin myös vahvistus koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtajan esittämälle yleiselle varaumalle, jonka mukaan ei ollut varmuutta siitä, oliko pääosaston osuus kokonaismäärästä merkitty oikein konsolidoituun avaavaan taseeseen 1. päivältä tammikuuta 2005 (varat 572,5 miljoonaa euroa ja velat 198,5 miljoonaa euroa) ja konsolidoituun päätöstaseeseen 31. päivältä joulukuuta 2005 (varat 382,7 miljoonaa euroa ja velat 187,3 miljoonaa euroa). Kyseisessä pääosastossa oli jätetty kirjauksia tekemättä tai niitä oli tehty kahteen kertaan tai virheellisesti, joten on mahdotonta ilmoittaa määrällisesti, miten paljon pääosaston osuus varoista ja veloista oli ilmoitettu liian suurena tai pienenä. |
| --- | --- |

VIII.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin myös vahvistus koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtajan esittämälle yleiselle varaumalle, jonka mukaan ei ollut varmuutta siitä, oliko pääosaston osuus kokonaismäärästä merkitty oikein konsolidoituun avaavaan taseeseen 1. päivältä tammikuuta 2005 (varat 572,5 miljoonaa euroa ja velat 198,5 miljoonaa euroa) ja konsolidoituun päätöstaseeseen 31. päivältä joulukuuta 2005 (varat 382,7 miljoonaa euroa ja velat 187,3 miljoonaa euroa). Kyseisessä pääosastossa oli jätetty kirjauksia tekemättä tai niitä oli tehty kahteen kertaan tai virheellisesti, joten on mahdotonta ilmoittaa määrällisesti, miten paljon pääosaston osuus varoista ja veloista oli ilmoitettu liian suurena tai pienenä.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

IX.

| IX. | Aloilla, joilla on pantu täytäntöön asianmukaisen riskinhallinnan mahdollistavat valvontajärjestelmät, Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. Tämä pätee tuloihin, sitoumuksiin sekä maksuihin, jotka liittyvät hallintomenoihin ja liittymistä edeltävään strategiaan Sapard-ohjelmaa lukuun ottamatta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi lisäksi ilmi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen osalta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen. |
| --- | --- |

Aloilla, joilla on pantu täytäntöön asianmukaisen riskinhallinnan mahdollistavat valvontajärjestelmät, Euroopan yhteisöjen lopullisen tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. Tämä pätee tuloihin, sitoumuksiin sekä maksuihin, jotka liittyvät hallintomenoihin ja liittymistä edeltävään strategiaan Sapard-ohjelmaa lukuun ottamatta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi lisäksi ilmi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen osalta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen.

| X. | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa IX esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin korostaa, että liittymistä edeltävän strategian täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin liittyy yhä huomattavia riskejä unioniin liittyvissä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa kaikkien ohjelmien ja välineiden kohdalla. |
| --- | --- |

X.

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa IX esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin korostaa, että liittymistä edeltävän strategian täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin liittyy yhä huomattavia riskejä unioniin liittyvissä jäsenvaltioissa ja ehdokasvaltioissa kaikkien ohjelmien ja välineiden kohdalla.

| XI. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että muilla aloilla maksuihin liittyi olennaisessa määrin virheitä ja että komission, jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajavaltioiden on panostettava entistä enemmän asianmukaisten valvontajärjestelmien toteuttamiseen, jotta asianomaiset riskit saadaan paremmin hallintaan. Kyseiset alat ovat yhteinen maatalouspolitiikka, rakennetoimet, sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet.






  a) | YMP-menojen osalta tilintarkastustuomioistuin sai näyttöä siitä, että sellaisiin menoihin, jotka eivät kuulu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin, liittyy suurempi riski, koska valvontajärjestelmät eivät ole yhtä tehokkaita. Tilanne on sama myös siinä tapauksessa, että kyseistä järjestelmää ei sovelleta asianmukaisesti tai että sitä on vasta alettu soveltaa. Lisäksi todettiin, että riippumaton elin on varmentanut ja validoinut yhdennetyn hallinta- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulokset riittämättömällä tavalla ja että se ei yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikan päällä. Tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jäävän YMP-tuen maksun suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten perusteella ei saada kohtuullista varmuutta yhteisön lainsäädännön noudattamisesta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaiken kaikkiaan YMP-menoihin liittyi edelleen olennaisessa määrin virheitä. |
| --- | --- | --- |

XI.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että muilla aloilla maksuihin liittyi olennaisessa määrin virheitä ja että komission, jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajavaltioiden on panostettava entistä enemmän asianmukaisten valvontajärjestelmien toteuttamiseen, jotta asianomaiset riskit saadaan paremmin hallintaan. Kyseiset alat ovat yhteinen maatalouspolitiikka, rakennetoimet, sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet.

a)

YMP-menojen osalta tilintarkastustuomioistuin sai näyttöä siitä, että sellaisiin menoihin, jotka eivät kuulu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin, liittyy suurempi riski, koska valvontajärjestelmät eivät ole yhtä tehokkaita. Tilanne on sama myös siinä tapauksessa, että kyseistä järjestelmää ei sovelleta asianmukaisesti tai että sitä on vasta alettu soveltaa. Lisäksi todettiin, että riippumaton elin on varmentanut ja validoinut yhdennetyn hallinta- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulokset riittämättömällä tavalla ja että se ei yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikan päällä. Tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jäävän YMP-tuen maksun suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten perusteella ei saada kohtuullista varmuutta yhteisön lainsäädännön noudattamisesta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaiken kaikkiaan YMP-menoihin liittyi edelleen olennaisessa määrin virheitä.

| b) | Rakennetoimien kohdalla tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen, että komission valvonta ei ole niin vaikuttavaa, että sen avulla pienennettäisiin riskiä, joka liittyy siihen, että jäsenvaltioiden vastuulle annettujen tarkastusten avulla ei pystytä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kummallakin ohjelmakaudella (1994–1999 ja 2000–2006) menoihin liittyi olennaisia säännönvastaisuuksia. Joitakin kauden 1994–1999 ohjelmia päätettiin ilman asianmukaista perustaa. |
| --- | --- |

b)

Rakennetoimien kohdalla tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen, että komission valvonta ei ole niin vaikuttavaa, että sen avulla pienennettäisiin riskiä, joka liittyy siihen, että jäsenvaltioiden vastuulle annettujen tarkastusten avulla ei pystytä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kummallakin ohjelmakaudella (1994–1999 ja 2000–2006) menoihin liittyi olennaisia säännönvastaisuuksia. Joitakin kauden 1994–1999 ohjelmia päätettiin ilman asianmukaista perustaa.

| c) | Sisäisten politiikkojen alalla on tapahtunut edistystä, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi puutteita valvontajärjestelmissä, minkä seurauksena virheiden esiintyvyys edunsaajille suoritetuissa maksuissa oli olennainen. Virheet johtuivat pääasiassa siitä, että menojen korvaamisjärjestelmät ovat monimutkaisia ja eri ohjelmia koskevat menettelyt ja ohjeet epäselviä. |
| --- | --- |

c)

Sisäisten politiikkojen alalla on tapahtunut edistystä, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi puutteita valvontajärjestelmissä, minkä seurauksena virheiden esiintyvyys edunsaajille suoritetuissa maksuissa oli olennainen. Virheet johtuivat pääasiassa siitä, että menojen korvaamisjärjestelmät ovat monimutkaisia ja eri ohjelmia koskevat menettelyt ja ohjeet epäselviä.

| d) | Ulkoisten toimien osalta komission valvontajärjestelmiin kohdistuvien parannusten vaikutus ei vielä näy täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, jolla esiintyy yhä olennainen määrä virheitä, jotka johtuvat siitä, että kyseisten elinten valvontaan ja tarkastamiseen ei sovelleta kattavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

d)

Ulkoisten toimien osalta komission valvontajärjestelmiin kohdistuvien parannusten vaikutus ei vielä näy täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, jolla esiintyy yhä olennainen määrä virheitä, jotka johtuvat siitä, että kyseisten elinten valvontaan ja tarkastamiseen ei sovelleta kattavaa lähestymistapaa.

14. syyskuuta 2006

Hubert WEBER

presidentti

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT |
| Johdanto |
| 1.1. | Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS) EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi myös täydentää lausumaa yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

Johdanto

1.1.

Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS) EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi myös täydentää lausumaa yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla.

| 1.2. | Euroopan yhteisöjen tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, missä määrin tulojen, menojen, varallisuuden ja velkojen kirjaaminen on ollut asianmukaista ja antaako tilinpäätös oikean kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa (ks. kohdat 1.5–1.58). |
| --- | --- |

1.2.

Euroopan yhteisöjen tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, missä määrin tulojen, menojen, varallisuuden ja velkojen kirjaaminen on ollut asianmukaista ja antaako tilinpäätös oikean kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa (ks. kohdat 1.5–1.58).

| 1.3. | Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa ja epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella voidaan antaa lausuma siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (ks. kohdat 1.59–1.65 monialaisten tekijöiden osalta ja luvut 2 ja 4–10 yksityiskohtien osalta). |
| --- | --- |

1.3.

Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa ja epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella voidaan antaa lausuma siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (ks. kohdat 1.59–1.65 monialaisten tekijöiden osalta ja luvut 2 ja 4–10 yksityiskohtien osalta).

| 1.4. | Mikäli komissio ei ole esittänyt järjestelmällisesti sovellettavia indikaattoreita, tilintarkastustuomioistuin on määrittänyt joitakin indikaattoreita (5), joiden avulla seurataan koko sisäisen tarkastuksen alan ja kunkin tulo- ja menoalan sisäisen tarkastuksen kehittymisen edistymistä (ks. tämän luvun ja lukujen 2 ja 4–10 liitteet). |
| --- | --- |

1.4.

Mikäli komissio ei ole esittänyt järjestelmällisesti sovellettavia indikaattoreita, tilintarkastustuomioistuin on määrittänyt joitakin indikaattoreita (5), joiden avulla seurataan koko sisäisen tarkastuksen alan ja kunkin tulo- ja menoalan sisäisen tarkastuksen kehittymisen edistymistä (ks. tämän luvun ja lukujen 2 ja 4–10 liitteet).

5

Tilien luotettavuus

Taustatietoja

| 1.5. | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat varainhoitovuoden 2005 lopullista tilinpäätöstä, jonka komission tilinpitäjä on laatinut ja komissio hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 128 ja 129 artiklan mukaisesti (6) ja joka toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle 28. heinäkuuta 2006. Tilinpäätös koostuu ”konsolidoiduista tilinpäätöksistä”, jotka kattavat erityisesti taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat, sekä ”konsolidoiduista talousarvion toteuttamista koskevista selvityksistä”, jotka kattavat varainhoitovuoden tulot ja menot. |
| --- | --- |

1.5.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat varainhoitovuoden 2005 lopullista tilinpäätöstä, jonka komission tilinpitäjä on laatinut ja komissio hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 128 ja 129 artiklan mukaisesti (6) ja joka toimitettiin tilintarkastustuomioistuimelle 28. heinäkuuta 2006. Tilinpäätös koostuu ”konsolidoiduista tilinpäätöksistä”, jotka kattavat erityisesti taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat, sekä ”konsolidoiduista talousarvion toteuttamista koskevista selvityksistä”, jotka kattavat varainhoitovuoden tulot ja menot.

6

| 1.6. | Varainhoitovuosi 2005 muodostaa merkittävän virstanpylvään niiden uusien tekijöiden täytäntöönpanossa, jotka sisältyvät komission 17 päivänä joulukuuta 2002 hyväksymään, yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamista koskevaan toimintasuunnitelmaan (7). Toimintasuunnitelmassa, joka laadittiin useiden tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämien huomautusten pohjalta, otetaan huomioon varainhoitoasetuksen säännökset (erityisesti 123–138 artikla): |
| --- | --- |

1.6.

Varainhoitovuosi 2005 muodostaa merkittävän virstanpylvään niiden uusien tekijöiden täytäntöönpanossa, jotka sisältyvät komission 17 päivänä joulukuuta 2002 hyväksymään, yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamista koskevaan toimintasuunnitelmaan (7). Toimintasuunnitelmassa, joka laadittiin useiden tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämien huomautusten pohjalta, otetaan huomioon varainhoitoasetuksen säännökset (erityisesti 123–138 artikla):

7

| — | Konsolidoidut tilinpäätökset on 1. päivästä tammikuuta 2005 alkaen laadittava suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti; konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset laaditaan varainhoitoasetuksen mukaisesti yhä kassatapahtumien perusteella. |
| --- | --- |

—

Konsolidoidut tilinpäätökset on 1. päivästä tammikuuta 2005 alkaen laadittava suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti; konsolidoidut talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset laaditaan varainhoitoasetuksen mukaisesti yhä kassatapahtumien perusteella.

| — | Talousarvioraportoinnin sisältövaatimukset eivät ole muuttuneet, mutta tilinpäätöksiin on sisällytettävä uusia osatekijöitä: tuloslaskelma (segmenttiraportointi mukaan luettuna), rahavirtalaskelma ja laskelma nettovarallisuuden muutoksista. |
| --- | --- |

—

Talousarvioraportoinnin sisältövaatimukset eivät ole muuttuneet, mutta tilinpäätöksiin on sisällytettävä uusia osatekijöitä: tuloslaskelma (segmenttiraportointi mukaan luettuna), rahavirtalaskelma ja laskelma nettovarallisuuden muutoksista.

| — | Konsolidointivaatimusta sovelletaan nyt ensimmäistä kertaa myös yhteisön eri virastoihin. |
| --- | --- |

—

Konsolidointivaatimusta sovelletaan nyt ensimmäistä kertaa myös yhteisön eri virastoihin.

| — | Uusi kirjanpitojärjestelmä pantiin täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikki kirjanpitotapahtumat – eivätkä ainoastaan kassatapahtumat – kirjataan täysimääräisesti niiden syntymishetkellä. Tarkoituksena oli, että järjestelmän sisäiset käyttäjät saisivat täten päätöksentekonsa avuksi aiempaa kattavampia ja tarkoituksenmukaisempia tietoja ja että tilinpäätöksestä tulisi myös muiden lukijoiden näkökulmasta avoimempia ja aiempaa informatiivisempia. |
| --- | --- |

—

Uusi kirjanpitojärjestelmä pantiin täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikki kirjanpitotapahtumat – eivätkä ainoastaan kassatapahtumat – kirjataan täysimääräisesti niiden syntymishetkellä. Tarkoituksena oli, että järjestelmän sisäiset käyttäjät saisivat täten päätöksentekonsa avuksi aiempaa kattavampia ja tarkoituksenmukaisempia tietoja ja että tilinpäätöksestä tulisi myös muiden lukijoiden näkökulmasta avoimempia ja aiempaa informatiivisempia.

Suoriteperusteinen kirjanpito: Suoriteperusteisen kirjanpidon merkitys perustuu siihen, että kirjanpidossa painotetaan kassatapahtumien kirjaamisen sijasta aiheutuneiden ”oikeuksien ja velvollisuuksien” välitöntä huomioon ottamista.Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtyminen vaikuttaa konsolidoituihin tileihin eritoten seuraavilla tavoilla:Ennakkomaksut: Kyseinen erä esitetään nykyään taseen vastaavaa-puolella. Ennakkomaksuilla tarkoitetaan edunsaajille etukäteen maksettuja varoja, joita ei ole vielä käytetty tai joiden osalta ei ole saatu menoilmoitusta (28 000 miljoonaa euroa).Velat: Määrät katsotaan menoiksi sen jälkeen, kun tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavat yksiköt ovat todenneet niiden aiheutumisen ja tukikelpoisuuden (74 200 miljoonaa euroa).Tilikauden rajaaminen (cut-off): Kyseisen vuoden tapahtumat on otettava huomioon sillä tilikaudella, johon ne liittyvät.Edellä mainitut määrät ovat peräisin Euroopan yhteisöjen lopullisesta tilinpäätöksestä (avaava tase 1. päivältä tammikuuta 2005).

Suoriteperusteinen kirjanpito:

Ennakkomaksut:

Velat:

Tilikauden rajaaminen (cut-off):

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 1.7. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tilien luotettavuutta koskevassa tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin aiheisiin: |
| --- | --- |

1.7.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tilien luotettavuutta koskevassa tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin aiheisiin:

| — | komission tapa hallinnoida siirtymistä kassaperusteisesta kirjanpidosta suoriteperusteiseen kirjanpitoon (ks. kohdat 1.10–1.27) |
| --- | --- |

—

komission tapa hallinnoida siirtymistä kassaperusteisesta kirjanpidosta suoriteperusteiseen kirjanpitoon (ks. kohdat 1.10–1.27)

| — | tilien eri osatekijöiden oikeellisuuden tarkistaminen (ks. kohdat 1.28–1.58). |
| --- | --- |

—

tilien eri osatekijöiden oikeellisuuden tarkistaminen (ks. kohdat 1.28–1.58).

| 1.8. | Tilintarkastustuomioistuin perehtyi kirjanpitojärjestelmän vaihdon hallinnoinnin tarkastuksessa erityisesti seuraaviin seikkoihin: |
| --- | --- |

1.8.

Tilintarkastustuomioistuin perehtyi kirjanpitojärjestelmän vaihdon hallinnoinnin tarkastuksessa erityisesti seuraaviin seikkoihin:

| — | oliko komissio varmistanut, että relevantteja tilinpäätösstandardeja noudatetaan |
| --- | --- |

—

oliko komissio varmistanut, että relevantteja tilinpäätösstandardeja noudatetaan

| — | edistävätkö komissiossa toteutetut toimenpiteet kohtuullisen varmuuden saamista siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan tilanteesta. |
| --- | --- |

—

edistävätkö komissiossa toteutetut toimenpiteet kohtuullisen varmuuden saamista siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan tilanteesta.

Tarkastuksen yhteydessä analysoitiin vuoden 2005 avaavan taseen ja päätöstaseen hyväksymisperustaa (varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti), sovellettua tilikauden rajaamismenetelmää (cut-off) ja komission tilinpäätökseen tietoja välittävien paikallisten varainhoitojärjestelmien tilannetta.

| 1.9. | Tilintarkastustuomioistuin keskittyi vuoden 2005 tilien luotettavuutta tarkastaessaan erityisesti seuraaviin tekijöihin: |
| --- | --- |

1.9.

Tilintarkastustuomioistuin keskittyi vuoden 2005 tilien luotettavuutta tarkastaessaan erityisesti seuraaviin tekijöihin:

| — | vuoden 2005 avaava tase (josta on uusien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti käytävä ilmi taseen 31. päivältä joulukuuta 2004 korjaamiseksi tehtyjen muutosten vaikutus) |
| --- | --- |

—

vuoden 2005 avaava tase (josta on uusien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti käytävä ilmi taseen 31. päivältä joulukuuta 2004 korjaamiseksi tehtyjen muutosten vaikutus)

| — | päätöstase 31. päivältä joulukuuta 2005 |
| --- | --- |

—

päätöstase 31. päivältä joulukuuta 2005

| — | tiedot, jotka eivät olleet kahden edeltävän tekijän kohdalla saatavilla edellisen järjestelmän aikana, mutta jotka on käytävä ilmi suoriteperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä (ennakkomaksut ja niihin liittyvät vakuudet, laskut/menoilmoitukset). |
| --- | --- |

—

tiedot, jotka eivät olleet kahden edeltävän tekijän kohdalla saatavilla edellisen järjestelmän aikana, mutta jotka on käytävä ilmi suoriteperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä (ennakkomaksut ja niihin liittyvät vakuudet, laskut/menoilmoitukset).

Tarkastuksen yhteydessä tehtiin analyyttisia selvityksiä ja kattavien otosten yksityiskohtaisia tarkastuksia.

Komission tapa hallinnoida kirjanpitojärjestelmän vaihtoa

Yleisen tason saavutukset

| 1.10. | Komission oli suunniteltava kirjanpitojärjestelmän uudistaminen ja pantava se täytäntöön varainhoitoasetuksessa säädetyn toimintakehyksen ja aikataulun mukaisesti. Kuten tilintarkastustuomioistuin on jo havainnut aiemmin antamissaan vuosikertomuksissa (8), tarvittaville mukautuksille ja hyväksynnöille asetettu aikataulu oli varsin kunnianhimoinen. |
| --- | --- |

1.10.

Komission oli suunniteltava kirjanpitojärjestelmän uudistaminen ja pantava se täytäntöön varainhoitoasetuksessa säädetyn toimintakehyksen ja aikataulun mukaisesti. Kuten tilintarkastustuomioistuin on jo havainnut aiemmin antamissaan vuosikertomuksissa (8), tarvittaville mukautuksille ja hyväksynnöille asetettu aikataulu oli varsin kunnianhimoinen.

8

| 1.10. | Komissio kiittää yksiköitään niiden ponnisteluista siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon hyvin tiukassa aikataulussa. |
| --- | --- |

1.10.

Komissio kiittää yksiköitään niiden ponnisteluista siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon hyvin tiukassa aikataulussa.

Jotta kirjanpitojärjestelmän nykyaikaistamisen tavoite saavutettaisiin, komissio laati hyvin yksityiskohtaisen suunnitelman, jossa määriteltiin onnistumisen kannalta keskeiset välivaiheet.

| 1.11. | Samanlaisista aiemmin toteutetuista julkishallinnon uudistuksista (9) saadut kokemukset osoittavat, että hankkeisiin, jotka ovat samaa suuruusluokkaa ja yhtä monitahoisia kuin komission kirjanpitojärjestelmän uudistaminen, liittyy monenlaisia ongelmia, jotka hankaloittavat ja viivästyttävät hankkeen täysimääräistä täytäntöönpanoa. Edellä mainitun seikan huomioon ottaen edistystä on saavutettu erityisesti seuraavien tekijöiden osalta: |
| --- | --- |

1.11.

Samanlaisista aiemmin toteutetuista julkishallinnon uudistuksista (9) saadut kokemukset osoittavat, että hankkeisiin, jotka ovat samaa suuruusluokkaa ja yhtä monitahoisia kuin komission kirjanpitojärjestelmän uudistaminen, liittyy monenlaisia ongelmia, jotka hankaloittavat ja viivästyttävät hankkeen täysimääräistä täytäntöönpanoa. Edellä mainitun seikan huomioon ottaen edistystä on saavutettu erityisesti seuraavien tekijöiden osalta:

9

| — | Komissio muutti 1. tammikuuta 2005 EU:n liikekirjanpidon kassaperusteisesta suoriteperusteiseksi. Uudet kirjanpitosäännöt (10) ja -menetelmät, uusi yhdenmukaistettu tililuettelo ja uudet konsolidointivälineet otettiin käyttöön kaikissa yhteisön toimielimissä ja virastoissa. |
| --- | --- |

—

Komissio muutti 1. tammikuuta 2005 EU:n liikekirjanpidon kassaperusteisesta suoriteperusteiseksi. Uudet kirjanpitosäännöt (10) ja -menetelmät, uusi yhdenmukaistettu tililuettelo ja uudet konsolidointivälineet otettiin käyttöön kaikissa yhteisön toimielimissä ja virastoissa.

10

| — | Asianosaisille toimitettiin yksittäiset ja konsolidoidut tilinpäätökset, jotka sisälsivät uudet pakolliset tekijät ja yksityiskohtaisempaa tietoa eri tahojen valvomista resursseista ja niiden toimintamenoista sekä kassavirtatapahtumista. |
| --- | --- |

—

Asianosaisille toimitettiin yksittäiset ja konsolidoidut tilinpäätökset, jotka sisälsivät uudet pakolliset tekijät ja yksityiskohtaisempaa tietoa eri tahojen valvomista resursseista ja niiden toimintamenoista sekä kassavirtatapahtumista.

| 1.11. | Huolimatta eräistä monimutkaisista kysymyksistä, lukuisista ongelmista ja suurista haasteista komissio onnistui viemään hankkeen läpi tärkeimpiä määräaikoja noudattaen. Keskeisiä saavutuksia olivat seuraavat: |
| --- | --- |

1.11.

Huolimatta eräistä monimutkaisista kysymyksistä, lukuisista ongelmista ja suurista haasteista komissio onnistui viemään hankkeen läpi tärkeimpiä määräaikoja noudattaen. Keskeisiä saavutuksia olivat seuraavat:

| — | Kehitettiin ATK-järjestelmiä, joilla tuetaan uusia kirjanpitovaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Kehitettiin ATK-järjestelmiä, joilla tuetaan uusia kirjanpitovaatimuksia.

| — | Uusi kirjanpitojärjestelmä otettiin siirtymävaiheen jälkeen onnistuneesti käyttöön tammikuussa 2005. |
| --- | --- |

—

Uusi kirjanpitojärjestelmä otettiin siirtymävaiheen jälkeen onnistuneesti käyttöön tammikuussa 2005.

| — | Kaikkien komission yksiköiden hallintomenettelyjä mukautettiin suoriteperusteisen kirjanpidon tarpeisiin. |
| --- | --- |

—

Kaikkien komission yksiköiden hallintomenettelyjä mukautettiin suoriteperusteisen kirjanpidon tarpeisiin.

| — | Ensimmäiset suoriteperusteiset avaavat taseet määritettiin ja validoitiin. |
| --- | --- |

—

Ensimmäiset suoriteperusteiset avaavat taseet määritettiin ja validoitiin.

| — | Kehitettiin keskitetty kassayksikkö, joka on vastuussa talouden ja rahoituksen pääosaston hallinnoimista rahoitustoimista. |
| --- | --- |

—

Kehitettiin keskitetty kassayksikkö, joka on vastuussa talouden ja rahoituksen pääosaston hallinnoimista rahoitustoimista.

| — | Kaikki yksiköt arvioivat kunkin vuoden lopun menojäämät. |
| --- | --- |

—

Kaikki yksiköt arvioivat kunkin vuoden lopun menojäämät.

| — | Komission tilinpäätös laadittiin ja konsolidoitiin muiden toimielinten ja virastojen tilinpäätösten kanssa. |
| --- | --- |

—

Komission tilinpäätös laadittiin ja konsolidoitiin muiden toimielinten ja virastojen tilinpäätösten kanssa.

Todettakoon lopuksi, että komissio on noudattanut määräaikoja, jotka varainhoitoasetuksessa on asetettu tilinpäätösten laatimiselle, ja laatinut tilinpäätöksen noudattaen kaikilta olennaisilta osin kansainvälisiä standardeja. Se on myös toiminut Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamansa sitoumuksen mukaisesti ja laatinut edistymisestään kertomuksen, jota pidettiin erityisen kunnianhimoisena.

| 1.12. | Taulukossa 1.1
  kuvataan tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2004 annetun, tilien luotettavuutta koskevan varauman seurantaa sekä eräitä muita tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomia ongelmatekijöitä, jotka tulivat (osittain) käsitellyiksi yhteisön kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä. Kuten missä tahansa uudessa tämän suuruusluokan suoriteperusteisessa kirjanpitojärjestelmässä esiintyy tässäkin yhä joitakin puutteita (ks. alla olevat kohdat). |
| --- | --- |

1.12.

Taulukossa 1.1
  kuvataan tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2004 annetun, tilien luotettavuutta koskevan varauman seurantaa sekä eräitä muita tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomia ongelmatekijöitä, jotka tulivat (osittain) käsitellyiksi yhteisön kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä. Kuten missä tahansa uudessa tämän suuruusluokan suoriteperusteisessa kirjanpitojärjestelmässä esiintyy tässäkin yhä joitakin puutteita (ks. alla olevat kohdat).

Taulukossa 1.1

| 1.12. | Komissio on todennut kaikissa uuden kirjanpitojärjestelmän (ABAC) edistymistä koskevissa kertomuksissa, että työtä on vielä jäljellä. |
| --- | --- |

1.12.

Komissio on todennut kaikissa uuden kirjanpitojärjestelmän (ABAC) edistymistä koskevissa kertomuksissa, että työtä on vielä jäljellä.

Taulukko 1.1 — Varainhoitovuodelta 2004 annetussa tarkastuslausumassa tilien luotettavuuden osalta esitettyjen huomautusten seuranta ja kirjanpitojärjestelmän uudistamisen vaikutukset tiettyihin vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004 esitettyihin huomautuksiin

| Varainhoitovuodelta 2004 annetun tarkastuslausuman sisältämät huomautukset | Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004 | Tilanteen kehittyminen |
| --- | --- | --- |
| Sekalaisiin tuloihin ja maksettuihin ennakoihin sovellettavan tehokkaan sisäisen valvonnan puuttuessa tilintarkastustuomioistuin ei voi varmistua siitä, että kaikki kyseisiin saamisiin liittyvät tase-erät on arvostettu oikein. | Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, mutta toteaa, että kyseiset ongelmat voidaan ratkaista, kun uusi kirjanpitojärjestelmä otetaan käyttöön vuonna 2005. | Tilintarkastustuomioistuin myöntää, että kaikki komission yksiköt sekä muut toimielimet ja elimet ovat tehneet tärkeää työtä laatiessaan luettelon aiemmin lopullisiksi menoiksi kirjatuista ennakkomaksumääristä. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin totesi järjestelmäanalyysin ja yksityiskohtaisen testaamisen perusteella, että taseessa esitettyjä ennakkomaksumääriä ei vielä voi pitää täydellisinä eikä riittävän luotettavina. |
| Yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä (osittain) ratkaistut ongelmat | Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004 | Tilanteen kehittyminen |
| Tarkoituksenmukaisen kirjanpitojärjestelmän puuttuessa varainhoitovuoden lopun tilinpäätöksen valmistelu perustui paljolti kirjanpidon ulkopuolisiin selvityksiin ja tähän tarkoitukseen käytetyt tiedot eivät aina liittyneet talousarviotoimiin. Lisäksi käytössä oli pääasiallisesti yhä kassaperusteisen kirjanpidon periaatteisiin perustuva kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla pääomamenoja ei voitu erottaa muista menoista eikä lopullisia maksuja ennakkomaksuista eikä edes määrittää velkojen ja saamisten määrää. Tämä vaikutti taloudellisen tuloksen laskentaan. | Uusi (suoriteperusteinen) kirjanpitojärjestelmä otettiin käyttöön tammikuussa 2005. Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös perustuu varainhoitoasetuksen ja kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta annetun komission tiedonannon mukaisesti samoihin sääntöihin ja järjestelmiin kuin edeltävän vuoden tilinpäätös. Pääomamenojen erottaminen muista menoista on yksi uuden kirjanpitojärjestelmän mukanaan tuomista parannuksista. | Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista ongelmista on ratkaistu uuden suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän käyttöönoton myötä. Tilinpäätökset laaditaan nykyisin kirjanpidosta peräisin olevien tietojen perusteella. Tilinpidon perustana ovat yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet, ja pääomamenot erotetaan muista menoista toimen kirjaamishetkellä. Ennakkomaksuja ja vielä maksamatta olevia laskuja/menoilmoituksia koskevat määrät esitetään taseessa. Nämä merkittävät muutokset, jotka vaativat edelleen kulttuurimuutosta kaikilta asianosaisilta, ovat kuitenkin johtaneet siihen, että pyydetyt tiedot toimitetaan komissiossa viipeellä ja että ensimmäistä kertaa suoriteperusteisen kirjanpidon mukaisesti laadituissa tileissä on epätarkkuuksia. |
| Tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta niiden määrien oikeellisuudesta ja täydellisyydestä, jotka on kirjattu rahoituksenvälittäjien hallussa oleviksi (1 313,6 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2004). | Komissio pystyy uuden, vuonna 2005 käyttöön otetun suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän ansiosta valvomaan ennakkomaksumääriä entistä paremmin (näihin kuuluvat myös rahoituksenvälittäjille suoritetut maksut). | Rahoituksenvälittäjien hallussa olevat määrät on vuodesta 2005 alkaen sisällytettävä ennakkomaksuihin. Kuten jo aiemmin mainittiin (ks. varainhoitovuodelta 2004 annetun tarkastuslausuman sisältämät huomautukset), tilintarkastustuomioistuin ei voi vielä pitää taseessa esitettyjä ennakkomaksumääriä täydellisinä ja riittävän luotettavina. |
| Muita tilien esittämiseen liittyviä puutteita ilmenee yhä tiettyjen maatalousmenojen ja maksettuina esitettyjen, suorittamatta olevien ennakkomaksujen (modulaatio) kohdalla ja siinä, että eläkeoikeuksista aiheutuvaa varausta on käsitelty kirjanpidossa tavalla, joka häivyttää menoerän vaikutuksen taloudelliseen tulokseen. | Nykyistä tuen mukauttamismenetelmää ollaan asteittain lakkauttamassa, eikä talousarviokirjanpidossa noudatettavaa kirjauskäytäntöä ole enää näiden viimeisten soveltamisvuosien aikana tarkoitus muuttaa. Liikekirjanpidossa sovellettavaa kirjauskäytäntöä sen sijaan tarkastellaan parhaillaan osana vuonna 2005 toteutettavaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä. Eläkeoikeuksia tarkastellaan uudelleen, kun käytettävissä on julkiseen sektoriin sovellettava, eläkkeiden käsittelyä koskeva IPSAS-standardi. | Mukautettavat varat esitetään nykyisin taseessa ennakkomaksuja koskevan otsakkeen alla siihen saakka, kunnes ne käytetään; maksujen talousarviokäsittely on pysynyt samana. Vaikka eläkkeiden käsittelyä koskevaa IPSAS-standardia ei vielä ole, eläkeoikeudet kirjataan nykyisin tuloslaskelmaan ilman vastaavia saamisia jäsenvaltioilta. |
| Tilinpäätöksen liitetiedoissa ei edelleenkään esitetä riittäviä eikä tarkkoja tietoja siitä, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia tiettyihin tapahtumiin, eikä niistä käy myöskään ilmi korjausten mahdollinen suuruusluokka. Lisäksi tileihin voivat väliaikaisesti vaikuttaa myös eräät muut epävarmuustekijät. | Vuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen on lisätty huomautus, jossa todetaan, että suurin osa komission vuoden aikana suorittamista maksuista on alustavia ja että maksuihin vaikuttavat hyvin monenlaiset seikat. Komissio on ottanut käyttöön uudet kirjanpitosäännöt, joiden vaikutusten pitäisi näkyä vuoden 2005 tilinpäätöksessä. Komissio tutkii, voidaanko aiempia vuosia koskevien korjausten taloudellisesta vaikutuksesta antaa parempia tietoja. Muiden epävarmuustekijöiden osalta (kuten todistuksen myöntävien elinten antamat huomautuksia sisältävät tai kielteiset lausunnot tai maksajavirastojen tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan komission päätöksen lykkääminen) asianomaiset menot muodostavat yleensä vain osan kokonaismenoista. | Liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoja siitä, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia joihinkin tapahtumiin. Niissä ei kuitenkaan erotella selvästi tarkistettuja ja sittemmin tarkastettuja ja hyväksyttyjä menoja menoista, jotka edellyttävät lisätarkastuksia. |

Varainhoitovuodelta 2004 annetun tarkastuslausuman sisältämät huomautukset

Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004

Tilanteen kehittyminen

Sekalaisiin tuloihin ja maksettuihin ennakoihin sovellettavan tehokkaan sisäisen valvonnan puuttuessa tilintarkastustuomioistuin ei voi varmistua siitä, että kaikki kyseisiin saamisiin liittyvät tase-erät on arvostettu oikein.

Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, mutta toteaa, että kyseiset ongelmat voidaan ratkaista, kun uusi kirjanpitojärjestelmä otetaan käyttöön vuonna 2005.

Tilintarkastustuomioistuin myöntää, että kaikki komission yksiköt sekä muut toimielimet ja elimet ovat tehneet tärkeää työtä laatiessaan luettelon aiemmin lopullisiksi menoiksi kirjatuista ennakkomaksumääristä. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin totesi järjestelmäanalyysin ja yksityiskohtaisen testaamisen perusteella, että taseessa esitettyjä ennakkomaksumääriä ei vielä voi pitää täydellisinä eikä riittävän luotettavina.

Yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä (osittain) ratkaistut ongelmat

Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2004

Tilanteen kehittyminen

Tarkoituksenmukaisen kirjanpitojärjestelmän puuttuessa varainhoitovuoden lopun tilinpäätöksen valmistelu perustui paljolti kirjanpidon ulkopuolisiin selvityksiin ja tähän tarkoitukseen käytetyt tiedot eivät aina liittyneet talousarviotoimiin. Lisäksi käytössä oli pääasiallisesti yhä kassaperusteisen kirjanpidon periaatteisiin perustuva kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla pääomamenoja ei voitu erottaa muista menoista eikä lopullisia maksuja ennakkomaksuista eikä edes määrittää velkojen ja saamisten määrää. Tämä vaikutti taloudellisen tuloksen laskentaan.

Uusi (suoriteperusteinen) kirjanpitojärjestelmä otettiin käyttöön tammikuussa 2005. Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös perustuu varainhoitoasetuksen ja kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta annetun komission tiedonannon mukaisesti samoihin sääntöihin ja järjestelmiin kuin edeltävän vuoden tilinpäätös. Pääomamenojen erottaminen muista menoista on yksi uuden kirjanpitojärjestelmän mukanaan tuomista parannuksista.

Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista ongelmista on ratkaistu uuden suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän käyttöönoton myötä. Tilinpäätökset laaditaan nykyisin kirjanpidosta peräisin olevien tietojen perusteella. Tilinpidon perustana ovat yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet, ja pääomamenot erotetaan muista menoista toimen kirjaamishetkellä. Ennakkomaksuja ja vielä maksamatta olevia laskuja/menoilmoituksia koskevat määrät esitetään taseessa. Nämä merkittävät muutokset, jotka vaativat edelleen kulttuurimuutosta kaikilta asianosaisilta, ovat kuitenkin johtaneet siihen, että pyydetyt tiedot toimitetaan komissiossa viipeellä ja että ensimmäistä kertaa suoriteperusteisen kirjanpidon mukaisesti laadituissa tileissä on epätarkkuuksia.

Tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta niiden määrien oikeellisuudesta ja täydellisyydestä, jotka on kirjattu rahoituksenvälittäjien hallussa oleviksi (1 313,6 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2004).

Komissio pystyy uuden, vuonna 2005 käyttöön otetun suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän ansiosta valvomaan ennakkomaksumääriä entistä paremmin (näihin kuuluvat myös rahoituksenvälittäjille suoritetut maksut).

Rahoituksenvälittäjien hallussa olevat määrät on vuodesta 2005 alkaen sisällytettävä ennakkomaksuihin. Kuten jo aiemmin mainittiin (ks. varainhoitovuodelta 2004 annetun tarkastuslausuman sisältämät huomautukset), tilintarkastustuomioistuin ei voi vielä pitää taseessa esitettyjä ennakkomaksumääriä täydellisinä ja riittävän luotettavina.

Muita tilien esittämiseen liittyviä puutteita ilmenee yhä tiettyjen maatalousmenojen ja maksettuina esitettyjen, suorittamatta olevien ennakkomaksujen (modulaatio) kohdalla ja siinä, että eläkeoikeuksista aiheutuvaa varausta on käsitelty kirjanpidossa tavalla, joka häivyttää menoerän vaikutuksen taloudelliseen tulokseen.

Nykyistä tuen mukauttamismenetelmää ollaan asteittain lakkauttamassa, eikä talousarviokirjanpidossa noudatettavaa kirjauskäytäntöä ole enää näiden viimeisten soveltamisvuosien aikana tarkoitus muuttaa. Liikekirjanpidossa sovellettavaa kirjauskäytäntöä sen sijaan tarkastellaan parhaillaan osana vuonna 2005 toteutettavaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä. Eläkeoikeuksia tarkastellaan uudelleen, kun käytettävissä on julkiseen sektoriin sovellettava, eläkkeiden käsittelyä koskeva IPSAS-standardi.

Mukautettavat varat esitetään nykyisin taseessa ennakkomaksuja koskevan otsakkeen alla siihen saakka, kunnes ne käytetään; maksujen talousarviokäsittely on pysynyt samana. Vaikka eläkkeiden käsittelyä koskevaa IPSAS-standardia ei vielä ole, eläkeoikeudet kirjataan nykyisin tuloslaskelmaan ilman vastaavia saamisia jäsenvaltioilta.

Tilinpäätöksen liitetiedoissa ei edelleenkään esitetä riittäviä eikä tarkkoja tietoja siitä, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia tiettyihin tapahtumiin, eikä niistä käy myöskään ilmi korjausten mahdollinen suuruusluokka. Lisäksi tileihin voivat väliaikaisesti vaikuttaa myös eräät muut epävarmuustekijät.

Vuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen on lisätty huomautus, jossa todetaan, että suurin osa komission vuoden aikana suorittamista maksuista on alustavia ja että maksuihin vaikuttavat hyvin monenlaiset seikat. Komissio on ottanut käyttöön uudet kirjanpitosäännöt, joiden vaikutusten pitäisi näkyä vuoden 2005 tilinpäätöksessä. Komissio tutkii, voidaanko aiempia vuosia koskevien korjausten taloudellisesta vaikutuksesta antaa parempia tietoja. Muiden epävarmuustekijöiden osalta (kuten todistuksen myöntävien elinten antamat huomautuksia sisältävät tai kielteiset lausunnot tai maksajavirastojen tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan komission päätöksen lykkääminen) asianomaiset menot muodostavat yleensä vain osan kokonaismenoista.

Liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoja siitä, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia joihinkin tapahtumiin. Niissä ei kuitenkaan erotella selvästi tarkistettuja ja sittemmin tarkastettuja ja hyväksyttyjä menoja menoista, jotka edellyttävät lisätarkastuksia.

Komissiossa tehdyt havainnot

Vuoden 2005 tilinpäätösten laatiminen viivästyi komissiossa

| 1.13. | Komission vuoden 2005 tilinpäätösten valmisteluprosessissa keskeisessä asemassa olivat yleisen tilikauden rajaamismenetelmän (cut-off) soveltaminen/komission tilinpitäjän antamien ohjeiden noudattaminen eri pääosastoissa ja kaikkien tulojen ja menojen hyväksyjien tekemien avaavien taseiden ja päätöstaseiden hyväksyminen (11). Nämä hyväksynnät annettiin erityisesti operatiivisissa pääosastoissa useimmissa tapauksissa viipeellä. |
| --- | --- |

1.13.

Komission vuoden 2005 tilinpäätösten valmisteluprosessissa keskeisessä asemassa olivat yleisen tilikauden rajaamismenetelmän (cut-off) soveltaminen/komission tilinpitäjän antamien ohjeiden noudattaminen eri pääosastoissa ja kaikkien tulojen ja menojen hyväksyjien tekemien avaavien taseiden ja päätöstaseiden hyväksyminen (11). Nämä hyväksynnät annettiin erityisesti operatiivisissa pääosastoissa useimmissa tapauksissa viipeellä.

11

| 1.13. | Budjettipääosaston laatimissa kunnianhimoisissa aikatauluissa ei aivan pysytty. Hyvässä työohjelmassa on yleensä jonkin verran liikkumavaraa mahdollisia viiveitä varten. Näin oli myös komission laatimissa aikatauluissa. Huolimatta sisäisistä viiveistä komissio pystyi noudattamaan varainhoitoasetuksessa asetettua määräaikaa ja esittämään tilinpäätökset ajallaan. |
| --- | --- |

1.13.

Budjettipääosaston laatimissa kunnianhimoisissa aikatauluissa ei aivan pysytty. Hyvässä työohjelmassa on yleensä jonkin verran liikkumavaraa mahdollisia viiveitä varten. Näin oli myös komission laatimissa aikatauluissa. Huolimatta sisäisistä viiveistä komissio pystyi noudattamaan varainhoitoasetuksessa asetettua määräaikaa ja esittämään tilinpäätökset ajallaan.

| 1.14. | Monissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa pääosastoissa havaittiin useita tietojen hyväksyntää koskevia puutteita: Valvonta oli puutteellista, tehtävän suorittamista varten ei ollut tarpeeksi henkilöstöä eikä hyväksyntää koskeva asiakirja-aineisto ollut asianmukainen. Joidenkin operatiivisten pääosastojen laatimien vuotuisten toimintakertomusten rahoitusselvityksiin sisältyvissä määrissä esiintyi virheitä (ks. kohta 1.16). |
| --- | --- |

1.14.

Monissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa pääosastoissa havaittiin useita tietojen hyväksyntää koskevia puutteita: Valvonta oli puutteellista, tehtävän suorittamista varten ei ollut tarpeeksi henkilöstöä eikä hyväksyntää koskeva asiakirja-aineisto ollut asianmukainen. Joidenkin operatiivisten pääosastojen laatimien vuotuisten toimintakertomusten rahoitusselvityksiin sisältyvissä määrissä esiintyi virheitä (ks. kohta 1.16).

| 1.14. | Komission yksiköt ponnistelivat lähdes kahden vuoden ajan tunnistaakseen ja kirjatakseen tiedot, jotka eivät sisältyneet entiseen järjestelmään. |
| --- | --- |

1.14.

Komission yksiköt ponnistelivat lähdes kahden vuoden ajan tunnistaakseen ja kirjatakseen tiedot, jotka eivät sisältyneet entiseen järjestelmään.

Kyseisiä tietoja tarkastettiin ja validoitiin kussakin pääosastossa avaavaa tasetta varten, ja loppujen lopuksi kaikki pääjohtajat yhtä lukuun ottamatta validoivat virallisesti pääosastojensa avaavat taseet ja päätöstaseet.

Komissio on tietoinen siitä, että kirjanpidon valvontaympäristöä on parannettava joiltakin osin. Valvontaympäristön päivittäminen/tehostaminen on tarkoitus toteuttaa keskipitkällä aikavälillä. Eräät toimenpiteet saatiin päätökseen vuoden 2005 aikana, kun taas toiset pannaan täytäntöön vuosina 2006 ja 2007.

Vuonna 2005 käytössä olivat ensi kertaa täydelliset luvut pääosastoittain. Tilien erittelyssä esiintyi joitakin ongelmia pääosastoissa, ja tästä syystä eräiden pääosastojen vuotuisten toimintakertomusten rahoitusselvityksessä oleviin lukuihin jäi pieniä virheitä. Nämä eivät kuitenkaan vaikuttaneet koko komission tilinpäätökseen.

| 1.15. | Tulojen ja menojen hyväksyjät eivät olleet useinkaan saaneet valmiiksi/vakioineet yksittäisiä pääosastojen käyttöön tarkoitettuja menettelyjä ennen tilinpäätöksen esittämistä. Tämän vuoksi pääosastot tekivät tilikauden rajaamismenettelyn yhteydessä tehtävät kirjaukset avaavaan taseeseen ja päätöstaseeseen ilman vakioitua metodologista perustaa soveltamalla yleistä tilikauden rajaamismenettelyä/noudattamalla komission tilinpitäjän antamia ohjeita. |
| --- | --- |

1.15.

Tulojen ja menojen hyväksyjät eivät olleet useinkaan saaneet valmiiksi/vakioineet yksittäisiä pääosastojen käyttöön tarkoitettuja menettelyjä ennen tilinpäätöksen esittämistä. Tämän vuoksi pääosastot tekivät tilikauden rajaamismenettelyn yhteydessä tehtävät kirjaukset avaavaan taseeseen ja päätöstaseeseen ilman vakioitua metodologista perustaa soveltamalla yleistä tilikauden rajaamismenettelyä/noudattamalla komission tilinpitäjän antamia ohjeita.

| 1.15. | Koska julkisella sektorilla ei ollut käytettävissä vertailulukuja päättämismenettelyä varten, etusijalle asetettiin päättämismenettelyyn liittyvien lopullisten lukujen laskeminen, ei niinkään menetelmien hiominen. |
| --- | --- |

1.15.

Koska julkisella sektorilla ei ollut käytettävissä vertailulukuja päättämismenettelyä varten, etusijalle asetettiin päättämismenettelyyn liittyvien lopullisten lukujen laskeminen, ei niinkään menetelmien hiominen.

Kirjanpitoyksiköt kuitenkin laativat päättämismenettelyä varten selkeät ohjeet, joita kaikkien komission yksiköiden on noudatettava. Eräissä kysymyksissä pääosastot saivat itse tehdä valinnat tietyistä vaihtoehdoista omien toimialojensa operatiivisten erityispiirteiden pohjalta.

Vaikka kaikkia noudatettuja menetelmiä ei validoitu, asianmukaisesta täytäntöönpanosta huolehdittiin esimerkiksi seuraavin keinoin: palautteen antaminen ja saadun palautteen tarkastelu, työryhmien järjestäminen ja ohjauksen tarjoaminen yksiköille.

| 1.16. | Myös resurssijohtajia (12) pyydettiin hyväksymään virallisesti taloudelliset raportit, joihin myös erityisesti avaavat taseet ja päätöstaseet kuuluvat, vuotuisten toimintakertomusten valmistelun yhteydessä (eli maaliskuun 2006 lopussa). Budjettipääosastolle oli asetettu sama määräaika kuin muille, joten kaikkia raportteja ei saatu hyväksytyiksi ennen kuin alustava tilinpäätös oli saatu valmiiksi. Lopulliset tilinpäätökset saatiin hyväksytyiksi määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

1.16.

Myös resurssijohtajia (12) pyydettiin hyväksymään virallisesti taloudelliset raportit, joihin myös erityisesti avaavat taseet ja päätöstaseet kuuluvat, vuotuisten toimintakertomusten valmistelun yhteydessä (eli maaliskuun 2006 lopussa). Budjettipääosastolle oli asetettu sama määräaika kuin muille, joten kaikkia raportteja ei saatu hyväksytyiksi ennen kuin alustava tilinpäätös oli saatu valmiiksi. Lopulliset tilinpäätökset saatiin hyväksytyiksi määräaikaan mennessä.

12

| 1.17. | Kohdassa 1.13 mainitut viipeet vaikuttivat tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin yksityiskohtaisiin tarkastuksiin, koska tilintarkastustuomioistuin saamiin sekä ennen tilikauden päättämistä (18. tammikuuta 2006) laadittuihin että sen jälkeen laadittuihin (15. maaliskuuta 2006) avaaviin taseisiin tehtiin yhä muutoksia. Konsolidoitu alustava tilinpäätös ja täydellinen alustava avaava tase, josta käy ilmi uusien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti taseen (31. päivältä joulukuuta 2004) korjaamiseksi tehtyjen muutosten vaikutus, saatiin 31. maaliskuuta 2006. |
| --- | --- |

1.17.

Kohdassa 1.13 mainitut viipeet vaikuttivat tilintarkastustuomioistuimen toimittamiin yksityiskohtaisiin tarkastuksiin, koska tilintarkastustuomioistuin saamiin sekä ennen tilikauden päättämistä (18. tammikuuta 2006) laadittuihin että sen jälkeen laadittuihin (15. maaliskuuta 2006) avaaviin taseisiin tehtiin yhä muutoksia. Konsolidoitu alustava tilinpäätös ja täydellinen alustava avaava tase, josta käy ilmi uusien kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti taseen (31. päivältä joulukuuta 2004) korjaamiseksi tehtyjen muutosten vaikutus, saatiin 31. maaliskuuta 2006.

| 1.17. | Komissio ymmärtää, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyö oli tänä vuonna haastavaa, sillä myös komissio koki koko hankkeen erittäin vaativana. |
| --- | --- |

1.17.

Komissio ymmärtää, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyö oli tänä vuonna haastavaa, sillä myös komissio koki koko hankkeen erittäin vaativana.

Siitä huolimatta

| — | toiminnassa noudatettiin asianmukaisia menettelyjä ja järjestelmä dokumentoitiin, |
| --- | --- |

—

toiminnassa noudatettiin asianmukaisia menettelyjä ja järjestelmä dokumentoitiin,

| — | päättämismenettelyä lukuun ottamatta kaikki taseet vietiin järjestelmään tammikuussa 2005, |
| --- | --- |

—

päättämismenettelyä lukuun ottamatta kaikki taseet vietiin järjestelmään tammikuussa 2005,

| — | vuoden 2005 puolivälissä noin 95 prosenttia taseista oli vahvistettu ja |
| --- | --- |

—

vuoden 2005 puolivälissä noin 95 prosenttia taseista oli vahvistettu ja

| — | sen jälkeen tehdyt muutokset dokumentoitiin, ja toteutettiin jäljitysketju. |
| --- | --- |

—

sen jälkeen tehdyt muutokset dokumentoitiin, ja toteutettiin jäljitysketju.

Keskuskirjanpitojärjestelmässä (ABAC) esiintyy edelleen joitakin vähäisiä ongelmia, mutta paikallisissa kirjanpidon osajärjestelmissä on yhä olennaisia ongelmia

| 1.18. | Keskuskirjanpitojärjestelmän turvallisuutta lisäävän, kattavan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon jälkeen päätökseen on saatava vielä jäljellä olevat kaksi tehtävää: käyttöoikeuksien tarkistaminen budjettipääosastossa ja keskuskirjanpitojärjestelmän työnkulkujärjestelmän (Workflow) (13) turvallisuuden uudelleenarviointi. Budjettipääosaston pääjohtaja ei pidä merkittävänä sitä, että kyseiset tehtävät ovat yhä suorittamatta, erityisesti siitä syystä, että käytössä on vaikuttava seurantajärjestelmä. Täten vuotuisessa toimintakertomuksessa 2004 esitetty järjestelmän turvallisuutta ja käyttöoikeuksia koskeva varauma poistettiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että keskuskirjanpitojärjestelmän turvallisuus on parantunut. |
| --- | --- |

1.18.

Keskuskirjanpitojärjestelmän turvallisuutta lisäävän, kattavan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon jälkeen päätökseen on saatava vielä jäljellä olevat kaksi tehtävää: käyttöoikeuksien tarkistaminen budjettipääosastossa ja keskuskirjanpitojärjestelmän työnkulkujärjestelmän (Workflow) (13) turvallisuuden uudelleenarviointi. Budjettipääosaston pääjohtaja ei pidä merkittävänä sitä, että kyseiset tehtävät ovat yhä suorittamatta, erityisesti siitä syystä, että käytössä on vaikuttava seurantajärjestelmä. Täten vuotuisessa toimintakertomuksessa 2004 esitetty järjestelmän turvallisuutta ja käyttöoikeuksia koskeva varauma poistettiin. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että keskuskirjanpitojärjestelmän turvallisuus on parantunut.

13

| 1.19. | Monet pääosastot käyttävät omia tietoteknisiä järjestelmiään, kun on kyse varainhallinnosta ja keskuskirjanpitojärjestelmään sovellusliittymän kautta lähetettävien tapahtumien luomisesta. Tällaisten järjestelmien hyväksymiseen ja uudenaikaistamiseen kuluu tavallista kauemmin aikaa. |
| --- | --- |

1.19.

Monet pääosastot käyttävät omia tietoteknisiä järjestelmiään, kun on kyse varainhallinnosta ja keskuskirjanpitojärjestelmään sovellusliittymän kautta lähetettävien tapahtumien luomisesta. Tällaisten järjestelmien hyväksymiseen ja uudenaikaistamiseen kuluu tavallista kauemmin aikaa.

| 1.19. | Koska tilanne muuttuu jatkuvasti, kirjanpitoyksiköiden validointiryhmän on seurattava tilannetta. Kyseinen yksikkö otti 1. kesäkuuta 2006 käyttöön menettelyn paikallisiin järjestelmiin tehtävien muutosten hyväksymiseksi varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.19.

Koska tilanne muuttuu jatkuvasti, kirjanpitoyksiköiden validointiryhmän on seurattava tilannetta. Kyseinen yksikkö otti 1. kesäkuuta 2006 käyttöön menettelyn paikallisiin järjestelmiin tehtävien muutosten hyväksymiseksi varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen mukaisesti.

| 1.20. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti ohjelman, jonka yhteydessä komission tilinpitäjän yksiköt olivat vuonna 2005 toimittaneet perusteelliset paikallisten kirjanpitojärjestelmien tarkastukset 13 pääosastossa (joista kahdeksan kohdalla oli vuonna 2004 tehdyssä korkean tason arvioinnissa havaittu riskejä (14) ja joista viisi muuta oli valittu niiden taloudellisen merkityksen ja/tai niiden monimutkaisen organisaatiorakenteen takia (15)). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että komission tilinpitäjän päätös olla hyväksymättä olennaisten puutteiden takia EuropeAid-yhteistyötoimiston, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja ulkosuhteiden pääosaston paikallisia järjestelmiä, oli perusteltu. Joissain tapauksissa jäi kuitenkin epäselväksi, miksi tilinpitäjä ei ollut antanut huomautuksia sisältävää hyväksyntää, vaikka useiden hyväksymisperusteiden kohdalla tulokset eivät olleet riittävän hyviä. |
| --- | --- |

1.20.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti ohjelman, jonka yhteydessä komission tilinpitäjän yksiköt olivat vuonna 2005 toimittaneet perusteelliset paikallisten kirjanpitojärjestelmien tarkastukset 13 pääosastossa (joista kahdeksan kohdalla oli vuonna 2004 tehdyssä korkean tason arvioinnissa havaittu riskejä (14) ja joista viisi muuta oli valittu niiden taloudellisen merkityksen ja/tai niiden monimutkaisen organisaatiorakenteen takia (15)). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että komission tilinpitäjän päätös olla hyväksymättä olennaisten puutteiden takia EuropeAid-yhteistyötoimiston, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja ulkosuhteiden pääosaston paikallisia järjestelmiä, oli perusteltu. Joissain tapauksissa jäi kuitenkin epäselväksi, miksi tilinpitäjä ei ollut antanut huomautuksia sisältävää hyväksyntää, vaikka useiden hyväksymisperusteiden kohdalla tulokset eivät olleet riittävän hyviä.

14

15

| 1.20. | Hyväksymismenettely ei ole tarkastus. Sen johtopäätöksiä ei voi verrata tarkastuslausumiin. Paikallisten järjestelmien hyväksyminen on suhteellisen uutta, ja sen tarkoituksena on panna varainhoitoasetuksen 61 artikla täytäntöön. Hyväksymisestä raportoivia validointikertomuksia laaditaan, jotta tilinpitäjä saa riittävät tiedot hyväksymisestä. Menettelyn laajuutta ja rajoituksia kuvataan validointikertomusten johdannossa. |
| --- | --- |

1.20.

Hyväksymismenettely ei ole tarkastus. Sen johtopäätöksiä ei voi verrata tarkastuslausumiin. Paikallisten järjestelmien hyväksyminen on suhteellisen uutta, ja sen tarkoituksena on panna varainhoitoasetuksen 61 artikla täytäntöön. Hyväksymisestä raportoivia validointikertomuksia laaditaan, jotta tilinpitäjä saa riittävät tiedot hyväksymisestä. Menettelyn laajuutta ja rajoituksia kuvataan validointikertomusten johdannossa.

| 1.21. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatujen tulosten sekä ratkaisematta olevien ongelmakohtien perusteella suurinta osaa komission tilinpitäjän paikallisista järjestelmistä antamista myönteisistä hyväksyntälausumista on pidettävä ehdollisina tai huomautuksia sisältävinä hyväksyntöinä. Tästä ovat osoituksena myös monialaisten kysymysten määrä ja merkitys (16) sekä komission tilinpitäjän vuoden 2005 lopussa laatimassa lopullisessa selvityksessä painotetut lisäpohdintaa vaativat kysymykset (17). |
| --- | --- |

1.21.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että saatujen tulosten sekä ratkaisematta olevien ongelmakohtien perusteella suurinta osaa komission tilinpitäjän paikallisista järjestelmistä antamista myönteisistä hyväksyntälausumista on pidettävä ehdollisina tai huomautuksia sisältävinä hyväksyntöinä. Tästä ovat osoituksena myös monialaisten kysymysten määrä ja merkitys (16) sekä komission tilinpitäjän vuoden 2005 lopussa laatimassa lopullisessa selvityksessä painotetut lisäpohdintaa vaativat kysymykset (17).

16

17

| 1.21. | Kirjanpitoyksiköt ovat sitoutuneet seuraamaan vuoden 2005 validointikertomuksissa mainittuja lisäpohdintaa vaativia kysymyksiä. |
| --- | --- |

1.21.

Kirjanpitoyksiköt ovat sitoutuneet seuraamaan vuoden 2005 validointikertomuksissa mainittuja lisäpohdintaa vaativia kysymyksiä.

Seuranta on tarkoitus toteuttaa kaikissa yksiköissä. Budjettipääosastossa ja tietotekniikan pääosastossa seuranta koskee ABAC-järjestelmää.

Kirjanpitojärjestelmien ja -tietojen laadun parantamiseen tähtäävä toiminta alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen

Komission toteuttamat toimet lopullisen tilinpäätöksen virheettömyyden varmistamiseksi

| 1.22. | Budjettipääosaston pääjohtaja esitti lausumassaan varauman (ks. kohdat 1.18–1.21 ja 1.28–1.58), jossa todettiin, että kolmea paikallista järjestelmää ei hyväksytty ja että kirjanpidon johdonmukaisuutta koskevat tarkastukset on yhä saattamatta päätökseen; kyseiselle varaumalle saatiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa vahvistus. Lausumassa havaittujen puutteiden yhteisvaikutusta koskevissa yleisissä päätelmissä budjettipääosaston pääjohtaja totesi, että budjettipääosasto ja muut komission yksiköt ryhtyvät lisätoimiin jäljellä olevien virheiden tai epävarmuustekijöiden osalta ja pyrkivät edelleen vuonna 2006 tehostamaan yhteisön keskuskirjanpitojärjestelmää. [...] Tätä varten on varmistettava, että välineet, kuten koulutus, asiakirja-aineistot ja tietotekniikkajärjestelmät, ovat asianmukaisia, ja tehtävä kulttuurimuutosta edistävää työtä. Näin mahdollistetaan kohtuullisen varmuuden saaminen lausumassa esitetyt ajatukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.22.

Budjettipääosaston pääjohtaja esitti lausumassaan varauman (ks. kohdat 1.18–1.21 ja 1.28–1.58), jossa todettiin, että kolmea paikallista järjestelmää ei hyväksytty ja että kirjanpidon johdonmukaisuutta koskevat tarkastukset on yhä saattamatta päätökseen; kyseiselle varaumalle saatiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa vahvistus. Lausumassa havaittujen puutteiden yhteisvaikutusta koskevissa yleisissä päätelmissä budjettipääosaston pääjohtaja totesi, että budjettipääosasto ja muut komission yksiköt ryhtyvät lisätoimiin jäljellä olevien virheiden tai epävarmuustekijöiden osalta ja pyrkivät edelleen vuonna 2006 tehostamaan yhteisön keskuskirjanpitojärjestelmää. [...] Tätä varten on varmistettava, että välineet, kuten koulutus, asiakirja-aineistot ja tietotekniikkajärjestelmät, ovat asianmukaisia, ja tehtävä kulttuurimuutosta edistävää työtä. Näin mahdollistetaan kohtuullisen varmuuden saaminen lausumassa esitetyt ajatukset huomioon ottaen.

| 1.22. | Komissio arvostaa yksikköjensä ponnisteluja suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisessä. Kirjanpitoyksiköt eivät ole kuitenkaan hyväksyneet kolmea paikallista järjestelmää. Tästä syystä budjettipääosaston pääjohtaja esitti 31. maaliskuuta 2006 järjestelmää koskevan alustavan ja määräaikaisen varauman vuoden 2005 toimintakertomuksessaan. Varauman esittämiseen vaikutti myös se, että tilintarkastustuomioistuimen oli tarkoitus tarkastaa alustava tilinpäätös, minkä vuoksi oikaisuja joudutaan ehkä tekemään ennen kuin lopullinen tilinpäätös voidaan hyväksyä 31. heinäkuuta 2006. |
| --- | --- |

1.22.

Komissio arvostaa yksikköjensä ponnisteluja suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisessä. Kirjanpitoyksiköt eivät ole kuitenkaan hyväksyneet kolmea paikallista järjestelmää. Tästä syystä budjettipääosaston pääjohtaja esitti 31. maaliskuuta 2006 järjestelmää koskevan alustavan ja määräaikaisen varauman vuoden 2005 toimintakertomuksessaan. Varauman esittämiseen vaikutti myös se, että tilintarkastustuomioistuimen oli tarkoitus tarkastaa alustava tilinpäätös, minkä vuoksi oikaisuja joudutaan ehkä tekemään ennen kuin lopullinen tilinpäätös voidaan hyväksyä 31. heinäkuuta 2006.

| 1.23. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja esitti myös varauman, jonka mukaan komission taseeseen sisältyvien määrien oikeellisuudesta ei ole varmuutta. Vaikka komission yksiköt ja tilintarkastustuomioistuin havaitsivat huomattavia riskitekijöitä myös muissa pääosastoissa, yksikään toinen tulojen ja menojen hyväksyjä ei esittänyt varaumia (18). Kaikkiaan 40 resurssijohtajasta 26 totesi, että vuotuisissa toimintakertomuksissa havaituista puutteista johtuen ja/tai ottaen huomioon, että tämä on ensimmäinen vuosi, kun alustava tilinpäätös tehdään suoriteperusteisen kirjanpidon perusteella, tarkistuksia ja tarvittaessa korjauksia on kenties tehtävä ennen lopullista tilinpäätöstä. |
| --- | --- |

1.23.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja esitti myös varauman, jonka mukaan komission taseeseen sisältyvien määrien oikeellisuudesta ei ole varmuutta. Vaikka komission yksiköt ja tilintarkastustuomioistuin havaitsivat huomattavia riskitekijöitä myös muissa pääosastoissa, yksikään toinen tulojen ja menojen hyväksyjä ei esittänyt varaumia (18). Kaikkiaan 40 resurssijohtajasta 26 totesi, että vuotuisissa toimintakertomuksissa havaituista puutteista johtuen ja/tai ottaen huomioon, että tämä on ensimmäinen vuosi, kun alustava tilinpäätös tehdään suoriteperusteisen kirjanpidon perusteella, tarkistuksia ja tarvittaessa korjauksia on kenties tehtävä ennen lopullista tilinpäätöstä.

18

| 1.23. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston paikallinen APPFIN-kirjanpitojärjestelmä ei vastannut täysin suoriteperusteisen kirjanpidon vaatimuksia, ja kyseisen pääosaston avaavan taseen ja päätöstaseen välillä oli eroja. Paikallista järjestelmää ollaan parhaillaan muuttamassa, joten tulevaisuudessa toimet käsitellään asianmukaisesti. Aiemmat virheet saadaan todennäköisesti korjattua vuoden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

1.23.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston paikallinen APPFIN-kirjanpitojärjestelmä ei vastannut täysin suoriteperusteisen kirjanpidon vaatimuksia, ja kyseisen pääosaston avaavan taseen ja päätöstaseen välillä oli eroja. Paikallista järjestelmää ollaan parhaillaan muuttamassa, joten tulevaisuudessa toimet käsitellään asianmukaisesti. Aiemmat virheet saadaan todennäköisesti korjattua vuoden loppuun mennessä.

Vaikka koulutuksen ja kulttuurin pääosasto pyrki korjaamaan tilinpäätösluvut, lopullisia lukuja koskevaa varaumaa ei poistettu.

Muut varaumat johtuivat siitä, että tarkastuksia ei ollut saatu päätökseen 31. maaliskuuta 2006 mennessä. Pääosastojen tai tarkastajien havaitsemat ongelmat korjattiin mahdollisuuksien mukaan lopullisessa tilinpäätöksessä.

Konsolidoinnin soveltamisala

| 1.24. | Komission tilinpitäjän hyväksymässä kirjanpitosäännössä nro 1 määritelty konsolidoinnin soveltamisala on varainhoitoasetuksen (19) 121 artiklassa tarkoitettua soveltamisalaa laajempi (esimerkiksi siltä osin, että konsolidointivaatimus koskee myös yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää ja virastoja, joihin ei sovelleta varainhoitoasetuksen 185 artiklaa) (20). |
| --- | --- |

1.24.

Komission tilinpitäjän hyväksymässä kirjanpitosäännössä nro 1 määritelty konsolidoinnin soveltamisala on varainhoitoasetuksen (19) 121 artiklassa tarkoitettua soveltamisalaa laajempi (esimerkiksi siltä osin, että konsolidointivaatimus koskee myös yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää ja virastoja, joihin ei sovelleta varainhoitoasetuksen 185 artiklaa) (20).

19

20

| 1.24. | Kirjanpitosäännössä nro 1 määritellyssä konsolidoinnin soveltamisalassa, joka perustuu kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin, on otettu huomioon valvonnan periaate. Toisaalta varainhoitoasetuksen 121 artiklassa mainitaan ainoastaan toimielinten ja avustusta saavien virastojen konsolidointi. |
| --- | --- |

1.24.

Kirjanpitosäännössä nro 1 määritellyssä konsolidoinnin soveltamisalassa, joka perustuu kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin, on otettu huomioon valvonnan periaate. Toisaalta varainhoitoasetuksen 121 artiklassa mainitaan ainoastaan toimielinten ja avustusta saavien virastojen konsolidointi.

Jotta kirjanpitosääntö ja varainhoitoasetus eivät olisi keskenään ristiriidassa, on ehdotettu varainhoitoasetuksen 121 artiklan muuttamista koko asetuksen tarkistamisen yhteydessä siten, että artiklassa mainittaisiin kaikkien valvonnan alaisten elinten konsolidointi kirjanpitosäännön nro 1 mukaisesti.

| 1.25. | Tästä huolimatta yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä ja kyseiset kaksi virastoa (yhteisön kasvilajikevirasto ja sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto) eivät sisältyneet vuoden 2005 konsolidoituun tilinpäätökseen (ks. myös kohta 1.29). Tilintarkastustuomioistuin analysoi Euroopan yhteisöjen tapaa valvoa yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää, ja katsoi sen perusteella, että sitä ei olisi pitänyt sisällyttää kirjanpitosäännössä nro 1 määrättyyn konsolidoinnin soveltamisalaan; soveltamisala olisi näin ollen arvioitava uudelleen. |
| --- | --- |

1.25.

Tästä huolimatta yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä ja kyseiset kaksi virastoa (yhteisön kasvilajikevirasto ja sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto) eivät sisältyneet vuoden 2005 konsolidoituun tilinpäätökseen (ks. myös kohta 1.29). Tilintarkastustuomioistuin analysoi Euroopan yhteisöjen tapaa valvoa yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää, ja katsoi sen perusteella, että sitä ei olisi pitänyt sisällyttää kirjanpitosäännössä nro 1 määrättyyn konsolidoinnin soveltamisalaan; soveltamisala olisi näin ollen arvioitava uudelleen.

| 1.25. | Kirjanpitosääntöä on tarkoitus päivittää siten, että yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä jätetään konsolidoinnin ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.25.

Kirjanpitosääntöä on tarkoitus päivittää siten, että yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä jätetään konsolidoinnin ulkopuolelle.

Varainhoitoasetuksessa kyseiset kaksi virastoa on jätetty konsolidoinnin ulkopuolelle käytännön syistä. Sisämarkkinoilla toimivassa yhdenmukaistamisvirastossa ei edelleenkään haluta, että virasto sisällytetään konsolidointivaatimuksen piiriin. Yhteisön kasvilajikevirasto sen sijaan suostui konsolidointiin, mutta suostumus tuli liian myöhään vuoden 2005 konsolidointia ajatellen. Kuten tuomioistuin toteaa kohdassa 1.29, virastojen jättämisellä konsolidoinnin ulkopuolelle ei juuri ollut vaikutusta.

Parhaillaan toteutettavien toimien vaikutus

| 1.26. | Tilintarkastustuomioistuin käsitteli antamassaan lausunnossa nro 2/2001 (lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta) (21) riskejä, jotka johtuvat siitä, että tilintarkastustuomioistuimelle toimitetuissa alustavissa konsolidoiduissa tilinpäätöksissä esitetty tilanne ei ole vielä vakaa. Tilintarkastustuomioistuin painotti, että ”alustavat tilinpäätökset ovat kattavia ja johdonmukaisia tilinpäätöksiä, jotka on laadittu asianmukaisella tavalla ja säädetyssä määräajassa. Ne ovat alustavia vain siinä mielessä, että komissio ei ole hyväksynyt niitä vielä virallisesti ja niihin voidaan siten tehdä tarvittaessa tilintarkastustuomioistuimen yksiköiden ehdottamia muutoksia”. |
| --- | --- |

1.26.

Tilintarkastustuomioistuin käsitteli antamassaan lausunnossa nro 2/2001 (lausunto ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta) (21) riskejä, jotka johtuvat siitä, että tilintarkastustuomioistuimelle toimitetuissa alustavissa konsolidoiduissa tilinpäätöksissä esitetty tilanne ei ole vielä vakaa. Tilintarkastustuomioistuin painotti, että ”alustavat tilinpäätökset ovat kattavia ja johdonmukaisia tilinpäätöksiä, jotka on laadittu asianmukaisella tavalla ja säädetyssä määräajassa. Ne ovat alustavia vain siinä mielessä, että komissio ei ole hyväksynyt niitä vielä virallisesti ja niihin voidaan siten tehdä tarvittaessa tilintarkastustuomioistuimen yksiköiden ehdottamia muutoksia”.

21

| 1.27. | Komissio ei noudattanut jälkimmäistä periaatetta, jonka mukaan ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen ehdottamat muutokset tehdään, koska vuosi 2005 oli siirtymävuosi. Täten komission oli varmistettava, että tilintarkastustuomioistuimelle ilmoitettiin asianmukaisessa muodossa ja määräajassa korjauksista, jotka komission mukaan oli tarpeen tehdä alustavaa tilinpäätöstä koskevan jatkuvan työn pohjalta. |
| --- | --- |

1.27.

Komissio ei noudattanut jälkimmäistä periaatetta, jonka mukaan ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen ehdottamat muutokset tehdään, koska vuosi 2005 oli siirtymävuosi. Täten komission oli varmistettava, että tilintarkastustuomioistuimelle ilmoitettiin asianmukaisessa muodossa ja määräajassa korjauksista, jotka komission mukaan oli tarpeen tehdä alustavaa tilinpäätöstä koskevan jatkuvan työn pohjalta.

| 1.27. | Tätä periaatetta on vaikea noudattaa, sillä alustavat tilinpäätökset on nyt hyväksyttävä samaan päivään mennessä kuin vuotuiset toimintakertomukset. Pyrkimyksenä on kuitenkin tehdä mahdollisimman vähän muutoksia. |
| --- | --- |

1.27.

Tätä periaatetta on vaikea noudattaa, sillä alustavat tilinpäätökset on nyt hyväksyttävä samaan päivään mennessä kuin vuotuiset toimintakertomukset. Pyrkimyksenä on kuitenkin tehdä mahdollisimman vähän muutoksia.

Alustavat tilinpäätökset perustuivat kaikkiin tietoihin, jotka olivat saatavilla niitä laadittaessa. Tehdyt muutokset perustuivat päivitettyihin tietoihin, tilintarkastustuomioistuimen havaitsemiin virheisiin ja sellaisiin pääosastojen pyytämiin korjauksiin, joita ei voitu tehdä ennen 31. maaliskuuta 2006. Kaikki muutokset on dokumentoitu ja selvitetty tuomioistuimelle.

Konsolidoitu avaava tase 1. päivältä tammikuuta 2005

| 1.28. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti niiden korjausten asianmukaisuuden ja oikeellisuuden, jotka oli tehty konsolidoidun tilinpäätöksen (1. päivältä tammikuuta 2005) valmistelua varten ja joiden tarkoituksena oli muuttaa 31. joulukuuta 2004 tehtyihin konsolidoituihin tilinpäätöksiin sisältyviä määriä ja tietoja uuden suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaiseen muotoon. Seuraavissa kohdissa käsitellään kyseistä korjauksia koskevaa tarkastusta (ks. kohdat 1.29–1.49). |
| --- | --- |

1.28.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti niiden korjausten asianmukaisuuden ja oikeellisuuden, jotka oli tehty konsolidoidun tilinpäätöksen (1. päivältä tammikuuta 2005) valmistelua varten ja joiden tarkoituksena oli muuttaa 31. joulukuuta 2004 tehtyihin konsolidoituihin tilinpäätöksiin sisältyviä määriä ja tietoja uuden suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaiseen muotoon. Seuraavissa kohdissa käsitellään kyseistä korjauksia koskevaa tarkastusta (ks. kohdat 1.29–1.49).

| 1.29. | Muutosten vaikutus kohdistuu lähes kokonaan komission tilinpäätöksiin. Konsolidointia sovelletaan ensimmäistä kertaa virastoihin, mutta sillä on ollut vain vähän vaikutusta konsolidoituihin tileihin; soveltamisalan laajentamisen vaikutukset näkyvät lähinnä kassasaldon kasvuna. Kahden viraston jättäminen konsolidoinnin ulkopuolelle ei vaikuttanut oikean ja riittävän kuvan saamiseen. |
| --- | --- |

1.29.

Muutosten vaikutus kohdistuu lähes kokonaan komission tilinpäätöksiin. Konsolidointia sovelletaan ensimmäistä kertaa virastoihin, mutta sillä on ollut vain vähän vaikutusta konsolidoituihin tileihin; soveltamisalan laajentamisen vaikutukset näkyvät lähinnä kassasaldon kasvuna. Kahden viraston jättäminen konsolidoinnin ulkopuolelle ei vaikuttanut oikean ja riittävän kuvan saamiseen.

Erät, joihin tehtiin vähäisiä korjauksia

| 1.30. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi erät, joihin oli tehty vain vähäisiä korjauksia; tarkastuksessa ei tehty merkittäviä havaintoja (kyseiset erät olivat aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, lyhytaikaiset sijoitukset, lainat, pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset (22), vaihto-omaisuus, työsuhde-etuudet, riski- ja kuluvaraukset, rahoitus- tai muut velat sekä varaukset). |
| --- | --- |

1.30.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi erät, joihin oli tehty vain vähäisiä korjauksia; tarkastuksessa ei tehty merkittäviä havaintoja (kyseiset erät olivat aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, lyhytaikaiset sijoitukset, lainat, pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset (22), vaihto-omaisuus, työsuhde-etuudet, riski- ja kuluvaraukset, rahoitus- tai muut velat sekä varaukset).

22

| 1.30. | Alaviitteessä 18 mainittuja velallisluetteloon 31. joulukuuta sisältyviä määriä koskevat tiedot eivät olleet saatavilla. |
| --- | --- |

1.30.

Alaviitteessä 18 mainittuja velallisluetteloon 31. joulukuuta sisältyviä määriä koskevat tiedot eivät olleet saatavilla.

Ennakkomaksut

| 1.31. | Ennakkomaksuilla tarkoitetaan edunsaajille myönnettäviä käteisennakkoja. Jos edunsaajille ei aiheudu tukikelpoisia menoja sopimuksessa määriteltynä aikana, heidän on palautettava etukäteen maksettu rahoitus yhteisöille. |
| --- | --- |

1.31.

Ennakkomaksuilla tarkoitetaan edunsaajille myönnettäviä käteisennakkoja. Jos edunsaajille ei aiheudu tukikelpoisia menoja sopimuksessa määriteltynä aikana, heidän on palautettava etukäteen maksettu rahoitus yhteisöille.

| 1.32. | Tilintarkastustuomioistuin on jo usean vuoden aikana todennut, että tiettyihin saamisiin liittyvät tase-erät aiheuttavat ongelmia, koska ennakkomaksut kirjataan lopullisina menoina eikä perittäviä määriä kirjata välittömästi (23). Tilintarkastustuomioistuin esitti kyseisinä vuosina edellä mainittujen kysymysten osalta tilinpäätöstä koskevia huomautuksia (24). |
| --- | --- |

1.32.

Tilintarkastustuomioistuin on jo usean vuoden aikana todennut, että tiettyihin saamisiin liittyvät tase-erät aiheuttavat ongelmia, koska ennakkomaksut kirjataan lopullisina menoina eikä perittäviä määriä kirjata välittömästi (23). Tilintarkastustuomioistuin esitti kyseisinä vuosina edellä mainittujen kysymysten osalta tilinpäätöstä koskevia huomautuksia (24).

23

24

| 1.33. | Näiden puutteiden korjaamiseksi kaikki toimielimet ja virastot laativat vuonna 2004 luettelon kaikista 31. joulukuuta 2004 mennessä selvittämättömistä ennakkomaksuista; luetteloon merkittiin noin 30 000 ennakkomaksua, joiden kokonaismäärä oli 28 013 miljoonaa euroa (25). |
| --- | --- |

1.33.

Näiden puutteiden korjaamiseksi kaikki toimielimet ja virastot laativat vuonna 2004 luettelon kaikista 31. joulukuuta 2004 mennessä selvittämättömistä ennakkomaksuista; luetteloon merkittiin noin 30 000 ennakkomaksua, joiden kokonaismäärä oli 28 013 miljoonaa euroa (25).

25

| 1.33. | Uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti laadittiin luettelo ennakkomaksuista, ja tammikuusta 2005 alkaen kaikki selvittämättömät ennakkomaksut on kirjattu taseen vastaaviin. |
| --- | --- |

1.33.

Uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti laadittiin luettelo ennakkomaksuista, ja tammikuusta 2005 alkaen kaikki selvittämättömät ennakkomaksut on kirjattu taseen vastaaviin.

| 1.34. | Kaikkia teknisiä tai käsitteellisiä kysymyksiä ja täytäntöönpano-ongelmia, joista osa oli havaittu jo varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessa (26), ei kuitenkaan ollut ratkaistu avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) myötä. Seuraavissa kohdissa käsitellään jäljellä olevia puutteita. |
| --- | --- |

1.34.

Kaikkia teknisiä tai käsitteellisiä kysymyksiä ja täytäntöönpano-ongelmia, joista osa oli havaittu jo varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessa (26), ei kuitenkaan ollut ratkaistu avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) myötä. Seuraavissa kohdissa käsitellään jäljellä olevia puutteita.

26

| 1.34. | Kuten komission vastauksissa varainhoitovuotta 2004 koskevaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen todettiin, ennakkomaksujen seurannassa on otettava huomioon kolmansien osapuolten kanssa tehtyjen sopimusten vaihtelevat ehdot. Taseen nettosaldosta näkyy kuitenkin jäljellä olevien ennakkomaksujen todellinen tilanne. |
| --- | --- |

1.34.

Kuten komission vastauksissa varainhoitovuotta 2004 koskevaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen todettiin, ennakkomaksujen seurannassa on otettava huomioon kolmansien osapuolten kanssa tehtyjen sopimusten vaihtelevat ehdot. Taseen nettosaldosta näkyy kuitenkin jäljellä olevien ennakkomaksujen todellinen tilanne.

| 1.35. | Kirjanpitojärjestelmään sisältyvistä, marraskuuhun 2005 mennessä tehdyistä ennakkomaksukirjauksista koostuvasta perusjoukosta poimittiin 147 ennakkomaksutapahtuman edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellisen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä: |
| --- | --- |

1.35.

Kirjanpitojärjestelmään sisältyvistä, marraskuuhun 2005 mennessä tehdyistä ennakkomaksukirjauksista koostuvasta perusjoukosta poimittiin 147 ennakkomaksutapahtuman edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellisen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä:

| — | ennakkomaksumäärät oli kirjattu virheellisesti |
| --- | --- |

—

ennakkomaksumäärät oli kirjattu virheellisesti

| — | kirjaukset koskivat ennakkomaksuja, jotka oli jo tarkastettu ja hyväksytty ennen 1. tammikuuta 2005. |
| --- | --- |

—

kirjaukset koskivat ennakkomaksuja, jotka oli jo tarkastettu ja hyväksytty ennen 1. tammikuuta 2005.

| 1.35. | Komissio tarkastaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tapaukset. |
| --- | --- |

1.35.

Komissio tarkastaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tapaukset.

| 1.36. | Ennakkomaksujen kirjausten erittelyä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat avaavan taseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat: |
| --- | --- |

1.36.

Ennakkomaksujen kirjausten erittelyä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat avaavan taseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat:

| 1.36. | |
| --- | --- |

1.36.

| — | Jaettaessa ennakkomaksut pitkäaikaisiin (21 285 miljoonaa euroa) ja lyhytaikaisiin (6 728 miljoonaa euroa) otettiin huomioon ainoastaan rakennerahastojen, koheesiorahaston, ISPA:n (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja solidaarisuusrahaston ohjelmakauden 2000–2006 määrät. Tämän seurauksena pitkäaikaisten ennakkomaksujen osuus aliarvioitiin ja vastaavasti lyhytaikaisten ennakkomaksujen osuus yliarvioitiin, koska muissa toiminta-alojen sopimuksissa ennakkomaksut, joiden voimassaoloaikaa oli jäljellä yli vuosi, luokiteltiin lyhytaikaisiksi. |
| --- | --- |

—

Jaettaessa ennakkomaksut pitkäaikaisiin (21 285 miljoonaa euroa) ja lyhytaikaisiin (6 728 miljoonaa euroa) otettiin huomioon ainoastaan rakennerahastojen, koheesiorahaston, ISPA:n (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja solidaarisuusrahaston ohjelmakauden 2000–2006 määrät. Tämän seurauksena pitkäaikaisten ennakkomaksujen osuus aliarvioitiin ja vastaavasti lyhytaikaisten ennakkomaksujen osuus yliarvioitiin, koska muissa toiminta-alojen sopimuksissa ennakkomaksut, joiden voimassaoloaikaa oli jäljellä yli vuosi, luokiteltiin lyhytaikaisiksi.

| — | Jako pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin koskee ainoastaan rakennerahastoja, sillä pitkäaikaiset ennakkomaksut muodostavat komission todellisen pitkäaikaisen ennakkorahoituksen. Muilla toiminta-alueilla pitkäaikaisia määriä ei voitu ilmaista määrällisesti, ja jako voidaan tehdä vain hankkeiden toteutusta koskevien arvioiden pohjalta. Kun vuoden 2006 tilinpäätöstä tehdään, komissiolla on jo kahden vuoden kokemukset uudesta kirjanpitojärjestelmästä sekä enemmän tietoa, jonka perusteella jaon soveltuvuutta voidaan arvioida. |
| --- | --- |

—

Jako pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin koskee ainoastaan rakennerahastoja, sillä pitkäaikaiset ennakkomaksut muodostavat komission todellisen pitkäaikaisen ennakkorahoituksen. Muilla toiminta-alueilla pitkäaikaisia määriä ei voitu ilmaista määrällisesti, ja jako voidaan tehdä vain hankkeiden toteutusta koskevien arvioiden pohjalta. Kun vuoden 2006 tilinpäätöstä tehdään, komissiolla on jo kahden vuoden kokemukset uudesta kirjanpitojärjestelmästä sekä enemmän tietoa, jonka perusteella jaon soveltuvuutta voidaan arvioida.

| — | Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia (27). |
| --- | --- |

—

Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia (27).

27

| — | Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu. |
| --- | --- |

—

Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu.

Velat

| 1.37. | Velkoihin sisältyvät ennen kaikkea menojäämät, joita käsitellään tilikauden rajaamista (cut-off) koskevassa osiossa (ks. kohdat 1.42–1.46), ja lyhytaikaiset velat, jotka koostuvat laskuista ja menoilmoituksista. Tässä osiossa käsitellään lyhytaikaisia velkoja koskevia tilintarkastustuomioistuimen havaintoja. |
| --- | --- |

1.37.

Velkoihin sisältyvät ennen kaikkea menojäämät, joita käsitellään tilikauden rajaamista (cut-off) koskevassa osiossa (ks. kohdat 1.42–1.46), ja lyhytaikaiset velat, jotka koostuvat laskuista ja menoilmoituksista. Tässä osiossa käsitellään lyhytaikaisia velkoja koskevia tilintarkastustuomioistuimen havaintoja.

| 1.38. | Vuoden 2004 viimeisellä neljänneksellä alettiin laatia lyhytaikaisia velkoja koskevaa luetteloa, joka sisältää noin 7 000 laskua ja menoilmoitusta, jotka oli saatu, mutta joita ei ollut maksettu 1. tammikuuta 2005 mennessä; lyhytaikaisten velkojen kokonaisnettomääräksi saatiin 9 412 miljoonaa euroa (28). |
| --- | --- |

1.38.

Vuoden 2004 viimeisellä neljänneksellä alettiin laatia lyhytaikaisia velkoja koskevaa luetteloa, joka sisältää noin 7 000 laskua ja menoilmoitusta, jotka oli saatu, mutta joita ei ollut maksettu 1. tammikuuta 2005 mennessä; lyhytaikaisten velkojen kokonaisnettomääräksi saatiin 9 412 miljoonaa euroa (28).

28

| 1.39. | Kaikkia teknisiä kysymyksiä ja täytäntöönpano-ongelmia ei ollut ratkaistu avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) (29) esittämiseen mennessä. Seuraavissa kohdissa käsitellään niistä johtuvia jäljellä olevia puutteita. |
| --- | --- |

1.39.

Kaikkia teknisiä kysymyksiä ja täytäntöönpano-ongelmia ei ollut ratkaistu avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) (29) esittämiseen mennessä. Seuraavissa kohdissa käsitellään niistä johtuvia jäljellä olevia puutteita.

29

| 1.39. | Komissio aikoo parantaa sisäistä valvontaansa ratkaistakseen eräissä pääosastoissa vielä jäljellä olevat tekniset kysymykset ja ongelmat. |
| --- | --- |

1.39.

Komissio aikoo parantaa sisäistä valvontaansa ratkaistakseen eräissä pääosastoissa vielä jäljellä olevat tekniset kysymykset ja ongelmat.

| 1.40. | Kirjanpitojärjestelmään kirjattujen velkojen (tilanne marraskuussa 2005) perusjoukosta poimittujen 141 laskun/menoilmoituksen edustavan otoksen tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä: |
| --- | --- |

1.40.

Kirjanpitojärjestelmään kirjattujen velkojen (tilanne marraskuussa 2005) perusjoukosta poimittujen 141 laskun/menoilmoituksen edustavan otoksen tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä:

| — | laskujen tai menoilmoitusten määrät oli kirjattu virheellisesti |
| --- | --- |

—

laskujen tai menoilmoitusten määrät oli kirjattu virheellisesti

| — | laskut tai menoilmoitukset oli kirjattu, vaikka ne oli jo maksettu. |
| --- | --- |

—

laskut tai menoilmoitukset oli kirjattu, vaikka ne oli jo maksettu.

| 1.40. | Komissio aikoo tutkia ne kuusi virhettä, jotka löytyivät 141 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

1.40.

Komissio aikoo tutkia ne kuusi virhettä, jotka löytyivät 141 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen.

| 1.41. | Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia. |
| --- | --- |

1.41.

Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia.

| 1.41. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu. |
| --- | --- |

1.41.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu.

Tilikauden rajaamismenettelyn osatekijät

| 1.42. | Yksi suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen päätekijöistä on varmistaa, että kyseisen vuoden tapahtumat otetaan huomioon sinä kirjanpitokautena, johon ne liittyvät (tilikauden rajaaminen). Erityisesti on arvioitava yhteisön varojen saajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja, joita ei ole vielä ilmoitettu (menojäämä), tuloja, joita ei ole vielä saatu, vaikka palvelut on jo suoritettu, tavarat toimitettu tai jos on olemassa oikeudellinen sitoumus (tulojäämä), tai kuluvana vuonna kirjattuja menoja tai tuloja, jotka liittyvät seuraaviin kausiin (lykätyt menot tai tulot). |
| --- | --- |

1.42.

Yksi suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen päätekijöistä on varmistaa, että kyseisen vuoden tapahtumat otetaan huomioon sinä kirjanpitokautena, johon ne liittyvät (tilikauden rajaaminen). Erityisesti on arvioitava yhteisön varojen saajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja, joita ei ole vielä ilmoitettu (menojäämä), tuloja, joita ei ole vielä saatu, vaikka palvelut on jo suoritettu, tavarat toimitettu tai jos on olemassa oikeudellinen sitoumus (tulojäämä), tai kuluvana vuonna kirjattuja menoja tai tuloja, jotka liittyvät seuraaviin kausiin (lykätyt menot tai tulot).

| 1.43. | Menojäämien korjaukset olivat yhteensä 64 205 miljoonaa euroa (30). Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa muita tilikauden rajaamismenettelyn osatekijöitä koskevassa tarkastuksessa ei käynyt ilmi merkittäviä virheitä. Seuraavissa kohdissa käsitellään menojäämiä koskevia havaintoja. |
| --- | --- |

1.43.

Menojäämien korjaukset olivat yhteensä 64 205 miljoonaa euroa (30). Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa muita tilikauden rajaamismenettelyn osatekijöitä koskevassa tarkastuksessa ei käynyt ilmi merkittäviä virheitä. Seuraavissa kohdissa käsitellään menojäämiä koskevia havaintoja.

30

| 1.44. | Kuten edellä kuvattiin (ks. kohta 1.15), pääosastot eivät saaneet yleisen rajaamismenettelyn täytäntöönpanoa toteutettua ennen asianomaisten kirjausten tekemistä. Useimmat pääosastot eivät myöskään testanneet riittävissä määrin, varmistaako kehitetty menetelmä, että kyseisen vuoden tapahtumat otetaan huomioon sinä tilikautena, johon ne liittyvät. Kun pidetään mielessä, että vuonna 2005 tilikauden rajaamismenettelyä sovellettiin ensimmäistä kertaa, ja lisäksi otetaan huomioon yhteisöjen toiminnan erityisominaisuudet, tämä tarkoittaa sitä, että ei ole olemassa vertailumetodeja, joiden avulla voitaisiin tarkistaa menetelmien ja laskelmien tulosten asianmukaisuus. |
| --- | --- |

1.44.

Kuten edellä kuvattiin (ks. kohta 1.15), pääosastot eivät saaneet yleisen rajaamismenettelyn täytäntöönpanoa toteutettua ennen asianomaisten kirjausten tekemistä. Useimmat pääosastot eivät myöskään testanneet riittävissä määrin, varmistaako kehitetty menetelmä, että kyseisen vuoden tapahtumat otetaan huomioon sinä tilikautena, johon ne liittyvät. Kun pidetään mielessä, että vuonna 2005 tilikauden rajaamismenettelyä sovellettiin ensimmäistä kertaa, ja lisäksi otetaan huomioon yhteisöjen toiminnan erityisominaisuudet, tämä tarkoittaa sitä, että ei ole olemassa vertailumetodeja, joiden avulla voitaisiin tarkistaa menetelmien ja laskelmien tulosten asianmukaisuus.

| 1.44. | Komissio panee merkille, että täytäntöönpanoa/valvontaa koskevia huomautuksia lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin ei kommentoi itse menetelmää. |
| --- | --- |

1.44.

Komissio panee merkille, että täytäntöönpanoa/valvontaa koskevia huomautuksia lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin ei kommentoi itse menetelmää.

Vuoden 2006 päättämismenettelyssä on tarkoitus suorittaa aiempaa perusteellisempia tarkastuksia ensimmäisen vuoden kokemusten pohjalta.

| 1.45. | Laskelmien virheettömyys vaarantui useissa pääosastoissa seuraavien tilikauden rajaamismenettelyissä havaittujen puutteiden takia: |
| --- | --- |

1.45.

Laskelmien virheettömyys vaarantui useissa pääosastoissa seuraavien tilikauden rajaamismenettelyissä havaittujen puutteiden takia:

| — | pääosastot tarkistivat vain osan laskelmien tuloksista |
| --- | --- |

—

pääosastot tarkistivat vain osan laskelmien tuloksista

| — | käytetyt tiedot eivät joissain tapauksissa täyttäneet laatuvaatimuksia |
| --- | --- |

—

käytetyt tiedot eivät joissain tapauksissa täyttäneet laatuvaatimuksia

| — | kaikki tietämys ja työtehtävät olivat usein vain yhden ihmisen varassa ilman asianmukaista valvontaa. |
| --- | --- |

—

kaikki tietämys ja työtehtävät olivat usein vain yhden ihmisen varassa ilman asianmukaista valvontaa.

| 1.45. | Komissio aikoo vuonna 2006 valvoa tarkemmin päättämismenetelmien soveltamista. |
| --- | --- |

1.45.

Komissio aikoo vuonna 2006 valvoa tarkemmin päättämismenetelmien soveltamista.

| 1.46. | Kaikki pääosastot (aluepolitiikan, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoja lukuun ottamatta) päättivät arvioida menojäämät kaikkien voimassa olevien sopimusten pohjalta. Kaikki tarkastetut pääosastot (koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa lukuun ottamatta) pystyivät täsmäyttämään laskelmissa käytetyt tiedot peruskirjanpitotietoihin. Täsmäyttämättä jäivät tietyt selittämättömät erot, jotka tosin eivät olleet olennaisia, mutta niiden perusteella saadaan kuitenkin vahvistus edellä esitetylle havainnolle, jonka mukaan tietyntasoinen riski on olemassa (ks. kohta 1.45). |
| --- | --- |

1.46.

Kaikki pääosastot (aluepolitiikan, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastoja lukuun ottamatta) päättivät arvioida menojäämät kaikkien voimassa olevien sopimusten pohjalta. Kaikki tarkastetut pääosastot (koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa lukuun ottamatta) pystyivät täsmäyttämään laskelmissa käytetyt tiedot peruskirjanpitotietoihin. Täsmäyttämättä jäivät tietyt selittämättömät erot, jotka tosin eivät olleet olennaisia, mutta niiden perusteella saadaan kuitenkin vahvistus edellä esitetylle havainnolle, jonka mukaan tietyntasoinen riski on olemassa (ks. kohta 1.45).

| 1.46. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat menojäämien väärästä käsittelystä, on korjattu. |
| --- | --- |

1.46.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat menojäämien väärästä käsittelystä, on korjattu.

Rakenne ja esitystapa

| 1.47. | Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen vuoksi tehdyistä korjauksista johtuen avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) vastattavien kokonaismäärä on vastaavien kokonaismäärää 51 597 miljoonaa euroa suurempi; sitä vastoin ennen korjauksia vastaavien kokonaismäärä oli vastattavien kokonaismäärää 14 507 miljoonaa euroa suurempi. |
| --- | --- |

1.47.

Suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen vuoksi tehdyistä korjauksista johtuen avaavan taseen (1. päivältä tammikuuta 2005) vastattavien kokonaismäärä on vastaavien kokonaismäärää 51 597 miljoonaa euroa suurempi; sitä vastoin ennen korjauksia vastaavien kokonaismäärä oli vastattavien kokonaismäärää 14 507 miljoonaa euroa suurempi.

| 1.48. | Pääsääntöisesti tämä muutos johtuu siitä, että ennakkomaksujen (kokonaismäärä 28 013 miljoonaa euroa) kirjaaminen ei kompensoi menojäämien (kokonaismäärä 64 205 miljoonaa euroa) kirjaamista. Lisäksi pitkäaikaiset saamiset ovat vähentyneet huomattavasti, koska toimielinten jäseniä ja henkilöstöä koskevien yhteisöjen eläkesitoumusten (nykyarvo 26 012 miljoonaa euroa) vaikutusta ei enää häivytetä kirjaamalla vastaavaa-puolelle niitä vastaavia saamisia jäsenvaltioilta. Varojen ja velkojen erossa on lähinnä kyse jäsenvaltioilta tulevina vuosina vaadittavista määristä. |
| --- | --- |

1.48.

Pääsääntöisesti tämä muutos johtuu siitä, että ennakkomaksujen (kokonaismäärä 28 013 miljoonaa euroa) kirjaaminen ei kompensoi menojäämien (kokonaismäärä 64 205 miljoonaa euroa) kirjaamista. Lisäksi pitkäaikaiset saamiset ovat vähentyneet huomattavasti, koska toimielinten jäseniä ja henkilöstöä koskevien yhteisöjen eläkesitoumusten (nykyarvo 26 012 miljoonaa euroa) vaikutusta ei enää häivytetä kirjaamalla vastaavaa-puolelle niitä vastaavia saamisia jäsenvaltioilta. Varojen ja velkojen erossa on lähinnä kyse jäsenvaltioilta tulevina vuosina vaadittavista määristä.

| 1.49. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tilinpitäjä ei noudattanut täysimääräisesti kirjanpitosääntöjä nro 2 ja 12, jotka koskevat taseen uutta rakennetta ja esitystapaa ja komission eläkesitoumusten käsittelyssä tapahtunutta muutosta (31). Näin ollen olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin tarvittavien muutosten tekemiseksi. Lisäksi olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisen velan maksuun jäsenvaltioilta perittävät varat on tarkoitus käyttää, ja erityisesti olisi mainittava, onko kyseessä lyhyt- tai pitkäaikainen velka. |
| --- | --- |

1.49.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tilinpitäjä ei noudattanut täysimääräisesti kirjanpitosääntöjä nro 2 ja 12, jotka koskevat taseen uutta rakennetta ja esitystapaa ja komission eläkesitoumusten käsittelyssä tapahtunutta muutosta (31). Näin ollen olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin tarvittavien muutosten tekemiseksi. Lisäksi olisi ilmoitettava tarkemmin, minkälaisen velan maksuun jäsenvaltioilta perittävät varat on tarkoitus käyttää, ja erityisesti olisi mainittava, onko kyseessä lyhyt- tai pitkäaikainen velka.

31

| 1.49. | Kirjanpitosääntöjä nro 2 ja 12 mukautetaan. |
| --- | --- |

1.49.

Kirjanpitosääntöjä nro 2 ja 12 mukautetaan.

Jäsenvaltioilta perittävillä varoilla maksettavia velkoja kuvataan tarkemmin taseen liitetiedoissa, kohta 3.20.

Konsolidoitu tilinpäätös 31. päivältä joulukuuta 2005

| 1.50. | Komissio pyrki vuonna 2005 varmistamaan, että uudet ennakkomaksut sekä uudet vielä suorittamatta olevat laskut/menoilmoitukset kirjataan sekä tarkastetaan ja hyväksytään täydellisesti ja oikein. Menettelyissä havaittiin kuitenkin paljon virheitä, joita käsitellään seuraavaksi. Lisäksi avaavaan taseeseen (1. päivältä tammikuuta 2005) tehdyissä korjauksissa havaittiin puutteita, jotka vaikuttavat vuoden 2005 taloudelliseen tulokseen ja vastaavasti konsolidoituun taseeseen sekä laskelmaan nettovarallisuuden muutoksista. |
| --- | --- |

1.50.

Komissio pyrki vuonna 2005 varmistamaan, että uudet ennakkomaksut sekä uudet vielä suorittamatta olevat laskut/menoilmoitukset kirjataan sekä tarkastetaan ja hyväksytään täydellisesti ja oikein. Menettelyissä havaittiin kuitenkin paljon virheitä, joita käsitellään seuraavaksi. Lisäksi avaavaan taseeseen (1. päivältä tammikuuta 2005) tehdyissä korjauksissa havaittiin puutteita, jotka vaikuttavat vuoden 2005 taloudelliseen tulokseen ja vastaavasti konsolidoituun taseeseen sekä laskelmaan nettovarallisuuden muutoksista.

| 1.50. | Vuonna 2005 pääosastot ja yksiköt suorittivat useita tarkastuksia ja hyväksymismenettelyjä varmistaakseen, että avaavan taseen loppusumma on oikea. Useimmat välttämättömät oikaisut tehtiin avaavaan taseeseen ilman että tällä oli vaikutusta vuoden 2005 taloudelliseen tulokseen. |
| --- | --- |

1.50.

Vuonna 2005 pääosastot ja yksiköt suorittivat useita tarkastuksia ja hyväksymismenettelyjä varmistaakseen, että avaavan taseen loppusumma on oikea. Useimmat välttämättömät oikaisut tehtiin avaavaan taseeseen ilman että tällä oli vaikutusta vuoden 2005 taloudelliseen tulokseen.

| 1.51. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, (lyhytaikaiset) sijoitukset, lainat, pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset, vaihto-omaisuuden, rahoitus- ja muut velat, työsuhde-etuudet, riski- ja kuluvarauksen ja varaukset; analyysissa ei tehty merkittäviä havaintoja. |
| --- | --- |

1.51.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, (lyhytaikaiset) sijoitukset, lainat, pitkä- ja lyhytaikaiset saamiset, vaihto-omaisuuden, rahoitus- ja muut velat, työsuhde-etuudet, riski- ja kuluvarauksen ja varaukset; analyysissa ei tehty merkittäviä havaintoja.

Konsolidoitu tase 31. päivältä joulukuuta 2005

Ennakkomaksut

| 1.52. | Kirjanpitojärjestelmään maaliskuuhun 2006 mennessä kirjattujen ennakkomaksujen perusjoukosta (29 349 miljoonaa euroa) poimittiin 162 ennakkomaksun edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Konsolidoidussa päätöstaseessa havaittiin samanlaisia virheitä kuin konsolidoidussa avaavassa taseessa (ks. kohta 1.35). |
| --- | --- |

1.52.

Kirjanpitojärjestelmään maaliskuuhun 2006 mennessä kirjattujen ennakkomaksujen perusjoukosta (29 349 miljoonaa euroa) poimittiin 162 ennakkomaksun edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Konsolidoidussa päätöstaseessa havaittiin samanlaisia virheitä kuin konsolidoidussa avaavassa taseessa (ks. kohta 1.35).

| 1.52. | Komissio aikoo tutkia ne yhdeksän virhettä, jotka löytyivät 162 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

1.52.

Komissio aikoo tutkia ne yhdeksän virhettä, jotka löytyivät 162 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen.

| 1.53. | Ennakkomaksujen kirjausten erittelyä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat päätöstaseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat: |
| --- | --- |

1.53.

Ennakkomaksujen kirjausten erittelyä ja hyväksyntää koskevissa lisätarkastuksissa kävivät lisäksi ilmi seuraavat päätöstaseen täydellisyyttä/oikeellisuutta koskevat ongelmat:

| 1.53. | |
| --- | --- |

1.53.

| — | Jaettaessa ennakkomaksut pitkäaikaisiin (22 732 miljoonaa euroa) ja lyhytaikaisiin (6 633 miljoonaa euroa) otettiin huomioon ainoastaan rakennerahastojen, koheesiorahaston, ISPA:n (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja solidaarisuusrahaston ohjelmakauden 2000–2006 määrät. Tämän seurauksena pitkäaikaisten ennakkomaksujen osuus aliarvioitiin ja vastaavasti lyhytaikaisten ennakkomaksujen osuus yliarvioitiin, koska muissa toiminta-alojen sopimuksissa ennakkomaksut, joiden voimassaoloaikaa oli jäljellä yli vuosi, luokiteltiin lyhytaikaisiksi. |
| --- | --- |

—

Jaettaessa ennakkomaksut pitkäaikaisiin (22 732 miljoonaa euroa) ja lyhytaikaisiin (6 633 miljoonaa euroa) otettiin huomioon ainoastaan rakennerahastojen, koheesiorahaston, ISPA:n (liittymistä valmisteleva rakennepolitiikan väline) ja solidaarisuusrahaston ohjelmakauden 2000–2006 määrät. Tämän seurauksena pitkäaikaisten ennakkomaksujen osuus aliarvioitiin ja vastaavasti lyhytaikaisten ennakkomaksujen osuus yliarvioitiin, koska muissa toiminta-alojen sopimuksissa ennakkomaksut, joiden voimassaoloaikaa oli jäljellä yli vuosi, luokiteltiin lyhytaikaisiksi.

| — | Jako pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin koskee periaatteessa ainoastaan rakennerahastoja, sillä pitkäaikaiset ennakkomaksut muodostavat komission todellisen pitkäaikaisen ennakkorahoituksen. Muilla toiminta-aloilla ei tuomioistuimen huomautuksen taloudellista vaikutusta voitu ilmaista määrällisesti. Kun vuoden 2006 tilinpäätöstä tehdään, komissiolla on jo kahden vuoden kokemukset uudesta kirjanpitojärjestelmästä sekä enemmän tietoa, jonka perusteella jaon soveltuvuutta voidaan arvioida. |
| --- | --- |

—

Jako pitkäaikaisiin ja lyhytaikaisiin ennakkomaksuihin koskee periaatteessa ainoastaan rakennerahastoja, sillä pitkäaikaiset ennakkomaksut muodostavat komission todellisen pitkäaikaisen ennakkorahoituksen. Muilla toiminta-aloilla ei tuomioistuimen huomautuksen taloudellista vaikutusta voitu ilmaista määrällisesti. Kun vuoden 2006 tilinpäätöstä tehdään, komissiolla on jo kahden vuoden kokemukset uudesta kirjanpitojärjestelmästä sekä enemmän tietoa, jonka perusteella jaon soveltuvuutta voidaan arvioida.

| — | Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia. |
| --- | --- |

—

Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia.

| — | Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu. |
| --- | --- |

—

Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat ennakkomaksujen väärästä käsittelystä, on korjattu.

Velat

| 1.54. | Kirjanpitojärjestelmässä maaliskuussa 2006 kirjattuina olleiden velkojen perusjoukosta (16 194 miljoonaa euroa) poimittiin 148 laskun/menoilmoituksen edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Konsolidoidussa päätöstaseessa havaittiin samanlaisia virheitä kuin konsolidoidussa avaavassa taseessa (ks. kohta 1.40). |
| --- | --- |

1.54.

Kirjanpitojärjestelmässä maaliskuussa 2006 kirjattuina olleiden velkojen perusjoukosta (16 194 miljoonaa euroa) poimittiin 148 laskun/menoilmoituksen edustava otos, jonka tarkastuksessa havaittiin, että virheiden esiintyvyys ja niiden taloudellinen vaikutus oli tasoltaan olennainen. Konsolidoidussa päätöstaseessa havaittiin samanlaisia virheitä kuin konsolidoidussa avaavassa taseessa (ks. kohta 1.40).

| 1.54. | Komissio aikoo tutkia ne yhdeksän virhettä, jotka löytyivät 148 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen. |
| --- | --- |

1.54.

Komissio aikoo tutkia ne yhdeksän virhettä, jotka löytyivät 148 tarkastetun tapauksen joukosta ja joilla on vaikutusta tilinpäätökseen.

| 1.55. | Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia. |
| --- | --- |

1.55.

Alustavan tilinpäätöksen esittämisen jälkeen tehdystä työstä huolimatta koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa on olemassa yhä edelleen riski, että kirjausten tekemättä jättäminen tai niiden tekeminen kahteen kertaan tai virheellisesti, voisi johtaa virheisiin, joita ei voida ilmoittaa määrällisesti ongelmien monimutkaisuuden takia.

| 1.55. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat laskujen/menoilmoitusten väärästä käsittelystä, on korjattu. |
| --- | --- |

1.55.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat laskujen/menoilmoitusten väärästä käsittelystä, on korjattu.

Tilikauden rajaamismenettelyn osatekijät

| 1.56. | Konsolidoidun avaavan taseen osalta mainitut ongelmat (ks. kohdat 1.44–1.46) johtivat puutteisiin myös konsolidoidussa päätöstaseessa. Kaikki tarkastetut pääosastot (koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa lukuun ottamatta) pystyivät täsmäyttämään laskelmissa käytetyt tiedot peruskirjanpitotietoihin. Täsmäyttämättä jäivät tietyt selittämättömät erot, jotka tosin eivät olleet olennaisia, mutta niiden perusteella saadaan kuitenkin vahvistus edellä esitetylle havainnolle, jonka mukaan tietyntasoinen riski on olemassa (ks. kohta 1.45). |
| --- | --- |

1.56.

Konsolidoidun avaavan taseen osalta mainitut ongelmat (ks. kohdat 1.44–1.46) johtivat puutteisiin myös konsolidoidussa päätöstaseessa. Kaikki tarkastetut pääosastot (koulutuksen ja kulttuurin pääosastoa lukuun ottamatta) pystyivät täsmäyttämään laskelmissa käytetyt tiedot peruskirjanpitotietoihin. Täsmäyttämättä jäivät tietyt selittämättömät erot, jotka tosin eivät olleet olennaisia, mutta niiden perusteella saadaan kuitenkin vahvistus edellä esitetylle havainnolle, jonka mukaan tietyntasoinen riski on olemassa (ks. kohta 1.45).

| 1.56. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat päättämismenettelyn osatekijöiden väärästä käsittelystä, on korjattu. |
| --- | --- |

1.56.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitut olennaiset virheet, jotka johtuivat päättämismenettelyn osatekijöiden väärästä käsittelystä, on korjattu.

Taseen ulkopuoliset erät ja liitetiedot

| 1.57. | Konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoja (32) siitä, että komission osastot tai jäsenvaltiot saattavat myöhemmin tehdä korjauksia tiettyihin tapahtumiin. Liitetiedoissa ei kuitenkaan mainita niiden menojen määrää, jotka mahdollisesti tarkistetaan ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä (ks. myös kohdat 1.63–1.65). |
| --- | --- |

1.57.

Konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedot sisältävät aiempaa enemmän tietoja (32) siitä, että komission osastot tai jäsenvaltiot saattavat myöhemmin tehdä korjauksia tiettyihin tapahtumiin. Liitetiedoissa ei kuitenkaan mainita niiden menojen määrää, jotka mahdollisesti tarkistetaan ja joihin sovelletaan tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä (ks. myös kohdat 1.63–1.65).

32

| 1.57. | Maksajavirastojen tileihin kohdistuvan vuotuisen tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn lisäksi komissio voi tehdä oikaisuja sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten nojalla. Komissio on noudattanut tuomioistuimen varainhoitovuotta 2004 koskevassa kertomuksessa annettua suositusta oikaisuista, joita mahdollisesti tehdään myöhemmin sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten nojalla. Esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on selvästi määritellyt vuoden 2005 toimintakertomuksessaan (33) ne varainhoitovuosia 2001–2005 koskevat oikaisut, joista on päätettävä tulevissa sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä. Kyseinen määrä esitetään komission kirjanpidossa ehdollisena omaisuuseränä. Takaisin perittävien varojen määräksi on arvioitu enintään 1 151 miljoonaa euroa, joka perustuu keskimääräiseen 0,95 prosentin rahoitusoikaisuun (ks. myös vastaukset kohtiin 5.56 ja 5.62). |
| --- | --- |

1.57.

Maksajavirastojen tileihin kohdistuvan vuotuisen tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn lisäksi komissio voi tehdä oikaisuja sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten nojalla. Komissio on noudattanut tuomioistuimen varainhoitovuotta 2004 koskevassa kertomuksessa annettua suositusta oikaisuista, joita mahdollisesti tehdään myöhemmin sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten nojalla. Esimerkiksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on selvästi määritellyt vuoden 2005 toimintakertomuksessaan (33) ne varainhoitovuosia 2001–2005 koskevat oikaisut, joista on päätettävä tulevissa sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä. Kyseinen määrä esitetään komission kirjanpidossa ehdollisena omaisuuseränä. Takaisin perittävien varojen määräksi on arvioitu enintään 1 151 miljoonaa euroa, joka perustuu keskimääräiseen 0,95 prosentin rahoitusoikaisuun (ks. myös vastaukset kohtiin 5.56 ja 5.62).

33

Konsolidoitu tuloslaskelma

| 1.58. | Talousarvion toteutuma on täsmäytettävä yksityiskohtaisesti taloudelliseen tulokseen kohtuullisen varmuuden saamiseksi tilien luotettavuudesta. Nämä tiedot olivat saatavilla muille kuin komissiolle vasta lopullisen tilinpäätöksen esittämisen jälkeen. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin pystyi hyödyntämään kyseisiä tietoja taloudellisen toteutuman täsmäyttämiseen taloudelliseen tulokseen. |
| --- | --- |

1.58.

Talousarvion toteutuma on täsmäytettävä yksityiskohtaisesti taloudelliseen tulokseen kohtuullisen varmuuden saamiseksi tilien luotettavuudesta. Nämä tiedot olivat saatavilla muille kuin komissiolle vasta lopullisen tilinpäätöksen esittämisen jälkeen. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin pystyi hyödyntämään kyseisiä tietoja taloudellisen toteutuman täsmäyttämiseen taloudelliseen tulokseen.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tilintarkastustuomioistuimen soveltama lähestymistapa

| 1.59. | Ottaen huomioon perustamissopimuksen 248 artiklan 1 kohdan vaatimukset, muuttumistilassa olevan tarkastusympäristön (joka on erittäin monimutkainen ja kokenut täydellisen muodonmuutoksen komission talousuudistuksen myötä) ja tarkastuslausuman ”käyttäjien” odotukset (erityisesti vastuuvapauden myöntävän viranomaisen odotukset) tilintarkastustuomioistuin päätti vuonna 2002 (34), että sen antama tarkastuslausuma perustuu omia varoja ja kuutta vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien toiminta-alaa (35) koskevien erityisarvioiden konsolidointiin. Kyseisten erityisarvioiden tarkoituksena on antaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle mahdollisuus suorittaa varojen hallinnoinnin laadun seurantaa kaikilla keskeisillä yhteisön toiminta-aloilla (36); erityisarviot on laadittu seuraavasta neljästä lähteestä saadun todentavan aineiston pohjalta: |
| --- | --- |

1.59.

Ottaen huomioon perustamissopimuksen 248 artiklan 1 kohdan vaatimukset, muuttumistilassa olevan tarkastusympäristön (joka on erittäin monimutkainen ja kokenut täydellisen muodonmuutoksen komission talousuudistuksen myötä) ja tarkastuslausuman ”käyttäjien” odotukset (erityisesti vastuuvapauden myöntävän viranomaisen odotukset) tilintarkastustuomioistuin päätti vuonna 2002 (34), että sen antama tarkastuslausuma perustuu omia varoja ja kuutta vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien toiminta-alaa (35) koskevien erityisarvioiden konsolidointiin. Kyseisten erityisarvioiden tarkoituksena on antaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle mahdollisuus suorittaa varojen hallinnoinnin laadun seurantaa kaikilla keskeisillä yhteisön toiminta-aloilla (36); erityisarviot on laadittu seuraavasta neljästä lähteestä saadun todentavan aineiston pohjalta:

34

35

36

| a) | yhteisöjen toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden valvontajärjestelmien arviointi; |
| --- | --- |

a)

yhteisöjen toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden valvontajärjestelmien arviointi;

| b) | tilitapahtumista poimittujen otosten tutkiminen jokaisella keskeisellä toiminta-alalla siten, että tarkastukset ulotetaan lopulliseen edunsaajaan saakka; |
| --- | --- |

b)

tilitapahtumista poimittujen otosten tutkiminen jokaisella keskeisellä toiminta-alalla siten, että tarkastukset ulotetaan lopulliseen edunsaajaan saakka;

| c) | pääjohtajien vuotuisten toimintakertomusten ja lausumien sekä niiden laatimisessa sovellettujen menettelyjen analysointi; |
| --- | --- |

c)

pääjohtajien vuotuisten toimintakertomusten ja lausumien sekä niiden laatimisessa sovellettujen menettelyjen analysointi;

| d) | mikäli mahdollista, yhteisön hallinnointimenettelyistä riippumattomien tarkastajien tarkastustyön tutkiminen. |
| --- | --- |

d)

mikäli mahdollista, yhteisön hallinnointimenettelyistä riippumattomien tarkastajien tarkastustyön tutkiminen.

| 1.60. | Valvontajärjestelmiä koskevan tarkastuksen tavoitteena on arvioida, missä määrin niiden avulla on mahdollista hallita tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Tapahtumien testaamisella pyritään saamaan suoraa todentavaa aineistoa laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja saamaan tietoja havaittujen virheiden alkuperästä, esiintymistiheydestä, luonteesta ja vaikutuksesta. Tapahtumia koskevien testien tulokset täydentävät tai vahvistavat järjestelmistä tehtyjä päätelmiä. Kummastakin edellä mainitusta lähteestä saatuja tietoja käytetään määritettäessä korjaavia toimia koskevia suosituksia. Kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin ottaa lisäksi huomioon ”johdon antamat tiedot”, jotka sisältyvät pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä niistä laadittuun, komission antamaan yhteenvetokertomukseen. Lopuksi arvioidaan muiden tarkastajien (37) tarkastustoimintaa, jotta saadaan selville, onko siitä mahdollisesti hyötyä erityisarvioiden kannalta. |
| --- | --- |

1.60.

Valvontajärjestelmiä koskevan tarkastuksen tavoitteena on arvioida, missä määrin niiden avulla on mahdollista hallita tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Tapahtumien testaamisella pyritään saamaan suoraa todentavaa aineistoa laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja saamaan tietoja havaittujen virheiden alkuperästä, esiintymistiheydestä, luonteesta ja vaikutuksesta. Tapahtumia koskevien testien tulokset täydentävät tai vahvistavat järjestelmistä tehtyjä päätelmiä. Kummastakin edellä mainitusta lähteestä saatuja tietoja käytetään määritettäessä korjaavia toimia koskevia suosituksia. Kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin ottaa lisäksi huomioon ”johdon antamat tiedot”, jotka sisältyvät pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä niistä laadittuun, komission antamaan yhteenvetokertomukseen. Lopuksi arvioidaan muiden tarkastajien (37) tarkastustoimintaa, jotta saadaan selville, onko siitä mahdollisesti hyötyä erityisarvioiden kannalta.

37

Tarkastustulokset vuodelta 2005

Valvontajärjestelmiä on yhä edelleen tehostettava

| 1.61. | Kuten aiemminkin päätelmät, jotka erityisarvioiden perusteella voidaan tehdä tarkastuslausumaa varten käytettävissä olevista lähteistä, ovat suurelta osin yhteneväisiä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa asianmukaisen riskinhallinnan, yksityiskohtaisissa tarkastuksissa tehdyt, tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvät havainnot eivät olleet olennaisia (ks. kohdat 4.26–4.30, 5.53, 9.19 ja 10.20); lisäksi pääjohtajien ja valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien antamista lausumista tehdyssä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin vahvistus sille, että varaumia ei joko ollut tarvetta esittää lainkaan tai että oli esitettävä merkitykseltään vähäisiä varaumia (ks. kohdat 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.61.

Kuten aiemminkin päätelmät, jotka erityisarvioiden perusteella voidaan tehdä tarkastuslausumaa varten käytettävissä olevista lähteistä, ovat suurelta osin yhteneväisiä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa asianmukaisen riskinhallinnan, yksityiskohtaisissa tarkastuksissa tehdyt, tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvät havainnot eivät olleet olennaisia (ks. kohdat 4.26–4.30, 5.53, 9.19 ja 10.20); lisäksi pääjohtajien ja valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien antamista lausumista tehdyssä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin vahvistus sille, että varaumia ei joko ollut tarvetta esittää lainkaan tai että oli esitettävä merkitykseltään vähäisiä varaumia (ks. kohdat 2.14–2.19).

| 1.62. | Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät olivat käytössä mutta joiden riskinhallintaresursseja oli tehostettava, yksityiskohtaisissa tarkastuksissa tehtiin olennaisia tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä havaintoja (ks. kohdat 5.52–5.57, 6.38–6.41, 7.28 ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten osalta 8.21–8.22). Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin lisäksi vahvistus sille, että tärkeimmät varaumat oli joko esitetty tai että ne olisi tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut aiheellista esittää (ks. kohdat 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.62.

Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät olivat käytössä mutta joiden riskinhallintaresursseja oli tehostettava, yksityiskohtaisissa tarkastuksissa tehtiin olennaisia tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä havaintoja (ks. kohdat 5.52–5.57, 6.38–6.41, 7.28 ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten osalta 8.21–8.22). Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin lisäksi vahvistus sille, että tärkeimmät varaumat oli joko esitetty tai että ne olisi tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut aiheellista esittää (ks. kohdat 2.14–2.19).

| 1.62. | Kontrolloidakseen hajautettuun hallinnointiin liittyviä riskejä komissio on toteuttanut tarkastuksia, soveltanut jäsenvaltioissa toimintasuunnitelmia järjestelmissä esiintyvien puutteiden korjaamiseksi, tehnyt rahoitusoikaisuja, opastanut keskeisten valvontamenettelyjen käytössä ja parantanut kansallisten tilintarkastajien suorittamien tarkastusten tulosten raportointia. Pääosastot raportoivat rakennerahastojen vuotuisessa toimintakertomuksessa näistä toimista ja tiedottavat jäsenvaltioiden järjestelmissä toteutetuista parannuksista. Hajautetusta hallinnoinnista seuraa, että komissio voi havaita tietyt virheet tai puutteet vasta sen jälkeen, kun kyseessä oleva menoerä on suoritettu. Komissio viittaa vastauksiin, jotka se on antanut tuomioistuimen huomautuksiin kohdissa 2.8, 2.25 ja 2.26. |
| --- | --- |

1.62.

Kontrolloidakseen hajautettuun hallinnointiin liittyviä riskejä komissio on toteuttanut tarkastuksia, soveltanut jäsenvaltioissa toimintasuunnitelmia järjestelmissä esiintyvien puutteiden korjaamiseksi, tehnyt rahoitusoikaisuja, opastanut keskeisten valvontamenettelyjen käytössä ja parantanut kansallisten tilintarkastajien suorittamien tarkastusten tulosten raportointia. Pääosastot raportoivat rakennerahastojen vuotuisessa toimintakertomuksessa näistä toimista ja tiedottavat jäsenvaltioiden järjestelmissä toteutetuista parannuksista. Hajautetusta hallinnoinnista seuraa, että komissio voi havaita tietyt virheet tai puutteet vasta sen jälkeen, kun kyseessä oleva menoerä on suoritettu. Komissio viittaa vastauksiin, jotka se on antanut tuomioistuimen huomautuksiin kohdissa 2.8, 2.25 ja 2.26.

Kuten komission vastauksessa kohtiin 2.18 ja 2.19 todetaan, kyseisten pääjohtajien mukaan käytössä olevien järjestelmien toiminta tarjosi riittävän varmuuden niiden menojen osalta, joista he olivat vastuussa. Lisäksi pääjohtajat esittivät varaumia ainoastaan silloin kun tarkastuksissa ilmeni merkittäviä puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski.

Täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden osuutta ulkoisissa toimissa käsitellään komission vastauksissa kohtiin 8.20 ja 8.21.

Yhteisön toiminnan monivuotisuus ja virheiden korjaaminen

| 1.63. | Tarkastuslausuman yhteydessä tehtyjä havaintoja koskevissa keskusteluissa todetaan usein, että tilintarkastustuomioistuimen tilien perustana olevien toimien tasolla havaitsemilla puutteilla on vain väliaikainen vaikutus ja että tarkastuslausumassa ei oteta huomioon tiettyjen yhteisön toimien monivuotisuutta. Täten väitetään, että komissio ottaa virheet huomioon tarkastaessaan ja hyväksyessään EMOTR:n tukiosaston tilejä, päättäessään rakennerahastoihin liittyviä toimintaohjelmia ja toimittaessaan hajautettua hallinnointia koskevia tarkastuksia. |
| --- | --- |

1.63.

Tarkastuslausuman yhteydessä tehtyjä havaintoja koskevissa keskusteluissa todetaan usein, että tilintarkastustuomioistuimen tilien perustana olevien toimien tasolla havaitsemilla puutteilla on vain väliaikainen vaikutus ja että tarkastuslausumassa ei oteta huomioon tiettyjen yhteisön toimien monivuotisuutta. Täten väitetään, että komissio ottaa virheet huomioon tarkastaessaan ja hyväksyessään EMOTR:n tukiosaston tilejä, päättäessään rakennerahastoihin liittyviä toimintaohjelmia ja toimittaessaan hajautettua hallinnointia koskevia tarkastuksia.

| 1.63. | Komissio katsoo, että hajautetun hallinnoinnin järjestelmässä yhteisön varoista rahoitettuja menoja tarkastetaan vaiheittain usean vuoden aikana. Rakennerahastojen osalta ensimmäisistä tarkastuksista vastaavat jäsenvaltiot, kun taas viimeisenä ovat vuorossa komission suorittamat jälkitarkastukset. Vaikka tuomioistuin on havainnut virheitä joissakin toimissa, joiden osalta tarkastusmenettely on vielä kesken, ei koko valvontajärjestelmän toimivuutta voi asettaa tällä perusteella kyseenalaiseksi. Samalla on luonnollisesti ensisijaisen tärkeää, että vastuuhenkilöt tarkastavat tilien perustana olevat toimet tarpeeksi aikaisessa vaiheessa ennen kuin menot korvataan, ja että opastuksesta, tiedottamisesta ja muista ehkäisevistä toimista huolehditaan. |
| --- | --- |

1.63.

Komissio katsoo, että hajautetun hallinnoinnin järjestelmässä yhteisön varoista rahoitettuja menoja tarkastetaan vaiheittain usean vuoden aikana. Rakennerahastojen osalta ensimmäisistä tarkastuksista vastaavat jäsenvaltiot, kun taas viimeisenä ovat vuorossa komission suorittamat jälkitarkastukset. Vaikka tuomioistuin on havainnut virheitä joissakin toimissa, joiden osalta tarkastusmenettely on vielä kesken, ei koko valvontajärjestelmän toimivuutta voi asettaa tällä perusteella kyseenalaiseksi. Samalla on luonnollisesti ensisijaisen tärkeää, että vastuuhenkilöt tarkastavat tilien perustana olevat toimet tarpeeksi aikaisessa vaiheessa ennen kuin menot korvataan, ja että opastuksesta, tiedottamisesta ja muista ehkäisevistä toimista huolehditaan.

| 1.64. | Kyseiset päätökset ja korjaavat toimet muodostavatkin varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohdan ja varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 42 artiklan mukaisesti (38) merkittävän osan komission valvontajärjestelmää. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut puutteet kuitenkin osoittavat, että maataloustilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehtäviä ”säännönmukaisuutta koskevia päätöksiä”, rakennerahastojen toimintaohjelmien päättämismenettelyjä ja hajautettuun hallinnointiin liittyviä lopputarkastuksia ei voida pitää mekanismeina, joiden avulla voidaan varmistaa, että virheet ehkäistään, eritellään ja korjataan ajoissa (ks. kohdat 5.56–5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 ja 7.26–7.28). |
| --- | --- |

1.64.

Kyseiset päätökset ja korjaavat toimet muodostavatkin varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohdan ja varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 42 artiklan mukaisesti (38) merkittävän osan komission valvontajärjestelmää. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut puutteet kuitenkin osoittavat, että maataloustilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehtäviä ”säännönmukaisuutta koskevia päätöksiä”, rakennerahastojen toimintaohjelmien päättämismenettelyjä ja hajautettuun hallinnointiin liittyviä lopputarkastuksia ei voida pitää mekanismeina, joiden avulla voidaan varmistaa, että virheet ehkäistään, eritellään ja korjataan ajoissa (ks. kohdat 5.56–5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 ja 7.26–7.28).

38

| 1.64. | Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevien päätösten tavoitteena on huolehtia, ettei yhteisön talousarviosta rahoiteta menoja, jotka eivät ole yhteisön sääntöjen mukaisia. Kyseiset päätökset osoitetaan jäsenvaltioille, ja niiden ansiosta EU:n veronmaksajien ei tarvitse rahoittaa asiattomia menoja. Hajautetun hallinnoinnin periaatteen mukaisesti lopullisen edunsaajan tasolla tapahtuvien virheiden ehkäiseminen, tunnistaminen ja korjaaminen on jäsenvaltioiden vastuulla. Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevat päätökset kannustavat jäsenvaltioita huolehtimaan parhaansa mukaan siitä, että virheiden määrä pysyy kohtuullisella tasolla ja että sääntöjenvastaisesti suoritetut maksut peritään takaisin. Valvontajärjestelmien ohella jäsenvaltiot soveltavat varoittavia seuraamuksia, kun ne havaitsevat virheitä. |
| --- | --- |

1.64.

Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevien päätösten tavoitteena on huolehtia, ettei yhteisön talousarviosta rahoiteta menoja, jotka eivät ole yhteisön sääntöjen mukaisia. Kyseiset päätökset osoitetaan jäsenvaltioille, ja niiden ansiosta EU:n veronmaksajien ei tarvitse rahoittaa asiattomia menoja. Hajautetun hallinnoinnin periaatteen mukaisesti lopullisen edunsaajan tasolla tapahtuvien virheiden ehkäiseminen, tunnistaminen ja korjaaminen on jäsenvaltioiden vastuulla. Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevat päätökset kannustavat jäsenvaltioita huolehtimaan parhaansa mukaan siitä, että virheiden määrä pysyy kohtuullisella tasolla ja että sääntöjenvastaisesti suoritetut maksut peritään takaisin. Valvontajärjestelmien ohella jäsenvaltiot soveltavat varoittavia seuraamuksia, kun ne havaitsevat virheitä.

Komissio katsoo, että maatalousmenojen alalla jäsenvaltioiden ja komission suorittamat tarkastukset takaavat riittävän varmuuden siitä, että virheet havaitaan ja korjataan (ks. vastaukset kohtiin 5.56 ja 5.58).

Myös rakennerahastojen kohdalla päättämismenettely on valvontaketjun viimeinen vaihe, jolloin virheet voidaan korjata loppumaksun yhteydessä. Valvontajärjestelmä ei kuitenkaan perustu ainoastaan päättämismenettelyihin, vaan jäsenvaltiot ja komissio korjaavat alustavissa tarkastuksissa mahdollisesti huomaamatta jääneitä virheitä, jotka muodostavat riskin yhteisön talousarvion kannalta, myös menojen todentamismenettelyjen, tarkastusten ja rahoitusoikaisujen avulla koko täytäntöönpanon ajan.

| 1.65. | Yhteisen hallinnoinnin alalla tehtyjä rahoituskorjauksia koskevat päätökset, joiden mukaisesti varoja peritään takaisin jäsenvaltioilta, jotka eivät ole panneet täytäntöön ja/tai käyttäneet luotettavia järjestelmiä, eivät myöskään vähennä tilien perustana olevien toimien laittomuutta/säännönvastaisuutta, vaikka niillä voi olla ennalta ehkäisevä vaikutus. Rahoituskorjaukset tehdään järjestelmien puutteiden takia, ja täten niiden ja tilien perustana olevissa toimissa esiintyvien virheiden välillä ei ole suoraa yhteyttä. Rahoituskorjauksista seuraa, että (sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten ulkopuolelle jätetyistä) laittomista/säännönvastaisista toimista aiheutuvia menoja ei makseta EU:n talousarviosta vaan ne siirtyvät jäsenvaltioiden veronmaksajien maksettaviksi. |
| --- | --- |

1.65.

Yhteisen hallinnoinnin alalla tehtyjä rahoituskorjauksia koskevat päätökset, joiden mukaisesti varoja peritään takaisin jäsenvaltioilta, jotka eivät ole panneet täytäntöön ja/tai käyttäneet luotettavia järjestelmiä, eivät myöskään vähennä tilien perustana olevien toimien laittomuutta/säännönvastaisuutta, vaikka niillä voi olla ennalta ehkäisevä vaikutus. Rahoituskorjaukset tehdään järjestelmien puutteiden takia, ja täten niiden ja tilien perustana olevissa toimissa esiintyvien virheiden välillä ei ole suoraa yhteyttä. Rahoituskorjauksista seuraa, että (sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten ulkopuolelle jätetyistä) laittomista/säännönvastaisista toimista aiheutuvia menoja ei makseta EU:n talousarviosta vaan ne siirtyvät jäsenvaltioiden veronmaksajien maksettaviksi.

| 1.65. | Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta ei varsinaisesti sovelleta sääntöjenvastaisten maksujen perimiseen edunsaajilta, sillä tarkastuksessa keskitytään jäsenvaltioiden omiin valvontajärjestelmiin. Jos jäsenvaltiot havaitsevat omissa tarkastuksissaan väärinkäytöksiä, niiden on perittävä takaisin väärinkäytösten vuoksi menetetyt varat asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.65.

Tilien sääntöjenmukaisuustarkastusta ei varsinaisesti sovelleta sääntöjenvastaisten maksujen perimiseen edunsaajilta, sillä tarkastuksessa keskitytään jäsenvaltioiden omiin valvontajärjestelmiin. Jos jäsenvaltiot havaitsevat omissa tarkastuksissaan väärinkäytöksiä, niiden on perittävä takaisin väärinkäytösten vuoksi menetetyt varat asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

Rahoitusoikaisun syystä riippuu, siirretäänkö oikaisusta aiheutuva taloudellinen rasite lopulliselle tuensaajalle, ohjelman talousarvioon vai jäsenvaltion talousarvioon. Jäsenvaltioiden on perittävä sääntöjenvastaisesti maksetut määrät takaisin mahdollisuuksien mukaan. Rahoitusoikaisuja koskevien suuntaviivojen mukaan komissio voi käynnistää rikkomisesta johtuvan menettelyn, jos jäsenvaltiot eivät peri sääntöjenvastaisesti maksettuja varojen takaisin, vaikka rahoitusoikaisu olisikin jo tehty. Jos yksittäisissä toimissa on havaittu virheitä, joista edunsaaja on vastuussa, on käynnistettävä menettely varojen perimiseksi takaisin. Jos rahoitusoikaisu johtuu siitä, ettei jäsenvaltio ole toteuttanut tarkastuksia riittävän huolellisesti, kuten usein tapahtuu, virhe on viranomaisten eikä lopullisen edunsaajan vastuulla. Siinä tapauksessa oikaisusta aiheutuva taloudellinen rasite siirretään jäsenvaltion talousarvioon.

Komissio katsoo, että tällaisilla rahoitusoikaisuilla hyvitetään se haitta, jonka oikaisujen kohteena olevien toimien laillisuudessa ja sääntöjenmukaisuudessa esiintyneet puutteet ovat unionin talousarviolle aiheuttaneet.

---

(1)  ”Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös” esitetään Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksen niteessä I.

1

(2)  Komission tilinpitäjän antamat kirjanpitosäännöt perustuvat tilintarkastajien kansainvälisen yhteistyöjärjestön (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

2

(3)  ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää taseen, tuloslaskelman (segmenttiraportointi mukaan luettuna), rahavirtalaskelman ja laskelman nettovarallisuuden muutoksista.

3

(4)  Keskeiset uudet osatekijät ovat ennakkomaksut, velat ja varainhoitovuoden päättämismenettely.

4

(5)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus 2004, kohdat 1.51 ja 1.52 ja tämän vuosikertomuksen 2. luku.

5

(6)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).

6

(7)  Komission tiedonanto Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta (KOM(2002) 755 lopullinen, 17.12.2002).

7

(8)  Ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohta 1.8, vuosikertomus vuodelta 2003, kohta 1.25 ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohta 1.44.

8

(9)  Esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien päätoimipaikassa ja taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD) tai Australiassa, Tanskassa, Ranskassa, Espanjassa, Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa.

9

(10)  Komission tilinpitäjän hyväksymät 15 uutta kirjanpitosääntöä perustuvat kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) ja niiden tapahtumien osalta, joita IPSAS-standardit eivät vielä koske, kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

10

(11)  Varainhoitoasetuksen 59 artiklan mukaisesti kukin toimielin määrittää sisäisissä hallintoa koskevissa säännöissään sen henkilöstötason, jonka se valtuuttaa tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla oleviin tulojen ja menojen toteuttamista koskeviin tehtäviin, valtuutusten laajuuden ja edelleenvaltuuttamismahdollisuudet. Komissiossa valtuutettuja ovat yleensä pääjohtajat ja osastopäälliköt.

11

(12)  Kaikissa pääosastoissa on resurssijohtaja, joka vastaa käytettävissä olevien budjetti- ja henkilöstövarojen hallinnoinnista. Hänen erityisvastuualueinaan ovat tarkastusta, sisäistä valvontaa, varainhoitoa ja niihin liittyviä tietokonejärjestelmiä koskevat asiat.

12

(13)  Keskuskirjanpitojärjestelmän työnkulkujärjestelmä on tietotekniikkamoduuli, jota kautta suurin osa budjetti- ja kirjanpitotiedoista syötetään järjestelmään.

13

(14)  EuropeAid-yhteistyötoimisto, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto, Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, tietotekniikan ja koulutuksen ja kulttuurin pääosastot, humanitaarisen avun toimisto ja ulkosuhteiden pääosasto (ks. myös vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.38–1.42.)

14

(15)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden, viestinnän, aluepolitiikan ja tutkimuksen pääosastot.

15

(16)  Kirjanpitotietoihin liittyvien valvontatoimien tehostaminen, ennakkomaksut, tapahtumien oikea-aikainen kirjaaminen, päättämismenettelyt, laskentatoimen yhteyshenkilön aseman määrittäminen ja virallistaminen, oikeussubjektit, paikalliset tietotekniikkajärjestelmät, koulutus, kohdekoodien valinta, kulttuurimuutokset suoriteperusteisessa ympäristössä ja avaavien taseiden hyväksyntä.

16

(17)  Keskuskirjanpitojärjestelmässä perintätoimia ei tarvitse yhdistää vastaaviin sitoumuksiin, laskut sekä tavarantoimittajien ja palveluntarjoajien antamat tiedot, kirjanpitotiedot SAP:stä sekä vakuuden yhdistäminen sitä vastaavaan puitesopimukseen keskuskirjanpitojärjestelmän vakuuksiin kirjaamisen yhteydessä.

17

(18)  Yhteisen tutkimuskeskuksen pääjohtajan esittämä varauma tiettyjen taseen ja taloudellisen tuloksen osien merkityksen epämääräisyydestä ja joidenkin niihin sisältyvien kirjausten laadusta oli luonteeltaan lähinnä tekninen.

18

(19)  Kyseinen päätös perustuu IPSAS-standardien ”valvontamalliin”.

19

(20)  Kirjanpitosäännössä nro 1 selvitetään eri konsolidointiperusteet, mutta siinä ei kuitenkaan selitetä, miksi Euroopan kehitysrahasto ei kuulu konsolidoinnin soveltamisalaan.

20

(21)  EYVL C 162, 5.6.2001, s. 1.

21

(22)  Komission olisi saatava pitkä- ja lyhytaikaisten saamisten osalta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) velallisluetteloon 31. joulukuuta sisältyvät määrät eikä esittää EMOTR:n varainhoitovuoden lopussa olleita määriä (eli määriä 15. päivältä lokakuuta).

22

(23)  Ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohta 1.23, vuosikertomus vuodelta 2003, kohdat 1.10 e, 1.14 ja 1.15 ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohta 1.17.

23

(24)  Ks. tarkastuslausuma vuodelta 2002, kohta II d ja tarkastuslausumat vuosilta 2003 ja 2004, kohta III.

24

(25)  Komission osalta alkuperäisten ennakkomaksujen kokonaismäärä oli ennen tukikelpoisten menojen vähentämistä 64 600 miljoonaa euroa.

25

(26)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 1.30–1.32.

26

(27)  Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston tarkastuksen toimitti komission sisäisen tarkastuksen yksikkö tilintarkastustuomioistuimen valvonnassa.

27

(28)  Uuteen kirjanpitojärjestelmään vuoden 2005 alussa siirrettyjen lyhytaikaisten velkojen bruttomäärä oli ennen maksettujen laskujen/menoilmoitusten (osittaista) vähentämistä noin 35 000 miljoonaa euroa.

28

(29)  Ks. vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.34 ja 1.35.

29

(30)  Tähän määrään on lisättävä lyhytaikaisista ennakkomaksuista vähennetyt menojäämät, joiden määrä oli noin 6 400 miljoonaa euroa.

30

(31)  Komissio on luopunut tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina kritisoimasta yhteisön eläkesitoumuksiin liittyvästä käytännöstä, jonka mukaan saamiset ja velat esitetään rinnakkain siten, että niiden vaikutus ei näy taloudellisessa tuloksessa, koska tästä esitystavasta ei käy ilmi vuodesta toiseen tapahtunutta muutosta (ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohdat 1.31 ja 1.32, vuosikertomus vuodelta 2003, kohta 1.10 h ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohta 1.20).

31

(32)  Ks. vuosikertomus vuodelta 2002, kohdat 1.10 ja 1.11, vuosikertomus vuodelta 2003, kohta 1.11 ja vuosikertomus vuodelta 2004, kohdat 1.12 ja 1.13.

32

(33)  Ks. toinen luku ”Sisäisten valvontajärjestelmien hallinnointi”, kohta 2.2.2.1 ”Tukiosaston menot”.

33

(34)  Tilintarkastustuomioistuin hyväksyi helmikuussa 2006 tarkistetun tarkastuslausumaa koskevan lähestymistavan, jota sovelletaan ensimmäistä kertaa varainhoitovuonna 2006.

34

(35)  Maatalous, rakennetoimet, sisäiset politiikat, ulkoiset toimet, hallinto ja liittymistä valmisteleva strategia.

35

(36)  Varainhoitoasetuksessa tehdään menojen osalta ero seuraavien tapauksien välillä (53 artikla): Komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti (hallintomenot ja sisäiset politiikat); toimia hallinnoidaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa jäsenvaltioissa (EMOTR:n tukiosasto ja rakennerahastot); komissio on ennakkotarkastuksen tehtyään antanut edunsaajavaltioiden tehtäväksi toteuttaa toimien tietyt osa-alueet (liittymistä valmisteleva strategia) ja komissio voi hallinnoida tiettyjä toimia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa.

36

(37)  ”Muilla tarkastajilla” tarkoitetaan julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivia henkilöitä, joita on pyydetty tilintarkastajan ominaisuudessa arvioimaan kokonaan tai osittain yhteisön talousarviosta rahoitettavia toimia, mutta joita yhteisön säännökset eivät velvoita suorittamaan kyseistä tehtävää.

37

(38)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1).

38

---

TOINEN LUKU

Komission sisäinen valvonta

SISÄLLYS

Johdanto ja tarkastuksen sisältö

Komission kannanottoihin liittyvät tarkastushavainnot

Komission yhteenvetokertomus

Pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

Laadintamenettely

Pääjohtajien lausumat

Indikaattorit

Sisäisen valvonnan standardeja koskevat tarkastushavainnot

Yleiset päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO JA TARKASTUKSEN SISÄLTÖ |
| 2.1. | Tilintarkastustuomioistuin tutki edeltävien vuosien tapaan komission edistymistä uudistusohjelmansa taloudellisten näkökohtien täytäntöönpanossa. Tutkimuksen kohteena olivat erityisesti seuraavat osa-alueet: |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO JA TARKASTUKSEN SISÄLTÖ

2.1.

Tilintarkastustuomioistuin tutki edeltävien vuosien tapaan komission edistymistä uudistusohjelmansa taloudellisten näkökohtien täytäntöönpanossa. Tutkimuksen kohteena olivat erityisesti seuraavat osa-alueet:

| — | komission pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset, joista ilmenee, kuinka kukin pääjohtaja on hoitanut vastuualaansa. Kertomuksiin sisältyy myös arvio pääjohtajan vastuulle kuuluvien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Mainittujen asiakirjojen laadulla ja luotettavuudella on näin ollen ratkaiseva merkitys sen kannalta, että komissio saa riittävän varmuuden talousarvion toteuttamisvelvollisuuksiensa tyydyttävästä suorittamisesta, |
| --- | --- |

—

komission pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset, joista ilmenee, kuinka kukin pääjohtaja on hoitanut vastuualaansa. Kertomuksiin sisältyy myös arvio pääjohtajan vastuulle kuuluvien menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Mainittujen asiakirjojen laadulla ja luotettavuudella on näin ollen ratkaiseva merkitys sen kannalta, että komissio saa riittävän varmuuden talousarvion toteuttamisvelvollisuuksiensa tyydyttävästä suorittamisesta,

| — | komission ”yhteenvetokertomus”, joka sisältää vuotuisiin toimintakertomuksiin perustuvan yleisarvion komission sisäisen valvonnan järjestelmästä, |
| --- | --- |

—

komission ”yhteenvetokertomus”, joka sisältää vuotuisiin toimintakertomuksiin perustuvan yleisarvion komission sisäisen valvonnan järjestelmästä,

| — | komission sisäisen valvonnan järjestelmä. |
| --- | --- |

—

komission sisäisen valvonnan järjestelmä.

| 2.2. | Komissio jatkoi vuonna 2005 toimiaan riskinhallinnan (1) sisällyttämiseksi olemassaoleviin suunnittelu- ja päätöksentekoprosesseihin; tavoitteena on kehittää pääosastoihin yhtenäinen (komission laajuinen) lähestymistapa ja hallintokulttuuri. |
| --- | --- |

2.2.

Komissio jatkoi vuonna 2005 toimiaan riskinhallinnan (1) sisällyttämiseksi olemassaoleviin suunnittelu- ja päätöksentekoprosesseihin; tavoitteena on kehittää pääosastoihin yhtenäinen (komission laajuinen) lähestymistapa ja hallintokulttuuri.

| 2.2. | Komissio hyväksyi riskinhallintaa koskevan yhteisen metodologisen kehyksen vuonna 2005 arvioituaan sitä ennen pilottihankkeiden tulokset. Komission pääosastojen ja yksiköiden vuotuisessa hallintosuunnitelmassa (jonka laatiminen aloitettiin vuonna 2005) oli ensimmäistä kertaa arvio pääosastojen yleisiin strategisiin tavoitteisiin liittyvistä suurimmista riskeistä ja katsaus jo käytössä oleviin tarkastuksiin ja tarvittaviin lisätarkastuksiin. |
| --- | --- |

2.2.

Komissio hyväksyi riskinhallintaa koskevan yhteisen metodologisen kehyksen vuonna 2005 arvioituaan sitä ennen pilottihankkeiden tulokset. Komission pääosastojen ja yksiköiden vuotuisessa hallintosuunnitelmassa (jonka laatiminen aloitettiin vuonna 2005) oli ensimmäistä kertaa arvio pääosastojen yleisiin strategisiin tavoitteisiin liittyvistä suurimmista riskeistä ja katsaus jo käytössä oleviin tarkastuksiin ja tarvittaviin lisätarkastuksiin.

| 2.3. | Komissio hyväksyi 17. tammikuuta 2006 toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (2), jossa otettiin huomioon komission yksiköiden vuonna 2005 suorittama puutteita koskeva arviointi kaikkien talousarvion toteuttamistapojen (3) osalta. Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman, kun asianmukaiset toimenpiteet on pantu täytäntöön ja niiden vaikutukset ovat arvioitavissa. |
| --- | --- |

2.3.

Komissio hyväksyi 17. tammikuuta 2006 toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (2), jossa otettiin huomioon komission yksiköiden vuonna 2005 suorittama puutteita koskeva arviointi kaikkien talousarvion toteuttamistapojen (3) osalta. Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimintasuunnitelman, kun asianmukaiset toimenpiteet on pantu täytäntöön ja niiden vaikutukset ovat arvioitavissa.

| 2.3. | Komissio arvostaa tilintarkastustuomioistuimen tulospainotteista lähestymistapaa. Toimintasuunnitelma kuvastaa kuitenkin jo sinänsä komission pyrkimystä tehostaa sisäistä valvontajärjestelmäänsä niin, että se voi toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle tarpeeksi tarkastusaineistoa osoittaakseen, että riskinhallinta on ollut riittävää. Komission pääosastot ja yksiköt toteuttavat asianomaiset toimet tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

2.3.

Komissio arvostaa tilintarkastustuomioistuimen tulospainotteista lähestymistapaa. Toimintasuunnitelma kuvastaa kuitenkin jo sinänsä komission pyrkimystä tehostaa sisäistä valvontajärjestelmäänsä niin, että se voi toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle tarpeeksi tarkastusaineistoa osoittaakseen, että riskinhallinta on ollut riittävää. Komission pääosastot ja yksiköt toteuttavat asianomaiset toimet tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Komissio toivoo tilintarkastustuomioistuimen toimittavan arvionsa mahdollisimman pian, jotta voidaan selvittää, onko riittävä varmuus saavutettavissa soveltamalla sisäisen valvonnan kehystä, jota on vahvistettu aiotuilla toimilla.

| 2.4. | Yhtäältä tilintarkastustuomioistuin analysoi, missä määrin pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä komission näistä tekemään yhteenvetokertomukseen sisältyvät, johdon antamat tiedot saavat vahvistuksen tilintarkastustuomioistuimen omista tarkastushavainnoista ja miltä osin ne voidaan tarvittaessa ottaa huomioon tarkastuslausumassa. Tilintarkastustuomioistuin analysoi niin ikään sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon edistymistä ja arvioi käyttöön otettujen menettelyjen ja kehitettyjen välineiden vaikuttavuutta; tavoitteena oli saada varmuus talousarviomaksujen perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

2.4.

Yhtäältä tilintarkastustuomioistuin analysoi, missä määrin pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä komission näistä tekemään yhteenvetokertomukseen sisältyvät, johdon antamat tiedot saavat vahvistuksen tilintarkastustuomioistuimen omista tarkastushavainnoista ja miltä osin ne voidaan tarvittaessa ottaa huomioon tarkastuslausumassa. Tilintarkastustuomioistuin analysoi niin ikään sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon edistymistä ja arvioi käyttöön otettujen menettelyjen ja kehitettyjen välineiden vaikuttavuutta; tavoitteena oli saada varmuus talousarviomaksujen perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

KOMISSION KANNANOTTOIHIN LIITTYVÄT TARKASTUSHAVAINNOT

Komission yhteenvetokertomus

| 2.5. | Vuotuisista toimintakertomuksista laadittava yhteenvetokertomus on vuonna 2005 ensimmäistä kertaa jaettu kahdeksi erilliseksi kertomukseksi: toinen (4) käsittelee vuoden 2005 aikana komission strategisten tavoitteiden toteuttamisessa saavutettua edistystä ja toisessa (5) arvioidaan pääosastojen hallintoa sekä määritetään toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen valvontajärjestelmien keskeisten puutteiden korjaamiseksi. Viimeksi mainitun kertomuksen hyväksyessään komissio ottaa poliittisen vastuun pääjohtajiensa toteuttamasta hallinnoinnista näiden vuotuisissa toimintakertomuksissaan antamien lausumien ja varaumien pohjalta. |
| --- | --- |

2.5.

Vuotuisista toimintakertomuksista laadittava yhteenvetokertomus on vuonna 2005 ensimmäistä kertaa jaettu kahdeksi erilliseksi kertomukseksi: toinen (4) käsittelee vuoden 2005 aikana komission strategisten tavoitteiden toteuttamisessa saavutettua edistystä ja toisessa (5) arvioidaan pääosastojen hallintoa sekä määritetään toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen valvontajärjestelmien keskeisten puutteiden korjaamiseksi. Viimeksi mainitun kertomuksen hyväksyessään komissio ottaa poliittisen vastuun pääjohtajiensa toteuttamasta hallinnoinnista näiden vuotuisissa toimintakertomuksissaan antamien lausumien ja varaumien pohjalta.

| 2.6. | Komissio toteaa hallinnoinnin saavutuksia koskevassa vuoden 2005 yhteenvetokertomuksessaan, että yleisesti ottaen... käyttöön otetuilla sisäisen valvonnan järjestelmillä saadaan vuoden 2005 toimintakertomuksissa esitetyin rajoituksin kohtuullinen varmuus niiden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, joista komissio on EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti vastuussa. Se myöntää, että on kuitenkin tarpeen jatkaa ponnisteluita useiden puutteiden korjaamiseksi, varsinkin niiden, joita valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ovat tuoneet esille esittämissään varaumissa. |
| --- | --- |

2.6.

Komissio toteaa hallinnoinnin saavutuksia koskevassa vuoden 2005 yhteenvetokertomuksessaan, että yleisesti ottaen... käyttöön otetuilla sisäisen valvonnan järjestelmillä saadaan vuoden 2005 toimintakertomuksissa esitetyin rajoituksin kohtuullinen varmuus niiden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, joista komissio on EY:n perustamissopimuksen 274 artiklan mukaisesti vastuussa. Se myöntää, että on kuitenkin tarpeen jatkaa ponnisteluita useiden puutteiden korjaamiseksi, varsinkin niiden, joita valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ovat tuoneet esille esittämissään varaumissa.

| 2.7. | Komission arviot ovat joiltakin osin yhteneväiset tilintarkastustuomioistuimen analyysin kanssa, erityisesti seuraavien seikkojen osalta: vuotuisia toimintakertomuksia koskevia ohjeita tulisi kehittää aiempaa paremmiksi (ks. kohdat 2.11 ja 2.12), tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta ja keskeisten valvontamenettelyiden toimintaa koskevia indikaattoreita on tarpeen kehittää (ks. kohdat 2.13 ja 2.20), sisäisen valvonnan vaikuttavuuden varmistamiseksi olisi jatkettava ponnisteluita (ks. kohdat 2.21–2.23) ja tilinpitomenettelyjä ja järjestelmiä olisi kehitettävä entisestään taloudellisten tietojen parantamiseksi (ks. kohdat 1.5–1.58). |
| --- | --- |

2.7.

Komission arviot ovat joiltakin osin yhteneväiset tilintarkastustuomioistuimen analyysin kanssa, erityisesti seuraavien seikkojen osalta: vuotuisia toimintakertomuksia koskevia ohjeita tulisi kehittää aiempaa paremmiksi (ks. kohdat 2.11 ja 2.12), tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta ja keskeisten valvontamenettelyiden toimintaa koskevia indikaattoreita on tarpeen kehittää (ks. kohdat 2.13 ja 2.20), sisäisen valvonnan vaikuttavuuden varmistamiseksi olisi jatkettava ponnisteluita (ks. kohdat 2.21–2.23) ja tilinpitomenettelyjä ja järjestelmiä olisi kehitettävä entisestään taloudellisten tietojen parantamiseksi (ks. kohdat 1.5–1.58).

| 2.8. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot osoittavat yhteisen maatalouspolitiikan ja rakennetoimien aloilla, että on kuitenkin tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, jotka ovat kauaskantoisempia kuin pääjohtajien tarpeellisiksi katsomat toimenpiteet. Näin voitaisiin varmistaa, että vuotuisten toimintakertomusten liitteinä olevissa lausumissa annettu kohtuullinen varmuus perustuu tosiasiassa asianmukaisiin valvontajärjestelmiin (ks. kohdat 2.18–2.19). |
| --- | --- |

2.8.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot osoittavat yhteisen maatalouspolitiikan ja rakennetoimien aloilla, että on kuitenkin tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, jotka ovat kauaskantoisempia kuin pääjohtajien tarpeellisiksi katsomat toimenpiteet. Näin voitaisiin varmistaa, että vuotuisten toimintakertomusten liitteinä olevissa lausumissa annettu kohtuullinen varmuus perustuu tosiasiassa asianmukaisiin valvontajärjestelmiin (ks. kohdat 2.18–2.19).

| 2.8. | Komissio katsoo, että toimet, jotka se on toteuttanut valvontatehtäviensä puitteissa, tukevat jo varsin hyvin pääjohtajien ilmoitusta heidän vastuullaan olevia menoja koskevasta riittävästä varmuudesta. Koska tarkastustyötä tehdään monivuotisen strategian pohjalta, kansallisten järjestelmien varmuustaso paranee vuosi vuodelta. Varmuutta lisäävät myös sisäisen valvonnan kehystä koskevaan toimintasuunnitelmaan perustuvat toimet, joiden tavoitteena on parantaa säännösten noudattamista ja tehostaa valvontaa, ja ohjelmakaudeksi 2007–2013 toteutettava sääntelyn tehostaminen. |
| --- | --- |

2.8.

Komissio katsoo, että toimet, jotka se on toteuttanut valvontatehtäviensä puitteissa, tukevat jo varsin hyvin pääjohtajien ilmoitusta heidän vastuullaan olevia menoja koskevasta riittävästä varmuudesta. Koska tarkastustyötä tehdään monivuotisen strategian pohjalta, kansallisten järjestelmien varmuustaso paranee vuosi vuodelta. Varmuutta lisäävät myös sisäisen valvonnan kehystä koskevaan toimintasuunnitelmaan perustuvat toimet, joiden tavoitteena on parantaa säännösten noudattamista ja tehostaa valvontaa, ja ohjelmakaudeksi 2007–2013 toteutettava sääntelyn tehostaminen.

| 2.9. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on ottanut esille yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomisen (ks. kohta 2.3). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvostaa sitä, että komissio uudisti vuoden 2004 toimintasuunnitelmansa (6) monivuotisia tavoitteita korostaen varainhoitovuonna 2005 havaittuja keskeisiä monialaisia näkökohtia ja todeten, että suurin osa havaituista puutteista voidaan korjata ainoastaan keskipitkällä aikavälillä (7). |
| --- | --- |

2.9.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on ottanut esille yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomisen (ks. kohta 2.3). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvostaa sitä, että komissio uudisti vuoden 2004 toimintasuunnitelmansa (6) monivuotisia tavoitteita korostaen varainhoitovuonna 2005 havaittuja keskeisiä monialaisia näkökohtia ja todeten, että suurin osa havaituista puutteista voidaan korjata ainoastaan keskipitkällä aikavälillä (7).

| 2.10. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yksi tärkeimmistä komission hyväksymistä tavoitteista on valvonnan suhteuttaminen ja kustannusvaikuttavuus. Tässä yhteydessä vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien meno-ohjelmien yksinkertaistamisella (kiinteinä osuuksina tai kokonaissummina suoritettujen maksujen lisääminen, hankintamenettelyjä ja avustuksia koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen) sekä tilintarkastuslausunnoilla ja talousarvion toteuttamiseen liittyvistä tehtävistä vastaavilta kolmansilta osapuolilta saatavilla varmuutta koskevilla lausumilla voisi olla keskeinen rooli. |
| --- | --- |

2.10.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yksi tärkeimmistä komission hyväksymistä tavoitteista on valvonnan suhteuttaminen ja kustannusvaikuttavuus. Tässä yhteydessä vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymien meno-ohjelmien yksinkertaistamisella (kiinteinä osuuksina tai kokonaissummina suoritettujen maksujen lisääminen, hankintamenettelyjä ja avustuksia koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen) sekä tilintarkastuslausunnoilla ja talousarvion toteuttamiseen liittyvistä tehtävistä vastaavilta kolmansilta osapuolilta saatavilla varmuutta koskevilla lausumilla voisi olla keskeinen rooli.

Pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

Laadintamenettely

| 2.11. | Komission keskusyksiköt (8) laativat vuoden 2005 toimintakertomuksia silmällä pitäen tiedotteen (9), jonka tavoitteena oli laadintamenettelyn yksinkertaistaminen ja parantaminen sekä neuvonta puutteiden olennaisuusrajaa koskevissa kysymyksissä. Lisäksi vertaisarvioinnin (10) avulla saatiin aikaan parannuksia toisaalta varaumien sisältöön ja toisaalta niiden vaikutuksiin kohtuulliseen varmuuteen (olennaisuus, sisältö ja määrällinen arvio). |
| --- | --- |

2.11.

Komission keskusyksiköt (8) laativat vuoden 2005 toimintakertomuksia silmällä pitäen tiedotteen (9), jonka tavoitteena oli laadintamenettelyn yksinkertaistaminen ja parantaminen sekä neuvonta puutteiden olennaisuusrajaa koskevissa kysymyksissä. Lisäksi vertaisarvioinnin (10) avulla saatiin aikaan parannuksia toisaalta varaumien sisältöön ja toisaalta niiden vaikutuksiin kohtuulliseen varmuuteen (olennaisuus, sisältö ja määrällinen arvio).

| 2.11. | Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan lausumien sisältöä ja valvoo niiden standardien noudattamista, joihin lausumat perustuvat. Tarkoituksena on kehittää vuotuisista toimintakertomuksista ja lausumista tehokas ja luotettava hallinnon apuväline, jonka perusteella voidaan arvioida komission saavuttamia tuloksia ja havaittujen riskien hallintaa. Tällöin tilintarkastustuomioistuin voisi käyttää toimintakertomuksia ja lausumia oman tarkastuslausumansa perustana. |
| --- | --- |

2.11.

Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan lausumien sisältöä ja valvoo niiden standardien noudattamista, joihin lausumat perustuvat. Tarkoituksena on kehittää vuotuisista toimintakertomuksista ja lausumista tehokas ja luotettava hallinnon apuväline, jonka perusteella voidaan arvioida komission saavuttamia tuloksia ja havaittujen riskien hallintaa. Tällöin tilintarkastustuomioistuin voisi käyttää toimintakertomuksia ja lausumia oman tarkastuslausumansa perustana.

| 2.12. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission toteuttamat toimenpiteet lujittivat vuotuisten toimintakertomusten laadintamenettelyä etenkin antamalla selkeät ohjeet olennaisuutta koskevia perusperiaatteita (11) täydentävien, merkittävien järjestelmäpuutteiden arviointiin (12). Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että joissakin tapauksissa mainittuja ohjeita ei käytännössä noudatettu täysin (ks. kohta 2.15). |
| --- | --- |

2.12.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission toteuttamat toimenpiteet lujittivat vuotuisten toimintakertomusten laadintamenettelyä etenkin antamalla selkeät ohjeet olennaisuutta koskevia perusperiaatteita (11) täydentävien, merkittävien järjestelmäpuutteiden arviointiin (12). Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että joissakin tapauksissa mainittuja ohjeita ei käytännössä noudatettu täysin (ks. kohta 2.15).

| 2.12. | Komissio katsoo, että tällä alalla on edistytty huomattavasti vuoden 2005 aikana kehittämällä yhteinen ”asiaperheisiin” perustuva lähestymistapa olennaisuuden määrittelemiseen, painottamalla toimintakertomusten toista osaa, jossa esitetään lausuman perustelut, ja lisäämällä kolmanteen osaan selvitys olennaisuuden arviointiperusteista sekä varaumien kokonaismerkityksestä lausuman perustana olevan varmuuden kannalta. |
| --- | --- |

2.12.

Komissio katsoo, että tällä alalla on edistytty huomattavasti vuoden 2005 aikana kehittämällä yhteinen ”asiaperheisiin” perustuva lähestymistapa olennaisuuden määrittelemiseen, painottamalla toimintakertomusten toista osaa, jossa esitetään lausuman perustelut, ja lisäämällä kolmanteen osaan selvitys olennaisuuden arviointiperusteista sekä varaumien kokonaismerkityksestä lausuman perustana olevan varmuuden kannalta.

Ks. myös vastaus kohtaan 2.15.

| 2.13. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo niin ikään, että etenkin laillisuuteen ja asianmukaisuuteen suoraan liittyvien indikaattoreiden esittämisessä on edelleen parantamisen varaa. Huolimatta siitä, että pääjohtajien odotetaan esittävän keskeiset numerotiedot ja suoritusindikaattorit (mukaan lukien laillisuus ja asianmukaisuus) (13), sovellettavia seurantamenetelmiä (indikaattoreita) ei ole erikseen osoitettu (14). |
| --- | --- |

2.13.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo niin ikään, että etenkin laillisuuteen ja asianmukaisuuteen suoraan liittyvien indikaattoreiden esittämisessä on edelleen parantamisen varaa. Huolimatta siitä, että pääjohtajien odotetaan esittävän keskeiset numerotiedot ja suoritusindikaattorit (mukaan lukien laillisuus ja asianmukaisuus) (13), sovellettavia seurantamenetelmiä (indikaattoreita) ei ole erikseen osoitettu (14).

| 2.13. | Komissio on antanut yksiköilleen yhteiset ohjeet, mutta jättänyt niille vapauden valita, mitä keskeisiä suorituslukuja ja -indikaattoreita se soveltaa. |
| --- | --- |

2.13.

Komissio on antanut yksiköilleen yhteiset ohjeet, mutta jättänyt niille vapauden valita, mitä keskeisiä suorituslukuja ja -indikaattoreita se soveltaa.

Suurin osa yhteisön ohjelmia hallinnoivista yksiköistä on soveltanut laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevia indikaattoreita.

Vuoden 2004 yhteenvetokertomuksen suosituksesta on alettu yhdenmukaistaa menetelmiä tavoitteena soveltaa yhtäpitävää lähestymistapaa kaikkiin toimintoihin ja kehittää näitä indikaattoreita toimiviksi ja eri toimintojen luonteeseen sopiviksi hallinnon apuvälineiksi.

Pääjohtajien lausumat

| 2.14. | Vuotuisten toimintakertomusten liitteenä olevissa lausumissa pääjohtajat vakuuttavat saavansa käyttöön otettujen sisäisen valvonnan menettelyiden avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset. Jos sisäisessä valvonnassa esiintyy olennaisia puutteita tai säännönvastaisuuksia, pääjohtajat esittävät varaumia (15). |
| --- | --- |

2.14.

Vuotuisten toimintakertomusten liitteenä olevissa lausumissa pääjohtajat vakuuttavat saavansa käyttöön otettujen sisäisen valvonnan menettelyiden avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset. Jos sisäisessä valvonnassa esiintyy olennaisia puutteita tai säännönvastaisuuksia, pääjohtajat esittävät varaumia (15).

| 2.15. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi pääjohtajien varainhoitovuodelta 2005 esittämiä lausumia ja havaitsi, että olennaisuuskriteereiden määrittämistä ja niiden soveltamista varaumien esittämisen yhteydessä tulisi toisinaan selventää paremmin. Esimerkiksi joissakin tapauksissa (16) valitut (laadulliset ja/tai määrälliset) kriteerit ja toisissa tapauksissa (17) varaumien taloudelliset vaikutukset voitaisiin yksilöidä tarkemmin. |
| --- | --- |

2.15.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi pääjohtajien varainhoitovuodelta 2005 esittämiä lausumia ja havaitsi, että olennaisuuskriteereiden määrittämistä ja niiden soveltamista varaumien esittämisen yhteydessä tulisi toisinaan selventää paremmin. Esimerkiksi joissakin tapauksissa (16) valitut (laadulliset ja/tai määrälliset) kriteerit ja toisissa tapauksissa (17) varaumien taloudelliset vaikutukset voitaisiin yksilöidä tarkemmin.

| 2.15. | Komissio arvioi, että yksiköt ovat noudattaneet toimintakertomusta koskevassa yleiskirjeessä ja tiedonannossa KOM(2003) 28 esitettyjä suuntaviivoja, joissa täsmennetään toimintakertomusten laatimisessa noudatettavat menetelmät. Olennaisuus määräytyy ensisijaisesti valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän arvioinnin ja toimeksisaajille annetun sitoumuksen perusteella. Puutteen olennaisuutta tarkastellaan joko määrän tai laadun tai näiden molempien näkökulmasta. Jos järjestelmässä on puutteita, varauma voidaan esittää myös laadullisista syistä. |
| --- | --- |

2.15.

Komissio arvioi, että yksiköt ovat noudattaneet toimintakertomusta koskevassa yleiskirjeessä ja tiedonannossa KOM(2003) 28 esitettyjä suuntaviivoja, joissa täsmennetään toimintakertomusten laatimisessa noudatettavat menetelmät. Olennaisuus määräytyy ensisijaisesti valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän arvioinnin ja toimeksisaajille annetun sitoumuksen perusteella. Puutteen olennaisuutta tarkastellaan joko määrän tai laadun tai näiden molempien näkökulmasta. Jos järjestelmässä on puutteita, varauma voidaan esittää myös laadullisista syistä.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa sovelletut kriteerit ja varauman esittämisen taustalla olevat tekijät on esitetty toimintakertomuksen kolmannessa osassa. Ne liittyvät yleensä laatukriteereihin (vaikka näiden potentiaalinen taloudellinen vaikutus arvioidaankin pienemmäksi kuin määrällisten kriteerien taloudellinen vaikutus).

| 2.16. | Kaikki pääjohtajat vahvistivat saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty tarkoituksenmukaisesti ja että heidän käyttöön ottamansa sisäinen valvonta takasi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että julkaistuista 40 lausumasta 21 sisältää yhden tai useamman varauman. |
| --- | --- |

2.16.

Kaikki pääjohtajat vahvistivat saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty tarkoituksenmukaisesti ja että heidän käyttöön ottamansa sisäinen valvonta takasi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että julkaistuista 40 lausumasta 21 sisältää yhden tai useamman varauman.

| 2.16. | Varaumien esittäminen pääjohtajan lausumassa on looginen seuraus osissa 2 (lausuman perustelut) ja 3 (sovelletut olennaisuuskriteerit, varaumat ja niiden kokonaisvaikutus lausumaan) esitetyistä näkökohdista ja takaa toimintakertomuksen, lausuman ja varaumien keskinäisen johdonmukaisuuden. |
| --- | --- |

2.16.

Varaumien esittäminen pääjohtajan lausumassa on looginen seuraus osissa 2 (lausuman perustelut) ja 3 (sovelletut olennaisuuskriteerit, varaumat ja niiden kokonaisvaikutus lausumaan) esitetyistä näkökohdista ja takaa toimintakertomuksen, lausuman ja varaumien keskinäisen johdonmukaisuuden.

Kaikki valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ovat katsoneet voivansa vahvistaa saaneensa kohtuullisen varmuuden.

| 2.17. | Varaumien kokonaismäärä pysyi suurin piirtein samana vuosina 2004 (32 varaumaa) ja 2005 (31 varaumaa). Suurin osa varaumista (18) koskee puutteita, jotka oli havaittu jo vuonna 2004 (18). Merkittävimmät tarkastuslausumaan (DAS) liittyvät varaumat on esitetty
  taulukossa 2.1
  . |
| --- | --- |

2.17.

Varaumien kokonaismäärä pysyi suurin piirtein samana vuosina 2004 (32 varaumaa) ja 2005 (31 varaumaa). Suurin osa varaumista (18) koskee puutteita, jotka oli havaittu jo vuonna 2004 (18). Merkittävimmät tarkastuslausumaan (DAS) liittyvät varaumat on esitetty
  taulukossa 2.1
  .

| 2.17. | Komissio on perillä siitä, että useimmat varaumat ovat toistuvia. Vuotta 2005 koskevassa yhteenvedossaan komissio analysoi erityyppisiä toistuvia varaumia (varaumat, joiden perustana olevaa ongelmaa ollaan ratkaisemassa, mikä saattaa tosin edellyttää kolmansilta osapuolilta lisätyötä; rakenteellisiin ongelmiin liittyvät varaumat; päätoimipaikan ulkopuolella toteutettujen toimien heikkouksiin liittyvät varaumat). |
| --- | --- |

2.17.

Komissio on perillä siitä, että useimmat varaumat ovat toistuvia. Vuotta 2005 koskevassa yhteenvedossaan komissio analysoi erityyppisiä toistuvia varaumia (varaumat, joiden perustana olevaa ongelmaa ollaan ratkaisemassa, mikä saattaa tosin edellyttää kolmansilta osapuolilta lisätyötä; rakenteellisiin ongelmiin liittyvät varaumat; päätoimipaikan ulkopuolella toteutettujen toimien heikkouksiin liittyvät varaumat).

Komissio huolehtii kaikissa näissä tapauksissa siitä, että asianomaiset pääjohtajat toteuttavat näiden ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavat toimenpiteet vuoden 2006 aikana.

| 2.18. | Vuoteen 2004 verrattuna (19) tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että valvontajärjestelmien toiminnan arvioinnin laatu ja lausumiin sisältyvien varaumien kokonaisvaikutus lausumissa esitettyyn varmuuteen ovat yleisesti ottaen parantuneet. Tietyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut huomattavat puutteet (20) olisi kuitenkin pitänyt tuoda esiin varaumina pääjohtajien lausumissa (ks.
  taulukko 2.1
  ja kohdat 6.38–6.40 ja 7.17). |
| --- | --- |

2.18.

Vuoteen 2004 verrattuna (19) tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että valvontajärjestelmien toiminnan arvioinnin laatu ja lausumiin sisältyvien varaumien kokonaisvaikutus lausumissa esitettyyn varmuuteen ovat yleisesti ottaen parantuneet. Tietyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut huomattavat puutteet (20) olisi kuitenkin pitänyt tuoda esiin varaumina pääjohtajien lausumissa (ks.
  taulukko 2.1
  ja kohdat 6.38–6.40 ja 7.17).

| 2.18. | Asianomaiset pääosastot, jotka hallinnoivat suurinta osaa yhteisön talousarviosta, katsovat, että nykyiset menojen valvontamenetelmät muodostavat vankan perustan niiden lausumille. Ne ovat esittäneet lausumissaan varaumia silloin, kun järjestelmien toimivuutta koskevat pääosastojen omat tarkastukset ja jäsenvaltioissa tehdyt tarkastukset ovat paljastaneet puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski, jota ei ole voitu riittävän hyvin hallita valvontajärjestelmän tavanomaisten korjausmekanismien avulla. Silloin kun riskit ovat olleet riittävän hyvin hallinnassa, pääjohtaja on katsonut, että varmuus on saavutettu eikä varaumaan ole tarvetta. |
| --- | --- |

2.18.

Asianomaiset pääosastot, jotka hallinnoivat suurinta osaa yhteisön talousarviosta, katsovat, että nykyiset menojen valvontamenetelmät muodostavat vankan perustan niiden lausumille. Ne ovat esittäneet lausumissaan varaumia silloin, kun järjestelmien toimivuutta koskevat pääosastojen omat tarkastukset ja jäsenvaltioissa tehdyt tarkastukset ovat paljastaneet puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski, jota ei ole voitu riittävän hyvin hallita valvontajärjestelmän tavanomaisten korjausmekanismien avulla. Silloin kun riskit ovat olleet riittävän hyvin hallinnassa, pääjohtaja on katsonut, että varmuus on saavutettu eikä varaumaan ole tarvetta.

Tämä vastaa täysin vuoden 2005 vuotuisia toimintakertomuksia koskevassa yleiskirjeessä (SEC(2005) 1533) annettua ohjetta. Kuten vuoden 2005 yhteenvetokertomuksen kohdassa 2.2 todetaan, riskin olemassaolo ei välttämättä edellytä varauman tekemistä, ellei kertomusvuoden aikana ole todella esiintynyt ongelmia tai ellei valvontajärjestelmällä ole pystytty estämään tällaisia ongelmia, joilla on olennainen vaikutus.

Komissio viittaa erityisesti kohtiin 6.39, 6.40 ja 7.17 antamiinsa vastauksiin.

Taulukko 2.1 – Pääjohtajien vuotuisista toimintakertomuksista saatava todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman kannalta

| Osasto | Merkittävimmät pääjohtajien esittämät varaumat
  (sisältyvät lausumiin) | 2003 | 2004 | 2005 | | Tilintarkastustuomioistuimen näkemys merkittävimpien varaumien vaikutuksesta pääjohtajien ilmaisemaan varmuuteen (21) | Kehitys (23) 2004–2005 | Muut tilintarkastustuomioistuimen ja/tai komission havaitsemat merkittävät puutteet (eivät sisälly lausumiin) | 2003 | 2004 | 2005 | | Vuotuisesta toimintakertomuksesta saatu todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin (22) | Kehitys (23) 2004–2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Omat varat | — | Etuusmenettelyjen soveltamista koskeva valvonta |

Osasto

Merkittävimmät pääjohtajien esittämät varaumat

(sisältyvät lausumiin)

2003

2004

2005

Tilintarkastustuomioistuimen näkemys merkittävimpien varaumien vaikutuksesta pääjohtajien ilmaisemaan varmuuteen (21)

Kehitys (23) 2004–2005

Muut tilintarkastustuomioistuimen ja/tai komission havaitsemat merkittävät puutteet (eivät sisälly lausumiin)

2003

2004

2005

Vuotuisesta toimintakertomuksesta saatu todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin (22)

Kehitys (23) 2004–2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Omat varat

—

Etuusmenettelyjen soveltamista koskeva valvonta

×

B

A

A

=

/

A

A

A

=

| — | Basmati-riisin tuonti |
| --- | --- |

—

Basmati-riisin tuonti

×

| — | ”Hilton beef” |
| --- | --- |

—

”Hilton beef”

×

×

×

Yhteinen maatalouspolitiikka

| — | Kansainvälinen oliiviöljyneuvosto |
| --- | --- |

—

Kansainvälinen oliiviöljyneuvosto

×

B

B

B

=

| — | Valvontajärjestelmiä ei otettu riittävällä tavalla huomioon kuluneen varainhoitovuoden tilitapahtumien osalta |
| --- | --- |

—

Valvontajärjestelmiä ei otettu riittävällä tavalla huomioon kuluneen varainhoitovuoden tilitapahtumien osalta

×

C

C

B (25)

C (26)

+

| — | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Kreikassa |
| --- | --- |

—

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Kreikassa

×

×

×

| — | Komission valvontatoiminnan kapea-alaisuus ja asetusta (ETY) N:o 4045/89 koskevien kesken olevien tarkastusten suma |
| --- | --- |

—

Komission valvontatoiminnan kapea-alaisuus ja asetusta (ETY) N:o 4045/89 koskevien kesken olevien tarkastusten suma

×

Rakennetoimet

| — | EMOTR:n ohjausosasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EMOTR:n ohjausosasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

×

C

B

B

+

| — | Ohjelmakauden 1994–1999 päättämiseen liittyvät riskit ja/tai merkittävät puutteet asetuksen (EY) N:o 2064/97 täytäntöönpanossa (kohdat 6.39 ja 6.40) |
| --- | --- |

—

Ohjelmakauden 1994–1999 päättämiseen liittyvät riskit ja/tai merkittävät puutteet asetuksen (EY) N:o 2064/97 täytäntöönpanossa (kohdat 6.39 ja 6.40)

×

×

×

C

C

C

=

| — | Euroopan sosiaalirahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

×

×

(Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | Jäsenvaltioissa hallinto- ja valvontajärjestelmissä (2000/2006) useiden ohjelmien osalta (24) (kohta 6.39) |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioissa hallinto- ja valvontajärjestelmissä (2000/2006) useiden ohjelmien osalta (24) (kohta 6.39)

×

| — | Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

×

(Italia)

| — | EAKR: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EAKR: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

(Kreikka ja Espanja)

×

(Kreikka)

×

(Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja)

| — | Urban-aloitteen ja Interreg-ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Urban-aloitteen ja Interreg-ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

| — | Koheesiorahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Koheesiorahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

(Kreikka, Espanja ja Portugali)

×

(Kreikka)

×

(Espanja)

Sisäiset politiikat ja tutkimus

| — | (Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla)) – kansallisten elinten toteuttamaa hallinnointia koskeva varmuus on riittämätön |
| --- | --- |

—

(Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla)) – kansallisten elinten toteuttamaa hallinnointia koskeva varmuus on riittämätön

×

×

B

B

B

=

| — | Järjestelmälliseen maksujen määräajan ylittymiseen liittyvät riskit tutkimuksen alalla (24) |
| --- | --- |

—

Järjestelmälliseen maksujen määräajan ylittymiseen liittyvät riskit tutkimuksen alalla (24)

×

B

B

B

=

| — | Paikalla toimitettavat tarkastukset |
| --- | --- |

—

Paikalla toimitettavat tarkastukset

×

×

×

| — | Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla) (24) |
| --- | --- |

—

Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla) (24)

×

| — | Virheiden esiintyvyys (tukikelpoisuus) tutkimussopimuksia koskevissa menoilmoituksissa |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys (tukikelpoisuus) tutkimussopimuksia koskevissa menoilmoituksissa

×

×

×

(Viides puiteohjelma)

| — | Virheiden esiintyvyys kansanterveysalalla |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys kansanterveysalalla

×

| — | Puutteita Euroopan pakolaisrahaston hallintojärjestelmässä |
| --- | --- |

—

Puutteita Euroopan pakolaisrahaston hallintojärjestelmässä

×

(Yhdistynyt kuningaskunta ja Luxemburg)

×

(Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | Virheiden esiintyvyys kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa (24) (kohta 7.17) |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys kuudennessa tutkimuksen puiteohjelmassa (24) (kohta 7.17)

×

Ulkoiset toimet

| — | Kumppanuus valtioista riippumattoman järjestön kanssa |
| --- | --- |

—

Kumppanuus valtioista riippumattoman järjestön kanssa

×

B

A

A

+

| — | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia valvontajärjestelmiä on kehitettävä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla, jotta ne olisivat täysin toimintakunnossa |
| --- | --- |

—

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia valvontajärjestelmiä on kehitettävä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla, jotta ne olisivat täysin toimintakunnossa

×

×

C

C

B

+

| — | Humanitaarisen avun järjestö ei ole soveltanut hankintoja koskevia sopimusmenettelyjä |
| --- | --- |

—

Humanitaarisen avun järjestö ei ole soveltanut hankintoja koskevia sopimusmenettelyjä

×

| — | YK:n Kosovon väliaikaishallinnon neljänteen toimialaan liittyvän EU:n rahoituisosuuden täytäntöönpanoon osallistuvan sopimuspuolen oikeudellinen asema ja vastuualueet |
| --- | --- |

—

YK:n Kosovon väliaikaishallinnon neljänteen toimialaan liittyvän EU:n rahoituisosuuden täytäntöönpanoon osallistuvan sopimuspuolen oikeudellinen asema ja vastuualueet

×

Liittymistä edeltävä strategia

| — | ISPA: hallinto- ja valvontajärjestelmät |
| --- | --- |

—

ISPA: hallinto- ja valvontajärjestelmät

×

×

(Romania)

C

B

A

+

| — | Vaarana on, että tietyt ehdokasvaltiot eivät kykene täyttämään yhteisrahoitukseen liittyviä velvoitteitaan (24) |
| --- | --- |

—

Vaarana on, että tietyt ehdokasvaltiot eivät kykene täyttämään yhteisrahoitukseen liittyviä velvoitteitaan (24)

×

B

B

A

+

| — | Phare: Hajautettujen järjestelmien ominaisriskit, puutteet järjestelmien ja toimien tarkastuksessa |
| --- | --- |

—

Phare: Hajautettujen järjestelmien ominaisriskit, puutteet järjestelmien ja toimien tarkastuksessa

×

×

(Romania ja Bulgaria)

Hallintomenot

| — | Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano EU:n lähetystöissä |
| --- | --- |

—

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano EU:n lähetystöissä

×

×

×

A

A

A

=

/

B

A

A

=

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| 2.19. | Laadintamenettelyjen lujittamisesta (ks. kohdat 2.11–2.13) huolimatta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jotkin vuotuiset toimintakertomukset (27) eivät anna vielä riittävästi todentavaa aineistoa tarkastuslausuman kannalta (ks. kohdat 2.15 ja 2.18). |
| --- | --- |

2.19.

Laadintamenettelyjen lujittamisesta (ks. kohdat 2.11–2.13) huolimatta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jotkin vuotuiset toimintakertomukset (27) eivät anna vielä riittävästi todentavaa aineistoa tarkastuslausuman kannalta (ks. kohdat 2.15 ja 2.18).

| 2.19. | Pääjohtajien ja toimialajohtajien lausumien perusteluja (toimintakertomusten osa 2) on laajennettu, ja varojen käyttöä ja toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan kohtuullisen varmuuden suhteen esitetyt varaumat on perusteltu erikseen. Kaikki pääjohtajat katsovat voivansa vahvistaa saaneensa kohtuullisen varmuuden. |
| --- | --- |

2.19.

Pääjohtajien ja toimialajohtajien lausumien perusteluja (toimintakertomusten osa 2) on laajennettu, ja varojen käyttöä ja toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan kohtuullisen varmuuden suhteen esitetyt varaumat on perusteltu erikseen. Kaikki pääjohtajat katsovat voivansa vahvistaa saaneensa kohtuullisen varmuuden.

Komissio katsoo, että lausumat ovat yksi niistä tekijöistä, joiden perusteella tilintarkastustuomioistuin voi saada suuremman varmuuden kuin taulukossa 2.1 esitetystä arviosta ilmenee. Näistä syistä kaikki tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat kolme pääosastoa, jotka hallinnoivat suurinta osaa talousarviosta, katsovat pääjohtajien lausumien perustelujen käyvän selvästi ilmi vuotuisesta toimintakertomuksesta.

Indikaattorit

| 2.20. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että tietyt pääosastot (28) esittivät laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia indikaattoreita vuotta 2005 koskevissa toimintakertomuksissaan. Komission yksiköiden olisi kuitenkin kehitettävä entisestään mainittujen seurantavälineiden suunnittelua ja hyödyntämistä siten, että ne riittäisivät valvontajärjestelmien laadun ja tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden arviointiin. |
| --- | --- |

2.20.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että tietyt pääosastot (28) esittivät laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia indikaattoreita vuotta 2005 koskevissa toimintakertomuksissaan. Komission yksiköiden olisi kuitenkin kehitettävä entisestään mainittujen seurantavälineiden suunnittelua ja hyödyntämistä siten, että ne riittäisivät valvontajärjestelmien laadun ja tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden arviointiin.

| 2.20. | Suurin osa yhteisön ohjelmia hallinnoivista yksiköistä on soveltanut laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevia indikaattoreita. Lisäksi lausumien perustelut on esitetty vuotuisten toimintakertomusten osassa 2. |
| --- | --- |

2.20.

Suurin osa yhteisön ohjelmia hallinnoivista yksiköistä on soveltanut laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevia indikaattoreita. Lisäksi lausumien perustelut on esitetty vuotuisten toimintakertomusten osassa 2.

Komissio pyrkii kehittämään seurantaindikaattoreitaan. Vuoden 2004 yhteenvetokertomuksessa annetun suosituksen mukaisesti pyritään yhdenmukaistamaan menetelmiä tavoitteena soveltaa yhtäpitävää lähestymistapaa kaikkiin toimintoihin ja kehittää edellä tarkoitettuja indikaattoreita toimiviksi ja eri toimintojen luonteeseen sopiviksi hallinnon apuvälineiksi.

SISÄISEN VALVONNAN STANDARDEJA KOSKEVAT TARKASTUSHAVAINNOT

| 2.21. | Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten 14 (29) komission yksikköä on soveltanut sisäisen valvonnan standardeita (30), voidakseen arvioida vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanon tason lisäksi myös sen, missä määrin näiden standardien avulla on voitu varmistaa toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Sisäisen valvonnan standardien suora välitön vaikutus vaihtelee talousarvion toteuttamistavasta riippuen. Esimerkiksi maatalouden ja rakennerahastojen aloilla, joilla päivittäinen hallinnointi on kansallisten tai alueellisten viranomaisten vastuulla, komission sisäinen valvonta ulottuu jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien valvontaan. |
| --- | --- |

2.21.

Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten 14 (29) komission yksikköä on soveltanut sisäisen valvonnan standardeita (30), voidakseen arvioida vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanon tason lisäksi myös sen, missä määrin näiden standardien avulla on voitu varmistaa toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Sisäisen valvonnan standardien suora välitön vaikutus vaihtelee talousarvion toteuttamistavasta riippuen. Esimerkiksi maatalouden ja rakennerahastojen aloilla, joilla päivittäinen hallinnointi on kansallisten tai alueellisten viranomaisten vastuulla, komission sisäinen valvonta ulottuu jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien valvontaan.

| 2.21. | Tähän havaintoon perustuu myös sisäisen valvonnan kehystä koskeva komission toimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

2.21.

Tähän havaintoon perustuu myös sisäisen valvonnan kehystä koskeva komission toimintasuunnitelma.

| 2.22. | Budjettipääosaston laatimasta yleiskatsauksesta, joka koskee sisäisen valvonnan tilaa komission pääosastoissa ja yksiköissä vuonna 2005 (Overview on the state of internal control in the Commission DGs and services in 2005) (31), käy ilmi, että pääosastot täyttivät perusvaatimuksista varainhoitovuonna 2005 keskimäärin 95 prosenttia. Ottaen huomioon, että perusvaatimukset pysyivät pääosin ennallaan (32), tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sisäisen valvonnan standardeja noudatetaan hieman aiempaa enemmän kuin vuonna 2004 (jolloin vaatimuksia noudatettiin 93-prosenttisesti). Tilintarkastustuomioistuimen analyysi sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta on pääosin yhdenmukainen komission arvion kanssa ja se esitetään
  taulukossa 2.2
  . |
| --- | --- |

2.22.

Budjettipääosaston laatimasta yleiskatsauksesta, joka koskee sisäisen valvonnan tilaa komission pääosastoissa ja yksiköissä vuonna 2005 (Overview on the state of internal control in the Commission DGs and services in 2005) (31), käy ilmi, että pääosastot täyttivät perusvaatimuksista varainhoitovuonna 2005 keskimäärin 95 prosenttia. Ottaen huomioon, että perusvaatimukset pysyivät pääosin ennallaan (32), tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sisäisen valvonnan standardeja noudatetaan hieman aiempaa enemmän kuin vuonna 2004 (jolloin vaatimuksia noudatettiin 93-prosenttisesti). Tilintarkastustuomioistuimen analyysi sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta on pääosin yhdenmukainen komission arvion kanssa ja se esitetään
  taulukossa 2.2
  .

| 2.23. | Siitä huolimatta, että perusvaatimuksia on täytetty varsin hyvin, vuotuisia toimintakertomuksia koskevat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset ja tarkastuksista saadut tulokset osoittavat, että useimmissa (33) tarkastuksen kohteena olleissa pääosastoissa eräiden sisäisen valvonnan osatekijöiden (34) vaikuttavuutta voitaisiin edelleen kohentaa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden parantamiseksi. Kyseinen analyysi on yhdenmukainen toisaalta komission arvion kanssa, jonka se on esittänyt sisäisen valvonnan tilaa koskevassa katsauksessa ja toisaalta komission sisäisen tarkastuksen yksikön vuosikertomuksen (35) kanssa. |
| --- | --- |

2.23.

Siitä huolimatta, että perusvaatimuksia on täytetty varsin hyvin, vuotuisia toimintakertomuksia koskevat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset ja tarkastuksista saadut tulokset osoittavat, että useimmissa (33) tarkastuksen kohteena olleissa pääosastoissa eräiden sisäisen valvonnan osatekijöiden (34) vaikuttavuutta voitaisiin edelleen kohentaa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden parantamiseksi. Kyseinen analyysi on yhdenmukainen toisaalta komission arvion kanssa, jonka se on esittänyt sisäisen valvonnan tilaa koskevassa katsauksessa ja toisaalta komission sisäisen tarkastuksen yksikön vuosikertomuksen (35) kanssa.

| 2.23. | Komissio katsoo, että sen sisäisen valvonnan rakenteet ovat valmiit, mutta että pääosastojen menetelmiä on hiottava jatkuvasti, jotta hallinnon ja valvonnan tehokkuutta ja vaikuttavuutta voidaan parantaa. Erityistä huomiota kiinnitetään tavoitteiden asettamiseen, indikaattorien määrittelemiseen, dynaamisen sisäisen valvonnan strategian kehittämiseen, henkilöstöhallinnon jatkuvuuteen ja ammattitaitoisuuteen, vastuuraportointiin ja ennakkotarkastusten tehostamiseen. |
| --- | --- |

2.23.

Komissio katsoo, että sen sisäisen valvonnan rakenteet ovat valmiit, mutta että pääosastojen menetelmiä on hiottava jatkuvasti, jotta hallinnon ja valvonnan tehokkuutta ja vaikuttavuutta voidaan parantaa. Erityistä huomiota kiinnitetään tavoitteiden asettamiseen, indikaattorien määrittelemiseen, dynaamisen sisäisen valvonnan strategian kehittämiseen, henkilöstöhallinnon jatkuvuuteen ja ammattitaitoisuuteen, vastuuraportointiin ja ennakkotarkastusten tehostamiseen.

Taulukko 2.2 – Tilintarkastustuomioistuimen analyysi (suurimpien pääosastojen tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen suoraan liittyvien) sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon (noudattamisen) (tilanne 31. joulukuuta 2005)

| Pääosasto tai yksikkö | Maksumäärärahojen toteuttaminen toiminnan aloittain vuonna 2005
  (miljoonaa euroa) | Standardi 11
  ”Riskien analyysi ja hallinta” | Standardi 12
  ”Riittävät hallintotiedot” | Standardi 14
  ”Säännönvastaisuuksista ilmoittaminen” | Standardi 17
  ”Valvonta” | Standardi 18
  ”Poikkeusten kirjaaminen” | Standardi 20
  ”Sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen” | Standardi 21
  ”Tarkastuskertomukset” | Standardi 22
  ”Sisäinen tarkastusrakenne” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 52 737 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid -yhteistyötoimisto | 3 165 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budjetti | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Kilpailu | 90 | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A |
| Koulutus ja kulttuuri | 1 003 | B | A | A | B | A | B | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Talous- ja rahoitus | 357 | B | B | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Laajentumisasiat | 1 903 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat | 9 756 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Yritys- ja teollisuustoiminta | 305 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 111 | B | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | A | B | A |
| Kalastus- ja meriasiat | 819 | A | B | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A |
| Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 227 | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Aluepolitiikka | 19 982 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tutkimus | 3 015 | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Arviointi:
  A: Perusvaatimusten mukainen
  B: Osittain perusvaatimusten mukainen

  Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

Pääosasto tai yksikkö

Maksumäärärahojen toteuttaminen toiminnan aloittain vuonna 2005

(miljoonaa euroa)

Standardi 11

”Riskien analyysi ja hallinta”

Standardi 12

”Riittävät hallintotiedot”

Standardi 14

”Säännönvastaisuuksista ilmoittaminen”

Standardi 17

”Valvonta”

Standardi 18

”Poikkeusten kirjaaminen”

Standardi 20

”Sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”

Standardi 21

”Tarkastuskertomukset”

Standardi 22

”Sisäinen tarkastusrakenne”

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

52 737

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid -yhteistyötoimisto

3 165

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budjetti

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Kilpailu

90

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

Koulutus ja kulttuuri

1 003

B

A

A

B

A

B

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Talous- ja rahoitus

357

B

B

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Laajentumisasiat

1 903

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat

9 756

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Yritys- ja teollisuustoiminta

305

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

111

B

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

A

B

A

Kalastus- ja meriasiat

819

A

B

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 227

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Aluepolitiikka

19 982

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tutkimus

3 015

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Arviointi:

A: Perusvaatimusten mukainen

B: Osittain perusvaatimusten mukainen

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

YLEISET PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 2.24. | Tilintarkastustuomioistuin totesi varainhoitovuonna 2005 komission sisäisen valvonnan järjestelmän kohentuneen entisestään. Komission toimintasuunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi on askel kohti etenemissuunnitelman toteutumista (36). Tilintarkastustuomioistuin arvioi tuloksiaan sen jälkeen, kun asiaankuuluvat toimenpiteet on pantu täytäntöön ja kun niiden vaikutusta voidaan arvioida. |
| --- | --- |

2.24.

Tilintarkastustuomioistuin totesi varainhoitovuonna 2005 komission sisäisen valvonnan järjestelmän kohentuneen entisestään. Komission toimintasuunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi on askel kohti etenemissuunnitelman toteutumista (36). Tilintarkastustuomioistuin arvioi tuloksiaan sen jälkeen, kun asiaankuuluvat toimenpiteet on pantu täytäntöön ja kun niiden vaikutusta voidaan arvioida.

| 2.24. | Komissio arvostaa tilintarkastustuomioistuimen tulospainotteista lähestymistapaa. Toimintasuunnitelma kuvastaa kuitenkin jo sinänsä komission pyrkimystä tehostaa sisäistä valvontajärjestelmäänsä niin, että se voi toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle tarpeeksi tarkastusaineistoa osoittaakseen, että riskinhallinta on ollut riittävää. Komission pääosastot ja yksiköt toteuttavat toimet tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

2.24.

Komissio arvostaa tilintarkastustuomioistuimen tulospainotteista lähestymistapaa. Toimintasuunnitelma kuvastaa kuitenkin jo sinänsä komission pyrkimystä tehostaa sisäistä valvontajärjestelmäänsä niin, että se voi toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle tarpeeksi tarkastusaineistoa osoittaakseen, että riskinhallinta on ollut riittävää. Komission pääosastot ja yksiköt toteuttavat toimet tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Komissio toivoo tilintarkastustuomioistuimen toimittavan arviointinsa mahdollisimman pian, jotta voitaisiin selvittää, onko riittävä varmuus saavutettavissa soveltamalla sisäisen valvonnan kehystä, jota on vahvistettu suunnitelluilla toimilla.

| 2.25. | Vaikka komissio on onnistunut kehittämään vuotuisia toimintakertomuksia siten, että niitä voidaan käyttää tilintekovelvollisuuden ja tiedottamisen välineenä, tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastustensa yhteydessä, että rahoitusnäkymien useilla aloilla (37) oli merkittäviä valvontajärjestelmien puutteita, joihin ei ollut kiinnitetty huomiota pääjohtajien (vuotuisissa toimintakertomuksissa ja) lausumissa. |
| --- | --- |

2.25.

Vaikka komissio on onnistunut kehittämään vuotuisia toimintakertomuksia siten, että niitä voidaan käyttää tilintekovelvollisuuden ja tiedottamisen välineenä, tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastustensa yhteydessä, että rahoitusnäkymien useilla aloilla (37) oli merkittäviä valvontajärjestelmien puutteita, joihin ei ollut kiinnitetty huomiota pääjohtajien (vuotuisissa toimintakertomuksissa ja) lausumissa.

| 2.25. | Rakennetoimista vastaavat pääosastojen arviot jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmistä saatavasta varmuudesta perustuivat pääosastojen omista tarkastuksista ja jäsenvaltioiden tekemistä tarkastuksista saatuihin tietoihin. Lisäksi arvioissa otettiin huomioon eri keinot, joita voidaan käyttää maksujen sääntöjenvastaisuusriskin torjumiseksi. |
| --- | --- |

2.25.

Rakennetoimista vastaavat pääosastojen arviot jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmistä saatavasta varmuudesta perustuivat pääosastojen omista tarkastuksista ja jäsenvaltioiden tekemistä tarkastuksista saatuihin tietoihin. Lisäksi arvioissa otettiin huomioon eri keinot, joita voidaan käyttää maksujen sääntöjenvastaisuusriskin torjumiseksi.

Kyseiset pääosastot ovat oman tarkastustoimintansa tuloksena havainneet tilintarkastustuomioistuimen tavoin puutteita joissakin jäsenvaltioissa. Pääosastojen toteuttamalla valvonnalla varmistetaan, että yhteisön varoille aiheutuvat riskit pysyvät riittävän hyvin hallinnassa. Tarvittaessa voidaan soveltaa rahoitusoikaisumekanismeja. Komissio katsoo, että riskinhallinnan laatu on komission harjoittaman valvonnan tehokkuuden mitta.

| 2.26. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa komissiolle, että se jatkaisi pyrkimyksiään tehostaa pääosastojensa valvontajärjestelmiä seuraaviin seikkoihin keskittyen: |
| --- | --- |

2.26.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa komissiolle, että se jatkaisi pyrkimyksiään tehostaa pääosastojensa valvontajärjestelmiä seuraaviin seikkoihin keskittyen:

| 2.26. |
| --- |

2.26.

| a) | varmistaa, että ohjeita sovelletaan kaikilta osin keskusyksiköiden vuotuisiin toimintakertomuksiin, erityisesti olennaisuuden ja lausuntoihin esitettyjen varaumien vaikutusten osalta; |
| --- | --- |

a)

varmistaa, että ohjeita sovelletaan kaikilta osin keskusyksiköiden vuotuisiin toimintakertomuksiin, erityisesti olennaisuuden ja lausuntoihin esitettyjen varaumien vaikutusten osalta;

| a) | Asianomaiset pääosastot, jotka hallinnoivat suurinta osaa yhteisön talousarviosta, katsovat, että nykyiset menojen valvontamenetelmät muodostavat vankan perustan tilien luotettavuutta koskevalle lausumalle. Ne ovat esittäneet lausumissaan varaumia silloin, kun järjestelmien toimivuutta koskevat pääosastojen omat tarkastukset ja jäsenvaltioiden toimittamat tarkastukset ovat paljastaneet merkittäviä puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski, jota ei ole voitu riittävän hyvin hallita valvontajärjestelmän tavanomaisten korjausmekanismien avulla. Silloin kun riskit ovat olleet riittävän hyvin hallinnassa, pääjohtaja on katsonut, että varmuus on saavutettu eikä varaumaan ole tarvetta. |
| --- | --- |

a)

Asianomaiset pääosastot, jotka hallinnoivat suurinta osaa yhteisön talousarviosta, katsovat, että nykyiset menojen valvontamenetelmät muodostavat vankan perustan tilien luotettavuutta koskevalle lausumalle. Ne ovat esittäneet lausumissaan varaumia silloin, kun järjestelmien toimivuutta koskevat pääosastojen omat tarkastukset ja jäsenvaltioiden toimittamat tarkastukset ovat paljastaneet merkittäviä puutteita, joista aiheutuu yhteisön talousarviolle olennainen riski, jota ei ole voitu riittävän hyvin hallita valvontajärjestelmän tavanomaisten korjausmekanismien avulla. Silloin kun riskit ovat olleet riittävän hyvin hallinnassa, pääjohtaja on katsonut, että varmuus on saavutettu eikä varaumaan ole tarvetta.

| b) | parantaa sisäisen valvonnan standardien soveltamisen vaikuttavuutta analysoimalla järjestelmällisesti saavutetut vaikutukset; |
| --- | --- |

b)

parantaa sisäisen valvonnan standardien soveltamisen vaikuttavuutta analysoimalla järjestelmällisesti saavutetut vaikutukset;

| b) | Komissio myöntää, että sisäistä valvontaa voidaan aina kehittää, ja tekee jatkuvasti työtä tämän hyväksi. Sisäinen valvonta perustuu kuitenkin ratkaisevasti laatuarvioihin. Niiden tuottamiseen pelkät indikaattorit eivät aina riitä. |
| --- | --- |

b)

Komissio myöntää, että sisäistä valvontaa voidaan aina kehittää, ja tekee jatkuvasti työtä tämän hyväksi. Sisäinen valvonta perustuu kuitenkin ratkaisevasti laatuarvioihin. Niiden tuottamiseen pelkät indikaattorit eivät aina riitä.

| c) | kehittää erityisiä indikaattoreita, joilla mitataan keskeisten valvontamenettelyiden vaikuttavaa toimintaa ja tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta, jotta valvontajärjestelmän kehittymistä voidaan ajan mittaan arvioida. |
| --- | --- |

c)

kehittää erityisiä indikaattoreita, joilla mitataan keskeisten valvontamenettelyiden vaikuttavaa toimintaa ja tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta, jotta valvontajärjestelmän kehittymistä voidaan ajan mittaan arvioida.

| c) | Komissio kehittää parhaillaan vuotta 2004 koskevassa yhteenvedossa esitetyn suosituksen mukaista toimea, jonka tarkoituksena on analysoida ja määritellä toiminnan laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvät tavoitteet ja indikaattorit. Lisäksi riittävän varmuuden saavuttamiseksi tehtävien keskeisten tarkastusten tulokset pystyttäneen tuomaan nykyistä paremmin esille yhdennettyä sisäisen valvonnan kehystä koskevassa komission toimintasuunnitelmassa (KOM(2006) 9) esitettyjen toimintojen avulla. |
| --- | --- |

c)

Komissio kehittää parhaillaan vuotta 2004 koskevassa yhteenvedossa esitetyn suosituksen mukaista toimea, jonka tarkoituksena on analysoida ja määritellä toiminnan laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvät tavoitteet ja indikaattorit. Lisäksi riittävän varmuuden saavuttamiseksi tehtävien keskeisten tarkastusten tulokset pystyttäneen tuomaan nykyistä paremmin esille yhdennettyä sisäisen valvonnan kehystä koskevassa komission toimintasuunnitelmassa (KOM(2006) 9) esitettyjen toimintojen avulla.

---

(1)  Toiminta perustuu yhteenvetokertomukseen vuodelta 2004 (monivuotinen tavoite nro 3). Ks. vuotta 2004 koskevan yhteenvetokertomuksen liite 1 (KOM(2005) 256 lopullinen, 15.6.2005) ja tiedonanto komissiolle (Towards an effective and coherent risk management in the Commission services) (SEC(2005) 1327, 20.10.2005) sekä riskinhallinnan täytäntöönpanoa koskeva asiakirja (”Risk management implementation guide”), 15.11.2005.

(2)  Ks. komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, KOM(2006) 9 lopullinen, ja komission tiedonanto SEC(2006) 49, 17.1.2006.

(3)  Ks. varainhoitoasetuksen 53 artikla (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Vuoden 2005 politiikan saavutukset (KOM(2006) 124 lopullinen, 14.3.2006).

(5)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle (KOM(2006) 277 lopullinen, 7.6.2006).

(6)  Vuoden 2005 yhteenvetokertomuksen liite 1 sisältää 15 seuraaviin luokkiin kuuluvaa toimenpidettä: suorituksenhallinta ja sisäinen valvonta, hallintokysymykset, varainhoito ja raportointi sekä henkilöstöresurssit. Useimmat näistä toimista ovat seurausta vuoden 2004 yhteenvetokertomukseen sisältyvistä monivuotisista tavoitteista.

(7)  Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuosilta 2003 ja 2004, kohta 1.67.

(8)  Pääsihteeristö, budjettipääosasto ja henkilöstön ja hallinnon pääosasto.

(9)  Tiedote pääjohtajille ja yksikönpäälliköille – Circular on the annual activity reports for year 2005 (SEC(2005) 1533, 15.11.2005).

(10)  Pääosastoista koostuvien ryhmien laatima menettely, jonka tavoitteena on varaumien välisen johdonmukaisuuden ja yhtenäisyyden parantaminen.

(11)  Nykyisissä ohjeissa rajan määräytymisperusteena on kyseisen toiminnan merkitys talousarviossa; virhe on olennainen, jos sen vaikutus on kaksi prosenttia kyseessä olevan toiminnan arvosta (KOM(2003) 28, 21.1.2003).

(12)  Ks. vuoden 2005 toimintakertomuksia koskeva tiedote, kohta 3.1 ja liite 3. Näiden suuntaviivojen mukaan järjestelmäpuute on olennainen, jos se täyttää sekä laadulliset että määrälliset kriteerit. Jaetusta hallinnoinnista ja tutkimuksesta vastaavat pääosastot kehittivät erityisiä täytäntöönpanosääntöjä edelleen; tavoitteena olivat yhteiset olennaisuuskriteerit ja määrälliseen arviointiin sovellettava metodologia, kuten vuotta 2004 koskevan yhteenvetokertomuksen monivuotisessa tavoitteessa nro 6 on tuotu esille (KOM(2005) 256 lopullinen, 15.6.2005), liite 1.

(13)  Kyseisen tiedotteen ensimmäisen osan kohdassa 1.2 edellytetään, että vuotta 2005 koskevassa yksikön tulostaulukossa on varmistettava tasapaino panosten, tuotosten, työmäärän, hallinnoinnin sekä laillisuutta ja asianmukaisuutta kuvaavien indikaattoreiden välillä.

(14)  Vuoden 2005 toimintakertomuksia koskevan tiedotteen liitteessä 6 edellytettiin ylimääräisen suoritusindikaattoreita koskevan asiakirjan julkaisemista. Tämä menettely keskeytettiin odoteltaessa horisontaalisten toimien vakiotavoitteita ja -indikaattoreita käsittelevän työryhmän tuloksia.

(15)  Vuotuisia toimintakertomuksia koskevissa suuntaviivoissa tarkennetaan, että varaumien ei tulisi tehdä lausumaa merkityksettömäksi ja että äärimmäistapauksissa pääjohtaja ei saata saada edellytettyä varmuutta. Puutteiden korjaamiseksi olisi laadittava toimintasuunnitelmia, täytäntöönpanoa koskevat määräajat mukaan lukien.

(16)  Viestinnän sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosastot, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Bryssel).

(17)  Tietoyhteiskunnan ja viestinten, oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden ja ulkosuhteiden pääosastot.

(18)  Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuosilta 2003 ja 2004, kohta 1.67.

(19)  Vuonna 2005 analyysia laajennettiin koskemaan vuotuisten toimintakertomusten tietoja (eikä ainoastaan lausumia). Vuosina 2003 ja 2004 tehdyt arvioinnit on mukautettu siten, että vuosien 2003, 2004 ja 2005 tilannetta voidaan vertailla keskenään.

(20)  Vaikkakin joissakin tapauksissa (useisiin rakennetoimia koskeviin ohjelmiin liittyvät hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa kaudella 2000/2006 ja kuudenteen tutkimusalan puiteohjelmaan liittyvä virheiden esiintyvyys) niitä käsiteltiin vuotuisissa toimintakertomuksissa.

(21)  Tilintarkastustuomioistuimen näkemys merkittävimpien varaumien vaikutuksesta pääjohtajien ilmaisemaan varmuuteen:

A: On saatu kohtuullinen varmuus siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmillä voidaan varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus eikä esiinny tarvetta esittää huomautuksia tai esitettävät huomautukset ovat merkitykseltään vähäisiä.

B: On saatu kohtuullinen varmuus siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmillä voidaan varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus mutta huomautuksiin on aihetta (virheitä alle kaksi prosenttia tai järjestelmässä esiintyvien puutteiden taloudellinen vaikutus alle 10 prosenttia kyseisestä talousarviosta).

C: Kohtuullista varmuutta ei saatu (virheitä yli kaksi prosenttia tai järjestelmässä esiintyvien puutteiden taloudellinen vaikutus yli 10 prosenttia kyseisestä talousarviosta).

(22)  Vuotuisesta toimintakertomuksesta saatu todentava aineisto tilintarkastustuomioistuimen päätelmiin

Vuonna 2005 analyysia laajennettiin koskemaan vuotuisten toimintakertomusten tietoja (eikä ainoastaan lausumia). Vuosina 2003 ja 2004 tehdyt arvioinnit on mukautettu siten, että vuosien 2003, 2004 ja 2005 tilannetta voidaan vertailla keskenään.

A: Todentava aineisto riittää tilintarkastustuomioistuimen DAS-päätelmien pohjaksi (selkeä ja yksiselitteinen).

B: Todentava aineisto riittää tilintarkastustuomioistuimen DAS-päätelmien pohjaksi korjausten jälkeen (epäolennaisia epätarkkuuksia tai vähämerkityksisiä tietoja puuttuu).

C: Todentava aineisto ei riitä tilintarkastustuomioistuimen DAS-päätelmien pohjaksi (olennaisia epätarkkuuksia tai olennaisia tietoja puuttuu, esimerkiksi yhteistä hallinnointia koskevat ongelmat jätetty huomiotta, kattaa edellisen varainhoitovuoden, kvantitatiivinen määrittely puuttuu, tiedot eivät käyttökelpoisia).

(23)  Kehitys:

- tilanne on parantunut

= tilanne on pysynyt samana

– tilanne on huonontunut

(24)  Siitä huolimatta, että sisältyy vuotuisiin toimintakertomuksiin

(25)  CAP-menot tapauksissa, joissa IACS-järjestelmää on sovellettu asianmukaisesti.

(26)  CAP-menot, jotka eivät kuulu IACS-järjestelmään tai tapauksissa, joissa IACS-järjestelmää ei ole sovellettu asianmukaisesti.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

(27)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen, työllisyyden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden sekä aluepolitiikan pääosastot.

(28)  Esimerkiksi: maatalouden ja maaseudun kehittämisen; viestinnän, koulutuksen ja kulttuurin; työllisyyden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden; yritys- ja teollisuustoiminnan; ympäristöasioiden; tietoyhteiskunnan ja viestinten; oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden; aluepolitiikan; tutkimuksen; terveys- ja kuluttaja-asioiden; energian ja liikenteen pääosastot sekä EuropeAid-yhteistyötoimisto ja infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Bryssel).

(29)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto; budjettipääosasto; kilpailun; koulutuksen ja kulttuurin; talouden ja rahoituksen; laajentumisasioiden; työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden; yritys- ja teollisuustoiminnan; kalastuksen ja meriasioiden; tietoyhteiskunnan ja viestinten; aluepolitiikan; tutkimuksen pääosastot; yhteistyötoimisto EuropeAid ja tilastotoimisto (Eurostat).

(30)  Standardi nro 11 ”riskien analyysi ja hallinta”, standardi nro 12 ”riittävät hallintotiedot”, standardi nro 14 ”säännönvastaisuuksista ilmoittaminen”, standardi nro 17 ”valvonta”, standardi nro 18 ”poikkeusten kirjaaminen”, standardi nro 20 ”sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”, standardi nro 21 ”tarkastuskertomukset” sekä standardi nro 22 ”sisäinen tarkastusrakenne”.

(31)  SEC(2006) 567, 28.4.2006.

(32)  Perusvaatimusten määrä kasvoi 71:stä 75:een. Kahta vuodelle 2005 valittua vaatimusta kiristettiin vuoteen 2004 verrattuna.

(33)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto; budjettipääosasto; kilpailun; koulutuksen ja kulttuurin; työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden; tutkimuksen; aluepolitiikan pääosastot ja yhteistyötoimisto EuropeAid.

(34)  Erityisesti sisäisen valvonnan standardi nro 11 ”riskien analyysi ja hallinta” ja/tai standardi nro 17 ”valvonta”.

(35)  Varainhoitoasetuksen 86 artiklan mukaisesti.

(36)  Ks. komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252 lopullinen, 15.6.2005) ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 1.85.

(37)  Yhteinen maatalouspolitiikka, rakennetoimet sekä sisäiset politiikat ja tutkimus.

---

KOLMAS LUKU

Budjettihallinto

SISÄLLYS

Johdanto

Huomautukset

Suurempi talousarvio laajentuneen 25 jäsenvaltion unionin ensimmäiselle kokonaiselle varainhoitovuodelle

Talousarvio käytetty lähes kokonaan

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset lisääntyivät edelleen

Rakennetoimiin käytettävien talousarviositoumusten käyttöasteen on oltava suurempi seuraavina kolmena vuotena

Vuosi n + 2 -säännön mukaisesti tehdyt vapautukset ovat olleet rajallisia

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 3.1. | Tässä luvussa käsitellään EU:n yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2005 (1). Maksusitoumuksia ja maksuja varten on talousarviossa erilliset määrärahat. Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, joista unioni voi kuluvana vuotena tehdä sellaisia talousarviositoumuksia, joilla katetaan pitkän aikavälin oikeudellisten sitoumusten (tai sopimusten) toteuttaminen kuluvana vuotena. Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, jotka ovat käytettävissä kuluvana vuotena. Talousarvion jaksottamattomien menojen (kuten suuri osa maatalousmenoista) maksusitoumusten ja maksumääräysten määrä on yhtä suuri ja ne maksatetaan vuoden kuluessa. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

3.1.

Tässä luvussa käsitellään EU:n yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2005 (1). Maksusitoumuksia ja maksuja varten on talousarviossa erilliset määrärahat. Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, joista unioni voi kuluvana vuotena tehdä sellaisia talousarviositoumuksia, joilla katetaan pitkän aikavälin oikeudellisten sitoumusten (tai sopimusten) toteuttaminen kuluvana vuotena. Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, jotka ovat käytettävissä kuluvana vuotena. Talousarvion jaksottamattomien menojen (kuten suuri osa maatalousmenoista) maksusitoumusten ja maksumääräysten määrä on yhtä suuri ja ne maksatetaan vuoden kuluessa.

| 3.2. | Suurinta osaa rakennetoimiin sekä sisäisiin ja ulkoisiin politiikkoihin liittyvistä menoista hallinnoidaan monivuotisilla ohjelmilla (esimerkiksi rakennerahastojen tämänhetkinen ohjelmakausi kattaa vuodet 2000–2006). Jaksotettujen menojen osalta oikeudelliset sitoumukset toteutuvat koko ohjelmakauden ajan suoritettavina, vuotuisina talousarviositoumuksina. Useimpia talousarviositoumuksia ei maksateta samana vuonna, jolloin sitoumukset tehdään, vaan sitä seuraavina vuosina, joten maksattamatta olevista talousarviositoumuksista muodostuu ”varasto” tai jäljelle jäävä kokonaismäärä. Yksityiskohtaisempia tietoja talousarviosta on esitetty
  liitteessä I
  . |
| --- | --- |

3.2.

Suurinta osaa rakennetoimiin sekä sisäisiin ja ulkoisiin politiikkoihin liittyvistä menoista hallinnoidaan monivuotisilla ohjelmilla (esimerkiksi rakennerahastojen tämänhetkinen ohjelmakausi kattaa vuodet 2000–2006). Jaksotettujen menojen osalta oikeudelliset sitoumukset toteutuvat koko ohjelmakauden ajan suoritettavina, vuotuisina talousarviositoumuksina. Useimpia talousarviositoumuksia ei maksateta samana vuonna, jolloin sitoumukset tehdään, vaan sitä seuraavina vuosina, joten maksattamatta olevista talousarviositoumuksista muodostuu ”varasto” tai jäljelle jäävä kokonaismäärä. Yksityiskohtaisempia tietoja talousarviosta on esitetty
  liitteessä I
  .

HUOMAUTUKSET

Suurempi talousarvio laajentuneen 25 jäsenvaltion unionin ensimmäiselle kokonaiselle varainhoitovuodelle

| 3.3. | Vuosi 2005 oli 25 jäsenvaltioksi laajentuneen unionin ensimmäinen kokonainen varainhoitovuosi. Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä (116,6 miljardia euroa) oli 6,2 prosenttia ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen määrä (106,3 miljardia euroa) oli 4,4 prosenttia suurempi kuin varainhoitovuoden 2004 lopullisessa talousarviossa. Maksusitoumusten kohdalla kasvu oli suhteessa suurempi, sillä ne voivat kattaa yli vuoden mittaiselle jaksolle ulottuvat menot (ks. kohta 3.2), kun taas maksumäärärahat ovat sidoksissa varojen hyödyntämisvalmiuteen. Maksusitoumusmäärärahat olivat 3,0 miljardia euroa ja maksumäärärahat 7,9 miljardia euroa pienemmät kuin rahoitusnäkymissä asetetut enimmäismäärät. |
| --- | --- |

3.3.

Vuosi 2005 oli 25 jäsenvaltioksi laajentuneen unionin ensimmäinen kokonainen varainhoitovuosi. Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä (116,6 miljardia euroa) oli 6,2 prosenttia ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen määrä (106,3 miljardia euroa) oli 4,4 prosenttia suurempi kuin varainhoitovuoden 2004 lopullisessa talousarviossa. Maksusitoumusten kohdalla kasvu oli suhteessa suurempi, sillä ne voivat kattaa yli vuoden mittaiselle jaksolle ulottuvat menot (ks. kohta 3.2), kun taas maksumäärärahat ovat sidoksissa varojen hyödyntämisvalmiuteen. Maksusitoumusmäärärahat olivat 3,0 miljardia euroa ja maksumäärärahat 7,9 miljardia euroa pienemmät kuin rahoitusnäkymissä asetetut enimmäismäärät.

| 3.4. | Varainhoitovuoden aikana hyväksytyllä kahdeksalla lisätalousarviolla vähennettiin sekä maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja että maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja yhteensä 0,6 miljardilla eurolla. Vähennyksiä toteutettiin pääasiassa maatalouden ja rakennetoimien aloilla. |
| --- | --- |

3.4.

Varainhoitovuoden aikana hyväksytyllä kahdeksalla lisätalousarviolla vähennettiin sekä maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja että maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja yhteensä 0,6 miljardilla eurolla. Vähennyksiä toteutettiin pääasiassa maatalouden ja rakennetoimien aloilla.

Talousarvio käytetty lähes kokonaan

| 3.5. | Talousarvion toteutus vuonna 2005 on esitetty
  liitteen I kaavioissa III ja IV
  seuraavien seikkojen osalta: |
| --- | --- |

3.5.

Talousarvion toteutus vuonna 2005 on esitetty
  liitteen I kaavioissa III ja IV
  seuraavien seikkojen osalta:

| — | maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste (99 prosenttia) ja maksumäärärahojen käyttöaste (96 prosenttia) olivat korkeat, kuten vuonna 2004 (maksusitoumusmäärärahojen 98 prosenttia ja maksumäärärahojen 95 prosenttia), |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste (99 prosenttia) ja maksumäärärahojen käyttöaste (96 prosenttia) olivat korkeat, kuten vuonna 2004 (maksusitoumusmäärärahojen 98 prosenttia ja maksumäärärahojen 95 prosenttia),

| — | 2,7 miljardin euron käyttämättömiä maksumäärärahoja ei peruutettu, vaan ne siirrettiin varainhoitovuodelta 2005 varainhoitovuoteen 2006; siirto oli suunnilleen samansuuruinen kuin vuodelta 2004 vuoteen 2005 (2,8 miljardia euroa) siirretyt maksumäärärahat (2), |
| --- | --- |

—

2,7 miljardin euron käyttämättömiä maksumäärärahoja ei peruutettu, vaan ne siirrettiin varainhoitovuodelta 2005 varainhoitovuoteen 2006; siirto oli suunnilleen samansuuruinen kuin vuodelta 2004 vuoteen 2005 (2,8 miljardia euroa) siirretyt maksumäärärahat (2),

| — | varainhoitovuoden talousarvion ylijäämä (3) oli yhteensä 2,4 miljardia euroa, joka oli hieman pienempi kuin vuonna 2004 (2,7 miljardia euroa). |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden talousarvion ylijäämä (3) oli yhteensä 2,4 miljardia euroa, joka oli hieman pienempi kuin vuonna 2004 (2,7 miljardia euroa).

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset lisääntyivät edelleen

| 3.6. | Maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä (4) kasvoi 9,1 miljardilla eurolla eli 8 prosentilla 119 miljardiin euroon (ks.
  taulukko 3.1
  ). Lisäyksestä 94 prosenttia liittyi rakennetoimiin: 4 miljardia euroa oli osoitettu EU15-ohjelmiin ja 3 miljardia euroa EU10-ohjelmiin. Lähes 3 miljardia euroa rakennetoimiin suunnatusta lisäyksestä liittyi koheesiorahastoon. Jaksotettuihin menoihin liittyvät maksattamatta olevat talousarviositoumukset vastasivat kokonaisuudessaan 2,4:ää maksuvuotta maksujen nykyisellä toteuttamisasteella (2,2 vuotta vuoden 2004 toteuttamisasteella). |
| --- | --- |

3.6.

Maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä (4) kasvoi 9,1 miljardilla eurolla eli 8 prosentilla 119 miljardiin euroon (ks.
  taulukko 3.1
  ). Lisäyksestä 94 prosenttia liittyi rakennetoimiin: 4 miljardia euroa oli osoitettu EU15-ohjelmiin ja 3 miljardia euroa EU10-ohjelmiin. Lähes 3 miljardia euroa rakennetoimiin suunnatusta lisäyksestä liittyi koheesiorahastoon. Jaksotettuihin menoihin liittyvät maksattamatta olevat talousarviositoumukset vastasivat kokonaisuudessaan 2,4:ää maksuvuotta maksujen nykyisellä toteuttamisasteella (2,2 vuotta vuoden 2004 toteuttamisasteella).

| 3.6. | EU-10-maita koskevien rakennetoimien maksattamatta olevien talousarviositoumusten kasvu oli odotettavissa, koska talousarvioon otetut maksusitoumukset ovat ohjelmakauden alkuvuosina tavallisesti jonkin verran suurempia kuin maksut. |
| --- | --- |

3.6.

EU-10-maita koskevien rakennetoimien maksattamatta olevien talousarviositoumusten kasvu oli odotettavissa, koska talousarvioon otetut maksusitoumukset ovat ohjelmakauden alkuvuosina tavallisesti jonkin verran suurempia kuin maksut.

Taulukko 3.1 – Varainhoitovuoden 2005 maksattamatta olevien talousarviositoumusmäärärahojen kehittyminen

| | Määrärahalajin mukaan | Yhteensä | Maatalous | Rakennetoimet | Sisäiset politiikat | Ulkoiset toimet | Hallinto | Varaukset | Liittymistä edeltävä strategia | Korvaukset | Pyőristys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaksottamattomat määrärahat | Jaksotetut määrärahat |
| Siirretyt maksusitoumukset |
| Siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 808 | 0 | 8 840 | 0 | –1 |
| Maksut | –1 072 | –42 852 | –43 924 | –1 394 | –31 184 | –4 415 | –3 306 | – 673 | 0 | –2 953 | 0 | 1 |
| Vapautetut määrärahat | –47 | –2 245 | –2 293 | –5 | –1 304 | – 410 | – 405 | –35 | 0 | – 133 | 0 | –1 |
| Peruuntuneet määrärahat | – 191 | 0 | – 191 | –47 | –1 | –24 | –18 | –96 | 0 | –5 | 0 | 0 |
| Varainhoitovuonna 2005 sidotut määrärahat |
| Tehdyt maksusitoumukset | 55 589 | 60 689 | 116 278 | 48 928 | 42 490 | 9 548 | 5 516 | 6 355 | 140 | 1 994 | 1 305 | 2 |
| Maksut | –54 311 | –6 600 | –60 911 | –47 071 | –1 580 | –3 556 | –1 707 | –5 518 | – 140 | –32 | –1 305 | –2 |
| Peruuntuneet määrärahat | –26 | 0 | –26 | 0 | –2 | –12 | –6 | –5 | 0 | –1 | 0 | 0 |
| Pyöristys | –1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Maksattamatta olevat maksusitoumukset varainhoitovuoden 2005 lopussa | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 581 | 12 387 | 836 | 0 | 7 710 | 0 | –1 |
| Lähde: Varainhoitovuoden 2005 tilinpäätös. |

Määrärahalajin mukaan

Yhteensä

Maatalous

Rakennetoimet

Sisäiset politiikat

Ulkoiset toimet

Hallinto

Varaukset

Liittymistä edeltävä strategia

Korvaukset

Pyőristys

Jaksottamattomat määrärahat

Jaksotetut määrärahat

Siirretyt maksusitoumukset

Siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

808

0

8 840

0

–1

Maksut

–1 072

–42 852

–43 924

–1 394

–31 184

–4 415

–3 306

– 673

0

–2 953

0

1

Vapautetut määrärahat

–47

–2 245

–2 293

–5

–1 304

– 410

– 405

–35

0

– 133

0

–1

Peruuntuneet määrärahat

– 191

0

– 191

–47

–1

–24

–18

–96

0

–5

0

0

Varainhoitovuonna 2005 sidotut määrärahat

Tehdyt maksusitoumukset

55 589

60 689

116 278

48 928

42 490

9 548

5 516

6 355

140

1 994

1 305

2

Maksut

–54 311

–6 600

–60 911

–47 071

–1 580

–3 556

–1 707

–5 518

– 140

–32

–1 305

–2

Peruuntuneet määrärahat

–26

0

–26

0

–2

–12

–6

–5

0

–1

0

0

Pyöristys

–1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Maksattamatta olevat maksusitoumukset varainhoitovuoden 2005 lopussa

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 581

12 387

836

0

7 710

0

–1

Lähde: Varainhoitovuoden 2005 tilinpäätös.

| 3.7. | Kaaviosta 3.1
  käy ilmi jaksotettuihin menoihin liittyvien maksattamatta olevien talousarviositoumusten arvo vuodesta 1994 ja näiden sekä absoluuttisesti että suhteellisesti jatkuva kasvu. Kasvu johtuu suurimmaksi osaksi |
| --- | --- |

3.7.

Kaaviosta 3.1
  käy ilmi jaksotettuihin menoihin liittyvien maksattamatta olevien talousarviositoumusten arvo vuodesta 1994 ja näiden sekä absoluuttisesti että suhteellisesti jatkuva kasvu. Kasvu johtuu suurimmaksi osaksi

| — | käyttämättä jääneiden varojen kasautumisesta vuosina 1999–2003, mikä aiheutti 40 miljardin euron maksumäärärahojen peruuntumisen (5), |
| --- | --- |

—

käyttämättä jääneiden varojen kasautumisesta vuosina 1999–2003, mikä aiheutti 40 miljardin euron maksumäärärahojen peruuntumisen (5),

| — | pääasiassa laajentumisen vuoksi kasvavasta talousarviosta, jossa maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat ovat yleensä suuremmat kuin maksumääräyksiin käytettävät määrärahat. |
| --- | --- |

—

pääasiassa laajentumisen vuoksi kasvavasta talousarviosta, jossa maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat ovat yleensä suuremmat kuin maksumääräyksiin käytettävät määrärahat.

| 3.7. | Maksattamatta olevien sitoumusten absoluuttisen määrän merkittävä kasvu oli odotettavissa, sillä se on luonnollinen seuraus rakennerahastoihin ohjelmakaudella 2000–2006 sovellettavien sitomis- ja maksusääntöjen muuttumisesta. |
| --- | --- |

3.7.

Maksattamatta olevien sitoumusten absoluuttisen määrän merkittävä kasvu oli odotettavissa, sillä se on luonnollinen seuraus rakennerahastoihin ohjelmakaudella 2000–2006 sovellettavien sitomis- ja maksusääntöjen muuttumisesta.

Rakennetoimiin käytettävien varojen käyttöasteen on oltava suurempi seuraavina kolmena vuotena

| 3.8. | Talousarviomenettelyn luonteesta johtuen maksattamatta olevien talousarviositoumusten kokonaismäärä ei vastaa Euroopan yhteisöjen oikeudellisia sitoumuksia kokonaan (ks. kohta 3.1). Vuoden 2005 lopussa 48,4 miljardin euron verran oikeudellisia sitoumuksia oli jäänyt muuntamatta talousarviositoumuksiksi. Näin ollen jäljellä olevien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä vastasi 3,4 vuoden maksuja. Tätä seikkaa olisi tarkasteltava eri talousarvioalojen maksujen suorittamiselle vahvistettujen eri määräaikojen näkökulmasta. |
| --- | --- |

3.8.

Talousarviomenettelyn luonteesta johtuen maksattamatta olevien talousarviositoumusten kokonaismäärä ei vastaa Euroopan yhteisöjen oikeudellisia sitoumuksia kokonaan (ks. kohta 3.1). Vuoden 2005 lopussa 48,4 miljardin euron verran oikeudellisia sitoumuksia oli jäänyt muuntamatta talousarviositoumuksiksi. Näin ollen jäljellä olevien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä vastasi 3,4 vuoden maksuja. Tätä seikkaa olisi tarkasteltava eri talousarvioalojen maksujen suorittamiselle vahvistettujen eri määräaikojen näkökulmasta.

| 3.8. | Kohdissa 3.8–3.11 käytettyjä indikaattoreita tulisi tulkita huolellisesti. ”Maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten” määrä verrattuna tietyn vuoden maksuihin ei tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien syiden vuoksi ole yksinään hyödyllinen indikaattori. |
| --- | --- |

3.8.

Kohdissa 3.8–3.11 käytettyjä indikaattoreita tulisi tulkita huolellisesti. ”Maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten” määrä verrattuna tietyn vuoden maksuihin ei tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien syiden vuoksi ole yksinään hyödyllinen indikaattori.

Image

| 3.9. | Suurin osa maksattamattomien talousarviositoumusten kokonaismäärästä liittyy rakennetoimiin. Vuoden 2005 lopussa rakennerahastojen ohjelmakauden 2000–2006 maksattamattomien talousarviositoumusten määrä oli 67 miljardia euroa, joka vastaa 2,3 vuoden menoja vuoden 2005 käyttöasteella mitattuna (hienoinen lisäys vuoteen 2004). Oikeudellisten sitoumusten, joita ei ole vielä ollut muunnettu talousarviositoumuksiksi, määrä oli 39 miljardia euroa. Näin ollen rakennerahastojen ohjelmakauden 2000–2006 muuntamattomien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä oli vuoden 2005 lopussa 106 miljardia euroa. Määrä vastaa 3,6 vuoden maksuja vuoden 2005 käyttöasteella mitattuna; vuoden 2004 maksujen määrä olisi lähes viisi vuotta. Lasku johtuu osittain siitä, että vuoden 2005 maksujen määrä oli suurempi kuin vuonna 2004, ja erityisesti siitä luonnollisesta syystä, että vuosi 2005 on vuoden lähempänä ohjelmakauden päättymistä (ks.
  kaavio 3.2
  ). |
| --- | --- |

3.9.

Suurin osa maksattamattomien talousarviositoumusten kokonaismäärästä liittyy rakennetoimiin. Vuoden 2005 lopussa rakennerahastojen ohjelmakauden 2000–2006 maksattamattomien talousarviositoumusten määrä oli 67 miljardia euroa, joka vastaa 2,3 vuoden menoja vuoden 2005 käyttöasteella mitattuna (hienoinen lisäys vuoteen 2004). Oikeudellisten sitoumusten, joita ei ole vielä ollut muunnettu talousarviositoumuksiksi, määrä oli 39 miljardia euroa. Näin ollen rakennerahastojen ohjelmakauden 2000–2006 muuntamattomien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä oli vuoden 2005 lopussa 106 miljardia euroa. Määrä vastaa 3,6 vuoden maksuja vuoden 2005 käyttöasteella mitattuna; vuoden 2004 maksujen määrä olisi lähes viisi vuotta. Lasku johtuu osittain siitä, että vuoden 2005 maksujen määrä oli suurempi kuin vuonna 2004, ja erityisesti siitä luonnollisesta syystä, että vuosi 2005 on vuoden lähempänä ohjelmakauden päättymistä (ks.
  kaavio 3.2
  ).

Image

| 3.10. | Rakennerahastojen jäljellä olevien oikeudellisten sitoumusten maksattamiseksi tarvittavien menojen määrää tulisi tarkastella vuoden 2008 loppuun (6) asetettua aikarajaa silmällä pitäen; tämä on määräaika, johon mennessä menojen on aiheuduttava edunsaajalle. Jotta jäsenvaltiot voivat noudattaa tätä määräaikaa, niiden on lisättävä entisestään nykyistä korkeata varojen käyttöastettaan. Tämän varmistaminen on vaikeata, koska käyttöaste laskee ohjelmakauden loppua kohden, kun hankkeita saadaan päätökseen. Lisäksi ohjelmakauden 2007–2013 varoja olisi alettava käyttää vuodesta 2007, mutta tarve saada nykyinen ohjelmakausi päätökseen aiheuttaa riskin, että uusien ohjelmien käynnistäminen ja niiden toteuttaminen viivästyy (7). |
| --- | --- |

3.10.

Rakennerahastojen jäljellä olevien oikeudellisten sitoumusten maksattamiseksi tarvittavien menojen määrää tulisi tarkastella vuoden 2008 loppuun (6) asetettua aikarajaa silmällä pitäen; tämä on määräaika, johon mennessä menojen on aiheuduttava edunsaajalle. Jotta jäsenvaltiot voivat noudattaa tätä määräaikaa, niiden on lisättävä entisestään nykyistä korkeata varojen käyttöastettaan. Tämän varmistaminen on vaikeata, koska käyttöaste laskee ohjelmakauden loppua kohden, kun hankkeita saadaan päätökseen. Lisäksi ohjelmakauden 2007–2013 varoja olisi alettava käyttää vuodesta 2007, mutta tarve saada nykyinen ohjelmakausi päätökseen aiheuttaa riskin, että uusien ohjelmien käynnistäminen ja niiden toteuttaminen viivästyy (7).

| 3.10. | Komissio ja jäsenvaltiot ovat tietoisia siitä, että tasaiset siirtymät ohjelmakausien välillä edellyttävät jäsenvaltioilta ja komissiolta valppautta sekä ohjelman toteuttamisen turvaamisessa että uusien ohjelmien aloittamiseen liittyvien lisätöiden tekemisessä. Komissio ja jäsenvaltiot valmistelevat jo vuosien 2000–2006 ohjelmien päättämistä. |
| --- | --- |

3.10.

Komissio ja jäsenvaltiot ovat tietoisia siitä, että tasaiset siirtymät ohjelmakausien välillä edellyttävät jäsenvaltioilta ja komissiolta valppautta sekä ohjelman toteuttamisen turvaamisessa että uusien ohjelmien aloittamiseen liittyvien lisätöiden tekemisessä. Komissio ja jäsenvaltiot valmistelevat jo vuosien 2000–2006 ohjelmien päättämistä.

Komissio laatii talousarvioesityksensä siten, että ne kattavat hyväksyttävien maksupyyntöjen odotetun määrän riippumatta siitä, perustuvatko maksupyynnöt ohjelmakauteen 2000–2006 vai 2007–2013. Menot eivät välttämättä vähene meneillään olevan ohjelmakauden loppuvuosina. Osa nykyisen kauden ohjelmiin liittyvistä maksuista suoritetaan vuosina 2007–2011 ja menee sen vuoksi päällekkäin seuraavan kauden kanssa (8).

Toisin kuin vuosina 1994–1999, nykyisen ohjelmakauden n +2 -sääntö kannustaa voimakkaasti jäsenvaltioita varmistamaan, että täytäntöönpano etenee riittävän nopeasti, koska ajoissa toteuttamattomat määrärahat vapautetaan.

| 3.11. | Koheesiorahaston käyttö oli oletettua alhaisempaa suurelta osin siitä syystä, että käyttö oli uusissa jäsenvaltioissa suunniteltua pienempää. Maksumäärärahoja vähennettiin lisätalousarviolla 0,9 miljardia euroa eli 30 prosentilla ja maksattamatta olevat talousarviositoumukset kasvoivat 9,7 miljardista eurosta 12,5 miljardiin euroon vuodesta 2004 vuoden 2005 loppuun mennessä. Tästä johtuen koheesiorahaston maksuihin johtamattomien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä oli 18,6 miljardia euroa, joka vastaa 8,5 vuoden maksuja vuoden 2005 käyttöasteella mitattuna. Toisin kuin rakennerahastojen kohdalla, koheesiorahastolle ei ole annettu yleistä säädettyä määräaikaa, johon mennessä maksut olisi suoritettava. |
| --- | --- |

3.11.

Koheesiorahaston käyttö oli oletettua alhaisempaa suurelta osin siitä syystä, että käyttö oli uusissa jäsenvaltioissa suunniteltua pienempää. Maksumäärärahoja vähennettiin lisätalousarviolla 0,9 miljardia euroa eli 30 prosentilla ja maksattamatta olevat talousarviositoumukset kasvoivat 9,7 miljardista eurosta 12,5 miljardiin euroon vuodesta 2004 vuoden 2005 loppuun mennessä. Tästä johtuen koheesiorahaston maksuihin johtamattomien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä oli 18,6 miljardia euroa, joka vastaa 8,5 vuoden maksuja vuoden 2005 käyttöasteella mitattuna. Toisin kuin rakennerahastojen kohdalla, koheesiorahastolle ei ole annettu yleistä säädettyä määräaikaa, johon mennessä maksut olisi suoritettava.

| 3.11. | EU:n laajentuminen toukokuussa 2004 lisäsi merkittävästi maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärää, kun taas uusien ohjelmien vaikutus maksuihin on vähäinen ohjelmien käynnistysvaiheessa. |
| --- | --- |

3.11.

EU:n laajentuminen toukokuussa 2004 lisäsi merkittävästi maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärää, kun taas uusien ohjelmien vaikutus maksuihin on vähäinen ohjelmien käynnistysvaiheessa.

Vuosi n + 2 -säännön mukaisesti tehdyt vapautukset ovat olleet rajallisia

| 3.12. | Vuosi n + 2 -sääntöä sovelletaan rakennerahastoihin ja se edellyttää, että sitoumukset, jotka eivät ole johtaneet maksupyyntöihin sitoumuksen tekovuotta seuraavan kahden vuoden aikana, peruutetaan; säännön tarkoituksena on estää maksattamattomien talousarviositoumusten liiallinen kertyminen (9). Vuonna 2005 ainoastaan 286 miljoonan euron maksattamattomat talousarviositoumukset peruuntuivat vuosi n + 2 -säännön mukaisesti. Määrä oli hieman korkeampi kuin vuonna 2004 (245 miljoonaa euroa), mutta se oli yhä ainoastaan 0,9 prosenttia yli kaksi vuotta sitten tehdyistä, ja siksi mahdollisesti peruuntuvista sitoumuksista (ja 0,4 prosenttia maksattamattomien talousarviositoumusten kokonaismäärästä). |
| --- | --- |

3.12.

Vuosi n + 2 -sääntöä sovelletaan rakennerahastoihin ja se edellyttää, että sitoumukset, jotka eivät ole johtaneet maksupyyntöihin sitoumuksen tekovuotta seuraavan kahden vuoden aikana, peruutetaan; säännön tarkoituksena on estää maksattamattomien talousarviositoumusten liiallinen kertyminen (9). Vuonna 2005 ainoastaan 286 miljoonan euron maksattamattomat talousarviositoumukset peruuntuivat vuosi n + 2 -säännön mukaisesti. Määrä oli hieman korkeampi kuin vuonna 2004 (245 miljoonaa euroa), mutta se oli yhä ainoastaan 0,9 prosenttia yli kaksi vuotta sitten tehdyistä, ja siksi mahdollisesti peruuntuvista sitoumuksista (ja 0,4 prosenttia maksattamattomien talousarviositoumusten kokonaismäärästä).

| 3.12. | Ohjelmakauden alussa suoritetut ennakkomaksut muodostavat 7 prosenttia EU-15-maiden kauden 2000–2006 ohjelmakohtaisista kokonaismäärärahoista. Ne tarjoavat suhteellisen pitkäaikaisen suojan n +2 -säännön mukaista maksusitoumusten purkamista vastaan, sillä ennakkomaksut pienentävät niiden maksujen määrää, jotka on suoritettava maksusitoumusten automaattisen purkamisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

3.12.

Ohjelmakauden alussa suoritetut ennakkomaksut muodostavat 7 prosenttia EU-15-maiden kauden 2000–2006 ohjelmakohtaisista kokonaismäärärahoista. Ne tarjoavat suhteellisen pitkäaikaisen suojan n +2 -säännön mukaista maksusitoumusten purkamista vastaan, sillä ennakkomaksut pienentävät niiden maksujen määrää, jotka on suoritettava maksusitoumusten automaattisen purkamisen välttämiseksi.

Tämä suoja heikkenee ajan mittaan, mikä saattaa tulevina vuosina johtaa n +2 -säännön nojalla tehtävän maksusitoumusten purkamisen lisääntymiseen (ks. komission vastaus varainhoitovuotta 2004 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 2.24). EU-10-maat ovat n +2 -säännön mukaisen menettelyn kohteina ensimmäistä kertaa vuoden 2006 lopulla.

| 3.13. | Käytännössä vuosi n + 2 -sääntö saattaa kannustaa jäsenvaltioita esittämään maksupyyntöjä heti kun ne ovat suorittaneet pyyntöjen perustana olevat maksut lopullisille edunsaajille, sen sijaan että ne esittäisivät maksupyynnöt vasta kun menot ovat tosiasiassa aiheutuneet kyseisille edunsaajille. On olemassa riski, että peruuntumisien välttämiseksi jäsenvaltiot esittävät maksupyyntöjä tukeen oikeuttamattomista tai ennakoiduista (eikä tosiasiallisista) menoista. Tällaiset käytännöt saattavat vähentää vuosi n + 2 -säännön vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

3.13.

Käytännössä vuosi n + 2 -sääntö saattaa kannustaa jäsenvaltioita esittämään maksupyyntöjä heti kun ne ovat suorittaneet pyyntöjen perustana olevat maksut lopullisille edunsaajille, sen sijaan että ne esittäisivät maksupyynnöt vasta kun menot ovat tosiasiassa aiheutuneet kyseisille edunsaajille. On olemassa riski, että peruuntumisien välttämiseksi jäsenvaltiot esittävät maksupyyntöjä tukeen oikeuttamattomista tai ennakoiduista (eikä tosiasiallisista) menoista. Tällaiset käytännöt saattavat vähentää vuosi n + 2 -säännön vaikuttavuutta.

| 3.13. | Komissio on tietoinen riskeistä ja omissa tarkastuksissaan se varmistaa, ettei väärinkäytöksiä esiinny. |
| --- | --- |

3.13.

Komissio on tietoinen riskeistä ja omissa tarkastuksissaan se varmistaa, ettei väärinkäytöksiä esiinny.

| 3.14. | Suurin osa vuosi n + 2 -säännön mukaisesti peruuntuneista sitoumuksista koskee Euroopan sosiaalirahastoa. Käytännössä uudet sitoumukset suoritusvarauksesta (10) oli joissakin tapauksissa – kuten vuonna 2004 – osoitettu sellaisille ohjelmille, joita koskevia sitoumuksia oli peruuntunut, mikä esti osittain menettelyn vaikutuksen (11). |
| --- | --- |

3.14.

Suurin osa vuosi n + 2 -säännön mukaisesti peruuntuneista sitoumuksista koskee Euroopan sosiaalirahastoa. Käytännössä uudet sitoumukset suoritusvarauksesta (10) oli joissakin tapauksissa – kuten vuonna 2004 – osoitettu sellaisille ohjelmille, joita koskevia sitoumuksia oli peruuntunut, mikä esti osittain menettelyn vaikutuksen (11).

| 3.14. | Koska maksusitoumusmäärärahoja ei voida siirtää tavoitteelta toiselle (määrät on vahvistettu Berliinissä vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksessä ja rakennerahastoasetuksessa), suoritusvarauksen käytöstä voivat kilpailla keskenään vain samaan tavoitteeseen liittyvät yhden jäsenvaltion ohjelmat. |
| --- | --- |

3.14.

Koska maksusitoumusmäärärahoja ei voida siirtää tavoitteelta toiselle (määrät on vahvistettu Berliinissä vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksessä ja rakennerahastoasetuksessa), suoritusvarauksen käytöstä voivat kilpailla keskenään vain samaan tavoitteeseen liittyvät yhden jäsenvaltion ohjelmat.

Alankomailla on vain yksi tavoitteen 3 mukainen yhtenäinen ohjelma-asiakirja (YOA), joten komission ainoana vaihtoehtona oli osoittaa varauksesta määrärahat tälle ohjelmalle. Ne kuitenkin kohdennettiin ohjelman parhaiten toimiviin painopistealueisiin (ks. komission vastaus varainhoitovuotta 2004 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 2.25).

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 3.15. | Varojen korkea käyttöaste vuonna 2005 ja talousarvion tehokas hallinnointi pohjautui vuoden 2004 talousarvion parantuneeseen toteuttamiseen. Erityisesti laajat meno-ohjelmat jatkuivat oletetuilla tasoilla, vaikka EU10-maissa havaittiin varojen käyttöön liittyviä vaikeuksia varsinkin koheesiorahastosta. Korkeasta käyttöasteesta huolimatta maksattamattomat talousarviositoumukset kasvoivat 8 prosentilla ennätykselliseen 119 miljardiin euroon, joka vastaa 2,4 vuoden menojen käyttöä. |
| --- | --- |

3.15.

Varojen korkea käyttöaste vuonna 2005 ja talousarvion tehokas hallinnointi pohjautui vuoden 2004 talousarvion parantuneeseen toteuttamiseen. Erityisesti laajat meno-ohjelmat jatkuivat oletetuilla tasoilla, vaikka EU10-maissa havaittiin varojen käyttöön liittyviä vaikeuksia varsinkin koheesiorahastosta. Korkeasta käyttöasteesta huolimatta maksattamattomat talousarviositoumukset kasvoivat 8 prosentilla ennätykselliseen 119 miljardiin euroon, joka vastaa 2,4 vuoden menojen käyttöä.

| 3.15. | On odotettavissa, että maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvaa jonkin verran. Kasvu johtuu monivuotisia ohjelmia varten tarkoitettujen jaksotettujen maksusitoumusmäärärahojen lisääntymisestä, joka puolestaan liittyy laajenemiseen. |
| --- | --- |

3.15.

On odotettavissa, että maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvaa jonkin verran. Kasvu johtuu monivuotisia ohjelmia varten tarkoitettujen jaksotettujen maksusitoumusmäärärahojen lisääntymisestä, joka puolestaan liittyy laajenemiseen.

| 3.16. | Rakennerahastojen (joiden osuus on suurin jaksottamattomista menoista ja maksattamattomista sitoumuksista) korkeata käyttöastetta on vielä lisättävä, jotta voidaan varmistaa, että määräaikaa, johon mennessä edunsaajien menojen on aiheuduttava (vuoden 2008 loppu), noudatetaan kauden 2000–2006 ohjelmien osalta. Tämä tulee olemaan erityisen vaikeata, sillä varojen käyttö vähenee sitä mukaa kun ohjelmia saadaan päätökseen. Sen vuoksi on olemassa riski, että kuten aiemminkin nykyisten ohjelmien päättäminen viivästyttää ohjelmakauden 2007–2013 ohjelmien käynnistämistä ja toteuttamista. |
| --- | --- |

3.16.

Rakennerahastojen (joiden osuus on suurin jaksottamattomista menoista ja maksattamattomista sitoumuksista) korkeata käyttöastetta on vielä lisättävä, jotta voidaan varmistaa, että määräaikaa, johon mennessä edunsaajien menojen on aiheuduttava (vuoden 2008 loppu), noudatetaan kauden 2000–2006 ohjelmien osalta. Tämä tulee olemaan erityisen vaikeata, sillä varojen käyttö vähenee sitä mukaa kun ohjelmia saadaan päätökseen. Sen vuoksi on olemassa riski, että kuten aiemminkin nykyisten ohjelmien päättäminen viivästyttää ohjelmakauden 2007–2013 ohjelmien käynnistämistä ja toteuttamista.

| 3.16. | Menot eivät välttämättä vähene meneillään olevan ohjelmakauden loppuvuosina. Saatavissa olevat tiedot ohjelmien toteuttamisesta nykyisen ohjelmajakson aikana eivät osoita merkittävää hidastumista. Komissio ja jäsenvaltiot ovat tietoisia siitä, että tasaiset siirtymät ohjelmakausien välillä edellyttävät jäsenvaltioilta ja komissiolta valppautta sekä ohjelman toteuttamisen turvaamisessa että uusien ohjelmien aloittamiseen liittyvien lisätöiden tekemisessä. Komissio ja jäsenvaltiot valmistelevat jo vuosien 2000–2006 ohjelmien päättämistä. |
| --- | --- |

3.16.

Menot eivät välttämättä vähene meneillään olevan ohjelmakauden loppuvuosina. Saatavissa olevat tiedot ohjelmien toteuttamisesta nykyisen ohjelmajakson aikana eivät osoita merkittävää hidastumista. Komissio ja jäsenvaltiot ovat tietoisia siitä, että tasaiset siirtymät ohjelmakausien välillä edellyttävät jäsenvaltioilta ja komissiolta valppautta sekä ohjelman toteuttamisen turvaamisessa että uusien ohjelmien aloittamiseen liittyvien lisätöiden tekemisessä. Komissio ja jäsenvaltiot valmistelevat jo vuosien 2000–2006 ohjelmien päättämistä.

| 3.17. | Tehokas budjettihallinto edellyttää realistista ja asianmukaista talousarviota, jossa otetaan huomioon oletettu maksuprofiili, varsinkin jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden käyttökyvyn osalta. Näin ei tehty nykyisen ohjelmakauden ensimmäisen kolmen vuoden aikana. Keskeisten meno-ohjelmien sitoumukset on tehty samansuuruisina erinä, mikä ei heijastele maksujen aikataulua tai profiilia. Varojen alhainen käyttöaste ohjelmien alussa aiheutti maksattamattomien talousarviositoumusten kasautumisen, ja sitoumukset maksatetaan vasta monta vuotta niiden tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.17.

Tehokas budjettihallinto edellyttää realistista ja asianmukaista talousarviota, jossa otetaan huomioon oletettu maksuprofiili, varsinkin jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden käyttökyvyn osalta. Näin ei tehty nykyisen ohjelmakauden ensimmäisen kolmen vuoden aikana. Keskeisten meno-ohjelmien sitoumukset on tehty samansuuruisina erinä, mikä ei heijastele maksujen aikataulua tai profiilia. Varojen alhainen käyttöaste ohjelmien alussa aiheutti maksattamattomien talousarviositoumusten kasautumisen, ja sitoumukset maksatetaan vasta monta vuotta niiden tekemisen jälkeen.

| 3.17. | Käytettävissä olevien maksumäärärahojen toteuttamisen osalta 2005 oli erittäin hyvä vuosi, mikä osittain heijastaa realistista ja asianmukaista budjetointia. |
| --- | --- |

3.17.

Käytettävissä olevien maksumäärärahojen toteuttamisen osalta 2005 oli erittäin hyvä vuosi, mikä osittain heijastaa realistista ja asianmukaista budjetointia.

Komissio ottaa maksusitoumukset talousarvioon jäsenvaltioiden kanssa tehdyn, rahoitusnäkymiä koskevan sopimuksen sekä rakennerahastoasetuksen mukaisesti.

| 3.18. | Tilanne johtuu jatkuvasti ja tasaisesti kasvavista vuotuisista maksusitoumus- ja maksumäärärahoista. Komissio perusteli maksumäärärahojen määrää sillä oletuksella, että kahden ohjelmakauden ollessa käynnissä samanaikaisesti uuden ohjelmakauden alkuvuosien maksujen alhainen kysyntä kompensoi vanhan ohjelmakauden lopun maksuja (12). Määrärahoja jää käyttämättä huomattavasti, jos näin ei käy (kuten vuosina 2000–2003). Tästä syystä on olemassa riski, että menojen määrä on huomattava pitkään rahoitusnäkymien kattaman jakson 2000–2006 jälkeen. |
| --- | --- |

3.18.

Tilanne johtuu jatkuvasti ja tasaisesti kasvavista vuotuisista maksusitoumus- ja maksumäärärahoista. Komissio perusteli maksumäärärahojen määrää sillä oletuksella, että kahden ohjelmakauden ollessa käynnissä samanaikaisesti uuden ohjelmakauden alkuvuosien maksujen alhainen kysyntä kompensoi vanhan ohjelmakauden lopun maksuja (12). Määrärahoja jää käyttämättä huomattavasti, jos näin ei käy (kuten vuosina 2000–2003). Tästä syystä on olemassa riski, että menojen määrä on huomattava pitkään rahoitusnäkymien kattaman jakson 2000–2006 jälkeen.

| 3.18. | Komission talousarviot perustuvat yksityiskohtaiseen erittelyyn jokaisen ohjelmakauden vaatimuksista. |
| --- | --- |

3.18.

Komission talousarviot perustuvat yksityiskohtaiseen erittelyyn jokaisen ohjelmakauden vaatimuksista.

Sovellettaessa nykyistä ja vuosiksi 2007–2013 laadittavaa sääntelykehystä aikaisemman ohjelmakauden ohjelmiin liittyvien merkittävien menojen vaikutukset näkyvät vielä muutamien vuosien ajan seuraavalla ohjelmakaudella. Komissio seuraa tilannetta tiiviisti vähentääkseen ongelmien toistumisen riskiä uuden ohjelmakauden alussa.

| 3.19. | Rakennerahastoja koskevia sitoumuksia on peruuntunut vuosi n + 2 -säännön nojalla tähän mennessä varsin vähän. Säännön vaikuttavuutta budjettihallinnon välineenä saattaa heikentää se, jos sitoumusten peruuntumisen estääkseen jäsenvaltiot esittävät tukeen oikeuttamattomiin tai ennakoituihin maksuihin perustuvia maksupyyntöjä. |
| --- | --- |

3.19.

Rakennerahastoja koskevia sitoumuksia on peruuntunut vuosi n + 2 -säännön nojalla tähän mennessä varsin vähän. Säännön vaikuttavuutta budjettihallinnon välineenä saattaa heikentää se, jos sitoumusten peruuntumisen estääkseen jäsenvaltiot esittävät tukeen oikeuttamattomiin tai ennakoituihin maksuihin perustuvia maksupyyntöjä.

| 3.19. | Sitoumusten purkamisen taso ei itsessään ole riittävä indikaattori n +2 -säännön tehokkuudesta juuri sen vuoksi, että säännöllä kannustetaan myös talousarvion parempaan toteuttamiseen. |
| --- | --- |

3.19.

Sitoumusten purkamisen taso ei itsessään ole riittävä indikaattori n +2 -säännön tehokkuudesta juuri sen vuoksi, että säännöllä kannustetaan myös talousarvion parempaan toteuttamiseen.

Komissio on täysin samaa mieltä siitä, että n +2 -säännön mukaista menettelyä on tarpeellista noudattaa tiukasti.

| 3.20. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio analysoisi huolellisesti rakennetoimiin liittyvien nykyisten meno-ohjelmien tulevan päättymisen ja päättymisen vaikutukset uusien meno-ohjelmien alkamiseen. Komission olisi lisäksi varmistettava, että vuosi n + 2 -sääntöä sovelletaan rakennerahastojen osalta tehokkaasti, minkä vuoksi komission on peruttava merkittäviä määriä talousarviositoumuksia, jolleivät jäsenvaltiot pysty lisäämään tukikelpoisiin menoihin osoitettujen varojen käyttöastetta entisestään. |
| --- | --- |

3.20.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio analysoisi huolellisesti rakennetoimiin liittyvien nykyisten meno-ohjelmien tulevan päättymisen ja päättymisen vaikutukset uusien meno-ohjelmien alkamiseen. Komission olisi lisäksi varmistettava, että vuosi n + 2 -sääntöä sovelletaan rakennerahastojen osalta tehokkaasti, minkä vuoksi komission on peruttava merkittäviä määriä talousarviositoumuksia, jolleivät jäsenvaltiot pysty lisäämään tukikelpoisiin menoihin osoitettujen varojen käyttöastetta entisestään.

| 3.20. | Komissio hyväksyy tämän suosituksen. |
| --- | --- |

3.20.

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

Komissio jatkaa n +2 -säännön tehokkaan soveltamisen varmistamista.

| 3.21. | Komission tulisi ohjelmakauden 2007–2013 osalta |
| --- | --- |

3.21.

Komission tulisi ohjelmakauden 2007–2013 osalta

| — | varmistaa, että ohjelmat hyväksytään nopeasti ja että ne perustuvat järkeviin olettamuksiin, |
| --- | --- |

—

varmistaa, että ohjelmat hyväksytään nopeasti ja että ne perustuvat järkeviin olettamuksiin,

| — | tarkastella kriittisesti jäsenvaltioiden esittämiä maksuennusteita, |
| --- | --- |

—

tarkastella kriittisesti jäsenvaltioiden esittämiä maksuennusteita,

| — | varmistaa, että vuotuinen budjetointi jakson aikana on yhdenmukainen varojen käyttöastetta koskevien olettamusten kanssa. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että vuotuinen budjetointi jakson aikana on yhdenmukainen varojen käyttöastetta koskevien olettamusten kanssa.

| 3.21. | Komissio hyväksyy tämän suosituksen. |
| --- | --- |

3.21.

Komissio hyväksyy tämän suosituksen.

---

(1)  Yksityiskohtaisia tietoja talousarvion toteuttamisesta vuonna 2005 on saatavilla komission asiakirjasta Report on budgetary and financial management – Financial year 2005 (Budjetti- ja taloushallintoa koskeva selvitys varainhoitovuodelta 2005). Ks. http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  Määrärahojen siirtoa seuraavaan vuoteen on selitetty tarkemmin
  liitteen I
  kohdassa 7.3.

(3)  Talousarvion ylijäämä – joka poikkeaa taloudellisesta tuloksesta – osoittaa, missä määrin talousarviota ei ole käytetty. Ylijäämä ei ole vararahasto, jota voitaisiin kasvattaa ja joka voitaisiin käyttää tulevina vuosina menojen rahoitukseen. Ylijäämän muodostaneet käyttämättä jääneet tulot vähennetään seuraavana vuonna kerättävistä omista varoista.

(4)  Ks. kohta 3.2.

(5)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.12.

(6)  Vuoden 2009 alku tai vuoden 2009 puoliväli joissakin tapauksissa.

(7)  Ohjelmakauden päättäminen on ollut aiemmin ohjelmakauden vaikea vaihe: ”Kauden 1994–1999 ohjelmien päättämiseen liittyvät hallinnolliset ja rahoitukselliset velvoitteet ovat vaikuttaneet suuresti kauden 2000–2006 ohjelmien käynnistymisessä tapahtuneisiin viivästyksiin.” KOM(2002) 528 lopullinen, s. 4.

(8)  Menojen hyväksyttävyyden määräaika vuosien 2000–2006 ohjelmissa on yleensä asetettu vuoden 2008 loppuun n +2 -säännön mukaisesti. Ohjelman 5 prosentin loppuerä voidaan kuitenkin maksaa vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet riittävät päättämisasiakirjat, joiden takarajana on alkuvuosi 2010. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että osa maksuista maksetaan 2010 ja 2011.

(9)  Komission vastaus varainhoitovuotta 2004 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 2.23. Ks. myös komission vastaus varainhoitovuotta 2003 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 2.48: ”Maksattamatta olevat määrät saataneen n + 2 -säännön soveltamisen ansiosta vakiinnutetuiksi muutaman seuraavan vuoden aikana.”

(10)  Kullekin jäsenvaltiolle osoitetuista määrärahoista 4 prosenttia otettiin varaukseen käytettäväksi parhaiten toimiviin ohjelmiin kolmessa erässä vuosina 2004–2006.

(11)  Esimerkiksi eräästä Alankomaissa toteutetusta ohjelmasta vapautettiin vuosi n + 2 -säännön mukaisesti 79 miljoonaa euroa, mutta samaan ohjelmaan osoitettiin 24 miljoonaa euroa suoritusvarauksesta.

(12)  Ks. komission vastaus varainhoitovuotta 2003 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 2.16: ”Monivuotisissa ohjelmissa maksujen toteutuminen tasoittuu ajan myötä ohjelmakausien osittaisen päällekkäisyyden vuoksi. Esimerkiksi uuden rakennerahasto-ohjelmakauden alkaessa edellisen kauden ohjelmiin suoritetut maksut yleensä kompensoivat uusiin ohjelmiin suoritettuja, vielä vähäisiä maksuja ennen maksutahdin vakiintumista.”

---

NELJÄS LUKU

Tulot

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Valvontajärjestelmien toiminta

Komission valvontajärjestelmät

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät

Päätelmät ja suositukset

Aikaisempiin huomautuksiin liittyvä seuranta

Perinteiset omat varat: B-kirjanpitoon liittyvä arvonkorjaus

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 4.1. | Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Omat varat ovat talousarviomenojen ehdottomasti tärkein rahoituslähde (94,3 prosenttia), kuten
  taulukosta 4.1, kaaviosta 4.1
  ja
  kaaviosta 4.2
  käy ilmi. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

4.1.

Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Omat varat ovat talousarviomenojen ehdottomasti tärkein rahoituslähde (94,3 prosenttia), kuten
  taulukosta 4.1, kaaviosta 4.1
  ja
  kaaviosta 4.2
  käy ilmi.

Taulukko 4.1 – Tulot varainhoitovuosilta 2004 ja 2005

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Tulojen laatu ja vastaava budjettikohta | Todelliset tulot vuonna 2004 | Vuoden 2005 talousarvion kehitys | Todelliset tulot vuonna 2005 | %-muutos (2004–2005) |
| Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Perinteiset omat varat (joista on vähennetty 25 % keräyskustannuksina) | 12 307,1 | 12 363,0 | 13 944,0 | 14 063,1 | 14,3 |
| — Maatalousmaksut (luku 10) | 1 313,4 | 819,5 | 1 119,4 | 1 350,8 | 2,8 |
| — Sokeri- ja isoglukoosimaksut (luku 11) | 401,6 | 793,6 | 793,8 | 695,1 | 73,1 |
| — Tullimaksut (luku 12) | 10 592,1 | 10 749,9 | 12 030,8 | 12 017,2 | 13,5 |
| 2 | Alv:sta saatavat omat varat | 13 912,1 | 15 313,5 | 15 956,0 | 16 018,0 | 15,1 |
| — Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13) | 13 679,3 | 15 313,5 | 15 556,0 | 15 618,9 | |
| — Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 31) | 232,8 | 0,0 | 400,0 | 399,1 | |
| 3 | BKTL:oon perustuvat omat varat | 68 982,0 | 77 583,0 | 70 935,4 | 70 860,6 | 2,7 |
| — Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14) | 69 214,2 | 77 583,0 | 68 884,1 | 68 811,6 | |
| — Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 32) | – 232,2 | 0,0 | 2 051,3 | 2 049,0 | |
| 4 | Saldot ja mukautukset | – 148,0 | 0,0 | 0,0 | – 130,6 | –11,8 |
| — Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15) | – 149,3 | 0,0 | 0,0 | – 120,3 | |
| — Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva lopullinen laskelma (luku 35) | 1,3 | 0,0 | 0,0 | –10,3 | |
| 5 | Muut tulot | 8 458,7 | 1 040,5 | 4 848,6 | 6 279,5 | –25,8 |
| — Edellisestä varainhoitovuodesta käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30) | 5 693,0 | 0,0 | 3 262,7 | 3 262,7 | –42,7 |
| — Sekalaiset tulot (osastot 4–9) | 2 765,7 | 1 040,5 | 1 585,9 | 3 016,8 | 9,1 |
| Kaikki yhteensä | 103 511,9 | 106 300,0 | 105 684,0 | 107 090,6 | 3,5 |
| Lähde: Talousarviot ja lisätalousarviot vuodelle 2005; Euroopan yhteisöjen tilinpäätös, 2005. |

(miljoonaa euroa)

Tulojen laatu ja vastaava budjettikohta

Todelliset tulot vuonna 2004

Vuoden 2005 talousarvion kehitys

Todelliset tulot vuonna 2005

%-muutos (2004–2005)

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Perinteiset omat varat (joista on vähennetty 25 % keräyskustannuksina)

12 307,1

12 363,0

13 944,0

14 063,1

14,3

— Maatalousmaksut (luku 10)

1 313,4

819,5

1 119,4

1 350,8

2,8

— Sokeri- ja isoglukoosimaksut (luku 11)

401,6

793,6

793,8

695,1

73,1

— Tullimaksut (luku 12)

10 592,1

10 749,9

12 030,8

12 017,2

13,5

2

Alv:sta saatavat omat varat

13 912,1

15 313,5

15 956,0

16 018,0

15,1

— Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13)

13 679,3

15 313,5

15 556,0

15 618,9

— Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 31)

232,8

0,0

400,0

399,1

3

BKTL:oon perustuvat omat varat

68 982,0

77 583,0

70 935,4

70 860,6

2,7

— Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14)

69 214,2

77 583,0

68 884,1

68 811,6

— Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 32)

– 232,2

0,0

2 051,3

2 049,0

4

Saldot ja mukautukset

– 148,0

0,0

0,0

– 130,6

–11,8

— Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15)

– 149,3

0,0

0,0

– 120,3

— Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva lopullinen laskelma (luku 35)

1,3

0,0

0,0

–10,3

5

Muut tulot

8 458,7

1 040,5

4 848,6

6 279,5

–25,8

— Edellisestä varainhoitovuodesta käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30)

5 693,0

0,0

3 262,7

3 262,7

–42,7

— Sekalaiset tulot (osastot 4–9)

2 765,7

1 040,5

1 585,9

3 016,8

9,1

Kaikki yhteensä

103 511,9

106 300,0

105 684,0

107 090,6

3,5

Lähde: Talousarviot ja lisätalousarviot vuodelle 2005; Euroopan yhteisöjen tilinpäätös, 2005.

Image

Image

| 4.2. | Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään (2): perinteiset omat varat (tullit, maatalousmaksut ja sokerimaksut) (13,3 prosenttia), jäsenvaltioiden keräämään arvonlisäveroon perustuvat omat varat (14,9 prosenttia) sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvat omat varat (66,1 prosenttia) (3). |
| --- | --- |

4.2.

Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään (2): perinteiset omat varat (tullit, maatalousmaksut ja sokerimaksut) (13,3 prosenttia), jäsenvaltioiden keräämään arvonlisäveroon perustuvat omat varat (14,9 prosenttia) sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvat omat varat (66,1 prosenttia) (3).

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

Perinteiset omat varat

| 4.3. | Perinteisten omien varojen keräämiseen liittyy etenkin seuraavia riskejä: tullimaksun kiertäminen virheellisten ilmoitusten tai yksinkertaisesti salakuljetuksen avulla, tullimaksun laskeminen väärin tai toteamatta jääminen viranomaisten järjestelmissä havaitsematta jääneiden virheiden tai puutteiden takia sekä todettuun tullimaksuun jäsenvaltioiden tilinpidossa liittyvät virheet tai laiminlyönnit. |
| --- | --- |

4.3.

Perinteisten omien varojen keräämiseen liittyy etenkin seuraavia riskejä: tullimaksun kiertäminen virheellisten ilmoitusten tai yksinkertaisesti salakuljetuksen avulla, tullimaksun laskeminen väärin tai toteamatta jääminen viranomaisten järjestelmissä havaitsematta jääneiden virheiden tai puutteiden takia sekä todettuun tullimaksuun jäsenvaltioiden tilinpidossa liittyvät virheet tai laiminlyönnit.

| 4.4. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tilien tarkastus ei voi kattaa tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan. Tarkastukseen kuului kuitenkin valvontajärjestelmien arvioiminen sekä komissiossa että jäsenvaltioissa sen selvittämiseksi, voidaanko järjestelmien avulla saada kohtuullinen varmuus tietojen kattavuudesta. Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi tullivalvonnan järjestäminen ja perinteisiin omiin varoihin liittyvät kansalliset kirjanpitojärjestelmät kahdeksassa jäsenvaltiossa (4) (ks. kohta 4.22); lisäksi selvitettiin hallintoviranomaisten keskinäisten avunantojärjestelyjen vaikuttavuutta (kohdat 4.10–4.12), tarkastettiin perinteisiä omia varoja koskeva komission tilinpito sekä analysoitiin maksuvirtoja kohtuullisen varmuuden saamiseksi siitä, että kirjatut määrät olivat tarkkoja ja oikeita. |
| --- | --- |

4.4.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tilien tarkastus ei voi kattaa tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan. Tarkastukseen kuului kuitenkin valvontajärjestelmien arvioiminen sekä komissiossa että jäsenvaltioissa sen selvittämiseksi, voidaanko järjestelmien avulla saada kohtuullinen varmuus tietojen kattavuudesta. Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi tullivalvonnan järjestäminen ja perinteisiin omiin varoihin liittyvät kansalliset kirjanpitojärjestelmät kahdeksassa jäsenvaltiossa (4) (ks. kohta 4.22); lisäksi selvitettiin hallintoviranomaisten keskinäisten avunantojärjestelyjen vaikuttavuutta (kohdat 4.10–4.12), tarkastettiin perinteisiä omia varoja koskeva komission tilinpito sekä analysoitiin maksuvirtoja kohtuullisen varmuuden saamiseksi siitä, että kirjatut määrät olivat tarkkoja ja oikeita.

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

| 4.5. | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:a ja BKTL:a koskeva tarkastus aloitettiin siitä vaiheesta, jossa komissio saa jäsenvaltioiden laatimat makrotalouden aggregaatit (arviot tai lopulliset luvut). Tarkastuksen tarkoituksena oli arvioida komission järjestelmää, jolla tietoja käsitellään ennen kuin ne sisällytetään lopullisiin tileihin. Tarkastus kattoi näin ollen vuotuisen talousarvion laatimisen ja toteuttamisen jäsenvaltioiden suorittamien maksujen osalta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin jatkoi jäsenvaltioiden tilastotoimistojen käyttämien, kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvien valvontajärjestelmien tarkastamista. |
| --- | --- |

4.5.

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:a ja BKTL:a koskeva tarkastus aloitettiin siitä vaiheesta, jossa komissio saa jäsenvaltioiden laatimat makrotalouden aggregaatit (arviot tai lopulliset luvut). Tarkastuksen tarkoituksena oli arvioida komission järjestelmää, jolla tietoja käsitellään ennen kuin ne sisällytetään lopullisiin tileihin. Tarkastus kattoi näin ollen vuotuisen talousarvion laatimisen ja toteuttamisen jäsenvaltioiden suorittamien maksujen osalta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin jatkoi jäsenvaltioiden tilastotoimistojen käyttämien, kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvien valvontajärjestelmien tarkastamista.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Perinteiset omat varat

| 4.6. | Tulli-ilmoituksissa (perinteisten omien varojen perustana olevissa toimissa) havaittiin vähäisiä virheitä, joilla ei kuitenkaan ole olennaista vaikutusta tileihin. Tietyissä perinteisiä omia varoja koskevissa toimissa, joissa varat olisi pitänyt viipymättä asettaa komission käyttöön, määrät kuitenkin virheellisesti pidätettiin ja vietiin erilliseen B-kirjanpitoon. |
| --- | --- |

4.6.

Tulli-ilmoituksissa (perinteisten omien varojen perustana olevissa toimissa) havaittiin vähäisiä virheitä, joilla ei kuitenkaan ole olennaista vaikutusta tileihin. Tietyissä perinteisiä omia varoja koskevissa toimissa, joissa varat olisi pitänyt viipymättä asettaa komission käyttöön, määrät kuitenkin virheellisesti pidätettiin ja vietiin erilliseen B-kirjanpitoon.

| 4.6. | Komissio perii jäsenvaltioilta korkoa, jos perinteisten omien varojen antamisessa käyttöön havaitaan viivästymistä. |
| --- | --- |

4.6.

Komissio perii jäsenvaltioilta korkoa, jos perinteisten omien varojen antamisessa käyttöön havaitaan viivästymistä.

| 4.7. | Aiempien varainhoitovuosien tapaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa sekä komission toimittamissa tarkastuksissa (ks. kohta 4.9) ilmeni systemaattisia B-kirjanpitoon liittyviä ongelmia useissa jäsenvaltioissa (5). Osa virheistä liittyy siihen, millaisissa tapauksissa määrät kirjataan tileille. Kyseisissä jäsenvaltioissa, joiden B-kirjanpito vastaa 34:ää prosenttia kokonaismäärästä, osittain vakuudellisia tullivelkoja on viety täysimääräisinä B-kirjanpitoon, mikä on viivästyttänyt vakuudellisen osan asettamista komission käyttöön. Muita virheitä aiheutui siitä, että jäsenvaltiot eivät ole mukauttaneet kirjanpitojärjestelmiään riidanalaisten määrien sekä perittyjen määrien kirjaamiseksi täsmällisesti, taikka siitä, että raporttien koontamiseen ei kohdisteta riittävää sisäistä valvontaa. Tällaisesta ongelmasta johtuen komissio ja Saksa neuvottelevat edelleen 22,7 miljoonan euron suuruisista mahdollisista maksuista. |
| --- | --- |

4.7.

Aiempien varainhoitovuosien tapaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa sekä komission toimittamissa tarkastuksissa (ks. kohta 4.9) ilmeni systemaattisia B-kirjanpitoon liittyviä ongelmia useissa jäsenvaltioissa (5). Osa virheistä liittyy siihen, millaisissa tapauksissa määrät kirjataan tileille. Kyseisissä jäsenvaltioissa, joiden B-kirjanpito vastaa 34:ää prosenttia kokonaismäärästä, osittain vakuudellisia tullivelkoja on viety täysimääräisinä B-kirjanpitoon, mikä on viivästyttänyt vakuudellisen osan asettamista komission käyttöön. Muita virheitä aiheutui siitä, että jäsenvaltiot eivät ole mukauttaneet kirjanpitojärjestelmiään riidanalaisten määrien sekä perittyjen määrien kirjaamiseksi täsmällisesti, taikka siitä, että raporttien koontamiseen ei kohdisteta riittävää sisäistä valvontaa. Tällaisesta ongelmasta johtuen komissio ja Saksa neuvottelevat edelleen 22,7 miljoonan euron suuruisista mahdollisista maksuista.

| 4.7. | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin. Käytäntö, jonka mukaan B-kirjanpitoon viedään riidattomia summia sen vuoksi, että vakuus saattaa olla riittämätön, on virheellinen. Se on myös vastoin ohjeita, jotka komissio on antanut jäsenvaltioille. Komissio toteuttaa kaikki tämän virheellisen käytännön lopettamiseksi tarvittavat toimenpiteet, rikkomismenettelyt mukaan lukien. |
| --- | --- |

4.7.

Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin. Käytäntö, jonka mukaan B-kirjanpitoon viedään riidattomia summia sen vuoksi, että vakuus saattaa olla riittämätön, on virheellinen. Se on myös vastoin ohjeita, jotka komissio on antanut jäsenvaltioille. Komissio toteuttaa kaikki tämän virheellisen käytännön lopettamiseksi tarvittavat toimenpiteet, rikkomismenettelyt mukaan lukien.

Saksa oikaisi B-kirjanpitonsa saldoa alun perin yhteensä 40 miljoonalla eurolla. Komissio edellyttää yhä, että oikaisun taloudelliset vaikutukset määritetään uskottavasti. Tähän mennessä tämä koskee vain hieman alle puolta oikaisuista ja 387 415:ttä käyttöön asetettua euroa. Saksaa on pyydetty esittämään lisänäyttöä jäljellä olevan summan osalta (noin 22,7 miljoonaa euroa). Sen jälkeen komissio toteuttaa tarvittavat toimet.

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

| 4.8. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ei havaittu olennaisia säännönvastaisuuksia alv:oon tai BKTL:oon perustuviin omiin varoihin liittyvissä jäsenvaltioiden maksuissa. |
| --- | --- |

4.8.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ei havaittu olennaisia säännönvastaisuuksia alv:oon tai BKTL:oon perustuviin omiin varoihin liittyvissä jäsenvaltioiden maksuissa.

Valvontajärjestelmien toiminta

Komission valvontajärjestelmät

Perinteiset omat varat

| 4.9. | Tilintarkastustuomioistuin tutki komission toimittamat tarkastukset (6) ja otti huomioon niissä saadut tulokset. Kuten aiempina vuosina, komission menetelmät todettiin perustaltaan vakaiksi ja töiden dokumentointi asianmukaiseksi. Yksittäisissä tarkastuksissa havaittiin, että omien varojen kantojärjestelmät ovat yleisesti ottaen tyydyttäviä, mutta tarkastuksissa saatiin myös vahvistus sille, että B-kirjanpito ei ole vieläkään tietyissä jäsenvaltioissa kovin luotettava (ks. kohta 4.7). |
| --- | --- |

4.9.

Tilintarkastustuomioistuin tutki komission toimittamat tarkastukset (6) ja otti huomioon niissä saadut tulokset. Kuten aiempina vuosina, komission menetelmät todettiin perustaltaan vakaiksi ja töiden dokumentointi asianmukaiseksi. Yksittäisissä tarkastuksissa havaittiin, että omien varojen kantojärjestelmät ovat yleisesti ottaen tyydyttäviä, mutta tarkastuksissa saatiin myös vahvistus sille, että B-kirjanpito ei ole vieläkään tietyissä jäsenvaltioissa kovin luotettava (ks. kohta 4.7).

Keskinäinen avunanto tullialalla

| 4.10. | Eräs tärkeä valvontajärjestelmien osatekijä on toiminnan koordinointi jäsenvaltioiden ja komission kesken yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta ja väärinkäytöksiltä (7). Valvontajärjestelmien puutteellisuus vaarantaisi maksujen täysimääräisen keräämisen. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 515/97 (8) annetaan säännöksiä nimenomaan keskinäisestä avunannosta tulli- ja maatalousaloilla. Komissio tukee tätä yhteistyötä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kautta. |
| --- | --- |

4.10.

Eräs tärkeä valvontajärjestelmien osatekijä on toiminnan koordinointi jäsenvaltioiden ja komission kesken yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi petoksilta ja väärinkäytöksiltä (7). Valvontajärjestelmien puutteellisuus vaarantaisi maksujen täysimääräisen keräämisen. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 515/97 (8) annetaan säännöksiä nimenomaan keskinäisestä avunannosta tulli- ja maatalousaloilla. Komissio tukee tätä yhteistyötä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kautta.

| 4.11. | Keskinäisiä avunantotapauksia koskeva jäsenvaltioiden raportointi on yhä epäyhtenäistä, ja hallinnollisten tutkimusten aikana viiveet ovat hyvin pitkiä – joskus aikaa kuluu yli viisi vuotta – mikä saattaa johtaa tulonmenetykseen, sillä velat vanhenevat tavallisesti kolmessa vuodessa. Tämä toteamus vastaa havaintoa, jonka tilintarkastustuomioistuin teki äskettäin toimittamassaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnointia koskevassa tarkastuksessa (9): ei ole olemassa sääntöjä, joiden perusteella seurattaisiin yhtenäisesti keskinäisten avunantotapausten edistymistä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.11.

Keskinäisiä avunantotapauksia koskeva jäsenvaltioiden raportointi on yhä epäyhtenäistä, ja hallinnollisten tutkimusten aikana viiveet ovat hyvin pitkiä – joskus aikaa kuluu yli viisi vuotta – mikä saattaa johtaa tulonmenetykseen, sillä velat vanhenevat tavallisesti kolmessa vuodessa. Tämä toteamus vastaa havaintoa, jonka tilintarkastustuomioistuin teki äskettäin toimittamassaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnointia koskevassa tarkastuksessa (9): ei ole olemassa sääntöjä, joiden perusteella seurattaisiin yhtenäisesti keskinäisten avunantotapausten edistymistä jäsenvaltioissa.

| 4.11. | Tutkintavaihe voi olla monimutkainen ja aikaa vievä. Jos jäsenvaltioiden osoitetaan viivytelleen pyrkiessään saamaan näyttöä sääntöjenvastaisuuksista ja tuloja menetetään jatkuvasti, komissio on pyytänyt kyseisiä maita maksamaan kantamatta jääneet tullit sekä korkoa siltä ajalta, jonka niiden käyttöön asettaminen on viivästynyt. |
| --- | --- |

4.11.

Tutkintavaihe voi olla monimutkainen ja aikaa vievä. Jos jäsenvaltioiden osoitetaan viivytelleen pyrkiessään saamaan näyttöä sääntöjenvastaisuuksista ja tuloja menetetään jatkuvasti, komissio on pyytänyt kyseisiä maita maksamaan kantamatta jääneet tullit sekä korkoa siltä ajalta, jonka niiden käyttöön asettaminen on viivästynyt.

Komissio on joka tapauksessa jo suorittanut arvioinnin keskinäiseen avunantoon liittyvien viestien käsittelystä jäsenvaltioiden välillä. Arvioinnissa kävi ilmi, että tarvitaan nykyaikaisempaa menettelyä, jonka avulla jäsenvaltioiden tietoja olisi helpompi saada haltuun, siirtää ja analysoida ja reagointiaikaa voitaisiin lyhentää. Kaikkien nykyisten petostentorjunnan tietojärjestelmän (AFIS) moduulien siirtäminen uuteen webteknologiaan on käynnissä. Lisäksi komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet, että tässä yhteydessä keskinäisen avunannon sähköiseen viestintäjärjestelmään sisällytetään uudistuksia.

| 4.12. | Verotuksen ja tulliliiton pääosasto on äskettäin ottanut käyttöön riskitietolomakejärjestelmän (Risk Information Form, RIF) valvontaan ja riskeihin liittyvien tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden tulliviranomaisten kesken. RIF-lomakkeen tietokentistä 90 prosenttia on samanlaisia kuin vakiomuotoisessa keskinäistä avunantoa koskevassa ilmoituksessa, ja kummankin järjestelmän tietoja hyödyntävät useissa tapauksissa samat jäsenvaltioiden viranomaiset, mukaan lukien tutkinta-/tiedustelu- ja valvontayksiköt. Vaikka mahdollisesta riskistä olisi ilmoitettu RIF-lomakkeella, asetuksessa edellytetään, että OLAFille ilmoitetaan tullilainsäädännön rikkomuksista myös keskinäistä avunantoa koskevan menettelyn avulla. |
| --- | --- |

4.12.

Verotuksen ja tulliliiton pääosasto on äskettäin ottanut käyttöön riskitietolomakejärjestelmän (Risk Information Form, RIF) valvontaan ja riskeihin liittyvien tietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden tulliviranomaisten kesken. RIF-lomakkeen tietokentistä 90 prosenttia on samanlaisia kuin vakiomuotoisessa keskinäistä avunantoa koskevassa ilmoituksessa, ja kummankin järjestelmän tietoja hyödyntävät useissa tapauksissa samat jäsenvaltioiden viranomaiset, mukaan lukien tutkinta-/tiedustelu- ja valvontayksiköt. Vaikka mahdollisesta riskistä olisi ilmoitettu RIF-lomakkeella, asetuksessa edellytetään, että OLAFille ilmoitetaan tullilainsäädännön rikkomuksista myös keskinäistä avunantoa koskevan menettelyn avulla.

| 4.12. | Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 648/2005 esitettiin yleinen vaatimus ottaa käyttöön yhteisön yhteinen riskienhallintajärjestelmä. RIF-tiedonvaihto on erottamaton osa järjestelmää, ja komission kokemuksen mukaan tällä hetkellä RIF-lomakkeilla välitettävä tieto täyttää keskeisen tavoitteen eli saavuttaa suuremman määrän eturivin valvontavirkamiehiä. |
| --- | --- |

4.12.

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 648/2005 esitettiin yleinen vaatimus ottaa käyttöön yhteisön yhteinen riskienhallintajärjestelmä. RIF-tiedonvaihto on erottamaton osa järjestelmää, ja komission kokemuksen mukaan tällä hetkellä RIF-lomakkeilla välitettävä tieto täyttää keskeisen tavoitteen eli saavuttaa suuremman määrän eturivin valvontavirkamiehiä.

Jotta AFIS:n ja RIF:n synergiaedut olisivat mahdollisimman suuret, OLAF ja TAXUD tekevät jo yhteistyötä ja jatkavat sitä ottaen huomioon ensimmäisen vaiheen valvonnan vaatimusten ja petostentorjuntaan liittyvien toimien väliset erot.

Alv:oon perustuvat omat varat

| 4.13. | Komissio kykeni toimittamaan laajentuneessa Euroopan unionissa varainhoitovuonna 2005 saman verran ja samanlaatuisia paikalla tehtäviä tarkastuksia kuin aiemmin. |
| --- | --- |

4.13.

Komissio kykeni toimittamaan laajentuneessa Euroopan unionissa varainhoitovuonna 2005 saman verran ja samanlaatuisia paikalla tehtäviä tarkastuksia kuin aiemmin.

| 4.14. | Jäsenvaltioiden alv-ilmoitusten osalta esitettyjä varaumia (10) on edelleen jäljellä paljon: 37 varaumasta luovuttiin ja 41 uutta varaumaa esitettiin, joten niiden määrä kasvoi 111:een varainhoitovuoden 2005 loppuun mennessä. Varaumat on eritelty jäsenvaltioittain
  taulukossa 4.2
  . Komissio ei ole arvioinut varaumien taloudellista vaikutusta. |
| --- | --- |

4.14.

Jäsenvaltioiden alv-ilmoitusten osalta esitettyjä varaumia (10) on edelleen jäljellä paljon: 37 varaumasta luovuttiin ja 41 uutta varaumaa esitettiin, joten niiden määrä kasvoi 111:een varainhoitovuoden 2005 loppuun mennessä. Varaumat on eritelty jäsenvaltioittain
  taulukossa 4.2
  . Komissio ei ole arvioinut varaumien taloudellista vaikutusta.

| 4.14. | Komissio esittää varaumia, kun se ei hyväksy jäsenvaltion lukuja tai menetelmää tai kun se haluaa saada näyttöä, jolla lukuja tai käytettyä menetelmää voidaan perustella, taikka kun jäsenvaltio ei esitä lainkaan lukuja. Näistä syistä varaumien taloudellista vaikutusta ei ole useinkaan helppoa arvioida tarkasti. Komissio ei myöskään haluaisi tällaisella arvioimisella rohkaista jäsenvaltioita laistamaan toisinaan vaikeasta tehtävästä tuottaa tarkkoja tietoja asianmukaisilla laskentamenetelmillä. Komissio kuitenkin tarkastelee tätä kysymystä uudelleen. |
| --- | --- |

4.14.

Komissio esittää varaumia, kun se ei hyväksy jäsenvaltion lukuja tai menetelmää tai kun se haluaa saada näyttöä, jolla lukuja tai käytettyä menetelmää voidaan perustella, taikka kun jäsenvaltio ei esitä lainkaan lukuja. Näistä syistä varaumien taloudellista vaikutusta ei ole useinkaan helppoa arvioida tarkasti. Komissio ei myöskään haluaisi tällaisella arvioimisella rohkaista jäsenvaltioita laistamaan toisinaan vaikeasta tehtävästä tuottaa tarkkoja tietoja asianmukaisilla laskentamenetelmillä. Komissio kuitenkin tarkastelee tätä kysymystä uudelleen.

Taulukko 4.2 – Alv-varaumat 31. joulukuuta 2005

| Jäsenvaltio (11) | Varaumia jäljellä 31.12.2004 | Vuonna 2005 esitetyt varaumat | Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2005 | Varaumia jäljellä 31.12.2005 | Vanhimmat varaumat koskevat vuotta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 4 | 5 | 3 | 6 | 1989 |
| Tanska | 1 | 0 | 0 | 1 | 1991 |
| Saksa | 17 | 8 | 8 | 17 | 1999 |
| Kreikka | 13 | 0 | 0 | 13 | 1997 |
| Espanja | 3 | 6 | 3 | 6 | 1999 |
| Ranska | 9 | 4 | 6 | 7 | 1993 |
| Irlanti | 1 | 9 | 0 | 10 | 1998 |
| Italia | 12 | 0 | 1 | 11 | 1995 |
| Luxemburg | 3 | 1 | 3 | 1 | 1997 |
| Alankomaat | 2 | 1 | 2 | 1 | 2001 |
| Itävalta | 3 | 5 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugali | 5 | 0 | 0 | 5 | 1996 |
| Suomi | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Ruotsi | 21 | 1 | 11 | 11 | 1995 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 7 | 0 | 0 | 7 | 1995 |
| Yhteensä | 107 | 41 | 37 | 111 | |

Jäsenvaltio (11)

Varaumia jäljellä 31.12.2004

Vuonna 2005 esitetyt varaumat

Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2005

Varaumia jäljellä 31.12.2005

Vanhimmat varaumat koskevat vuotta

Belgia

4

5

3

6

1989

Tanska

1

0

0

1

1991

Saksa

17

8

8

17

1999

Kreikka

13

0

0

13

1997

Espanja

3

6

3

6

1999

Ranska

9

4

6

7

1993

Irlanti

1

9

0

10

1998

Italia

12

0

1

11

1995

Luxemburg

3

1

3

1

1997

Alankomaat

2

1

2

1

2001

Itävalta

3

5

0

8

1995

Portugali

5

0

0

5

1996

Suomi

6

1

0

7

1995

Ruotsi

21

1

11

11

1995

Yhdistynyt kuningaskunta

7

0

0

7

1995

Yhteensä

107

41

37

111

| 4.15. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että varaumasta luopuminen riippuu paljolti siitä, toteuttaako jäsenvaltio asianmukaiset toimet. Tiettyjen varaumien yhteydessä voidaan käynnistää säännösten rikkomisesta johtuva menettely Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Tällä hetkellä ei ole muuta vaikuttavaa keinoa varmistaa, että jäsenvaltiot toimittavat tarvittavat tiedot selkeästi annettuja määräaikoja noudattaen ja antavat näin komissiolle mahdollisuuden päättää kohtuullisen ajan kuluessa, luopuuko se jäljellä olevista varaumista. |
| --- | --- |

4.15.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että varaumasta luopuminen riippuu paljolti siitä, toteuttaako jäsenvaltio asianmukaiset toimet. Tiettyjen varaumien yhteydessä voidaan käynnistää säännösten rikkomisesta johtuva menettely Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Tällä hetkellä ei ole muuta vaikuttavaa keinoa varmistaa, että jäsenvaltiot toimittavat tarvittavat tiedot selkeästi annettuja määräaikoja noudattaen ja antavat näin komissiolle mahdollisuuden päättää kohtuullisen ajan kuluessa, luopuuko se jäljellä olevista varaumista.

| 4.15. | Varaumat ovat keino pitää alv-ilmoitusten heikot kohdat avoimina ja mahdollistavat ilmoitusten oikaisemisen vielä säännösten mukaisen neljän vuoden määräajan jälkeen. Komissio katsoo, että niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltiot soveltavat joko arvonlisäveroa tai omia varoja koskevaa lainsäädäntöä virheellisesti, rikkomisesta johtuva menettely tarjoaa mahdollisuuden korjata asia. Muissa tapauksissa komissio tutkii, onko mahdollista ja tarkoituksenmukaista sisällyttää tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksen mukainen väline esimerkiksi neuvoston asetukseen (EY) N:o 1553/89. |
| --- | --- |

4.15.

Varaumat ovat keino pitää alv-ilmoitusten heikot kohdat avoimina ja mahdollistavat ilmoitusten oikaisemisen vielä säännösten mukaisen neljän vuoden määräajan jälkeen. Komissio katsoo, että niissä tapauksissa, joissa jäsenvaltiot soveltavat joko arvonlisäveroa tai omia varoja koskevaa lainsäädäntöä virheellisesti, rikkomisesta johtuva menettely tarjoaa mahdollisuuden korjata asia. Muissa tapauksissa komissio tutkii, onko mahdollista ja tarkoituksenmukaista sisällyttää tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksen mukainen väline esimerkiksi neuvoston asetukseen (EY) N:o 1553/89.

BKTL:oon perustuvat omat varat

| 4.16. | BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta havaittiin, että komissio ei vieläkään riittävässä määrin tarkasta suoraan kansallista tilinpitoa, jota käytetään BKTL-kysymyslomakkeissa esitettyjen määrien perusteena (12). Vuonna 2005 komissio tarkasti valvontajärjestelmiensä puitteissa jäsenvaltioiden vuosittaisissa BKTL-lomakkeissa antamien tietojen laadun ja yhdenmukaisuuden ainoastaan asiakirjojen perusteella (13). |
| --- | --- |

4.16.

BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta havaittiin, että komissio ei vieläkään riittävässä määrin tarkasta suoraan kansallista tilinpitoa, jota käytetään BKTL-kysymyslomakkeissa esitettyjen määrien perusteena (12). Vuonna 2005 komissio tarkasti valvontajärjestelmiensä puitteissa jäsenvaltioiden vuosittaisissa BKTL-lomakkeissa antamien tietojen laadun ja yhdenmukaisuuden ainoastaan asiakirjojen perusteella (13).

| 4.16. | Komissio tarkastaa syksyisin vuotuiset BKTL-kyselylomakkeet käyttäen kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettavaa vakioitua muistilistaa. Tarkastuksessa hyödynnetään laajasti komission asiantuntijoiden tietoja maiden käytännöistä. Tarvittaessa jäsenvaltioilta pyydetään lisätietoja. BKTL-kyselylomakkeet toimitetaan BKTL-komitean tutkittaviksi. Tällä tavoin tietoja voidaan käyttää alustavasti budjettilaskelmissa ottaen huomioon jäsenvaltioita koskevat varaumat. |
| --- | --- |

4.16.

Komissio tarkastaa syksyisin vuotuiset BKTL-kyselylomakkeet käyttäen kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettavaa vakioitua muistilistaa. Tarkastuksessa hyödynnetään laajasti komission asiantuntijoiden tietoja maiden käytännöistä. Tarvittaessa jäsenvaltioilta pyydetään lisätietoja. BKTL-kyselylomakkeet toimitetaan BKTL-komitean tutkittaviksi. Tällä tavoin tietoja voidaan käyttää alustavasti budjettilaskelmissa ottaen huomioon jäsenvaltioita koskevat varaumat.

Asiakirjojen perusteella tehtävän tarkastuksen täydentämiseksi komissio käynnistää uudelleen valvontakäynnit jäsenvaltioihin sen jälkeen kun uudet luettelot ovat käytettävissä ja analysoitu vuonna 2008. Lähteisiin ja käytettyihin menetelmiin sekä varaumiin kiinnitetään enemmän huomiota. Resurssien asettamat rajoitukset on otettava tässä huomioon.

| 4.17. | Varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessa (14) tilintarkastustuomioistuin pyysi kiinnittämään huomiota eräisiin puutteisiin jäsenvaltioiden toimittamissa tietojen laatua koskevissa selvityksissä. Käytäessä läpi vuonna 2005 toimitettuja laatuselvityksiä havaittiin, että useimmat puutteista oli korjattu. BKTL:n ja sen osien laatua koskevien, jäsenvaltioiden suorittamien tutkimusten tuloksista ei kuitenkaan vieläkään raportoitu. |
| --- | --- |

4.17.

Varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessa (14) tilintarkastustuomioistuin pyysi kiinnittämään huomiota eräisiin puutteisiin jäsenvaltioiden toimittamissa tietojen laatua koskevissa selvityksissä. Käytäessä läpi vuonna 2005 toimitettuja laatuselvityksiä havaittiin, että useimmat puutteista oli korjattu. BKTL:n ja sen osien laatua koskevien, jäsenvaltioiden suorittamien tutkimusten tuloksista ei kuitenkaan vieläkään raportoitu.

| 4.17. | Komissio on kehottanut jäsenvaltioita vauhdittamaan pyrkimyksiään raportoida BKTL-tietojen laatua koskevien selvitystensä tuloksista (ks. vastaus 4.30 kohdan c alakohtaan). |
| --- | --- |

4.17.

Komissio on kehottanut jäsenvaltioita vauhdittamaan pyrkimyksiään raportoida BKTL-tietojen laatua koskevien selvitystensä tuloksista (ks. vastaus 4.30 kohdan c alakohtaan).

| 4.18. | Varainhoitovuoden 2005 lopussa jäljellä oli kaikkiaan 63 erityisvaraumaa (15) (suurin osa vuosilta 1995–2001). Erityisvaraumien lukumäärä sekä niiden poistamiseksi toteutetut toimet jakautuvat epätasaisesti EU-15-jäsenvaltioiden kesken, ks.
  taulukko 4.3
  . |
| --- | --- |

4.18.

Varainhoitovuoden 2005 lopussa jäljellä oli kaikkiaan 63 erityisvaraumaa (15) (suurin osa vuosilta 1995–2001). Erityisvaraumien lukumäärä sekä niiden poistamiseksi toteutetut toimet jakautuvat epätasaisesti EU-15-jäsenvaltioiden kesken, ks.
  taulukko 4.3
  .

Taulukko 4.3 – BKTL-varaumat 31. joulukuuta 2005

| Jäsenvaltio (16) | Varaumia jäljellä 31.12.2004 | Vuonna 2005 esitetyt varaumat | Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2005 | Varaumia jäljellä 31.12.2005 (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 3 | — | — | 3 |
| Tanska | 5 | — | — | 5 |
| Saksa | 1 | 3 | 1 | 3 |
| Kreikka | 7 | — | — | 7 |
| Espanja | 5 | — | — | 5 |
| Ranska | 8 | — | — | 8 |
| Irlanti | 4 | — | — | 4 |
| Italia | 4 | — | — | 4 |
| Luxemburg | 1 | 8 | 1 | 8 |
| Alankomaat | 4 | — | 2 | 2 |
| Itävalta | 4 | — | 3 | 1 |
| Portugali | 4 | — | — | 4 |
| Suomi | 3 | — | — | 3 |
| Ruotsi | 0 | — | — | 0 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 6 | — | — | 6 |
| Yhteensä | 59 | 11 | 7 | 63 |

Jäsenvaltio (16)

Varaumia jäljellä 31.12.2004

Vuonna 2005 esitetyt varaumat

Varaumat, joista luovuttiin vuonna 2005

Varaumia jäljellä 31.12.2005 (17)

Belgia

3

—

—

3

Tanska

5

—

—

5

Saksa

1

3

1

3

Kreikka

7

—

—

7

Espanja

5

—

—

5

Ranska

8

—

—

8

Irlanti

4

—

—

4

Italia

4

—

—

4

Luxemburg

1

8

1

8

Alankomaat

4

—

2

2

Itävalta

4

—

3

1

Portugali

4

—

—

4

Suomi

3

—

—

3

Ruotsi

0

—

—

0

Yhdistynyt kuningaskunta

6

—

—

6

Yhteensä

59

11

7

63

| 4.19. | Komission on vielä esitettävä kaikkia EU-15-jäsenvaltioita koskeva varauma, joka liittyy laittoman toiminnan sisällyttämiseen BKTL:oon. Varauman esittäminen mahdollistaa asianomaisten aggregaattien mukauttamisen vuodesta 2002 alkaen (18). |
| --- | --- |

4.19.

Komission on vielä esitettävä kaikkia EU-15-jäsenvaltioita koskeva varauma, joka liittyy laittoman toiminnan sisällyttämiseen BKTL:oon. Varauman esittäminen mahdollistaa asianomaisten aggregaattien mukauttamisen vuodesta 2002 alkaen (18).

| 4.19. | Komissio esitti heinäkuussa 2006 jäsenvaltioille laitonta toimintaa koskevan varauman. |
| --- | --- |

4.19.

Komissio esitti heinäkuussa 2006 jäsenvaltioille laitonta toimintaa koskevan varauman.

Välilliset rahoituspalvelut (Financial Intermediation Services Indirectly Measured, FISIM)

| 4.20. | Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmässä (EKT-95) suoritettavan välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamisen osalta sovelletaan uusia sääntöjä varainhoitovuodesta 2005 lähtien (19). Tavoitteena on tarkentaa EU:n jäsenvaltioiden BKTL-lukujen vertailua. Eurostatin (20) mukaan uusien sääntöjen soveltaminen johtaa BKTL:n merkittävään kasvuun, jonka suuruus vaihtelee jäsenvaltiosta ja vuodesta toiseen, mutta pysyttelee suurin piirtein 0,5–2 prosentissa. |
| --- | --- |

4.20.

Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmässä (EKT-95) suoritettavan välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamisen osalta sovelletaan uusia sääntöjä varainhoitovuodesta 2005 lähtien (19). Tavoitteena on tarkentaa EU:n jäsenvaltioiden BKTL-lukujen vertailua. Eurostatin (20) mukaan uusien sääntöjen soveltaminen johtaa BKTL:n merkittävään kasvuun, jonka suuruus vaihtelee jäsenvaltiosta ja vuodesta toiseen, mutta pysyttelee suurin piirtein 0,5–2 prosentissa.

| 4.21. | Jos EKT-95:een tehtävät muutokset aiheuttavat merkittäviä muutoksia BKTL:oon, neuvoston on päätettävä komission ehdotuksen pohjalta, otetaanko kyseiset muutokset huomioon omien varojen yhteydessä (21). Vaikka EKT-95-järjestelmässä suoritettavaan välillisten rahoituspalveluiden kohdentamiseen sovellettavista uusista säännöistä päätettiin jo vuonna 2002, komissio ei toistaiseksi ole tehnyt ehdotusta välillisten rahoituspalveluiden kohdentamisesta omien varojen alalla. Kyseinen kohdentaminen vaikuttaisi kuitenkin kunkin jäsenvaltion taloudelliseen rasitteeseen. |
| --- | --- |

4.21.

Jos EKT-95:een tehtävät muutokset aiheuttavat merkittäviä muutoksia BKTL:oon, neuvoston on päätettävä komission ehdotuksen pohjalta, otetaanko kyseiset muutokset huomioon omien varojen yhteydessä (21). Vaikka EKT-95-järjestelmässä suoritettavaan välillisten rahoituspalveluiden kohdentamiseen sovellettavista uusista säännöistä päätettiin jo vuonna 2002, komissio ei toistaiseksi ole tehnyt ehdotusta välillisten rahoituspalveluiden kohdentamisesta omien varojen alalla. Kyseinen kohdentaminen vaikuttaisi kuitenkin kunkin jäsenvaltion taloudelliseen rasitteeseen.

| 4.21. | EU:n hyväksymät tilastolliset muutokset, joilla parannetaan EKT:n metodologiaa ja pystytään vertaamaan jäsenvaltioiden taloudellista toimintaa tarkemmin, olisi otettava huomioon myös omien varojen maksamisessa sitten, kun sovittuja muutoksia sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio tekee näin ollen ehdotuksen kohdennettujen välillisten rahoituspalvelujen sisällyttämisestä omia varoja laskettaessa käytettyyn BKTL:oon, kun se katsoo, että kaikki jäsenvaltiot pystyvät toteuttamaan muutoksen samalla tavalla. |
| --- | --- |

4.21.

EU:n hyväksymät tilastolliset muutokset, joilla parannetaan EKT:n metodologiaa ja pystytään vertaamaan jäsenvaltioiden taloudellista toimintaa tarkemmin, olisi otettava huomioon myös omien varojen maksamisessa sitten, kun sovittuja muutoksia sovelletaan yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio tekee näin ollen ehdotuksen kohdennettujen välillisten rahoituspalvelujen sisällyttämisestä omia varoja laskettaessa käytettyyn BKTL:oon, kun se katsoo, että kaikki jäsenvaltiot pystyvät toteuttamaan muutoksen samalla tavalla.

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät

Perinteiset omat varat

| 4.22. | Tullivalvontaan ja perinteisiä omia varoja koskevaan tilinpitoon liittyvien järjestelmien havaittiin toimivan yleisesti ottaen hyvin. Yhteisön passitusmenettelyä tutkittaessa ilmeni kuitenkin, että monissa jäsenvaltioissa (22) ei ollut vaikuttavia järjestelmiä tutkimusten käynnistämiseksi ajoissa silloin, kun lähetysten saapumisen osalta oli epäilyksiä. Tutkimus- ja perintämenettelyjen myöhemmissäkin vaiheissa ilmeni huomattavia viivästyksiä, ja tällaisissa tapauksissa maksut kannettiin usein myöhässä. Väliaikaisessa varastossa olevien tavaroiden (23) tullivalvonta ei useissa jäsenvaltioissa (24) ollut riittävää, niin että sillä olisi voitu varmistaa määräaikojen ja muiden yhteisön tullikoodeksin sääntöjen noudattaminen. Yhdessä jäsenvaltiossa (25) oli aivan tavanomaista, että tulli toimitti taloudellisten toimijoiden osalta tarkastuksia harvemmin kuin kolmen vuoden välein, mikä tullivelan mahdollisen vanhenemisen vuoksi vaaransi perinteisten omien varojen keräämisen. |
| --- | --- |

4.22.

Tullivalvontaan ja perinteisiä omia varoja koskevaan tilinpitoon liittyvien järjestelmien havaittiin toimivan yleisesti ottaen hyvin. Yhteisön passitusmenettelyä tutkittaessa ilmeni kuitenkin, että monissa jäsenvaltioissa (22) ei ollut vaikuttavia järjestelmiä tutkimusten käynnistämiseksi ajoissa silloin, kun lähetysten saapumisen osalta oli epäilyksiä. Tutkimus- ja perintämenettelyjen myöhemmissäkin vaiheissa ilmeni huomattavia viivästyksiä, ja tällaisissa tapauksissa maksut kannettiin usein myöhässä. Väliaikaisessa varastossa olevien tavaroiden (23) tullivalvonta ei useissa jäsenvaltioissa (24) ollut riittävää, niin että sillä olisi voitu varmistaa määräaikojen ja muiden yhteisön tullikoodeksin sääntöjen noudattaminen. Yhdessä jäsenvaltiossa (25) oli aivan tavanomaista, että tulli toimitti taloudellisten toimijoiden osalta tarkastuksia harvemmin kuin kolmen vuoden välein, mikä tullivelan mahdollisen vanhenemisen vuoksi vaaransi perinteisten omien varojen keräämisen.

| 4.22. | Kaikkien tilintarkastustuomioistuimen kommenttien perusteella toteutetaan jatkotoimenpiteitä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

4.22.

Kaikkien tilintarkastustuomioistuimen kommenttien perusteella toteutetaan jatkotoimenpiteitä kyseisten jäsenvaltioiden kanssa.

Paperijärjestelmään perustuvan passituksen yhteydessä esiintyi usein tavaroiden passitustapahtumien asianmukaista päättämistä koskevaa epäselvyyttä, jonka ratkaiseminen vei usein hyvin kauan. Vuonna 2005 kokonaisuudessaan käyttöön otetun uuden tietokoneistetun passitusjärjestelmän myötä tilanne parantui selvästi. On odotettavissa, että tavaroiden passitustapahtuman päättämisen asianmukaisuutta ja oikea-aikaisuutta koskevat epäselvyydet vähenevät ja että epäselvyydet ratkaistaan todennäköisesti nopeammin. Komissio selvittää parhaillaan, miten jäsenvaltiot soveltavat passitussäännöksiä. Alustavien havaintojen perusteella näyttää siltä, että perinteisiin omiin varoihin vaikuttavat kirjanpitoviipeet liittyvät ennemminkin vanhan kuin uuden järjestelmän mukaan hoidettuihin tullitapahtumiin ja että nykyinen kehityssuunta on rohkaiseva. Lisäksi tekeillä on erillinen tiedustelumenettelyn tarkastelu.

Tullivalvontaa toteutetaan yhä enemmän suorittamalla liikekirjanpidon tilintarkastuspohjaista tutkintaa riskianalyysiin perustuvan suunnitelman perusteella. Kyseiset jäsenvaltiot aikovat muuttaa strategiaansa, jotta vanhenemisriski olisi mahdollisimman pieni.

BKTL:oon perustuvat omat varat

| 4.23. | Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2004 tilintarkastustuomioistuin totesi, että jäsenvaltioiden tilastotoimistojen välillä on merkittäviä eroja kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvien valvontajärjestelmien tiettyjen osatekijöiden olemassaolon ja täytäntöönpanon kohdalla. Vuonna 2005 asiaa tutkittiin vielä kuudessa muussa jäsenvaltiossa (26) ja useita puutteita havaittiin seuraavilla osa-alueilla: |
| --- | --- |

4.23.

Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2004 tilintarkastustuomioistuin totesi, että jäsenvaltioiden tilastotoimistojen välillä on merkittäviä eroja kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvien valvontajärjestelmien tiettyjen osatekijöiden olemassaolon ja täytäntöönpanon kohdalla. Vuonna 2005 asiaa tutkittiin vielä kuudessa muussa jäsenvaltiossa (26) ja useita puutteita havaittiin seuraavilla osa-alueilla:

| a) | kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvän muodollisen ja strukturoidun riskianalyysin tekeminen (27) |
| --- | --- |

a)

kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvän muodollisen ja strukturoidun riskianalyysin tekeminen (27)

| b) | kansallisesta tilinpidosta vastaavien viranomaisten ja perustilastotietoja toimittavien yksiköiden välillä tehdyt tietojen toimittamista ja tietojen laatua määrittävät sopimukset tai vastaavat järjestelyt (28) |
| --- | --- |

b)

kansallisesta tilinpidosta vastaavien viranomaisten ja perustilastotietoja toimittavien yksiköiden välillä tehdyt tietojen toimittamista ja tietojen laatua määrittävät sopimukset tai vastaavat järjestelyt (28)

| c) | ”laatuselvitysten” systemaattinen laadinta ja niihin liittyvien tilastollisten kyselytutkimusten järjestäminen (29) |
| --- | --- |

c)

”laatuselvitysten” systemaattinen laadinta ja niihin liittyvien tilastollisten kyselytutkimusten järjestäminen (29)

| d) | sisäisten tarkastusten toimittaminen tilastotietojen keruu- ja koontiprosessin osalta (30). |
| --- | --- |

d)

sisäisten tarkastusten toimittaminen tilastotietojen keruu- ja koontiprosessin osalta (30).

| 4.23. | Ks. vastaus 4.25 kohtaan. |
| --- | --- |

4.23.

Ks. vastaus 4.25 kohtaan.

| 4.24. | Vuonna 2005 hyväksyttiin Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt (31), joissa esitetään perusperiaatteet tilastojen (myös kansallisen tilinpidon) laadun parantamiseksi. Kansallisten tilastotoimistojen oli vuoden 2005 kuluessa tehtävä käytännesääntöjen perusperiaatteiden noudattamista koskeva itsearviointi. Itsearviointeja täydennetään ja ne validoidaan vuosina 2006 ja 2007 toteutettavissa vertaisarvioinneissa, joita komissio koordinoi. |
| --- | --- |

4.24.

Vuonna 2005 hyväksyttiin Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt (31), joissa esitetään perusperiaatteet tilastojen (myös kansallisen tilinpidon) laadun parantamiseksi. Kansallisten tilastotoimistojen oli vuoden 2005 kuluessa tehtävä käytännesääntöjen perusperiaatteiden noudattamista koskeva itsearviointi. Itsearviointeja täydennetään ja ne validoidaan vuosina 2006 ja 2007 toteutettavissa vertaisarvioinneissa, joita komissio koordinoi.

| 4.25. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo edelleen, että valvontajärjestelmien olemassaoloon ja täytäntöönpanoon liittyvistä eroista saattaa seurata, että kansallisen tilinpidon luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden aste vaihtelee. |
| --- | --- |

4.25.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo edelleen, että valvontajärjestelmien olemassaoloon ja täytäntöönpanoon liittyvistä eroista saattaa seurata, että kansallisen tilinpidon luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden aste vaihtelee.

| 4.25. | Varmistaakseen omia varoja laskettaessa käytettävien jäsenvaltioiden BKTL-tietojen luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden komissio käyttää vakiotyökalua, johon kuuluu lähteiden ja menetelmien yksityiskohtaiset kuvaukset (BKTL-luettelot) ja laatuselvityksissä saadut vuosittaiset tarkistukset. Komissio katsoo, että toimintatapa on keskeinen BKTL-tietojen luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden todentamiseksi. |
| --- | --- |

4.25.

Varmistaakseen omia varoja laskettaessa käytettävien jäsenvaltioiden BKTL-tietojen luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden komissio käyttää vakiotyökalua, johon kuuluu lähteiden ja menetelmien yksityiskohtaiset kuvaukset (BKTL-luettelot) ja laatuselvityksissä saadut vuosittaiset tarkistukset. Komissio katsoo, että toimintatapa on keskeinen BKTL-tietojen luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden todentamiseksi.

Jäsenvaltioiden käyttöön ottamat kansallisen kirjanpidon valvontajärjestelmät voisivat lisätä varmuutta. Siksi komissio edistääkin aktiivisesti hyvien organisointikäytänteiden jakamista jäsenvaltioiden kesken.

Päätelmät ja suositukset

| 4.26. | Tarkastuksen sisältö huomioon ottaen (ks. kohta 4.3) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että olennaisilta osiltaan tullivalvonnan järjestelmät olivat tyydyttävät, perinteisten omien varojen kirjaamiseen käytettävät tilit olivat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet olivat lailliset ja asianmukaiset; poikkeuksen muodostavat B-kirjanpitoon liittyvät, kohdissa 4.6–4.7 mainitut seikat. |
| --- | --- |

4.26.

Tarkastuksen sisältö huomioon ottaen (ks. kohta 4.3) tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että olennaisilta osiltaan tullivalvonnan järjestelmät olivat tyydyttävät, perinteisten omien varojen kirjaamiseen käytettävät tilit olivat luotettavat ja tilien perustana olevat toimet olivat lailliset ja asianmukaiset; poikkeuksen muodostavat B-kirjanpitoon liittyvät, kohdissa 4.6–4.7 mainitut seikat.

| 4.27. | Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa: |
| --- | --- |

4.27.

Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa:

| 4.27. | |
| --- | --- |

4.27.

| a) | Parantaakseen keskinäisen avunantonsa vaikuttavuutta ja vähentääkseen vaateiden vanhentumisen riskiä OLAFin sekä verotuksen ja tulliliiton pääosaston olisi tehostettava raportointi- ja valvontajärjestelmiään sekä työskenneltävä nykyistä integroidumman lähestymistavan löytämiseksi esimerkiksi laatimalla pääosastojen yhteinen toimintasuunnitelma (kohta 4.12). |
| --- | --- |

a)

Parantaakseen keskinäisen avunantonsa vaikuttavuutta ja vähentääkseen vaateiden vanhentumisen riskiä OLAFin sekä verotuksen ja tulliliiton pääosaston olisi tehostettava raportointi- ja valvontajärjestelmiään sekä työskenneltävä nykyistä integroidumman lähestymistavan löytämiseksi esimerkiksi laatimalla pääosastojen yhteinen toimintasuunnitelma (kohta 4.12).

| a) | OLAF ja TAXUD tekevät jo yhteistyötä löytääkseen integroidumman lähestymistavan raportointi- ja valvontajärjestelmiensä tehostamiseksi, ks. vastaus 4.12 kohtaan. |
| --- | --- |

a)

OLAF ja TAXUD tekevät jo yhteistyötä löytääkseen integroidumman lähestymistavan raportointi- ja valvontajärjestelmiensä tehostamiseksi, ks. vastaus 4.12 kohtaan.

| b) | B-kirjanpidon jatkuvien ongelmien vuoksi komission olisi selvitettävä sopivana ajankohtana, täsmennetäänkö asianomaiset vaatimukset nykyisessä asetuksessa riittävän selkeästi, voitaisiinko parhaiden käytäntöjen osalta antaa ohjeita ja olisiko menettelyjä mahdollista yksinkertaistaa virheiden vähentämiseksi (kohta 4.7). |
| --- | --- |

b)

B-kirjanpidon jatkuvien ongelmien vuoksi komission olisi selvitettävä sopivana ajankohtana, täsmennetäänkö asianomaiset vaatimukset nykyisessä asetuksessa riittävän selkeästi, voitaisiinko parhaiden käytäntöjen osalta antaa ohjeita ja olisiko menettelyjä mahdollista yksinkertaistaa virheiden vähentämiseksi (kohta 4.7).

| b) | Komissio sai vuonna 2004 neuvoston hyväksynnän B-kirjanpitoon liittyviä järjestelyjä koskevien säännösten muuttamiselle. Muutosten siirtymäkausi päättyy vuonna 2009. Näiden muutosten vaikutus olisi arvioitava ennen kuin ryhdytään tekemään lisämuutoksia. Tällä välin komissio edelleen tiedottaa jäsenvaltioille B-kirjanpidon oikeasta käytöstä ja tuomioistuimen ratkaisujen vaikutuksista perinteisten omien varojen kirjanpitokohteluun. |
| --- | --- |

b)

Komissio sai vuonna 2004 neuvoston hyväksynnän B-kirjanpitoon liittyviä järjestelyjä koskevien säännösten muuttamiselle. Muutosten siirtymäkausi päättyy vuonna 2009. Näiden muutosten vaikutus olisi arvioitava ennen kuin ryhdytään tekemään lisämuutoksia. Tällä välin komissio edelleen tiedottaa jäsenvaltioille B-kirjanpidon oikeasta käytöstä ja tuomioistuimen ratkaisujen vaikutuksista perinteisten omien varojen kirjanpitokohteluun.

| 4.28. | Tarkastuksen sisältö huomioon ottaen (ks. kohta 4.5) tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella komissio laski, kantoi ja kirjasi yhteisön tileille alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat kaikilta olennaisilta osiltaan virheettömästi. |
| --- | --- |

4.28.

Tarkastuksen sisältö huomioon ottaen (ks. kohta 4.5) tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella komissio laski, kantoi ja kirjasi yhteisön tileille alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat kaikilta olennaisilta osiltaan virheettömästi.

| 4.29. | Alv:oon perustuvien omien varojen laskentajärjestelmiin liittyvien komission tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin: |
| --- | --- |

4.29.

Alv:oon perustuvien omien varojen laskentajärjestelmiin liittyvien komission tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin:

| 4.29. | |
| --- | --- |

4.29.

| a) | huomauttaa, että varaumat vaikuttavat jäsenvaltioiden alv-ilmoitusten oikeellisuuteen etenkin suuren lukumääränsä (111) vuoksi, ja suosittelee, että mikäli mahdollista, komissio ilmoittaa vaikutuksen määrän neuvoteltuaan jäsenvaltioiden kanssa (ks. kohta 4.14) |
| --- | --- |

a)

huomauttaa, että varaumat vaikuttavat jäsenvaltioiden alv-ilmoitusten oikeellisuuteen etenkin suuren lukumääränsä (111) vuoksi, ja suosittelee, että mikäli mahdollista, komissio ilmoittaa vaikutuksen määrän neuvoteltuaan jäsenvaltioiden kanssa (ks. kohta 4.14)

| a) | Aina kun tehdään varauma, komissio keskustelee jäsenvaltion kanssa kunnes löydetään ratkaisu, joka sitten esitetään omia varoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle. Komissio selvittää, onko mahdollista jaotella varaumat niiden mahdollisen taloudellisen merkityksen perusteella ja jatkaa samalla keskustelua kansallisten viranomaisten kanssa lopullisen ratkaisun löytämiseksi. |
| --- | --- |

a)

Aina kun tehdään varauma, komissio keskustelee jäsenvaltion kanssa kunnes löydetään ratkaisu, joka sitten esitetään omia varoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle. Komissio selvittää, onko mahdollista jaotella varaumat niiden mahdollisen taloudellisen merkityksen perusteella ja jatkaa samalla keskustelua kansallisten viranomaisten kanssa lopullisen ratkaisun löytämiseksi.

| b) | suosittaa, että komissio ottaa käyttöön asianmukaiset välineet sen varmistamiseksi, että varaumista voidaan luopua kohtuullisen ajan kuluessa (ks. kohta 4.15). |
| --- | --- |

b)

suosittaa, että komissio ottaa käyttöön asianmukaiset välineet sen varmistamiseksi, että varaumista voidaan luopua kohtuullisen ajan kuluessa (ks. kohta 4.15).

| b) | Komissio selvittää, onko mahdollista ja tarkoituksenmukaista sisällyttää neuvoston asetukseen (EY) N:o 1553/89 varaumia koskeva käytäntö ja vahvistaa menettely niiden toteuttamiseksi (ks. vastaus 4.15 kohtaan). |
| --- | --- |

b)

Komissio selvittää, onko mahdollista ja tarkoituksenmukaista sisällyttää neuvoston asetukseen (EY) N:o 1553/89 varaumia koskeva käytäntö ja vahvistaa menettely niiden toteuttamiseksi (ks. vastaus 4.15 kohtaan).

| 4.30. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa BKTL:oon perustuvien omien varojen tarkastuksissa havaittiin puutteita, jotka saattavat vaikuttaa niiden tietojen laatuun, joiden perusteella jäsenvaltioiden BKTL-osuudet vahvistetaan. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio: |
| --- | --- |

4.30.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa BKTL:oon perustuvien omien varojen tarkastuksissa havaittiin puutteita, jotka saattavat vaikuttaa niiden tietojen laatuun, joiden perusteella jäsenvaltioiden BKTL-osuudet vahvistetaan. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio:

| 4.30. | |
| --- | --- |

4.30.

| a) | toimittaa aiempaa enemmän tarkastuksia valittujen kansallisen tilinpidon aggregaattien osalta (ks. kohta 4.16) |
| --- | --- |

a)

toimittaa aiempaa enemmän tarkastuksia valittujen kansallisen tilinpidon aggregaattien osalta (ks. kohta 4.16)

| a) | Lähestymistapa, joka esitetään vastauksessa 4.16 kohtaan, antaa mahdollisuuden käyttää tietoja alustavasti budjettilaskelmissa ottaen huomioon jäsenvaltioita koskevat varaumat.
  Komissio keskustelee parhaillaan BKTL-komiteassa jäsenvaltioiden kanssa siitä, millä tavoin tilintarkastustuomioistuimen tarkoittama suorempi tarkastaminen voitaisiin toteuttaa, ja siitä, mikä olisi näiden tarkastusten laajuus ja sopiva ajoitus.
  Resurssien asettamat rajoitukset on otettava tarkastuksissa huomioon. |
| --- | --- |

a)

Lähestymistapa, joka esitetään vastauksessa 4.16 kohtaan, antaa mahdollisuuden käyttää tietoja alustavasti budjettilaskelmissa ottaen huomioon jäsenvaltioita koskevat varaumat.

Komissio keskustelee parhaillaan BKTL-komiteassa jäsenvaltioiden kanssa siitä, millä tavoin tilintarkastustuomioistuimen tarkoittama suorempi tarkastaminen voitaisiin toteuttaa, ja siitä, mikä olisi näiden tarkastusten laajuus ja sopiva ajoitus.

Resurssien asettamat rajoitukset on otettava tarkastuksissa huomioon.

| b) | kannustaa edelleen jäsenvaltioita toteuttamaan varaumista luopumisen mahdollistavia toimia (ks. kohdat 4.18–4.19) |
| --- | --- |

b)

kannustaa edelleen jäsenvaltioita toteuttamaan varaumista luopumisen mahdollistavia toimia (ks. kohdat 4.18–4.19)

| b) | Komissio kannusti jäsenvaltioita 3. ja 4. heinäkuuta 2006 pidetyssä BKTL-komitean kokouksessa vauhdittamaan toimiaan, jotka mahdollistavat niitä koskevista varaumista luopumisen. |
| --- | --- |

b)

Komissio kannusti jäsenvaltioita 3. ja 4. heinäkuuta 2006 pidetyssä BKTL-komitean kokouksessa vauhdittamaan toimiaan, jotka mahdollistavat niitä koskevista varaumista luopumisen.

| c) | laatii nykyistä täsmällisemmät suuntaviivat BKTL:n ja sen osien laatua koskevien selvitysten tulosten raportoinnista (ks. kohta 4.17) |
| --- | --- |

c)

laatii nykyistä täsmällisemmät suuntaviivat BKTL:n ja sen osien laatua koskevien selvitysten tulosten raportoinnista (ks. kohta 4.17)

| c) | BKTL-komitean 3. ja 4. heinäkuuta 2006 pidetyssä kokouksessa käsiteltiin BKTL-tietojen laatua koskevia kansallisen tason selvityksiä. Komissio muun muassa kehotti jäsenvaltioita vauhdittamaan pyrkimyksiään raportoida BKTL-tietojen laatua koskevien selvitystensä tuloksista. |
| --- | --- |

c)

BKTL-komitean 3. ja 4. heinäkuuta 2006 pidetyssä kokouksessa käsiteltiin BKTL-tietojen laatua koskevia kansallisen tason selvityksiä. Komissio muun muassa kehotti jäsenvaltioita vauhdittamaan pyrkimyksiään raportoida BKTL-tietojen laatua koskevien selvitystensä tuloksista.

| d) | tutkii, kuinka valvontajärjestelmiä sovelletaan jäsenvaltioissa kansallisen tilinpidon laadinnan yhteydessä, ja kannustaa soveltamaan parhaita käytäntöjä (ks. kohdat 4.24–4.25) |
| --- | --- |

d)

tutkii, kuinka valvontajärjestelmiä sovelletaan jäsenvaltioissa kansallisen tilinpidon laadinnan yhteydessä, ja kannustaa soveltamaan parhaita käytäntöjä (ks. kohdat 4.24–4.25)

| d) | Komissio edistää aktiivisesti hyvien organisointikäytänteiden jakamista jäsenvaltioiden kesken, vaikkakin kansallisten tilastotoimistojen organisointi kuuluu jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

d)

Komissio edistää aktiivisesti hyvien organisointikäytänteiden jakamista jäsenvaltioiden kesken, vaikkakin kansallisten tilastotoimistojen organisointi kuuluu jäsenvaltioille.

| e) | esittää ehdotuksen välillisten rahoituspalveluiden sisällyttämisestä omia varoja laskettaessa käytettyyn BKTL:oon (ks. kohdat 4.20–4.21). |
| --- | --- |

e)

esittää ehdotuksen välillisten rahoituspalveluiden sisällyttämisestä omia varoja laskettaessa käytettyyn BKTL:oon (ks. kohdat 4.20–4.21).

| e) | Komissio tekee ehdotuksen kohdennettujen välillisten rahoituspalveluiden sisällyttämisestä omia varoja laskettaessa käytettyyn BKTL:oon, kun se katsoo, että kaikki jäsenvaltiot pystyvät toteuttamaan muutoksen samalla tavalla. Tämän odotetaan tapahtuvan vuonna 2008 (ks. vastaus 4.21 kohtaan). |
| --- | --- |

e)

Komissio tekee ehdotuksen kohdennettujen välillisten rahoituspalveluiden sisällyttämisestä omia varoja laskettaessa käytettyyn BKTL:oon, kun se katsoo, että kaikki jäsenvaltiot pystyvät toteuttamaan muutoksen samalla tavalla. Tämän odotetaan tapahtuvan vuonna 2008 (ks. vastaus 4.21 kohtaan).

AIKAISEMPIIN HUOMAUTUKSIIN LIITTYVÄ SEURANTA

Perinteiset omat varat: B-kirjanpitoon liittyvä arvonkorjaus

| 4.31. | Todettuja maksuja, joista ei ole vaadittu vakuutta tai joista on syntynyt erimielisyyttä ja jotka voivat muuttua, ei tarvitse asettaa komission käyttöön ennen maksun saamista, jos jäsenvaltiot kirjaavat ne erilliseen kirjanpitoon (B-kirjanpitoon). Ottaakseen huomioon saamisten epävarmuuden komissio kirjaa taseeseensa arvonalennuksen, joka varainhoitovuodesta 2004 lähtien on perustunut jäsenvaltioiden esittämiin arvioihin. |
| --- | --- |

4.31.

Todettuja maksuja, joista ei ole vaadittu vakuutta tai joista on syntynyt erimielisyyttä ja jotka voivat muuttua, ei tarvitse asettaa komission käyttöön ennen maksun saamista, jos jäsenvaltiot kirjaavat ne erilliseen kirjanpitoon (B-kirjanpitoon). Ottaakseen huomioon saamisten epävarmuuden komissio kirjaa taseeseensa arvonalennuksen, joka varainhoitovuodesta 2004 lähtien on perustunut jäsenvaltioiden esittämiin arvioihin.

| 4.32. | Tilintarkastustuomioistuin ei voinut vahvistaa varainhoitovuoden 2004 arvonalennuksen määrää, sillä suurin osa jäsenvaltioista ei ollut toimittanut tietoja menetelmistä, joita ne olivat käyttäneet laskelmia tehdessään (32). Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli vuotta 2005 koskevia laskelmia kokonaistasolla sekä komission toimittamia tarkastuksia ja totesi arvonkorjauksen kokonaismäärän (33) kohtuulliseksi siitä huolimatta, että eräät jäsenvaltiot eivät vielä ole kaikilta osin kehittäneet menetelmiä arvioidensa yhtenäisyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.32.

Tilintarkastustuomioistuin ei voinut vahvistaa varainhoitovuoden 2004 arvonalennuksen määrää, sillä suurin osa jäsenvaltioista ei ollut toimittanut tietoja menetelmistä, joita ne olivat käyttäneet laskelmia tehdessään (32). Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli vuotta 2005 koskevia laskelmia kokonaistasolla sekä komission toimittamia tarkastuksia ja totesi arvonkorjauksen kokonaismäärän (33) kohtuulliseksi siitä huolimatta, että eräät jäsenvaltiot eivät vielä ole kaikilta osin kehittäneet menetelmiä arvioidensa yhtenäisyyden varmistamiseksi.

---

(1)  Sisältää edellisen varainhoitovuoden ylijäämän ja sekalaiset tulot.

(2)  Jäsenvaltiot keräävät perinteiset omat varat Euroopan unionin puolesta ja pidättävät määrästä 25 prosenttia keräyskustannusten kattamiseksi.

(3)  Toisin kuin perinteisistä omista varoista saatavat tulot, alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat ovat maksuosuuksia, joiden yhteydessä sovelletaan yhdenmukaista verokantaa jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteeseen ja BKTL:oon, jotka on määritetty yhteisön sääntöjä noudattaen.

(4)  Belgia, Tšekin tasavalta, Saksa, Irlanti, Luxemburg, Malta, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta. Lisäksi tutkittiin perinteisiin omiin varoihin liittyviä kirjanpitojärjestelmiä Italiassa, Puolassa ja Ruotsissa.

(5)  Belgia, Tšekin tasavalta, Saksa, Irlanti, Italia, Kreikka, Espanja, Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(6)  Yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 18 artikla (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY), Euratom) N:o 2028/2004 (EUVL L 352, 27.11.2004, s. 1).

(7)  Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000, 6 artiklan 5 kohta.

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi (EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

(9)  Erityiskertomus nro 1/2005 (EUVL C 202, 18.8.2005).

(10)  Varaumat koskevat sitä, ovatko jäsenvaltioiden alv-ilmoituksia laatiessaan käyttämät määrälliset tiedot luotettavia ja menetelmät hyväksyttäviä. Varaumat mahdollistavat ilmoitusten oikaisemisen vielä sen jälkeen, kun yhteisön säännöksissä asetettu neljän vuoden aikaraja on umpeutunut.

(11)  Kymmenen uuden jäsenvaltion osalta ei ole esitetty varaumia, sillä ne antoivat ensimmäisen alv-ilmoituksensa varainhoitovuonna 2005.

(12)  Kysymyslomake on yhteisen mallin mukainen asiakirja, jota kansalliset tilastotoimistot käyttävät toimittaessaan BKTL-luvut vuosittain Eurostatille. BKTL:oon perustuvat omat varat lasketaan näiden lukujen perusteella.

(13)  Ainoastaan Saksaan tehtiin tarkastuskäynti.

(14)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 3.36–3.37.

(15)  BKTL:oon perustuvia omia varoja koskevat varaumat liittyvät niihin lähteisiin ja menetelmiin, joita jäsenvaltiot käyttävät koostaessaan kansallisen tilinpidon aggregaatteja. Varaumat mahdollistavat BKTL-aggregaattien mukauttamisen vielä sen jälkeen, kun yhteisön säännöksissä asetettu neljän vuoden aikaraja on umpeutunut.

(16)  Kymmenen uuden jäsenvaltion osalta ei toistaiseksi ole esitetty varaumia, sillä niiden on toimitettava EKT 95 -luettelonsa vasta vuoden 2006 lopussa.

(17)  Itävalta, Belgia, Tanska, Saksa, Kreikka, Ranska, Irlanti, Italia, Alankomaat, Espanja ja Portugali ovat joidenkin jäljellä olevien varaumien osalta toimittaneet tarkistetut luvut, jotta komissio voi tehdä varaumaa koskevan päätöksen.

(18)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 3.43–3.44 sekä komission vastaus.

(19)  Komission asetus (EY) N:o 1889/2002, annettu 23 päivänä lokakuuta 2002, asetuksen (EY) N:o 2223/96 täydentämisestä ja muuttamisesta Euroopan kansantalouden tilinpidon ja aluetilinpidon järjestelmässä (EKT) suoritettavan välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamisen osalta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 448/98 täytäntöönpanosta (EYVL L 286, 24.10.2002, s. 11).

(20)  ”Changes to National Accounts in 2005”, Eurostatin asiakirja, 14. helmikuuta 2006.

(21)  Neuvoston päätös 2000/597/EY, Euratom, tehty 29 päivänä syyskuuta 2000, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42), 2 artiklan 7 kohta.

(22)  Belgia, Saksa, Espanja, Ranska, Italia, Latvia, Unkari, Puola, Slovenia ja Ruotsi.

(23)  Saapuneet yleisilmoitukseen sisällytetyt tavarat, jotka odottavat lopullisen tulliselvitysmuodon (esimerkiksi luovutus vapaaseen liikkeeseen) osoittamiseksi tarvittavien muodollisuuksien suorittamista.

(24)  Tšekin tasavalta, Saksa, Malta ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(25)  Yhdistynyt kuningaskunta. Yhteisön tullikoodeksin mukaan ylimääräistä tullia ei tavallisesti voida kantaa yli kolmen vuoden kuluttua siitä, kun alkuperäinen tullivelka aiheutui.

(26)  Itävalta, Belgia, Suomi, Tšekin tasavalta, Slovakia ja Ruotsi.

(27)  Ei pantu täysimääräisesti täytäntöön yhdessäkään tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa.

(28)  Pantu täysimääräisesti täytäntöön Belgiassa, Tšekin tasavallassa, Itävallassa, Slovakiassa ja Ruotsissa.

(29)  Itävallassa, Slovakiassa, Suomessa ja Ruotsissa.

(30)  Pantu täysimääräisesti täytäntöön Tšekin tasavallassa ja Ruotsissa.

(31)  KOM(2005) 217 lopullinen, 25.5.2005.

(32)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 3.21–3.22.

(33)  Taseeseen kirjattiin 759,2 miljoonan euron suuruinen arvonalennus.

---

VIIDES LUKU

Yhteinen maatalouspolitiikka

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Pinta-alatuki

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä uusissa jäsenvaltioissa

Eläinpalkkiot

Oliiviöljy

Maaseudun kehittäminen

EU-15

Uusien jäsenvaltioiden väliaikainen maaseudun kehittämisen väline

Vientituki

Alaan liittyville toimijoille ja jalostajille maksettujen tukien tarkastaminen jälkikäteen

Komission toteuttama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Todistuksen myöntävät elimet

Sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset

Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavien komission yksiköiden tarkastus

Päätelmät ja suositukset

Aiempien huomautusten seuranta

Maaseudun kehittäminen: epäsuotuisten alueiden tuki

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotto Euroopan unionissa

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 5.1. | Tässä luvussa käsitellään vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien otsaketta 1 (maatalous) koskevaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. Se sisältää maatalousmarkkinoiden sääntelyyn ja tukemiseen sekä viljelijöiden suoraan tulotukeen liittyvät menot. Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) (1) menot olivat vuonna 2005 yhteensä 48 466 miljoonaa euroa (vuonna 2004 yhteensä 43 579 miljoonaa euroa) (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot
  kaavioista 5.1
  ja
  5.2
  ). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

5.1.

Tässä luvussa käsitellään vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymien otsaketta 1 (maatalous) koskevaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. Se sisältää maatalousmarkkinoiden sääntelyyn ja tukemiseen sekä viljelijöiden suoraan tulotukeen liittyvät menot. Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) (1) menot olivat vuonna 2005 yhteensä 48 466 miljoonaa euroa (vuonna 2004 yhteensä 43 579 miljoonaa euroa) (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot
  kaavioista 5.1
  ja
  5.2
  ).

Image

Image

| 5.2. | Perustamissopimuksen mukaan komissiolla on kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Lähes kaikki maatalousmenot hoidetaan jaetun hallinnon periaatteen mukaisesti (EMOTR-tukiosasto). Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden hyväksymät maksajavirastot suorittavat maksut lopullisille edunsaajille (viljelijöille, yksityisille yrityksille, alan toimijoille, yhdistyksille tai julkisyhteisöille). Komission suoraan hallinnoimien menojen osuus on alle yksi prosenttia. |
| --- | --- |

5.2.

Perustamissopimuksen mukaan komissiolla on kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Lähes kaikki maatalousmenot hoidetaan jaetun hallinnon periaatteen mukaisesti (EMOTR-tukiosasto). Tämä merkitsee sitä, että jäsenvaltioiden hyväksymät maksajavirastot suorittavat maksut lopullisille edunsaajille (viljelijöille, yksityisille yrityksille, alan toimijoille, yhdistyksille tai julkisyhteisöille). Komission suoraan hallinnoimien menojen osuus on alle yksi prosenttia.

| 5.3. | Jäsenvaltioiden ilmoittamia menoja valvotaan useiden valvontajärjestelmien avulla: |
| --- | --- |

5.3.

Jäsenvaltioiden ilmoittamia menoja valvotaan useiden valvontajärjestelmien avulla:

| a) | viljelijöiden tukihakemusten oikeellisuuden valvonta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) avulla (4) |
| --- | --- |

a)

viljelijöiden tukihakemusten oikeellisuuden valvonta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) avulla (4)

| b) | erityisaloja koskeva valvonta, esimerkiksi oliiviöljyalalla ja maaseudun kehittämisen alalla |
| --- | --- |

b)

erityisaloja koskeva valvonta, esimerkiksi oliiviöljyalalla ja maaseudun kehittämisen alalla

| c) | vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysiset tarkastukset (5) |
| --- | --- |

c)

vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysiset tarkastukset (5)

| d) | kaupallisten asiakirjojen tarkastaminen maksujen suorittamisen jälkeen maataloustuotteiden jalostajien ja maatalousalan toimijoiden tiloissa (6) |
| --- | --- |

d)

kaupallisten asiakirjojen tarkastaminen maksujen suorittamisen jälkeen maataloustuotteiden jalostajien ja maatalousalan toimijoiden tiloissa (6)

| e) | tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely, joka kattaa kaikki ilmoitetut menot ja koskee tilinpäätöksen oikeellisuutta ja täydellisyyttä (tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös), ja monivuotisuuden osalta menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset). |
| --- | --- |

e)

tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely, joka kattaa kaikki ilmoitetut menot ja koskee tilinpäätöksen oikeellisuutta ja täydellisyyttä (tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös), ja monivuotisuuden osalta menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden (sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset).

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

| 5.4. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti keskeiset valvontajärjestelmät saadakseen varmuuden yhteisön tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (ks. kohta 5.3) ja testasi 15 jäsenvaltion unionin 25 maksajaviraston (jotka vastasivat yhteensä 66 prosentista YMP:n menoista) menoista satunnaisotannalla poimittujen maksujen otoksen (ks.
  taulukko 5.1
  ) ja uusissa jäsenvaltioissa 20 maksua, jotka kuuluvat yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmään (SAPS) (7). |
| --- | --- |

5.4.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti keskeiset valvontajärjestelmät saadakseen varmuuden yhteisön tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (ks. kohta 5.3) ja testasi 15 jäsenvaltion unionin 25 maksajaviraston (jotka vastasivat yhteensä 66 prosentista YMP:n menoista) menoista satunnaisotannalla poimittujen maksujen otoksen (ks.
  taulukko 5.1
  ) ja uusissa jäsenvaltioissa 20 maksua, jotka kuuluvat yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmään (SAPS) (7).

Taulukko 5.1 – Maksajavirastot vuonna 2005 ilmoitettujen menojen mukaan

| Nro | Jäsenvaltio | Maksajavirasto | Ilmoitetut määrät (miljoonaa euroa) (8) | Osuus kokonaismäärästä (%) | Todistukset, joiden osalta esitettiin huomautuksia | Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | ONIC | 4 535,37 | 9,36 | × | |
| 2 | Italia | AGEA | 3 832,32 | 7,91 | × | × |
| 3 | Yhdistynyt kuningaskunta | RPA | 2 952,11 | 6,09 | | |
| 4 | Kreikka | OPEKEPE | 2 756,08 | 5,69 | | |
| 5 | Ranska | OFIVAL | 2 401,35 | 4,95 | | |
| 6 | Espanja | Andalusía | 1 817,00 | 3,75 | | |
| 7 | Irlanti | DAF | 1 805,72 | 3,72 | | |
| 8 | Tanska | EU-direktoratet | 1 223,61 | 2,52 | | |
| 9 | Puola | ARiMR | 1 193,04 | 2,46 | | |
| 10 | Itävalta | AMA | 1 192,37 | 2,46 | | |
| 11 | Ranska | ONIOL | 967,48 | 2,00 | | |
| 12 | Espanja | Castilla-León | 956,40 | 1,97 | | |
| 13 | Ruotsi | SJV | 954,42 | 1,97 | | |
| 14 | Suomi | MMM | 901,48 | 1,86 | | |
| 15 | Espanja | Castilla-La Mancha | 882,45 | 1,82 | | |
| 16 | Saksa | Niedersachsen | 881,09 | 1,82 | | |
| 17 | Portugali | INGA | 801,25 | 1,65 | | |
| 18 | Unkari | ARDA | 553,72 | 1,14 | | × |
| 19 | Belgia | BIRB | 525,63 | 1,08 | | |
| 20 | Saksa | Nordrhein-Westfalen LWK | 524,04 | 1,08 | | |
| 21 | Tšekin tasavalta | SAIF | 424,82 | 0,88 | | |
| 22 | Alankomaat | Dienst Regelingen | 375,61 | 0,77 | | |
| 23 | Espanja | Cataluña | 368,39 | 0,76 | | |
| 24 | Saksa | BLE | 307,41 | 0,63 | | |
| 25 | Yhdistynyt kuningaskunta | NAWAD | 297,38 | 0,61 | | |
| 26 | Ranska | ONIFLHOR | 276,03 | 0,57 | × | |
| 27 | Belgia | Région Wallonne | 256,67 | 0,53 | × | |
| 28 | Liettua | NMA | 235,90 | 0,49 | | |
| 29 | Slovakia | APA | 205,56 | 0,42 | × | |
| 30 | Puola | ARR | 166,46 | 0,34 | | |
| 31 | Alankomaat | PT | 74,33 | 0,15 | | |
| DAS-tarkastukseen kuuluneet maksajavirastot v. 2005 | Yhteensä
   (10) | 34 645,52 | 71,47 | | |
| 32 | Saksa | Bayern Landwirtschaft | 1 176,61 | 2,43 | × | |
| 33 | Ranska | CNASEA | 813,81 | 1,68 | × | |
| 34 | Yhdistynyt kuningaskunta | SERAD | 644,32 | 1,33 | | |
| 35 | Espanja | Extremadura | 633,95 | 1,31 | | |
| 36 | Italia | AVEPA | 560,02 | 1,16 | | |
| 37 | Espanja | Aragón | 535,47 | 1,10 | | |
| 38 | Saksa | Baden-Württemberg | 474,29 | 0,98 | × | |
| 39 | Italia | AGREA | 444,56 | 0,92 | | |
| 40 | Italia | Region Lombardie | 436,96 | 0,90 | | |
| 41 | Saksa | Mecklenburg-Vorpommern | 429,65 | 0,89 | | |
| 42 | Alankomaat | PZ | 416,27 | 0,86 | | |
| 43 | Saksa | Brandenburg | 412,50 | 0,85 | | |
| 44 | Saksa | Sachsen-Anhalt | 404,81 | 0,84 | | |
| 45 | Espanja | FEGA | 389,87 | 0,80 | | |
| 46 | Saksa | Schleswig-Holstein | 382,16 | 0,79 | | |
| 47 | Saksa | Hamburg-Jonas | 374,01 | 0,77 | | |
| 48 | Ranska | FIRS | 355,04 | 0,73 | | |
| 49 | Saksa | Sachsen | 345,39 | 0,71 | | |
| 50 | Ranska | ONILAIT | 329,50 | 0,68 | | |
| 51 | Yhdistynyt kuningaskunta | DARD | 323,06 | 0,67 | × | |
| 52 | Alankomaat | HPA | 291,47 | 0,60 | | |
| 53 | Saksa | Thüringen | 291,31 | 0,60 | | |
| 54 | Ranska | ONIVINS | 270,71 | 0,56 | | |
| 55 | Belgia | ABKL | 252,20 | 0,52 | | |
| 56 | Italia | ENR | 248,50 | 0,51 | | |
| 57 | Saksa | Hessen | 242,77 | 0,50 | | |
| 58 | Italia | ARTEA | 204,07 | 0,42 | | |
| 59 | Saksa | Rheinland-Pfalz | 194,53 | 0,40 | | |
| 60 | Espanja | Valencia | 173,04 | 0,36 | | |
| 61 | Espanja | Galicia | 151,41 | 0,31 | | |
| 62 | Ranska | ODEADOM | 129,73 | 0,27 | × | |
| 63 | Espanja | Navarra | 128,59 | 0,27 | | |
| 64 | Espanja | Canarias | 121,23 | 0,25 | | |
| 65 | Espanja | Murcia | 108,91 | 0,22 | × | |
| 66 | Slovenia | AAMRD | 106,65 | 0,22 | | |
| 67 | Italia | SAISA | 99,10 | 0,20 | | |
| 68 | Latvia | RSS | 98,86 | 0,20 | | |
| 69 | Portugali | IFADAP | 91,52 | 0,19 | × | × |
| 70 | Espanja | Asturias | 81,25 | 0,17 | | |
| 71 | Viro | PRIA | 67,32 | 0,14 | | |
| 72 | Espanja | País Vasco | 61,34 | 0,13 | | |
| 73 | Espanja | Madrid | 57,94 | 0,12 | | |
| 74 | Alankomaat | PVE | 52,83 | 0,11 | | |
| 75 | Alankomaat | DLG | 46,07 | 0,10 | | |
| 76 | Luxemburg | Ministère de l'Agriculture | 45,07 | 0,09 | × | × |
| 77 | Espanja | La Rioja | 43,77 | 0,09 | | |
| 78 | Itävalta | ZA Salzburg | 43,31 | 0,09 | | |
| 79 | Espanja | Cantabria | 39,45 | 0,08 | × | |
| 80 | Kypros | CAPO | 38,61 | 0,08 | | |
| 81 | Espanja | Baleares | 32,51 | 0,07 | | |
| 82 | Saksa | Bayern Umwelt | 26,60 | 0,05 | × | × |
| 83 | Italia | ARBEA | 25,78 | 0,05 | × | |
| 84 | Saksa | Saarland | 21,57 | 0,04 | | |
| 85 | Yhdistynyt kuningaskunta | FC | 13,45 | 0,03 | | |
| 86 | Ranska | OFIMER | 8,98 | 0,02 | | |
| 87 | Italia | FINPIEMONTE | 8,72 | 0,02 | | |
| 88 | Saksa | Hamburg | 7,41 | 0,02 | | |
| 89 | Malta | MRAE | 7,33 | 0,02 | | × |
| 90 | Yhdistynyt kuningaskunta | CCW | 4,58 | 0,01 | | |
| 91 | Saksa | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,35 | 0,01 | | |
| 92 | Saksa | Bremen | 2,28 | 0,00 | | |
| 93 | Espanja | FROM | 1,91 | 0,00 | × | |
| 94 | Irlanti | DCMNR | 1,45 | 0,00 | | |
| 95 | Ranska | SDE | 0,22 | 0,00 | | |
| | | Yhteensä | 13 830,96 | 28,53 | | |
| KAIKKI YHTEENSÄ | 48 476,48 | 100,00 | | |
| Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2005. |

Nro

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Ilmoitetut määrät (miljoonaa euroa) (8)

Osuus kokonaismäärästä (%)

Todistukset, joiden osalta esitettiin huomautuksia

Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (9)

1

Ranska

ONIC

4 535,37

9,36

×

2

Italia

AGEA

3 832,32

7,91

×

×

3

Yhdistynyt kuningaskunta

RPA

2 952,11

6,09

4

Kreikka

OPEKEPE

2 756,08

5,69

5

Ranska

OFIVAL

2 401,35

4,95

6

Espanja

Andalusía

1 817,00

3,75

7

Irlanti

DAF

1 805,72

3,72

8

Tanska

EU-direktoratet

1 223,61

2,52

9

Puola

ARiMR

1 193,04

2,46

10

Itävalta

AMA

1 192,37

2,46

11

Ranska

ONIOL

967,48

2,00

12

Espanja

Castilla-León

956,40

1,97

13

Ruotsi

SJV

954,42

1,97

14

Suomi

MMM

901,48

1,86

15

Espanja

Castilla-La Mancha

882,45

1,82

16

Saksa

Niedersachsen

881,09

1,82

17

Portugali

INGA

801,25

1,65

18

Unkari

ARDA

553,72

1,14

×

19

Belgia

BIRB

525,63

1,08

20

Saksa

Nordrhein-Westfalen LWK

524,04

1,08

21

Tšekin tasavalta

SAIF

424,82

0,88

22

Alankomaat

Dienst Regelingen

375,61

0,77

23

Espanja

Cataluña

368,39

0,76

24

Saksa

BLE

307,41

0,63

25

Yhdistynyt kuningaskunta

NAWAD

297,38

0,61

26

Ranska

ONIFLHOR

276,03

0,57

×

27

Belgia

Région Wallonne

256,67

0,53

×

28

Liettua

NMA

235,90

0,49

29

Slovakia

APA

205,56

0,42

×

30

Puola

ARR

166,46

0,34

31

Alankomaat

PT

74,33

0,15

DAS-tarkastukseen kuuluneet maksajavirastot v. 2005

Yhteensä
   (10)

34 645,52

71,47

32

Saksa

Bayern Landwirtschaft

1 176,61

2,43

×

33

Ranska

CNASEA

813,81

1,68

×

34

Yhdistynyt kuningaskunta

SERAD

644,32

1,33

35

Espanja

Extremadura

633,95

1,31

36

Italia

AVEPA

560,02

1,16

37

Espanja

Aragón

535,47

1,10

38

Saksa

Baden-Württemberg

474,29

0,98

×

39

Italia

AGREA

444,56

0,92

40

Italia

Region Lombardie

436,96

0,90

41

Saksa

Mecklenburg-Vorpommern

429,65

0,89

42

Alankomaat

PZ

416,27

0,86

43

Saksa

Brandenburg

412,50

0,85

44

Saksa

Sachsen-Anhalt

404,81

0,84

45

Espanja

FEGA

389,87

0,80

46

Saksa

Schleswig-Holstein

382,16

0,79

47

Saksa

Hamburg-Jonas

374,01

0,77

48

Ranska

FIRS

355,04

0,73

49

Saksa

Sachsen

345,39

0,71

50

Ranska

ONILAIT

329,50

0,68

51

Yhdistynyt kuningaskunta

DARD

323,06

0,67

×

52

Alankomaat

HPA

291,47

0,60

53

Saksa

Thüringen

291,31

0,60

54

Ranska

ONIVINS

270,71

0,56

55

Belgia

ABKL

252,20

0,52

56

Italia

ENR

248,50

0,51

57

Saksa

Hessen

242,77

0,50

58

Italia

ARTEA

204,07

0,42

59

Saksa

Rheinland-Pfalz

194,53

0,40

60

Espanja

Valencia

173,04

0,36

61

Espanja

Galicia

151,41

0,31

62

Ranska

ODEADOM

129,73

0,27

×

63

Espanja

Navarra

128,59

0,27

64

Espanja

Canarias

121,23

0,25

65

Espanja

Murcia

108,91

0,22

×

66

Slovenia

AAMRD

106,65

0,22

67

Italia

SAISA

99,10

0,20

68

Latvia

RSS

98,86

0,20

69

Portugali

IFADAP

91,52

0,19

×

×

70

Espanja

Asturias

81,25

0,17

71

Viro

PRIA

67,32

0,14

72

Espanja

País Vasco

61,34

0,13

73

Espanja

Madrid

57,94

0,12

74

Alankomaat

PVE

52,83

0,11

75

Alankomaat

DLG

46,07

0,10

76

Luxemburg

Ministère de l'Agriculture

45,07

0,09

×

×

77

Espanja

La Rioja

43,77

0,09

78

Itävalta

ZA Salzburg

43,31

0,09

79

Espanja

Cantabria

39,45

0,08

×

80

Kypros

CAPO

38,61

0,08

81

Espanja

Baleares

32,51

0,07

82

Saksa

Bayern Umwelt

26,60

0,05

×

×

83

Italia

ARBEA

25,78

0,05

×

84

Saksa

Saarland

21,57

0,04

85

Yhdistynyt kuningaskunta

FC

13,45

0,03

86

Ranska

OFIMER

8,98

0,02

87

Italia

FINPIEMONTE

8,72

0,02

88

Saksa

Hamburg

7,41

0,02

89

Malta

MRAE

7,33

0,02

×

90

Yhdistynyt kuningaskunta

CCW

4,58

0,01

91

Saksa

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,35

0,01

92

Saksa

Bremen

2,28

0,00

93

Espanja

FROM

1,91

0,00

×

94

Irlanti

DCMNR

1,45

0,00

95

Ranska

SDE

0,22

0,00

Yhteensä

13 830,96

28,53

KAIKKI YHTEENSÄ

48 476,48

100,00

Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2005.

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

| 5.5. | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pinta-alatuen, eläinpalkkioiden ja uuden yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän keskeinen hallinto- ja valvontaväline. Se käsittää atk-pohjaisen tietokannan tiloista ja tukihakemuksista, maatalousmaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän ja eläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän. |
| --- | --- |

5.5.

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pinta-alatuen, eläinpalkkioiden ja uuden yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän keskeinen hallinto- ja valvontaväline. Se käsittää atk-pohjaisen tietokannan tiloista ja tukihakemuksista, maatalousmaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän ja eläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän.

| 5.6. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastustilastot kaikista jäsenvaltioista ja tarkasti järjestelmän soveltamisen useissa vanhoissa jäsenvaltioissa sekä viidessä (11) kahdeksasta uudesta jäsenvaltiosta, jotka ovat ryhtyneet soveltamaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, sekä kahdessa uudessa jäsenvaltiossa (12), jotka ovat valinneet perinteiset suoran tuen järjestelmät (ks.
  liitteet 5.2
  ja
  5.3
  ). |
| --- | --- |

5.6.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastustilastot kaikista jäsenvaltioista ja tarkasti järjestelmän soveltamisen useissa vanhoissa jäsenvaltioissa sekä viidessä (11) kahdeksasta uudesta jäsenvaltiosta, jotka ovat ryhtyneet soveltamaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, sekä kahdessa uudessa jäsenvaltiossa (12), jotka ovat valinneet perinteiset suoran tuen järjestelmät (ks.
  liitteet 5.2
  ja
  5.3
  ).

Pinta-alatuki

| 5.7. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi jäsenvaltioiden toteuttamien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulokset vuoden 2004 pinta-alailmoitusten osalta (maksut koskivat vuotta 2005) (ks.
  taulukko 5.2
  ). Kaikkien jäsenvaltioiden osalta yhteensä 40 prosenttia tarkastetuista hakemuksista sisälsi virheitä. Virheiden osuus on 2,1 prosenttia maksajavirastojen tarkastamasta pinta-alasta. EU-15-maiden maksajavirastojen tarkastaman virheitä sisältävän pinta-alan osuus on kasvanut 1,8 prosentista 2,2 prosenttiin vuosina 2003–2004 ylittäen komissiossa vahvistetun 2 prosentin olennaisuusrajan (13). Määrä oli uusissa jäsenvaltioissa alhaisempi: 2 prosenttia vuonna 2004. Virheet, jotka maksajavirastot havaitsevat tarkastaessaan vähintään 5 prosenttia saaduista tukihakemuksista, oikaistaan ennen maksun suorittamista viljelijälle. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tyydyttävästi toteuttaneen 14 jäsenvaltion satunnaisotantaan perustuvissa tarkastuksissa havaittu virhetaso oli 1,95 prosenttia. |
| --- | --- |

5.7.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi jäsenvaltioiden toteuttamien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulokset vuoden 2004 pinta-alailmoitusten osalta (maksut koskivat vuotta 2005) (ks.
  taulukko 5.2
  ). Kaikkien jäsenvaltioiden osalta yhteensä 40 prosenttia tarkastetuista hakemuksista sisälsi virheitä. Virheiden osuus on 2,1 prosenttia maksajavirastojen tarkastamasta pinta-alasta. EU-15-maiden maksajavirastojen tarkastaman virheitä sisältävän pinta-alan osuus on kasvanut 1,8 prosentista 2,2 prosenttiin vuosina 2003–2004 ylittäen komissiossa vahvistetun 2 prosentin olennaisuusrajan (13). Määrä oli uusissa jäsenvaltioissa alhaisempi: 2 prosenttia vuonna 2004. Virheet, jotka maksajavirastot havaitsevat tarkastaessaan vähintään 5 prosenttia saaduista tukihakemuksista, oikaistaan ennen maksun suorittamista viljelijälle. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tyydyttävästi toteuttaneen 14 jäsenvaltion satunnaisotantaan perustuvissa tarkastuksissa havaittu virhetaso oli 1,95 prosenttia.

| 5.7. | Komissio ei ole asettanut 2 prosentin olennaisuustasoa, jota voitaisiin pitää hyväksyttävänä virheiden määränä menojen osalta. Vuosittaisessa toimintakertomuksessa, johon tilintarkastustuomioistuin ilmeisesti viittaa, varaumat koskevat ensisijaisesti hallinto- ja valvontajärjestelmissä havaittuja merkittäviä puutteita. Kahden prosentin kynnystä (rahoitusalan käsittein ilmaistuna ja sovellettuna toimintoperusteisena budjetointina; ei sulje pois muita erityiskynnyksiä) käytetään vain silloin, kun kyseessä ovat merkittävät puutteet, joita rahoitusoikaisumenettelyt eivät korvaa. Komissio katsoo, että satunnaisotannalla tehtävien tarkastusten tulokset antavat kohtuullisen arvion maksetuissa korvauksissa tapahtuneista virheistä, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa vuoden 2004 kertomuksessaan. |
| --- | --- |

5.7.

Komissio ei ole asettanut 2 prosentin olennaisuustasoa, jota voitaisiin pitää hyväksyttävänä virheiden määränä menojen osalta. Vuosittaisessa toimintakertomuksessa, johon tilintarkastustuomioistuin ilmeisesti viittaa, varaumat koskevat ensisijaisesti hallinto- ja valvontajärjestelmissä havaittuja merkittäviä puutteita. Kahden prosentin kynnystä (rahoitusalan käsittein ilmaistuna ja sovellettuna toimintoperusteisena budjetointina; ei sulje pois muita erityiskynnyksiä) käytetään vain silloin, kun kyseessä ovat merkittävät puutteet, joita rahoitusoikaisumenettelyt eivät korvaa. Komissio katsoo, että satunnaisotannalla tehtävien tarkastusten tulokset antavat kohtuullisen arvion maksetuissa korvauksissa tapahtuneista virheistä, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa vuoden 2004 kertomuksessaan.

Taulukko 5.2 – Pinta-alatuki, rehualat ja muiden satokasvien alat – Vuonna 2004 paikalla toimitettujen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten ja kaukokartoituksen tulokset, jotka liittyvät vuonna 2005 maksettuihin tukiin

| Jäsenvaltio | Toimitettuja hakemuksia | Tarkastettuja hakemuksia | Hakemuksia, joissa oli virheitä |
| --- | --- | --- | --- |
| Lukumäärä | Pinta-ala (ha) | Pinta-ala keskimäärin (ha) | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % | Pinta-ala keskimäärin (ha) | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % |
| Belgia | 39 821 | 1 000 289,72 | 25 | 3 815 | 9,6 | 133 656,40 | 13,4 | 35 | 1 584 | 41,5 | 1 273,33 | 1,0 |
| Tanska | 47 391 | 2 329 078,35 | 49 | 2 506 | 5,3 | 136 454,12 | 5,9 | 54 | 852 | 34,0 | 1 185,91 | 0,9 |
| Saksa | 298 771 | 14 050 886,00 | 47 | 17 798 | 6,0 | 1 093 602,00 | 7,8 | 61 | 7 873 | 44,2 | 6 278,00 | 0,6 |
| Kreikka | 318 947 | 3 995 969,16 | 13 | 39 169 | 12,3 | 1 018 459,45 | 25,5 | 26 | 9 379 | 23,9 | 25 872,12 | 2,5 |
| Espanja | 420 001 | 17 456 253,40 | 42 | 44 212 | 10,5 | 1 895 096,68 | 10,9 | 43 | 18 793 | 42,5 | 61 788,13 | 3,3 |
| Ranska | 401 827 | 23 977 233,71 | 60 | 27 365 | 6,8 | 1 975 055,48 | 8,2 | 72 | 12 212 | 44,6 | 11 231,17 | 0,6 |
| Irlanti | 130 508 | 4 727 823,77 | 36 | 8 892 | 6,8 | 363 336,38 | 7,7 | 41 | 1 441 | 16,2 | 1 468,96 | 0,4 |
| Italia | 599 095 | 7 219 935,24 | 12 | 42 540 | 7,1 | 819 002,00 | 11,3 | 19 | 20 212 | 47,5 | 51 457,19 | 6,3 |
| Luxemburg | 1 935 | 121 623,00 | 63 | 113 | 5,8 | 7 200,00 | 5,9 | 64 | 118 | 104,4 | 251,66 | 3,5 |
| Alankomaat | 44 996 | 657 563,25 | 15 | 3 154 | 7,0 | 50 283,43 | 7,6 | 16 | 1 160 | 36,8 | 2 450,47 | 4,9 |
| Itävalta | 137 677 | 2 538 918,68 | 18 | 8 649 | 6,3 | 184 400,41 | 7,3 | 21 | 5 115 | 59,1 | 4 169,18 | 2,3 |
| Portugali | 130 854 | 1 825 638,94 | 14 | 7 641 | 5,8 | 431 406,95 | 23,6 | 56 | 5 904 | 77,3 | 22 391,65 | 5,2 |
| Suomi | 67 090 | 2 086 152,39 | 31 | 4 290 | 6,4 | 160 238,86 | 7,7 | 37 | 2 088 | 48,7 | 1 105,08 | 0,7 |
| Ruotsi | 59 058 | 2 763 403,94 | 47 | 3 793 | 6,4 | 206 888,21 | 7,5 | 55 | 2 429 | 64,0 | 6 550,03 | 3,2 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 131 410 | 14 101 732,67 | 107 | 7 091 | 5,4 | 907 565,00 | 6,4 | 128 | 4 335 | 61,1 | 6 898,37 | 0,8 |
| 2004 yhteensä (EU 15) | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 495 | 42,3 | 204 371,25 | 2,2 |
| 2003 yhteensä (14) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 |
| 2002 yhteensä | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 |
| 2001 yhteensä | 2 935 273 | 98 275 675,00 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423,00 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786,00 | 2,1 |
| Tšekin tasavalta | 18 759 | 3 529 134,84 | 188 | 1 344 | 7,2 | 454 565,96 | 12,9 | 338 | 831 | 61,8 | 3 765,64 | 0,8 |
| Viro | 18 954 | 818 453,31 | 43 | 1 068 | 5,6 | 259 394,41 | 31,7 | 243 | 548 | 51,3 | 1 855,02 | 0,7 |
| Kypros | 39 025 | 173 372,00 | 4 | 1 992 | 5,1 | 33 691,00 | 19,4 | 17 | 1 770 | 88,9 | 5 400,00 | 16,0 |
| Latvia | 69 847 | 1 338 352,28 | 19 | 5 220 | 7,5 | 366 043,87 | 27,4 | 70 | 2 667 | 51,1 | 11 539,71 | 3,2 |
| Liettua | 238 068 | 2 550 554,55 | 11 | 17 413 | 7,3 | 352 572,07 | 13,8 | 20 | 7 418 | 42,6 | 6 603,17 | 1,9 |
| Unkari | 208 809 | 5 002 586,57 | 24 | 11 205 | 5,4 | 549 871,90 | 11,0 | 49 | 1 763 | 15,7 | 9 442,44 | 1,7 |
| Malta | 4 981 | 5 152,14 | 1 | 1 011 | 20,3 | 1 940,72 | 37,7 | 2 | 481 | 47,6 | 201,36 | 10,4 |
| Puola | 1 400 401 | 13 689 068,96 | 10 | 78 618 | 5,6 | 1 235 809,26 | 9,0 | 16 | 23 061 | 29,3 | 21 207,68 | 1,7 |
| Slovenia | 77 049 | 166 113,00 | 2 | 5 093 | 6,6 | 16 725,25 | 10,1 | 3 | 5 232 | 102,7 | 8 944,87 | 53,5 |
| Slovakia | 12 399 | 1 831 840,09 | 148 | 1 704 | 13,7 | 528 587,61 | 28,9 | 310 | 1 042 | 61,2 | 8 133,01 | 1,5 |
| 2004 yhteensä (EU 10) | 2 088 292 | 29 104 627,74 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 799 202 | 13,1 | 30 | 44 813 | 35,9 | 77 092,90 | 2,0 |
| YHTEENSÄ | 4 917 673 | 127 957 129,96 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 181 847,42 | 10,3 | 38 | 138 308 | 40,0 | 281 464,15 | 2,1 |
| Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

  Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

  Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot. |

Jäsenvaltio

Toimitettuja hakemuksia

Tarkastettuja hakemuksia

Hakemuksia, joissa oli virheitä

Lukumäärä

Pinta-ala (ha)

Pinta-ala keskimäärin (ha)

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Pinta-ala keskimäärin (ha)

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Belgia

39 821

1 000 289,72

25

3 815

9,6

133 656,40

13,4

35

1 584

41,5

1 273,33

1,0

Tanska

47 391

2 329 078,35

49

2 506

5,3

136 454,12

5,9

54

852

34,0

1 185,91

0,9

Saksa

298 771

14 050 886,00

47

17 798

6,0

1 093 602,00

7,8

61

7 873

44,2

6 278,00

0,6

Kreikka

318 947

3 995 969,16

13

39 169

12,3

1 018 459,45

25,5

26

9 379

23,9

25 872,12

2,5

Espanja

420 001

17 456 253,40

42

44 212

10,5

1 895 096,68

10,9

43

18 793

42,5

61 788,13

3,3

Ranska

401 827

23 977 233,71

60

27 365

6,8

1 975 055,48

8,2

72

12 212

44,6

11 231,17

0,6

Irlanti

130 508

4 727 823,77

36

8 892

6,8

363 336,38

7,7

41

1 441

16,2

1 468,96

0,4

Italia

599 095

7 219 935,24

12

42 540

7,1

819 002,00

11,3

19

20 212

47,5

51 457,19

6,3

Luxemburg

1 935

121 623,00

63

113

5,8

7 200,00

5,9

64

118

104,4

251,66

3,5

Alankomaat

44 996

657 563,25

15

3 154

7,0

50 283,43

7,6

16

1 160

36,8

2 450,47

4,9

Itävalta

137 677

2 538 918,68

18

8 649

6,3

184 400,41

7,3

21

5 115

59,1

4 169,18

2,3

Portugali

130 854

1 825 638,94

14

7 641

5,8

431 406,95

23,6

56

5 904

77,3

22 391,65

5,2

Suomi

67 090

2 086 152,39

31

4 290

6,4

160 238,86

7,7

37

2 088

48,7

1 105,08

0,7

Ruotsi

59 058

2 763 403,94

47

3 793

6,4

206 888,21

7,5

55

2 429

64,0

6 550,03

3,2

Yhdistynyt kuningaskunta

131 410

14 101 732,67

107

7 091

5,4

907 565,00

6,4

128

4 335

61,1

6 898,37

0,8

2004 yhteensä (EU 15)

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 495

42,3

204 371,25

2,2

2003 yhteensä (14)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

2002 yhteensä

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

2001 yhteensä

2 935 273

98 275 675,00

33

299 716

10,2

11 638 423,00

11,8

39

105 099

35,1

240 786,00

2,1

Tšekin tasavalta

18 759

3 529 134,84

188

1 344

7,2

454 565,96

12,9

338

831

61,8

3 765,64

0,8

Viro

18 954

818 453,31

43

1 068

5,6

259 394,41

31,7

243

548

51,3

1 855,02

0,7

Kypros

39 025

173 372,00

4

1 992

5,1

33 691,00

19,4

17

1 770

88,9

5 400,00

16,0

Latvia

69 847

1 338 352,28

19

5 220

7,5

366 043,87

27,4

70

2 667

51,1

11 539,71

3,2

Liettua

238 068

2 550 554,55

11

17 413

7,3

352 572,07

13,8

20

7 418

42,6

6 603,17

1,9

Unkari

208 809

5 002 586,57

24

11 205

5,4

549 871,90

11,0

49

1 763

15,7

9 442,44

1,7

Malta

4 981

5 152,14

1

1 011

20,3

1 940,72

37,7

2

481

47,6

201,36

10,4

Puola

1 400 401

13 689 068,96

10

78 618

5,6

1 235 809,26

9,0

16

23 061

29,3

21 207,68

1,7

Slovenia

77 049

166 113,00

2

5 093

6,6

16 725,25

10,1

3

5 232

102,7

8 944,87

53,5

Slovakia

12 399

1 831 840,09

148

1 704

13,7

528 587,61

28,9

310

1 042

61,2

8 133,01

1,5

2004 yhteensä (EU 10)

2 088 292

29 104 627,74

14

124 668

6,0

3 799 202

13,1

30

44 813

35,9

77 092,90

2,0

YHTEENSÄ

4 917 673

127 957 129,96

26

345 696

7,0

13 181 847,42

10,3

38

138 308

40,0

281 464,15

2,1

Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

| 5.8. | Paikalla toimitettujen tarkastusten osalta alat, joita ei löydy tarkastetuista ilmoituksista (15) (ks.
  kaavio 5.3
  ), sisältävät sekä satunnaisotannalla että riskianalyysin perusteella valittuja ilmoituksia koskevien tarkastusten tulokset. Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui vastoin odotuksia satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi. Vaikka komissio pyrkikin ratkaisemaan ongelman antamalla asetuksen (EY) N:o 118/2004 (16), sen vaikutukset ovat nähtävissä vasta vuonna 2006. |
| --- | --- |

5.8.

Paikalla toimitettujen tarkastusten osalta alat, joita ei löydy tarkastetuista ilmoituksista (15) (ks.
  kaavio 5.3
  ), sisältävät sekä satunnaisotannalla että riskianalyysin perusteella valittuja ilmoituksia koskevien tarkastusten tulokset. Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui vastoin odotuksia satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi. Vaikka komissio pyrkikin ratkaisemaan ongelman antamalla asetuksen (EY) N:o 118/2004 (16), sen vaikutukset ovat nähtävissä vasta vuonna 2006.

| 5.8. | Komission tarkastukset ovat osoittaneet, että eräissä jäsenvaltioissa kaukokartoitustarkastukset kirjattiin satunnaisotannalla, vaikka maanviljelijät oli valittu riskianalyysin perusteella vyöhykkeen sisältä. Tässä on sen vuoksi tilastollinen vääristymä. Kun tarkastellaan kahdesta eri valintatyypistä saatujen tulosten välisiä eroja ja suodatetaan pois virheellisestä raportoinnista aiheutunut vinoutuma, komission analyysistä käy ilmi, että vain Tanskassa ja vähäisemmässä määrin Irlannissa satunnaisotannasta saadut tulokset ovat korkeammat kuin riskianalyysiin perustuvassa valinnassa (Kreikkaa ei oteta huomioon). |
| --- | --- |

5.8.

Komission tarkastukset ovat osoittaneet, että eräissä jäsenvaltioissa kaukokartoitustarkastukset kirjattiin satunnaisotannalla, vaikka maanviljelijät oli valittu riskianalyysin perusteella vyöhykkeen sisältä. Tässä on sen vuoksi tilastollinen vääristymä. Kun tarkastellaan kahdesta eri valintatyypistä saatujen tulosten välisiä eroja ja suodatetaan pois virheellisestä raportoinnista aiheutunut vinoutuma, komission analyysistä käy ilmi, että vain Tanskassa ja vähäisemmässä määrin Irlannissa satunnaisotannasta saadut tulokset ovat korkeammat kuin riskianalyysiin perustuvassa valinnassa (Kreikkaa ei oteta huomioon).

| 5.9. | Viime vuoden tavoin havaittiin, että noin 40 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista maksuista oli suoritettu sellaisten tukihakemusten perusteella, joissa pinta-aloja oli ilmoitettu liian suuriksi. Noin kolmanneksessa tapauksista maksuihin liittyi suhteellisen pieniä mittavirheitä ja joissakin harvoissa tapauksissa havaittiin suurempia virheitä. |
| --- | --- |

5.9.

Viime vuoden tavoin havaittiin, että noin 40 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista maksuista oli suoritettu sellaisten tukihakemusten perusteella, joissa pinta-aloja oli ilmoitettu liian suuriksi. Noin kolmanneksessa tapauksista maksuihin liittyi suhteellisen pieniä mittavirheitä ja joissakin harvoissa tapauksissa havaittiin suurempia virheitä.

| 5.9. | Koska nämä tapaukset ovat tulleet komission tietoon vasta äskettäin, se ei voi ottaa kantaa näihin havaintoihin. |
| --- | --- |

5.9.

Koska nämä tapaukset ovat tulleet komission tietoon vasta äskettäin, se ei voi ottaa kantaa näihin havaintoihin.

Image

| 5.10. | Tilintarkastustuomioistuimen Kreikkaa koskevat havainnot osoittavat, että viime vuodesta ei ole tapahtunut merkittäviä parannuksia: |
| --- | --- |

5.10.

Tilintarkastustuomioistuimen Kreikkaa koskevat havainnot osoittavat, että viime vuodesta ei ole tapahtunut merkittäviä parannuksia:

| 5.10. | |
| --- | --- |

5.10.

| a) | Tarkastusten laatu on heikko ja havainnot on dokumentoitu huonosti tai ei lainkaan, tulosten raportointi on epäluotettavaa eikä se perustu aina todellisiin tarkastuksiin. |
| --- | --- |

a)

Tarkastusten laatu on heikko ja havainnot on dokumentoitu huonosti tai ei lainkaan, tulosten raportointi on epäluotettavaa eikä se perustu aina todellisiin tarkastuksiin.

| b) | Eräiden Kreikan paikallisviranomaisten viljelylohkojen mittauksessa käyttämät tekniikat johtivat suurinta sallittua poikkeamaa (5 prosenttia) suurempiin teknisiin poikkeamiin. Tämän käytännön taloudellista vaikutusta ei voida mitata. |
| --- | --- |

b)

Eräiden Kreikan paikallisviranomaisten viljelylohkojen mittauksessa käyttämät tekniikat johtivat suurinta sallittua poikkeamaa (5 prosenttia) suurempiin teknisiin poikkeamiin. Tämän käytännön taloudellista vaikutusta ei voida mitata.

| a) ja b) | Vuonna 2005 komissio jatkoi Kreikan osalta parannettua tarkastusohjelmaansa ja muita valvontatoimia. Kaikkiaan tehtiin 13 tarkastusmatkaa, joista kahdeksan koski yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tai siihen liittyviä toimia. Havaittuja puutteita seurataan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyillä.
  Komission aloitteesta Kreikan viranomaiset ovat käynnistäneet puutteisiin kohdistuvan toimintasuunnitelman. Sen tavoitteena on varmistaa, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tärkeimpiä osia parannetaan ja että niitä käytetään tehokkaasti. Toimintasuunnitelma kattaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat puutteet. Komissio valvoo jatkuvasti suunnitelman tarkoituksenmukaista toteutusta. |
| --- | --- |

a) ja b)

Vuonna 2005 komissio jatkoi Kreikan osalta parannettua tarkastusohjelmaansa ja muita valvontatoimia. Kaikkiaan tehtiin 13 tarkastusmatkaa, joista kahdeksan koski yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tai siihen liittyviä toimia. Havaittuja puutteita seurataan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyillä.

Komission aloitteesta Kreikan viranomaiset ovat käynnistäneet puutteisiin kohdistuvan toimintasuunnitelman. Sen tavoitteena on varmistaa, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tärkeimpiä osia parannetaan ja että niitä käytetään tehokkaasti. Toimintasuunnitelma kattaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat puutteet. Komissio valvoo jatkuvasti suunnitelman tarkoituksenmukaista toteutusta.

| c) | Viljelijäjärjestöt valvovat tietokonejärjestelmään vietävien kaikkien tietojen syöttämistä. Järjestelmään viedyt tiedot eivät ole varmistettuja ja viljelijäjärjestöt voivat muuttaa ja muuttavatkin niitä milloin tahansa ennen maksujen suorittamista. Tietokonejärjestelmään ei tallennu tietoja siitä, milloin tai miksi alkuperäisiin tietoihin on tehty muutoksia. Monet näistä muutoksista ovat sääntöjenvastaisia, mutta niistä ei voida ilmoittaa tarkkoja lukumääriä. |
| --- | --- |

c)

Viljelijäjärjestöt valvovat tietokonejärjestelmään vietävien kaikkien tietojen syöttämistä. Järjestelmään viedyt tiedot eivät ole varmistettuja ja viljelijäjärjestöt voivat muuttaa ja muuttavatkin niitä milloin tahansa ennen maksujen suorittamista. Tietokonejärjestelmään ei tallennu tietoja siitä, milloin tai miksi alkuperäisiin tietoihin on tehty muutoksia. Monet näistä muutoksista ovat sääntöjenvastaisia, mutta niistä ei voida ilmoittaa tarkkoja lukumääriä.

| c) | Komissio on toistuvasti arvostellut viljelijäjärjestöjen roolia maksatusmenettelyssä, ja kesäkuussa 2004 se esitti virallisen pyynnön viranomaisille uuden menettelyn käyttöönottamisesta. Kreikan viranomaiset sisällyttivät tämän vuonna 2006 toteutettavaan toimintasuunnitelmaansa.
  Tilintarkastustuomioistuimen huomautus pätee vain maksatusvuoden 2004 loppuun (varainhoitovuosi 2005). Vuoden 2005 osalta Kreikan viranomaiset ottivat käyttöön kirjausketjun, jonka avulla voidaan jäljittää kaikki alkuperäisiin tietoihin tehdyt muutokset. |
| --- | --- |

c)

Komissio on toistuvasti arvostellut viljelijäjärjestöjen roolia maksatusmenettelyssä, ja kesäkuussa 2004 se esitti virallisen pyynnön viranomaisille uuden menettelyn käyttöönottamisesta. Kreikan viranomaiset sisällyttivät tämän vuonna 2006 toteutettavaan toimintasuunnitelmaansa.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus pätee vain maksatusvuoden 2004 loppuun (varainhoitovuosi 2005). Vuoden 2005 osalta Kreikan viranomaiset ottivat käyttöön kirjausketjun, jonka avulla voidaan jäljittää kaikki alkuperäisiin tietoihin tehdyt muutokset.

| d) | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edelleen, että viljelijät ovat ilmoittaneet pinta-aloja liian suuriksi. |
| --- | --- |

d)

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edelleen, että viljelijät ovat ilmoittaneet pinta-aloja liian suuriksi.

| 5.11. | Ilmoitettu ala, josta viljelijälle maksetaan tukea, voi olla pienempi tai suurempi kuin tarkastuksessa mitattu ala, mutta sen on oltava tietyn teknisen poikkeaman rajoissa. Sloveniassa 4 prosentin poikkeamaa sovelletaan virheellisesti sellaisissa tapauksissa, joissa pinta-ala on ilmoitettu liian suureksi, ja tämä johtaa liian suuriin maksusuorituksiin. |
| --- | --- |

5.11.

Ilmoitettu ala, josta viljelijälle maksetaan tukea, voi olla pienempi tai suurempi kuin tarkastuksessa mitattu ala, mutta sen on oltava tietyn teknisen poikkeaman rajoissa. Sloveniassa 4 prosentin poikkeamaa sovelletaan virheellisesti sellaisissa tapauksissa, joissa pinta-ala on ilmoitettu liian suureksi, ja tämä johtaa liian suuriin maksusuorituksiin.

| 5.11. | Komission yksiköt havaitsivat tämän jo tutkimuksessaan maaliskuussa 2005 ja ilmoittivat siitä jäsenvaltiolle kirjeitse syyskuussa 2005. Tätä seikkaa ja muita havaittuja epäkohtia seurataan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen avulla. |
| --- | --- |

5.11.

Komission yksiköt havaitsivat tämän jo tutkimuksessaan maaliskuussa 2005 ja ilmoittivat siitä jäsenvaltiolle kirjeitse syyskuussa 2005. Tätä seikkaa ja muita havaittuja epäkohtia seurataan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen avulla.

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä uusissa jäsenvaltioissa

| 5.12. | Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (LPIS) on yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeinen osatekijä, joka sisältää rekisterin kaikista maatalousmaista. Seitsemästä uudesta jäsenvaltiosta, joihin tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin, neljä valtiota on valinnut viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä viitelohkoksi (17) tuotantosaarekkeen. Kolme muuta valtiota on määritellyt viitelohkoksi maarekisteripalstan. |
| --- | --- |

5.12.

Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (LPIS) on yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän keskeinen osatekijä, joka sisältää rekisterin kaikista maatalousmaista. Seitsemästä uudesta jäsenvaltiosta, joihin tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin, neljä valtiota on valinnut viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä viitelohkoksi (17) tuotantosaarekkeen. Kolme muuta valtiota on määritellyt viitelohkoksi maarekisteripalstan.

| 5.13. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavista ja viitelohkoiksi tuotantosaarekkeet valinneista tarkastetuista jäsenvaltioista ainoastaan Tšekin tasavallan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä sisältää viljelylohkojen tukikelpoisuuteen liittyvät tiedot. Muiden jäsenvaltioiden tunnistamisjärjestelmä sisältää ainoastaan viitelohkojen tukikelpoisuutta koskevat tiedot. Nämä jäsenvaltiot eivät kuitenkaan edellyttäneet, että hakemusten mukana olisi yksityiskohtaisia ohjeita ja todentavia asiakirjoja, joilla jokainen viljelylohko voitaisiin paikantaa ja mitata (18), joten viranomaisten saatavilla olevat tiedot eivät olleet riittävät sen varmistamiseen, että kaikki viljelylohkot voidaan tunnistaa luotettavasti. Tämä puute haittasi tarkastusten vaikuttavuutta ja mahdollisuutta havaita ja estää virheitä tarkastusten avulla. |
| --- | --- |

5.13.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavista ja viitelohkoiksi tuotantosaarekkeet valinneista tarkastetuista jäsenvaltioista ainoastaan Tšekin tasavallan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä sisältää viljelylohkojen tukikelpoisuuteen liittyvät tiedot. Muiden jäsenvaltioiden tunnistamisjärjestelmä sisältää ainoastaan viitelohkojen tukikelpoisuutta koskevat tiedot. Nämä jäsenvaltiot eivät kuitenkaan edellyttäneet, että hakemusten mukana olisi yksityiskohtaisia ohjeita ja todentavia asiakirjoja, joilla jokainen viljelylohko voitaisiin paikantaa ja mitata (18), joten viranomaisten saatavilla olevat tiedot eivät olleet riittävät sen varmistamiseen, että kaikki viljelylohkot voidaan tunnistaa luotettavasti. Tämä puute haittasi tarkastusten vaikuttavuutta ja mahdollisuutta havaita ja estää virheitä tarkastusten avulla.

| 5.13. | Mikäli viljelylohkot kuuluvat viitelohkoon eikä viitelohkon tukikelpoinen kokonaispinta-ala ylity, viljelylohkon tukikelpoisuus on periaatteessa todennettu. |
| --- | --- |

5.13.

Mikäli viljelylohkot kuuluvat viitelohkoon eikä viitelohkon tukikelpoinen kokonaispinta-ala ylity, viljelylohkon tukikelpoisuus on periaatteessa todennettu.

Komissio suoritti paikalla tehtäviä tarkastuksia jokaisessa uudessa jäsenvaltiossa 2004–2005. Vaikka se löysi heikkoja kohtia joissakin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmissä (LPIS), se oli kohtuullisen tyytyväinen ensimmäisten vuosien täytäntöönpanoasteeseen. Ristiintarkastusten toimivuus riippuu kuitenkin viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään vietyjen tietojen laadusta, ja sen vuoksi komissio on tarkastuksissaan korostanut lohkokokojen vähentämistä ja esittänyt tapoja, joilla tämä voitaisiin saada aikaan. Tuoreimman tietojenvaihdon pohjalta näyttää siltä, että merkittäviä muutoksia on tapahtumassa näiden suositusten ansiosta.

| 5.14. | Tästä syystä liian suuriksi ja/tai useamman kerran ilmoitetut viljelylohkot jäävät havaitsematta, jollei viitelohkoa ilmoiteta liian suureksi. Yhden viljelijän kokonaan tai osittain ilmoittamatta jättämät lohkot voivat korvata toisen viljelijän liian suuriksi tai useamman kerran ilmoittamat lohkot siten, että viitelohkoon kuuluvien liian suuriksi ilmoitettujen ja/tai useampaan kertaan ilmoitettujen alojen todellista suuruutta ei voida vahvistaa tarkasti. Tästä syystä tukien alentaminen ja seuraamusten soveltaminen jää joko toteuttamatta tai ne ovat riittämättömiä (19). Esimerkiksi Unkarissa ja Slovakiassa tämä johti liian suuriksi ilmoitettuja viitelohkoja koskeviin mielivaltaisiin tuen vähentämisiin ja seuraamuksiin, sillä ei voitu osoittaa tiettyä viljelijää, joka olisi ollut vastuussa liian suuriksi tehdyistä ilmoituksista. Yhdessäkään tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa ei ollut velvoitetta tarkastaa tuotantosaarekkeen kaikkia ilmoitettuja lohkoja. |
| --- | --- |

5.14.

Tästä syystä liian suuriksi ja/tai useamman kerran ilmoitetut viljelylohkot jäävät havaitsematta, jollei viitelohkoa ilmoiteta liian suureksi. Yhden viljelijän kokonaan tai osittain ilmoittamatta jättämät lohkot voivat korvata toisen viljelijän liian suuriksi tai useamman kerran ilmoittamat lohkot siten, että viitelohkoon kuuluvien liian suuriksi ilmoitettujen ja/tai useampaan kertaan ilmoitettujen alojen todellista suuruutta ei voida vahvistaa tarkasti. Tästä syystä tukien alentaminen ja seuraamusten soveltaminen jää joko toteuttamatta tai ne ovat riittämättömiä (19). Esimerkiksi Unkarissa ja Slovakiassa tämä johti liian suuriksi ilmoitettuja viitelohkoja koskeviin mielivaltaisiin tuen vähentämisiin ja seuraamuksiin, sillä ei voitu osoittaa tiettyä viljelijää, joka olisi ollut vastuussa liian suuriksi tehdyistä ilmoituksista. Yhdessäkään tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa ei ollut velvoitetta tarkastaa tuotantosaarekkeen kaikkia ilmoitettuja lohkoja.

| 5.14. | Tilintarkastustuomioistuimen esiintuomat riskit kuuluvat olennaisesti maantieteellisesti rajattuihin peltolohkoihin perustuvaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sekä uusissa että vanhoissa jäsenvaltioissa, ja niihin on vastattava lohkokokoa rajoittamalla. Karttaluonnosten ja muun kuvamateriaalin käyttö vähentää riskejä edelleen, mutta epävarmoissa tapauksissa on tarpeellista tarkastaa kaikki viljelylohkot. Tämä on suositeltava käytäntö. |
| --- | --- |

5.14.

Tilintarkastustuomioistuimen esiintuomat riskit kuuluvat olennaisesti maantieteellisesti rajattuihin peltolohkoihin perustuvaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sekä uusissa että vanhoissa jäsenvaltioissa, ja niihin on vastattava lohkokokoa rajoittamalla. Karttaluonnosten ja muun kuvamateriaalin käyttö vähentää riskejä edelleen, mutta epävarmoissa tapauksissa on tarpeellista tarkastaa kaikki viljelylohkot. Tämä on suositeltava käytäntö.

Komissio arvioi, että maantieteellisesti rajattuihin lohkoihin perustuva viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä on asianmukaisesti sovellettuna sopivin väline, jolla helpotetaan rajojen tunnistamista paikan päällä (tunnistaminen on yleisesti ottaen helpompaa kuin maarekisteriin perustuvaa viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää käytettäessä).

| 5.15. | Lohkojen liian suuriksi tai liian pieniksi ilmoittaminen voidaan kompensoida paikalla toimitettavien tarkastusten aikana toisen lohkon alalla, edellyttäen ettei maarekisteriala ylity. Puolassa lohkon maarekisterialaa suuremmaksi mitattua alaa käytettiin kattamaan muilla lohkoilla havaittuja pienemmäksi mitattuja aloja. Tämän virheen taloudellista vaikutusta ei voida määrällisesti arvioida. |
| --- | --- |

5.15.

Lohkojen liian suuriksi tai liian pieniksi ilmoittaminen voidaan kompensoida paikalla toimitettavien tarkastusten aikana toisen lohkon alalla, edellyttäen ettei maarekisteriala ylity. Puolassa lohkon maarekisterialaa suuremmaksi mitattua alaa käytettiin kattamaan muilla lohkoilla havaittuja pienemmäksi mitattuja aloja. Tämän virheen taloudellista vaikutusta ei voida määrällisesti arvioida.

| 5.15. | Komissio on tietoinen tästä ongelmasta ja seuraa tilannetta. |
| --- | --- |

5.15.

Komissio on tietoinen tästä ongelmasta ja seuraa tilannetta.

| a) | Komissio seuraa tilannetta kahdenvälisissä kokouksissa jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

a)

Komissio seuraa tilannetta kahdenvälisissä kokouksissa jäsenvaltioiden kanssa.

| b) | Tätä seurataan komission yksiköiden tutkimuksissa. |
| --- | --- |

b)

Tätä seurataan komission yksiköiden tutkimuksissa.

| 5.16. | Muita havaittuja ongelmia: |
| --- | --- |

5.16.

Muita havaittuja ongelmia:

| a) | Unkarissa tarkastuksen tuloksia ei ollut otettu yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksujen laskemisessa ollenkaan tai oikealla tavalla huomioon (20). |
| --- | --- |

a)

Unkarissa tarkastuksen tuloksia ei ollut otettu yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksujen laskemisessa ollenkaan tai oikealla tavalla huomioon (20).

| b) | Puolassa kansallisten lisämaksujen (21) ehdot ovat rajoittavammat kuin yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksujen. Jos kansalliset edellytykset eivät olleet täyttyneet, yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksuja oli vähennetty samalla tavoin kuin kansallisia maksuja, vaikka yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän edellytykset täyttyivätkin. Tämä ei ole yhteisön lainsäädännön mukaista. Lisäksi hallinnollisissa ristiintarkastuksissa sallitaan ilmoitetun alan ja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään rekisteröidyn tukikelpoisen alan erojen poikkeamat, mikä on sallittua ainoastaan paikalla tarkastetuille lohkoille. |
| --- | --- |

b)

Puolassa kansallisten lisämaksujen (21) ehdot ovat rajoittavammat kuin yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksujen. Jos kansalliset edellytykset eivät olleet täyttyneet, yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksuja oli vähennetty samalla tavoin kuin kansallisia maksuja, vaikka yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän edellytykset täyttyivätkin. Tämä ei ole yhteisön lainsäädännön mukaista. Lisäksi hallinnollisissa ristiintarkastuksissa sallitaan ilmoitetun alan ja viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään rekisteröidyn tukikelpoisen alan erojen poikkeamat, mikä on sallittua ainoastaan paikalla tarkastetuille lohkoille.

| 5.17. | Viidessä jäsenvaltiossa (22) sovellettuja riskitekijöitä ei ollut arvioitu tai niitä ei ollut dokumentoitu vuoden 2004 osalta eikä niitä ollut sovellettu vuoteen 2005 (joilla on vaikutuksia varainhoitovuoteen 2006). |
| --- | --- |

5.17.

Viidessä jäsenvaltiossa (22) sovellettuja riskitekijöitä ei ollut arvioitu tai niitä ei ollut dokumentoitu vuoden 2004 osalta eikä niitä ollut sovellettu vuoteen 2005 (joilla on vaikutuksia varainhoitovuoteen 2006).

| 5.17. | Yleissuunnitelmana on parantaa tilastoja ja niiden käyttöä, ja sen vuoksi komission yksiköt ovat vuodesta 2005 alkaen kokouksissaan jäsenvaltioiden kanssa kannustaneet niitä arvioimaan riskianalyysin. |
| --- | --- |

5.17.

Yleissuunnitelmana on parantaa tilastoja ja niiden käyttöä, ja sen vuoksi komission yksiköt ovat vuodesta 2005 alkaen kokouksissaan jäsenvaltioiden kanssa kannustaneet niitä arvioimaan riskianalyysin.

| 5.18. | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaisesti, jos jäsenvaltiossa maksettava tuen kokonaismäärä ylittää kansalliset määrärahat, hehtaarikohtaista tukea on vähennettävä vastaavalla osuudella. Jäsenvaltioiden oli ilmoitettava komissiolle vähennyksen määrä 30. marraskuuta 2004 mennessä. Tšekin viranomaiset eivät kyenneet perustelemaan ilmoitettua kokonaisalaa vastaavaa lukua, jota oli käytetty tuen vähentämisen perustana; tukea oli vähennetty 1,63 prosentilla. Unkari ja Liettua eivät olleet ilmoittaneet lopullista vähennyskerrointa määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

5.18.

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaisesti, jos jäsenvaltiossa maksettava tuen kokonaismäärä ylittää kansalliset määrärahat, hehtaarikohtaista tukea on vähennettävä vastaavalla osuudella. Jäsenvaltioiden oli ilmoitettava komissiolle vähennyksen määrä 30. marraskuuta 2004 mennessä. Tšekin viranomaiset eivät kyenneet perustelemaan ilmoitettua kokonaisalaa vastaavaa lukua, jota oli käytetty tuen vähentämisen perustana; tukea oli vähennetty 1,63 prosentilla. Unkari ja Liettua eivät olleet ilmoittaneet lopullista vähennyskerrointa määräaikaan mennessä.

| 5.18–5.19. | Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. |
| --- | --- |

5.18–5.19.

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset.

| 5.19. | Lainsäädännön mukaisesti yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukainen tuki maksetaan kertaluontoisesti 16. lokakuuta 2004 ja 30. huhtikuuta 2005 välisenä aikana. Unkari suoritti maksuja kahdesti. Tälle käytännölle ei ole oikeusperustaa. |
| --- | --- |

5.19.

Lainsäädännön mukaisesti yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukainen tuki maksetaan kertaluontoisesti 16. lokakuuta 2004 ja 30. huhtikuuta 2005 välisenä aikana. Unkari suoritti maksuja kahdesti. Tälle käytännölle ei ole oikeusperustaa.

| 5.20. | Kahdestakymmenestä yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaisesta toimesta koostuvan, tilintarkastustuomioistuimen satunnaisotannalla poimiman otoksen joukosta havaittiin viisi liian suurina suoritettua maksua, joiden virhetaso oli merkittävä. Neljä näistä johtui tuen hakijoiden liian suurina ilmoittamista määristä ja viides maksu liittyi määräajan jälkeen jätettyyn maksupyynnön muutokseen. |
| --- | --- |

5.20.

Kahdestakymmenestä yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaisesta toimesta koostuvan, tilintarkastustuomioistuimen satunnaisotannalla poimiman otoksen joukosta havaittiin viisi liian suurina suoritettua maksua, joiden virhetaso oli merkittävä. Neljä näistä johtui tuen hakijoiden liian suurina ilmoittamista määristä ja viides maksu liittyi määräajan jälkeen jätettyyn maksupyynnön muutokseen.

| 5.20. | Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen havainnot. |
| --- | --- |

5.20.

Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen havainnot.

Eläinpalkkiot

| 5.21. | Eläinpalkkioita koskevat komission tilastot osoittavat karjankasvattajien ilmoittamien sellaisten eläinten määrän, jotka tarkastuksissa havaittiin puuttuvan tai tukeen oikeuttamattomiksi. Jäsenvaltiot tarkastivat 14,9 prosenttia suurimpaan tukijärjestelmään, emolehmäpalkkiojärjestelmään (ks.
  taulukko 5.3
  ja
  kaavio 5.4
  ) ilmoitetuista eläimistä, ja havaitsivat, että 1,8 prosenttia näistä eläimistä puuttui tai ne olivat tukeen oikeuttamattomia. Yleisesti ottaen tämä karjaa koskevien virheiden osuus vaihteli jäsenvaltioittain varsin vähän. Italiassa, Maltalla ja Sloveniassa luku oli kuitenkin hyvin korkea (Italiassa 11,4 prosenttia ja Sloveniassa 48,2 prosenttia eläimistä, joista haettiin emolehmäpalkkioita; Maltalla 11,8 prosenttia, Italiassa 21,8 prosenttia ja Sloveniassa 56,2 prosenttia eläimistä, joista haettiin naudanlihan erityispalkkiota). |
| --- | --- |

5.21.

Eläinpalkkioita koskevat komission tilastot osoittavat karjankasvattajien ilmoittamien sellaisten eläinten määrän, jotka tarkastuksissa havaittiin puuttuvan tai tukeen oikeuttamattomiksi. Jäsenvaltiot tarkastivat 14,9 prosenttia suurimpaan tukijärjestelmään, emolehmäpalkkiojärjestelmään (ks.
  taulukko 5.3
  ja
  kaavio 5.4
  ) ilmoitetuista eläimistä, ja havaitsivat, että 1,8 prosenttia näistä eläimistä puuttui tai ne olivat tukeen oikeuttamattomia. Yleisesti ottaen tämä karjaa koskevien virheiden osuus vaihteli jäsenvaltioittain varsin vähän. Italiassa, Maltalla ja Sloveniassa luku oli kuitenkin hyvin korkea (Italiassa 11,4 prosenttia ja Sloveniassa 48,2 prosenttia eläimistä, joista haettiin emolehmäpalkkioita; Maltalla 11,8 prosenttia, Italiassa 21,8 prosenttia ja Sloveniassa 56,2 prosenttia eläimistä, joista haettiin naudanlihan erityispalkkiota).

| 5.21. | Vaikka voidaan olla yhtä mieltä siitä, että Italian tilastot osoittavat suhteellisen korkeaa vähennysten määrää Italiaa koskevissa tilastoissa, kyseessä olevien karjankasvattajien prosenttiosuus väheni vuonna 2004 huomattavasti. Tästä voi päätellä, että ongelmat kohdistuvat pienempään osaan karjankasvattajia. Tämä ongelma otetaan esiin Italian viranomaisten kanssa tarkoituksena yksilöidä paremmin syyt tähän korkeaan prosenttilukuun. |
| --- | --- |

5.21.

Vaikka voidaan olla yhtä mieltä siitä, että Italian tilastot osoittavat suhteellisen korkeaa vähennysten määrää Italiaa koskevissa tilastoissa, kyseessä olevien karjankasvattajien prosenttiosuus väheni vuonna 2004 huomattavasti. Tästä voi päätellä, että ongelmat kohdistuvat pienempään osaan karjankasvattajia. Tämä ongelma otetaan esiin Italian viranomaisten kanssa tarkoituksena yksilöidä paremmin syyt tähän korkeaan prosenttilukuun.

Maltaa ja Sloveniaa koskevat tarkastukset ovat jo paljastaneet, että tilastot ovat epäluotettavia. Komissio on pyytänyt tarkistettuja tilastotietoja.

Taulukko 5.3 – IACS-tarkastukset emolehmäpalkkioiden osalta – Vuonna 2004 paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset, jotka liittyvät vuonna 2005 maksettuihin tukiin

| Jäsenvaltio | Tarkastettuja hakemuksia | Tarkastuksissa osittain hylättyjä hakemuksia | Tarkastuksissa kokonaan hylättyjä hakemuksia | Tarkastettuja eläimiä | Tarkastuksissa hylättyjä eläimiä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimitettujen hakemusten kokonaismäärä | Lukumäärä | % | Lukumäärä | % | Lukumäärä | % | Hakemuksissa ilmoitettujen eläinten kokonaismäärä | Lukumäärä | % | Lukumäärä | % |
| Belgia | 14 886 | 707 | 4,7 | 6 | 0,8 | 3 | 0,4 | 395 197 | 30 885 | 7,8 | 58 | 0,2 |
| Tanska | 8 650 | 1 047 | 12,1 | 5 | 0,5 | 3 | 0,3 | 109 355 | 25 066 | 22,9 | 18 | 0,1 |
| Saksa | 32 899 | 3 508 | 10,7 | 227 | 6,5 | 81 | 2,3 | 641 781 | 87 995 | 13,7 | 1 125 | 1,3 |
| Kreikka | 10 849 | 3 728 | 34,4 | 201 | 5,4 | 22 | 0,6 | 209 825 | 125 424 | 59,8 | 1 179 | 0,9 |
| Espanja | 59 800 | 5 195 | 8,7 | 293 | 5,6 | 44 | 0,8 | 1 758 858 | 311 213 | 17,7 | 4 188 | 1,3 |
| Ranska | 117 249 | 13 958 | 11,9 | 1 024 | 7,3 | 217 | 1,6 | 4 214 721 | 548 148 | 13,0 | 2 181 | 0,4 |
| Irlanti | 61 840 | 4 698 | 7,6 | 421 | 9,0 | 19 | 0,4 | 1 104 521 | 132 916 | 12,0 | 603 | 0,5 |
| Italia | 55 850 | 8 443 | 15,1 | 212 | 2,5 | 288 | 3,4 | 763 119 | 122 665 | 16,1 | 13 954 | 11,4 |
| Luxemburg | 491 | 62 | 12,6 | 4 | 6,5 | 0 | 0,0 | 23 288 | 4 959 | 21,3 | 12 | 0,2 |
| Alankomaat | 4 549 | 648 | 14,2 | 16 | 2,5 | 30 | 4,6 | 73 105 | 10 015 | 13,7 | 141 | 1,4 |
| Itävalta | 92 616 | 6 563 | 7,1 | 408 | 6,2 | 79 | 1,2 | 403 022 | 69 724 | 17,3 | 876 | 1,3 |
| Portugali | 24 849 | 2 792 | 11,2 | 91 | 3,3 | 41 | 1,5 | 364 386 | 59 322 | 16,3 | 345 | 0,6 |
| Suomi | 1 666 | 225 | 13,5 | 29 | 12,9 | 4 | 1,8 | 41 499 | 6 714 | 16,2 | 126 | 1,9 |
| Ruotsi | 9 809 | 590 | 6,0 | 2 | 0,3 | 1 | 0,2 | 152 363 | 10 661 | 7,0 | 8 | 0,1 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 43 778 | 5 457 | 12,5 | 410 | 7,5 | 33 | 0,6 | 1 709 788 | 235 665 | 13,8 | 1 499 | 0,6 |
| EU 15 yhteensä | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenia | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| EU 2 yhteensä | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| 2004 yhteensä (EU 17) | 567 594 | 60 453 | 10,7 | 4 174 | 6,9 | 910 | 1,5 | 12 063 365 | 1 794 928 | 14,9 | 32 847 | 1,8 |
| 2004 yhteensä (EU 15) | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| 2003 yhteensä (EU 15)
   (23) | 522 146 | 66 340 | 12,7 | 4 596 | 6,9 | 1 683 | 2,5 | 11 998 677 | 2 060 855 | 17,2 | 25 052 | 1,2 |
| 2002 yhteensä (EU 15) | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| Huom. 1: Hakemus hylätään kokonaan, jos ilmoitettujen eläinten ja tukikelpoisiksi määriteltyjen eläinten määrissä on havaittu yli 20 prosentin ero, tai jos ero johtuu tarkoituksellisesti tehdyistä säännönvastaisuuksista.

  Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

  Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot. |

Jäsenvaltio

Tarkastettuja hakemuksia

Tarkastuksissa osittain hylättyjä hakemuksia

Tarkastuksissa kokonaan hylättyjä hakemuksia

Tarkastettuja eläimiä

Tarkastuksissa hylättyjä eläimiä

Toimitettujen hakemusten kokonaismäärä

Lukumäärä

%

Lukumäärä

%

Lukumäärä

%

Hakemuksissa ilmoitettujen eläinten kokonaismäärä

Lukumäärä

%

Lukumäärä

%

Belgia

14 886

707

4,7

6

0,8

3

0,4

395 197

30 885

7,8

58

0,2

Tanska

8 650

1 047

12,1

5

0,5

3

0,3

109 355

25 066

22,9

18

0,1

Saksa

32 899

3 508

10,7

227

6,5

81

2,3

641 781

87 995

13,7

1 125

1,3

Kreikka

10 849

3 728

34,4

201

5,4

22

0,6

209 825

125 424

59,8

1 179

0,9

Espanja

59 800

5 195

8,7

293

5,6

44

0,8

1 758 858

311 213

17,7

4 188

1,3

Ranska

117 249

13 958

11,9

1 024

7,3

217

1,6

4 214 721

548 148

13,0

2 181

0,4

Irlanti

61 840

4 698

7,6

421

9,0

19

0,4

1 104 521

132 916

12,0

603

0,5

Italia

55 850

8 443

15,1

212

2,5

288

3,4

763 119

122 665

16,1

13 954

11,4

Luxemburg

491

62

12,6

4

6,5

0

0,0

23 288

4 959

21,3

12

0,2

Alankomaat

4 549

648

14,2

16

2,5

30

4,6

73 105

10 015

13,7

141

1,4

Itävalta

92 616

6 563

7,1

408

6,2

79

1,2

403 022

69 724

17,3

876

1,3

Portugali

24 849

2 792

11,2

91

3,3

41

1,5

364 386

59 322

16,3

345

0,6

Suomi

1 666

225

13,5

29

12,9

4

1,8

41 499

6 714

16,2

126

1,9

Ruotsi

9 809

590

6,0

2

0,3

1

0,2

152 363

10 661

7,0

8

0,1

Yhdistynyt kuningaskunta

43 778

5 457

12,5

410

7,5

33

0,6

1 709 788

235 665

13,8

1 499

0,6

EU 15 yhteensä

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0

0,0

0

0,0

Slovenia

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

EU 2 yhteensä

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

2004 yhteensä (EU 17)

567 594

60 453

10,7

4 174

6,9

910

1,5

12 063 365

1 794 928

14,9

32 847

1,8

2004 yhteensä (EU 15)

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

2003 yhteensä (EU 15)
   (23)

522 146

66 340

12,7

4 596

6,9

1 683

2,5

11 998 677

2 060 855

17,2

25 052

1,2

2002 yhteensä (EU 15)

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

Huom. 1: Hakemus hylätään kokonaan, jos ilmoitettujen eläinten ja tukikelpoisiksi määriteltyjen eläinten määrissä on havaittu yli 20 prosentin ero, tai jos ero johtuu tarkoituksellisesti tehdyistä säännönvastaisuuksista.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

Image

| 5.22. | Tukikelpoisten eläinten liian suureksi ilmoitettu määrä väheni lammas- ja vuohipalkkioiden osalta 8,2 prosentista (vuonna 2003) 6,3 prosenttiin. Italian ja Slovenian ilmoittamat lammas- ja vuohipalkkioiden virhemäärät olivat huomattavasti suuremmat (Italiassa 10 prosenttia ja Sloveniassa 24,1 prosenttia) kuin muiden jäsenvaltioiden (1,2 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ongelmia Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Katraita koskevia rekistereitä oli pidetty huonosti. Rekisterit eivät ole riittävän luotettavia, jotta niiden avulla voitaisiin varmistua siitä, että pitokautta koskevia vaatimuksia on noudatettu, tai täsmäyttää hakemuksessa ilmoitettujen lampaiden määrä tarkastuksessa havaittujen lampaiden määrään. |
| --- | --- |

5.22.

Tukikelpoisten eläinten liian suureksi ilmoitettu määrä väheni lammas- ja vuohipalkkioiden osalta 8,2 prosentista (vuonna 2003) 6,3 prosenttiin. Italian ja Slovenian ilmoittamat lammas- ja vuohipalkkioiden virhemäärät olivat huomattavasti suuremmat (Italiassa 10 prosenttia ja Sloveniassa 24,1 prosenttia) kuin muiden jäsenvaltioiden (1,2 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ongelmia Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Katraita koskevia rekistereitä oli pidetty huonosti. Rekisterit eivät ole riittävän luotettavia, jotta niiden avulla voitaisiin varmistua siitä, että pitokautta koskevia vaatimuksia on noudatettu, tai täsmäyttää hakemuksessa ilmoitettujen lampaiden määrä tarkastuksessa havaittujen lampaiden määrään.

| 5.22. | Italiaa ja Sloveniaa koskevien havaintojen osalta viitataan kohtaan 5.20 annettuun vastaukseen. |
| --- | --- |

5.22.

Italiaa ja Sloveniaa koskevien havaintojen osalta viitataan kohtaan 5.20 annettuun vastaukseen.

Kaikki komission vuonna 2005 tekemät tarkastusmatkat Kreikkaan, Espanjaan, Ranskaan, Alankomaihin ja muihin jäsenvaltioihin osoittivat puutteita karjankasvattajien pitämissä karjarekistereissä. Näitä havaintoja arvioidaan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyissä.

| 5.23. | Maltalla nauta- ja vuohipalkkioihin sovellettavia tuen vähentämisiä ja seuraamuksia oli laskettu järjestelmällisesti virheellisesti. |
| --- | --- |

5.23.

Maltalla nauta- ja vuohipalkkioihin sovellettavia tuen vähentämisiä ja seuraamuksia oli laskettu järjestelmällisesti virheellisesti.

| 5.23. | Nämä otetaan huomioon tarkastamismenettelyissä sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuimelta on saatu yksityiskohtaiset tiedot. |
| --- | --- |

5.23.

Nämä otetaan huomioon tarkastamismenettelyissä sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuimelta on saatu yksityiskohtaiset tiedot.

| 5.24. | Eläinpalkkioita koskevat kansalliset tilastot ovat yleisesti ottaen edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot. Liian suurien tukien maksamisen riski on suurempi, sillä eläinten siirtäminen on yleistä ja eläinpalkkiojärjestelmien vaatimukset ovat monimutkaisia. Tilintarkastustuomioistuimen omien tarkastusten perusteella ei saatu todentavaa aineistoa, joka olisi poikennut merkittävästi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tilastoista. |
| --- | --- |

5.24.

Eläinpalkkioita koskevat kansalliset tilastot ovat yleisesti ottaen edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot. Liian suurien tukien maksamisen riski on suurempi, sillä eläinten siirtäminen on yleistä ja eläinpalkkiojärjestelmien vaatimukset ovat monimutkaisia. Tilintarkastustuomioistuimen omien tarkastusten perusteella ei saatu todentavaa aineistoa, joka olisi poikennut merkittävästi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tilastoista.

Oliiviöljy

| 5.25. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhdeksän oliiviöljyn tuotantotuen maksutapahtumaa Espanjassa, Kreikassa ja Italiassa (24) – nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet noin 2 000 miljoonan euron maksut. Kaikki tapahtumat sisälsivät joko liian suuren maksun ja/tai vähintään yhden muodollisen virheen ja Italiassa tarkastetut kaksi tapausta todettiin sääntöjenvastaisiksi. Tulokset osoittavat, että tuotantotukijärjestelmän valvonnassa, ja yleisemmin oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmän luotettavuudessa on vakavia puutteita. Kyseistä ilmakuvajärjestelmää käytetään oliivipuiden viljelylohkojen olemassaolon varmistamiseen. |
| --- | --- |

5.25.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhdeksän oliiviöljyn tuotantotuen maksutapahtumaa Espanjassa, Kreikassa ja Italiassa (24) – nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet noin 2 000 miljoonan euron maksut. Kaikki tapahtumat sisälsivät joko liian suuren maksun ja/tai vähintään yhden muodollisen virheen ja Italiassa tarkastetut kaksi tapausta todettiin sääntöjenvastaisiksi. Tulokset osoittavat, että tuotantotukijärjestelmän valvonnassa, ja yleisemmin oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmän luotettavuudessa on vakavia puutteita. Kyseistä ilmakuvajärjestelmää käytetään oliivipuiden viljelylohkojen olemassaolon varmistamiseen.

| 5.25. | Puristamoja koskevien tarkastusten ohella oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmä on yksi osa oliiviöljyn tuotantotuen tarkastusjärjestelmää. Se on ollut pakollinen ainoastaan markkinointivuodesta 2003/2004 alkaen. Komission tarkastuksissa, joita on vuodesta 2003 alkaen tehty tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä, on havaittu samanlaisia puutteita tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa jäsenvaltioissa. Puutteet ovat liittyneet oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän ajantasaistamiseen, seuraamusten soveltamiseen puristamoihin ja oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän käyttöön sadonvalvonnassa tai rangaistusten kohdistamisessa sellaisiin viljelijöihin, jotka ovat ilmoittaneet liian suuren määrän oliivipuita. Jäsenvaltioille on ilmoitettu asiasta ja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on parhaillaan käynnissä. Rahoitusoikaisuja sovelletaan, jos Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoon (EMOTR) kohdistuu selvä riski. |
| --- | --- |

5.25.

Puristamoja koskevien tarkastusten ohella oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmä on yksi osa oliiviöljyn tuotantotuen tarkastusjärjestelmää. Se on ollut pakollinen ainoastaan markkinointivuodesta 2003/2004 alkaen. Komission tarkastuksissa, joita on vuodesta 2003 alkaen tehty tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä, on havaittu samanlaisia puutteita tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa jäsenvaltioissa. Puutteet ovat liittyneet oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän ajantasaistamiseen, seuraamusten soveltamiseen puristamoihin ja oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän käyttöön sadonvalvonnassa tai rangaistusten kohdistamisessa sellaisiin viljelijöihin, jotka ovat ilmoittaneet liian suuren määrän oliivipuita. Jäsenvaltioille on ilmoitettu asiasta ja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on parhaillaan käynnissä. Rahoitusoikaisuja sovelletaan, jos Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoon (EMOTR) kohdistuu selvä riski.

| 5.26. | Paikkatietojärjestelmän oli määrä olla täysin toimintakunnossa markkinointivuodesta 2003/2004 alkaen. Komissio oli alun perin vastuussa paikkatietojärjestelmän valmistumisen toteamisesta, mutta se muutti asetusta siten, että jäsenvaltioiden tehtäväksi tuli ilmoittaa milloin järjestelmä oli saatu valmiiksi. Siitä huolimatta, että jäsenvaltiot ovat vahvistaneet järjestelmän valmiiksi saamisen, tilintarkastustuomioistuin on todennut, että paikkatietojärjestelmän tietojen (aakkosnumeerinen tietokanta, oliivipuiden todellinen määrä, uudet istutukset ja tuotantokapasiteetti) päivittämättä jättäminen kaikissa jäsenvaltioissa osoittaa selkeästi, ettei paikkatietojärjestelmää voi edelleenkään pitää täysin toimintakuntoisena. Tämän vaikutus on merkittävä, sillä oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmä liitetään yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään ja sitä käytetään tukioikeuksien laskemisen perustana sekä uuden tilatukijärjestelmän hallinnoinnissa ja valvonnassa (25) (oliivinviljelijöille maksetaan tukea viljelyalan perusteella). |
| --- | --- |

5.26.

Paikkatietojärjestelmän oli määrä olla täysin toimintakunnossa markkinointivuodesta 2003/2004 alkaen. Komissio oli alun perin vastuussa paikkatietojärjestelmän valmistumisen toteamisesta, mutta se muutti asetusta siten, että jäsenvaltioiden tehtäväksi tuli ilmoittaa milloin järjestelmä oli saatu valmiiksi. Siitä huolimatta, että jäsenvaltiot ovat vahvistaneet järjestelmän valmiiksi saamisen, tilintarkastustuomioistuin on todennut, että paikkatietojärjestelmän tietojen (aakkosnumeerinen tietokanta, oliivipuiden todellinen määrä, uudet istutukset ja tuotantokapasiteetti) päivittämättä jättäminen kaikissa jäsenvaltioissa osoittaa selkeästi, ettei paikkatietojärjestelmää voi edelleenkään pitää täysin toimintakuntoisena. Tämän vaikutus on merkittävä, sillä oliivinviljelyn paikkatietojärjestelmä liitetään yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään ja sitä käytetään tukioikeuksien laskemisen perustana sekä uuden tilatukijärjestelmän hallinnoinnissa ja valvonnassa (25) (oliivinviljelijöille maksetaan tukea viljelyalan perusteella).

| 5.26. | Komissio on tietoinen oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän puutteista, ja se kantaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolta uudistuksen toteutuksesta. Jäsenvaltioille on esitetty suosituksia tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä. Kun uusien järjestelmien menot on selvitetty, EMOTR:oon kohdistuva riski arvioidaan. Tämä saattaa johtaa rahoitusoikaisuihin. |
| --- | --- |

5.26.

Komissio on tietoinen oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän puutteista, ja se kantaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolta uudistuksen toteutuksesta. Jäsenvaltioille on esitetty suosituksia tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä. Kun uusien järjestelmien menot on selvitetty, EMOTR:oon kohdistuva riski arvioidaan. Tämä saattaa johtaa rahoitusoikaisuihin.

| 5.27. | Komissio vahvistaa vuosittain tuotantoalueen keskimääräisen tuotoksen. Komission on vaikea varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät asianmukaisesti näitä keskimääräisiä tuotoksia tarkastaessaan ilmoitetun tuotannon tukikelpoisuutta eivätkä suorita sääntöjenvastaisia maksuja (ks. esimerkiksi Italia, kohta 5.25). |
| --- | --- |

5.27.

Komissio vahvistaa vuosittain tuotantoalueen keskimääräisen tuotoksen. Komission on vaikea varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät asianmukaisesti näitä keskimääräisiä tuotoksia tarkastaessaan ilmoitetun tuotannon tukikelpoisuutta eivätkä suorita sääntöjenvastaisia maksuja (ks. esimerkiksi Italia, kohta 5.25).

| 5.27. | Yhdenmukaisuus keskimääräisen tuotoksen kanssa ei ole tukikelpoisuuden ehto, mutta se on yksi tapa valvoa todellista oliiviöljyn tuotantoa. Jos keskimääräisen tuotoksen ylittävä tuotanto ei ole perusteltu, viljelijä voi menettää osan saamastaan tuesta. |
| --- | --- |

5.27.

Yhdenmukaisuus keskimääräisen tuotoksen kanssa ei ole tukikelpoisuuden ehto, mutta se on yksi tapa valvoa todellista oliiviöljyn tuotantoa. Jos keskimääräisen tuotoksen ylittävä tuotanto ei ole perusteltu, viljelijä voi menettää osan saamastaan tuesta.

Komissio on tarkastuksissaan pyytänyt jäsenvaltioita osoittamaan satovalvonnan tehokkuuden ja se on soveltanut rahoitusoikaisuja Italiaan muun muassa tämän valvonnan puuttumisen vuoksi. Komissio on arvostellut Espanjaa ja Kreikkaa

| — | vain yhteen arvioperusteeseen pohjautuvasta lähestymistavasta, ilman perusteellista analyysiä, |
| --- | --- |

—

vain yhteen arvioperusteeseen pohjautuvasta lähestymistavasta, ilman perusteellista analyysiä,

| — | ilmeisestä tehokkuuden puutteesta tässä lähestymistavassa, koska loppujen lopuksi suurin osa valvottavasta tuotannosta arvioitiin tukikelpoiseksi. |
| --- | --- |

—

ilmeisestä tehokkuuden puutteesta tässä lähestymistavassa, koska loppujen lopuksi suurin osa valvottavasta tuotannosta arvioitiin tukikelpoiseksi.

Maaseudun kehittäminen

EU-15

| 5.28. | EMOTR:n tukiosaston maaseudun kehittämisen menot olivat vuonna 2005 yhteensä 6 311 miljoonaa euroa (13 prosenttia YMP:n menoista). Niihin sisältyy maatalouden ympäristötukijärjestelmiin, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin, metsätalouteen, investointeihin sekä nuorille viljelijöille ja eläkkeelle siirtyville viljelijöille maksettaviin tukiin liittyvät menot. |
| --- | --- |

5.28.

EMOTR:n tukiosaston maaseudun kehittämisen menot olivat vuonna 2005 yhteensä 6 311 miljoonaa euroa (13 prosenttia YMP:n menoista). Niihin sisältyy maatalouden ympäristötukijärjestelmiin, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin, metsätalouteen, investointeihin sekä nuorille viljelijöille ja eläkkeelle siirtyville viljelijöille maksettaviin tukiin liittyvät menot.

| 5.29. | Useimmat maaseudun kehittämisen tukemiseen liittyvät maksut riippuvat edunsaajien tekemien (usein hyvinkin monimutkaisten) sitoumusten – kuten hyvät maatalouskäytännöt – noudattamisesta, ja niiden laskemisen perustana on käytössä olevien hehtaarien määrä. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa paljastui että virheiden esiintyvyys oli suuri, koska viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai koska viranomaiset eivät olleet tarkastaneet keskeisiä tukikelpoisuusedellytyksiä. |
| --- | --- |

5.29.

Useimmat maaseudun kehittämisen tukemiseen liittyvät maksut riippuvat edunsaajien tekemien (usein hyvinkin monimutkaisten) sitoumusten – kuten hyvät maatalouskäytännöt – noudattamisesta, ja niiden laskemisen perustana on käytössä olevien hehtaarien määrä. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa paljastui että virheiden esiintyvyys oli suuri, koska viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai koska viranomaiset eivät olleet tarkastaneet keskeisiä tukikelpoisuusedellytyksiä.

| 5.29. | Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät ongelmat yksityiskohtaisesti saatuaan vastaukset jäsenvaltioilta. |
| --- | --- |

5.29.

Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät ongelmat yksityiskohtaisesti saatuaan vastaukset jäsenvaltioilta.

Uusien jäsenvaltioiden väliaikainen maaseudun kehittämisen väline

| 5.30. | Uusilla jäsenvaltioilla on erityinen maaseudun kehittämisen järjestelmä (26) neljän niin kutsutun liitännäistoimenpiteen (27) ja eräiden erityisten maaseudun kehittämistoimien (28) tukemiseksi (näihin liittyvät maksut olivat vuonna 2005 yhteensä 1 069 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

5.30.

Uusilla jäsenvaltioilla on erityinen maaseudun kehittämisen järjestelmä (26) neljän niin kutsutun liitännäistoimenpiteen (27) ja eräiden erityisten maaseudun kehittämistoimien (28) tukemiseksi (näihin liittyvät maksut olivat vuonna 2005 yhteensä 1 069 miljoonaa euroa).

| 5.31. | Puolassa taloudellisesti tärkein toimenpide on epäsuotuisat alueet, jonka tukemiseksi vuonna 2005 maksettiin 225,8 miljoonaa euroa. Yksi tämän toimenpiteen tukikelpoisuusedellytyksistä on, että viljelijöiden on noudatettava tavanomaisia hyviä maatalouskäytäntöjä. Puolan maaseudun kehittämisen ohjelmassa määritellään tätä varten todennettavissa olevat normit, jotka tarkastetaan osana viidelle prosentille menoista paikalla tehtävistä tarkastuksista. Näissä tarkastuksissa paljastui suuri määrä tapauksia, joissa normeja ei ollut noudatettu: 3 281 tilalla (9,6 prosenttia tarkastetuista tiloista) havaittiin vähintään yksi rikkomus. |
| --- | --- |

5.31.

Puolassa taloudellisesti tärkein toimenpide on epäsuotuisat alueet, jonka tukemiseksi vuonna 2005 maksettiin 225,8 miljoonaa euroa. Yksi tämän toimenpiteen tukikelpoisuusedellytyksistä on, että viljelijöiden on noudatettava tavanomaisia hyviä maatalouskäytäntöjä. Puolan maaseudun kehittämisen ohjelmassa määritellään tätä varten todennettavissa olevat normit, jotka tarkastetaan osana viidelle prosentille menoista paikalla tehtävistä tarkastuksista. Näissä tarkastuksissa paljastui suuri määrä tapauksia, joissa normeja ei ollut noudatettu: 3 281 tilalla (9,6 prosenttia tarkastetuista tiloista) havaittiin vähintään yksi rikkomus.

| 5.32. | Puolan lainsäädännön mukaan viljelijä saa ensimmäisen rikkomuksen yhteydessä ainoastaan huomautuksen, eikä hänelle aseteta seuraamuksia. Kaikkien viljelijöiden kohdalla oli kyse ensimmäisestä rikkomuksesta, joten takaisinperintää tai seuraamuksia ei sovellettu. Tämä ei ole yhteisön lainsäädännön mukaista: neuvoston asetuksessa (29) säädettyjen tukikelpoisuusedellytyksen rikkomusten tulisi johtaa maksettavien määrien vähentämiseen. Näihin liittyvien maksujen kokonaismäärä oli 0,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

5.32.

Puolan lainsäädännön mukaan viljelijä saa ensimmäisen rikkomuksen yhteydessä ainoastaan huomautuksen, eikä hänelle aseteta seuraamuksia. Kaikkien viljelijöiden kohdalla oli kyse ensimmäisestä rikkomuksesta, joten takaisinperintää tai seuraamuksia ei sovellettu. Tämä ei ole yhteisön lainsäädännön mukaista: neuvoston asetuksessa (29) säädettyjen tukikelpoisuusedellytyksen rikkomusten tulisi johtaa maksettavien määrien vähentämiseen. Näihin liittyvien maksujen kokonaismäärä oli 0,8 miljoonaa euroa.

| 5.32. | Komissio on jo havainnut tämän ongelman. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on parhaillaan käynnissä ja voi johtaa rahoitusoikaisuihin. |
| --- | --- |

5.32.

Komissio on jo havainnut tämän ongelman. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on parhaillaan käynnissä ja voi johtaa rahoitusoikaisuihin.

Vientituki

| 5.33. | EU:n maataloustuotteiden viejille maksetaan vientitukea EU:n ja maailmanmarkkinoiden hintojen välisen eron kattamiseksi ja yhteisössä tuotetun ylijäämän myymiseksi maailmanmarkkinoilla (30). Vuonna 2005 vientitukea maksettiin noin 3 miljardia euroa, joka oli 7,5 prosenttia YMP:n menoista. Jäsenvaltioiden on tehtävä fyysinen tarkastus viidelle prosentille viennistä, jotta varmistutaan siitä, että tuotteet on kuvailtu oikein ja että ne ovat oikeutettuja vientitukeen, jota niiden osalta on haettu. Niiden on myös tehtävä tarkastuksia EU:n alueelta poistumispaikalla, jos tämä ei ole sama paikka, jossa tavarat esitettiin fyysistä tarkastusta varten (vaihtamista koskevat tarkastukset). Komissio valvoo näiden tarkastusten laatua ja määrää. |
| --- | --- |

5.33.

EU:n maataloustuotteiden viejille maksetaan vientitukea EU:n ja maailmanmarkkinoiden hintojen välisen eron kattamiseksi ja yhteisössä tuotetun ylijäämän myymiseksi maailmanmarkkinoilla (30). Vuonna 2005 vientitukea maksettiin noin 3 miljardia euroa, joka oli 7,5 prosenttia YMP:n menoista. Jäsenvaltioiden on tehtävä fyysinen tarkastus viidelle prosentille viennistä, jotta varmistutaan siitä, että tuotteet on kuvailtu oikein ja että ne ovat oikeutettuja vientitukeen, jota niiden osalta on haettu. Niiden on myös tehtävä tarkastuksia EU:n alueelta poistumispaikalla, jos tämä ei ole sama paikka, jossa tavarat esitettiin fyysistä tarkastusta varten (vaihtamista koskevat tarkastukset). Komissio valvoo näiden tarkastusten laatua ja määrää.

| 5.34. | Ottaen huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn päätökseen saamiseen tarvittavan ajan, komission vuonna 2004 jäsenvaltioissa toimittamissa tarkastuksissa havaittujen puutteiden (31) osalta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä rahoituskorjauksen tekemisestä. Vuonna 2005 havaittiin tarkastusten ennakkoilmoittamiseen liittyviä ongelmia Belgiassa. |
| --- | --- |

5.34.

Ottaen huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn päätökseen saamiseen tarvittavan ajan, komission vuonna 2004 jäsenvaltioissa toimittamissa tarkastuksissa havaittujen puutteiden (31) osalta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä rahoituskorjauksen tekemisestä. Vuonna 2005 havaittiin tarkastusten ennakkoilmoittamiseen liittyviä ongelmia Belgiassa.

| 5.34. | Kaksi kyselyä on saatettu päätökseen ilman rahoitusoikaisua (Puola, Liettua). Jäljellä olevien kyselyjen osalta, joissa puutteita on havaittu, tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on käynnissä (Irlanti, Italia, Alankomaat, Ranska, Espanja, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta) ja voi johtaa rahoitusoikaisuihin. |
| --- | --- |

5.34.

Kaksi kyselyä on saatettu päätökseen ilman rahoitusoikaisua (Puola, Liettua). Jäljellä olevien kyselyjen osalta, joissa puutteita on havaittu, tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on käynnissä (Irlanti, Italia, Alankomaat, Ranska, Espanja, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta) ja voi johtaa rahoitusoikaisuihin.

| 5.35. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman fyysisiä tarkastuksia ja/tai vaihtamista koskevia tarkastuksia koskevan tarkastuksen, joka tehtiin 11 jäsenvaltiossa vuosina 2004–2006, perusteella todettiin, että: |
| --- | --- |

5.35.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman fyysisiä tarkastuksia ja/tai vaihtamista koskevia tarkastuksia koskevan tarkastuksen, joka tehtiin 11 jäsenvaltiossa vuosina 2004–2006, perusteella todettiin, että:

| 5.35. | |
| --- | --- |

5.35.

| a) | keskeistä vaatimusta siitä, ettei viejille tule ilmoittaa automaattisesti etukäteen tällaisten tarkastusten tekemisestä lastauspaikalla, ei ole noudatettu järjestelmällisesti (Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Italia, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta); |
| --- | --- |

a)

keskeistä vaatimusta siitä, ettei viejille tule ilmoittaa automaattisesti etukäteen tällaisten tarkastusten tekemisestä lastauspaikalla, ei ole noudatettu järjestelmällisesti (Belgia, Tanska, Saksa, Ranska, Italia, Alankomaat, Yhdistynyt kuningaskunta);

| a) | Komission yksiköt ovat havainneet paikan päällä tekemissään kyselyissä, että fyysisten tarkastusten ajoitus voi olla liian helposti ennakoitavissa. Tämän vuoksi jäsenvaltioita muistutettiin kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa maaliskuussa 2005, että niiden tulisi vaihdella saapumisaikaa tehdessään fyysisiä tarkastuksia viejän tiloissa. Tähän liittyvää asiakirjaa (D(2005) 12998) käsiteltiin kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa kesäkuussa 2005. Parhaillaan harkitaan, miten käytännöstä voitaisiin tehdä pakollinen. |
| --- | --- |

a)

Komission yksiköt ovat havainneet paikan päällä tekemissään kyselyissä, että fyysisten tarkastusten ajoitus voi olla liian helposti ennakoitavissa. Tämän vuoksi jäsenvaltioita muistutettiin kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa maaliskuussa 2005, että niiden tulisi vaihdella saapumisaikaa tehdessään fyysisiä tarkastuksia viejän tiloissa. Tähän liittyvää asiakirjaa (D(2005) 12998) käsiteltiin kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa kesäkuussa 2005. Parhaillaan harkitaan, miten käytännöstä voitaisiin tehdä pakollinen.

| b) | vientitukea saavien liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden (kuten esimerkiksi keksit, makeiset ja viski) valmistuksessa käytettyjen valmistusaineiden varmentamisessa oli merkittäviä puutteita (Belgia, Saksa, Ranska (32), Italia (32), Yhdistynyt kuningaskunta (32)); |
| --- | --- |

b)

vientitukea saavien liitteeseen I kuulumattomien tuotteiden (kuten esimerkiksi keksit, makeiset ja viski) valmistuksessa käytettyjen valmistusaineiden varmentamisessa oli merkittäviä puutteita (Belgia, Saksa, Ranska (32), Italia (32), Yhdistynyt kuningaskunta (32));

| b) | Komission yksiköt tutkivat tilintarkastustuomioistuimen havaintoja ja jäsenvaltioiden vastauksia sekä ryhtyvät asianmukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

b)

Komission yksiköt tutkivat tilintarkastustuomioistuimen havaintoja ja jäsenvaltioiden vastauksia sekä ryhtyvät asianmukaisiin toimiin.

| c) | lähetyksille, joiden osalta haetun tuen määrä oli alle 200 euroa (33), oli tehty liian suuri määrä fyysisiä tarkastuksia. Sääntöjen mukaan tällaisille toimille ei tehdä fyysisiä tarkastuksia, ellei niiden tarkoituksena ole torjua petoksia ja väärinkäytöksiä; |
| --- | --- |

c)

lähetyksille, joiden osalta haetun tuen määrä oli alle 200 euroa (33), oli tehty liian suuri määrä fyysisiä tarkastuksia. Sääntöjen mukaan tällaisille toimille ei tehdä fyysisiä tarkastuksia, ellei niiden tarkoituksena ole torjua petoksia ja väärinkäytöksiä;

| c) | Komission yksiköt todentavat tämän kohdan rutiininomaisesti osana fyysisten tarkastusten tarkastustoimintaa. Vaikka jotkut jäsenvaltiot tarkastavat alle vähimmäisarvojen jääviä vientimääriä, komission yksiköt eivät ole pystyneet osoittamaan, että tämä vaikuttaisi haitallisesti kynnysarvot ylittävää vientiä koskevia vähimmäistarkastusvaatimuksia. |
| --- | --- |

c)

Komission yksiköt todentavat tämän kohdan rutiininomaisesti osana fyysisten tarkastusten tarkastustoimintaa. Vaikka jotkut jäsenvaltiot tarkastavat alle vähimmäisarvojen jääviä vientimääriä, komission yksiköt eivät ole pystyneet osoittamaan, että tämä vaikuttaisi haitallisesti kynnysarvot ylittävää vientiä koskevia vähimmäistarkastusvaatimuksia.

| d) | EU:sta poistumisen paikalla on suuria määriä tullisinetöityjä lähetyksiä, joille ei tehdä vaihtamista koskevia tarkastuksia, vaikka niille ei ole lastauspaikalla tehty fyysisiä tarkastuksia (34). Erityisesti Tanskassa (35) ja Alankomaissa hyväksytyt viejät saivat itse kiinnittää tullisinettejä; |
| --- | --- |

d)

EU:sta poistumisen paikalla on suuria määriä tullisinetöityjä lähetyksiä, joille ei tehdä vaihtamista koskevia tarkastuksia, vaikka niille ei ole lastauspaikalla tehty fyysisiä tarkastuksia (34). Erityisesti Tanskassa (35) ja Alankomaissa hyväksytyt viejät saivat itse kiinnittää tullisinettejä;

| d) | Komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että vaihtamista koskevaa tarkastusta ei tehdä, jos vientitullitoimipaikka on sinetöinyt kuljetusvälineen. Kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa maaliskuussa 2002 komissio kuitenkin painotti, että hyväksytyn viejän sinetti ei voi korvata virallista tullisinettiä.
  Komission yksiköt tutkivat tilintarkastustuomioistuimen esitystä jättää vaihtamista koskevan tarkastuksen ulkopuolelle vain ne lähetykset, jotka on tarkistettu fyysisesti. Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen Tanskaa ja Alankomaita koskevat havainnot ja näiden jäsenvaltioiden vastaukset sekä tarvittaessa tekee tarkemman tutkimuksen. |
| --- | --- |

d)

Komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että vaihtamista koskevaa tarkastusta ei tehdä, jos vientitullitoimipaikka on sinetöinyt kuljetusvälineen. Kauppajärjestelyjä käsittelevän komitean kokouksessa maaliskuussa 2002 komissio kuitenkin painotti, että hyväksytyn viejän sinetti ei voi korvata virallista tullisinettiä.

Komission yksiköt tutkivat tilintarkastustuomioistuimen esitystä jättää vaihtamista koskevan tarkastuksen ulkopuolelle vain ne lähetykset, jotka on tarkistettu fyysisesti. Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen Tanskaa ja Alankomaita koskevat havainnot ja näiden jäsenvaltioiden vastaukset sekä tarvittaessa tekee tarkemman tutkimuksen.

| e) | koska tulliviranomaisten fyysinen läsnäolo tavaroiden tullivalvontaan asettamisen paikoilla yhteisön poistumistullitoimipaikoilla on korvattu tietokoneistetuilla inventointijärjestelmillä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tietyissä Ranskan satamissa, tullisinettien murtamista tai poistamista koskevia tarpeellisia tarkastuksia ei ole enää toimitettu. |
| --- | --- |

e)

koska tulliviranomaisten fyysinen läsnäolo tavaroiden tullivalvontaan asettamisen paikoilla yhteisön poistumistullitoimipaikoilla on korvattu tietokoneistetuilla inventointijärjestelmillä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tietyissä Ranskan satamissa, tullisinettien murtamista tai poistamista koskevia tarpeellisia tarkastuksia ei ole enää toimitettu.

| e) | Komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohdan a kohdassa ei edellytetä kaikkien tullin sinettien tarkastamista. Komissio arvioi, että sinettien järjestelmällinen tarkastus satamien tulopaikoilla on hyödyllinen, mutta sen voivat korvata tullin yksiköiden muista lähteistä saamat tiedot, jotka antavat riittävän varmuuden. |
| --- | --- |

e)

Komission asetuksen (EY) N:o 2090/2002 10 artiklan 2 kohdan a kohdassa ei edellytetä kaikkien tullin sinettien tarkastamista. Komissio arvioi, että sinettien järjestelmällinen tarkastus satamien tulopaikoilla on hyödyllinen, mutta sen voivat korvata tullin yksiköiden muista lähteistä saamat tiedot, jotka antavat riittävän varmuuden.

| 5.36. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että näillä aloilla on tehtävä merkittäviä parannuksia ennen kuin se voi saada varmuuden vientitukea saavien lähetysten fyysisten tarkastusten järjestelmän toimimisesta tyydyttävästi. Tilintarkastustuomioistuin ei pysty myöskään vahvistamaan, että EMOTR-vuoden 2005 osalta olisi tehty vaadittu määrä tarkastuksia ja tehty mahdollisia korjauksia, sillä komissio saa tarvittavat tiedot vasta 30. huhtikuuta 2006 jälkeen. |
| --- | --- |

5.36.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että näillä aloilla on tehtävä merkittäviä parannuksia ennen kuin se voi saada varmuuden vientitukea saavien lähetysten fyysisten tarkastusten järjestelmän toimimisesta tyydyttävästi. Tilintarkastustuomioistuin ei pysty myöskään vahvistamaan, että EMOTR-vuoden 2005 osalta olisi tehty vaadittu määrä tarkastuksia ja tehty mahdollisia korjauksia, sillä komissio saa tarvittavat tiedot vasta 30. huhtikuuta 2006 jälkeen.

| 5.36. | Komissio on sitä mieltä, että fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmä toimii jo riittävän hyvin ja antaa riittävän varmuuden tehdyille toimille. Järjestelmän kehittämiseksi komissio kuitenkin aikoo muuttaa fyysistä tarkastusta koskevaa lainsäädäntöä niin, että tarkastusmenettelyä on vaikeampi ennakoida ja vaihtamisen riski vähenee. |
| --- | --- |

5.36.

Komissio on sitä mieltä, että fyysisten ja vaihtamista koskevien tarkastusten järjestelmä toimii jo riittävän hyvin ja antaa riittävän varmuuden tehdyille toimille. Järjestelmän kehittämiseksi komissio kuitenkin aikoo muuttaa fyysistä tarkastusta koskevaa lainsäädäntöä niin, että tarkastusmenettelyä on vaikeampi ennakoida ja vaihtamisen riski vähenee.

Komissio aikoo tutkia tilintarkastustuomioistuimen yksilöimiä muita heikkouksia ja jäsenvaltioiden vastauksia sekä tarvittaessa ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin.

Alaan liittyville toimijoille ja jalostajille maksettujen tukien tarkastaminen jälkikäteen

| 5.37. | Jäsenvaltioiden on laadittava (36) vuosittain ohjelma kaupallisten asiakirjojen tarkastamiseksi maksun jälkeen useiden YMP:n tukien osalta: vientituet, jalostustuet, puuvillan, oliiviöljyn ja tupakan jalostus sekä eräät maaseudun kehittämisen menot. Jäsenvaltioiden on varmistuttava toimien toteuttamisesta ja toteuttamisen moitteettomuudesta sekä ryhdyttävä toimiin sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperimiseksi. |
| --- | --- |

5.37.

Jäsenvaltioiden on laadittava (36) vuosittain ohjelma kaupallisten asiakirjojen tarkastamiseksi maksun jälkeen useiden YMP:n tukien osalta: vientituet, jalostustuet, puuvillan, oliiviöljyn ja tupakan jalostus sekä eräät maaseudun kehittämisen menot. Jäsenvaltioiden on varmistuttava toimien toteuttamisesta ja toteuttamisen moitteettomuudesta sekä ryhdyttävä toimiin sääntöjenvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperimiseksi.

| 5.38. | Komission seuranta käsittää valvontaa ja koordinointia, joilla varmistetaan, että jäsenvaltioiden riskianalyysit ja valvontaohjelmat ovat asianmukaiset. Siihen kuuluu lisäksi jäsenvaltioiden toimittamien asiaankuuluvien kertomusten ja muiden asiakirjojen tarkastelu, ja komissio saattaa myös tehdä jäsenvaltioihin tarkastuskäyntejä, joilla asetuksen täytäntöönpano todetaan paikan päällä. Tarkastuksessa todettiin, että vuonna 2005 komissio: |
| --- | --- |

5.38.

Komission seuranta käsittää valvontaa ja koordinointia, joilla varmistetaan, että jäsenvaltioiden riskianalyysit ja valvontaohjelmat ovat asianmukaiset. Siihen kuuluu lisäksi jäsenvaltioiden toimittamien asiaankuuluvien kertomusten ja muiden asiakirjojen tarkastelu, ja komissio saattaa myös tehdä jäsenvaltioihin tarkastuskäyntejä, joilla asetuksen täytäntöönpano todetaan paikan päällä. Tarkastuksessa todettiin, että vuonna 2005 komissio:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| a) | oli edistynyt sille toimitettujen asiakirjojen seurannassa ja tarkastelussa, mutta ei kyennyt vielä antamaan kattavia ja vertailukelpoisia tietoja tarkastetuista tapahtumista ja havaittujen ja takaisinperintään johtaneiden sääntöjenvastaisuuksien arvosta. Se on tehnyt lainsäädännöllisiä muutoksia parantaakseen maksujen jälkeen toimitettujen tarkastusten tulosten raportointia, vaikka näiden muutosten vaikutukset eivät ole vielä tiedossa; |
| --- | --- |

a)

oli edistynyt sille toimitettujen asiakirjojen seurannassa ja tarkastelussa, mutta ei kyennyt vielä antamaan kattavia ja vertailukelpoisia tietoja tarkastetuista tapahtumista ja havaittujen ja takaisinperintään johtaneiden sääntöjenvastaisuuksien arvosta. Se on tehnyt lainsäädännöllisiä muutoksia parantaakseen maksujen jälkeen toimitettujen tarkastusten tulosten raportointia, vaikka näiden muutosten vaikutukset eivät ole vielä tiedossa;

| a) | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen antaman tunnustuksen pyrkimyksistä parantaa sekä maksujen jälkeen toimitettuja tarkastuksia koskevaa jäsenvaltioiden raportointia että toimitettujen asiakirjojen seurantaa ja tarkastelua.
  Komissio arvioi, että se saa riittävästi tietoa testatuista toimista ja havaituista sääntöjenvastaisuuksista.
  Raportointia on edelleen parantanut asetuksen (EY) N:o 40/2006 käyttöön ottaminen, joka sallii sääntöjenvastaisuuksien tason arvioinnin kaikkien menoluokkien osalta. |
| --- | --- |

a)

Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen antaman tunnustuksen pyrkimyksistä parantaa sekä maksujen jälkeen toimitettuja tarkastuksia koskevaa jäsenvaltioiden raportointia että toimitettujen asiakirjojen seurantaa ja tarkastelua.

Komissio arvioi, että se saa riittävästi tietoa testatuista toimista ja havaituista sääntöjenvastaisuuksista.

Raportointia on edelleen parantanut asetuksen (EY) N:o 40/2006 käyttöön ottaminen, joka sallii sääntöjenvastaisuuksien tason arvioinnin kaikkien menoluokkien osalta.

| b) | oli tehnyt jälleen kolmeen jäsenvaltioon erityisiä tarkastuskäyntejä tarkastaakseen asetuksen täytäntöönpanoa. Kyseiset käynnit eivät kattaneet kaikkia riskejä tai riittävää määrää jäsenvaltioiden toimittamia tarkastuksia, joiden tavoitteena oli arvioida asetuksen täytäntöönpanon noudattamista ja tarkastusten laatua. Kolmen muun tarkastuksen tavoitteena oli arvioida uusien jäsenvaltioiden valmiutta soveltaa asetusta, ja 19:llä sääntöjenmukaisuutta koskevalla tarkastuksella tutkittiin vähintään yksi maksujen suorittamisen jälkeen tehty tarkastus. Kyseisten sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten metodologia tai raportointi ei ole vielä vakiomuotoista tarkastuksen kohteena olleiden tarkastusten osalta, mikä haittaa vertailtavuutta ja asianmukaista analysointia; |
| --- | --- |

b)

oli tehnyt jälleen kolmeen jäsenvaltioon erityisiä tarkastuskäyntejä tarkastaakseen asetuksen täytäntöönpanoa. Kyseiset käynnit eivät kattaneet kaikkia riskejä tai riittävää määrää jäsenvaltioiden toimittamia tarkastuksia, joiden tavoitteena oli arvioida asetuksen täytäntöönpanon noudattamista ja tarkastusten laatua. Kolmen muun tarkastuksen tavoitteena oli arvioida uusien jäsenvaltioiden valmiutta soveltaa asetusta, ja 19:llä sääntöjenmukaisuutta koskevalla tarkastuksella tutkittiin vähintään yksi maksujen suorittamisen jälkeen tehty tarkastus. Kyseisten sääntöjenmukaisuutta koskevien tarkastusten metodologia tai raportointi ei ole vielä vakiomuotoista tarkastuksen kohteena olleiden tarkastusten osalta, mikä haittaa vertailtavuutta ja asianmukaista analysointia;

| b) | Komission mielestä maksujen jälkeen tehtyjä tarkastuksia koskevien arviointien määrä vuonna 2005 oli riittävä ja tarkastustoiminnan tavoitteiden mukainen.
  Komissio on tehnyt vuonna 2006 jo kolme maksujen jälkeen tehtyä tarkastusta koskevaa erityistä virkamatkaa Italiaan, Tanskaan ja Alankomaihin asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti. Muita tarkastuskäyntejä on suunniteltu syksyksi 2006. Vaatimustenmukaisuutta arvioivat yksiköt ovat vuonna 2006 jatkaneet asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamisen tarkastamista osana tarkastuskäyntejään, jotka käsittelevät yksittäisten alojen erityiskysymyksiä. |
| --- | --- |

b)

Komission mielestä maksujen jälkeen tehtyjä tarkastuksia koskevien arviointien määrä vuonna 2005 oli riittävä ja tarkastustoiminnan tavoitteiden mukainen.

Komissio on tehnyt vuonna 2006 jo kolme maksujen jälkeen tehtyä tarkastusta koskevaa erityistä virkamatkaa Italiaan, Tanskaan ja Alankomaihin asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisesti. Muita tarkastuskäyntejä on suunniteltu syksyksi 2006. Vaatimustenmukaisuutta arvioivat yksiköt ovat vuonna 2006 jatkaneet asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamisen tarkastamista osana tarkastuskäyntejään, jotka käsittelevät yksittäisten alojen erityiskysymyksiä.

| c) | oli ryhtynyt arvioimaan tiettyjen jäsenvaltioiden suunniteltujen tarkastusten viivästymisten laajuutta (jotka on tuotu esille tilintarkastustuomioistuimen aikaisemmissa kertomuksissa). Alustavien tulosten perusteella voidaan todeta, että neljä jäsenvaltiota ei ole toteuttanut vähimmäismäärää vaadittuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavia tarkastuksia, mutta tähän mennessä korjaavia toimia ei ole toteutettu; |
| --- | --- |

c)

oli ryhtynyt arvioimaan tiettyjen jäsenvaltioiden suunniteltujen tarkastusten viivästymisten laajuutta (jotka on tuotu esille tilintarkastustuomioistuimen aikaisemmissa kertomuksissa). Alustavien tulosten perusteella voidaan todeta, että neljä jäsenvaltiota ei ole toteuttanut vähimmäismäärää vaadittuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavia tarkastuksia, mutta tähän mennessä korjaavia toimia ei ole toteutettu;

| c) | Komissio on jo arvioinut viivästymisen laajuuden. Tilanteen korjaamiseksi on aloitettu tarkastuskäynnit kahteen jäsenvaltioon, joissa on eniten suorittamattomia tarkastuksia. Näitä kahta jäsenvaltiota on kehotettu laatimaan toimintasuunnitelmat tarkastusrästien selvittämiseksi. Nämä suunnitelmat, joihin sisältyy selkeä laskelma suorittamattomista tarkastuksista suhteessa käytettävissä oleviin resursseihin ja selvät aikarajat, on toimitettava komissiolle. Niiden täytäntöönpanoa seurataan tarkasti. |
| --- | --- |

c)

Komissio on jo arvioinut viivästymisen laajuuden. Tilanteen korjaamiseksi on aloitettu tarkastuskäynnit kahteen jäsenvaltioon, joissa on eniten suorittamattomia tarkastuksia. Näitä kahta jäsenvaltiota on kehotettu laatimaan toimintasuunnitelmat tarkastusrästien selvittämiseksi. Nämä suunnitelmat, joihin sisältyy selkeä laskelma suorittamattomista tarkastuksista suhteessa käytettävissä oleviin resursseihin ja selvät aikarajat, on toimitettava komissiolle. Niiden täytäntöönpanoa seurataan tarkasti.

| d) | ei ole kyennyt täysin arvioimaan kuinka hyvin asetuksella on onnistuttu havaitsemaan ja perimään takaisin sääntöjenvastaisia maksuja (37)
   (38). |
| --- | --- |

d)

ei ole kyennyt täysin arvioimaan kuinka hyvin asetuksella on onnistuttu havaitsemaan ja perimään takaisin sääntöjenvastaisia maksuja (37)
   (38).

| d) | Komissio arvioi, että se voi mitata, kuinka hyvin asetuksella on onnistuttu havaitsemaan mahdollisesti sääntöjenvastaisia maksuja. |
| --- | --- |

d)

Komissio arvioi, että se voi mitata, kuinka hyvin asetuksella on onnistuttu havaitsemaan mahdollisesti sääntöjenvastaisia maksuja.

| 5.39. | Vuoden 2003 työhönsä liittyvänä seurantatoimena tilintarkastustuomioistuin teki uudelleen tarkastuskäynnin seitsemään jäsenvaltioon arvioidakseen saavutettua edistystä. Vaikka seurannan yhteydessä todettiinkin, että sen kohteena olevien tarkastusten laatu oli yleisesti parantunut, kyseisten tarkastusten yhteydessä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien takaisinperinnässä oli edelleen puutteita eikä suunniteltuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettuja tarkastuksia ollut saatu ajoissa päätökseen. Kahdessa jäsenvaltiossa oli edelleen tarkastusten vähimmäismäärä jäänyt saavuttamatta. |
| --- | --- |

5.39.

Vuoden 2003 työhönsä liittyvänä seurantatoimena tilintarkastustuomioistuin teki uudelleen tarkastuskäynnin seitsemään jäsenvaltioon arvioidakseen saavutettua edistystä. Vaikka seurannan yhteydessä todettiinkin, että sen kohteena olevien tarkastusten laatu oli yleisesti parantunut, kyseisten tarkastusten yhteydessä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien takaisinperinnässä oli edelleen puutteita eikä suunniteltuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettuja tarkastuksia ollut saatu ajoissa päätökseen. Kahdessa jäsenvaltiossa oli edelleen tarkastusten vähimmäismäärä jäänyt saavuttamatta.

| 5.39. | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen antaman tunnustuksen tehdyistä parannuksista. |
| --- | --- |

5.39.

Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen antaman tunnustuksen tehdyistä parannuksista.

Sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperintä ei ole maksujen jälkeen toimitettujen tarkastusten tekijöiden vastuulla vaan maksavien virastojen vastuulla.

Komissio on aloittanut korjaavat toimenpiteet kahdessa jäsenvaltiossa suoritettavien tarkastusten toistuvien viiveiden osalta, kuten vastauksessa kohtaan 5.38 c) kuvattiin.

| 5.40. | Vuoden 2005 tapahtumia koskevat maksujen suorittamisen jälkeen tehtävät tarkastukset toteutetaan asetuksen mukaisesti heinäkuun 2006 ja heinäkuun 2007 välisenä aikana. Tarkastukset voivat kattaa muitakin kuin varainhoitovuoden 2005 aikana toteutuneita tapahtumia. Tulokset toimitetaan komissiolle 1. tammikuuta 2008 mennessä. Tämän jälkeen komissio tutkii tulokset ja saattaa päättää menojen jättämisestä yhteisön rahoituksen ulkopuolelle. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta EMOTR-tapahtumista varainhoitovuodelta 2005. |
| --- | --- |

5.40.

Vuoden 2005 tapahtumia koskevat maksujen suorittamisen jälkeen tehtävät tarkastukset toteutetaan asetuksen mukaisesti heinäkuun 2006 ja heinäkuun 2007 välisenä aikana. Tarkastukset voivat kattaa muitakin kuin varainhoitovuoden 2005 aikana toteutuneita tapahtumia. Tulokset toimitetaan komissiolle 1. tammikuuta 2008 mennessä. Tämän jälkeen komissio tutkii tulokset ja saattaa päättää menojen jättämisestä yhteisön rahoituksen ulkopuolelle. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta EMOTR-tapahtumista varainhoitovuodelta 2005.

| 5.40. | Komissio arvioi, että maksujen jälkeen toimitettujen tarkastusten pohjalta voidaan saada varmuus, koska tarkastusjärjestelmä itsessään on toiminnallinen. Asetuksessa (ETY) N:o 4045/89 säädetään myös maatalousmenojen johdonmukaiseen hallinnointi- ja valvontajärjestelmään sisältyvästä jälkivalvontajärjestelmästä, kuten kohdan 5.59 vastauksessa on yksityiskohtaisesti kuvattu. Se merkitsee lisätasoa, joka täydentää maksujen ennakkotarkastusvalvontaa (joka useimpien toimenpiteiden osalta antaakin riittävän varmuuden). |
| --- | --- |

5.40.

Komissio arvioi, että maksujen jälkeen toimitettujen tarkastusten pohjalta voidaan saada varmuus, koska tarkastusjärjestelmä itsessään on toiminnallinen. Asetuksessa (ETY) N:o 4045/89 säädetään myös maatalousmenojen johdonmukaiseen hallinnointi- ja valvontajärjestelmään sisältyvästä jälkivalvontajärjestelmästä, kuten kohdan 5.59 vastauksessa on yksityiskohtaisesti kuvattu. Se merkitsee lisätasoa, joka täydentää maksujen ennakkotarkastusvalvontaa (joka useimpien toimenpiteiden osalta antaakin riittävän varmuuden).

| 5.41. | Komissiota ja jäsenvaltioita koskevat tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat, että vaikka maksujen suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten järjestelmä onkin parantunut, eräissä jäsenvaltioissa toteutettujen tarkastusten viivästyminen rajoittaa varmuuden saamista aikaisempina vuosina näissä jäsenvaltioissa suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

5.41.

Komissiota ja jäsenvaltioita koskevat tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat, että vaikka maksujen suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten järjestelmä onkin parantunut, eräissä jäsenvaltioissa toteutettujen tarkastusten viivästyminen rajoittaa varmuuden saamista aikaisempina vuosina näissä jäsenvaltioissa suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 5.41. | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen antaman tunnustuksen tehdyistä parannuksista. Komissio kuitenkin katsoo, että suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voidaan saada varmuus. |
| --- | --- |

5.41.

Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen antaman tunnustuksen tehdyistä parannuksista. Komissio kuitenkin katsoo, että suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voidaan saada varmuus.

Kuten vastauksessa kohtaan 5.59 on kuvattu, maatalousmenojen johdonmukainen hallinto- ja valvontajärjestelmä antaa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta.

Asetuksessa (EY) N:o 4045/89 säädetään jälkivalvontajärjestelmästä, joka itse asiassa merkitsee lisätasoa ennen maksujen suorittamista tehtävien tarkastusten valvonnassa.

Komission toteuttama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

| 5.42. | Maatalouden alalla toteutettavan jaetun hallinnoinnin asianmukaisen valvonnan yhteisenä keskeisenä osatekijänä komissio pitää tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yksiköiden toimittamia tarkastuksia, joiden perusteella se tekee tilien tarkastamista ja hyväksymistä sekä sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset. |
| --- | --- |

5.42.

Maatalouden alalla toteutettavan jaetun hallinnoinnin asianmukaisen valvonnan yhteisenä keskeisenä osatekijänä komissio pitää tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yksiköiden toimittamia tarkastuksia, joiden perusteella se tekee tilien tarkastamista ja hyväksymistä sekä sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset.

| 5.43. | Komission tekemä vuotuinen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätös perustuu todistuksen myöntävien elinten työhön ja todistuksiin. Todistukset sisältävät lausuman, ovatko tilit todenperäiset, täydelliset ja tarkat ja ovatko maksajavirastot kyenneet varmistamaan, että maksujen yhteensopivuus yhteisön sääntöjen kanssa on tarkastettu. Komission vuotuinen tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös koskee tilejä ja sitä käsitellään ensimmäisessä luvussa. Päätös jättää yhteisön sääntöjen vastaisesti toteutetut menot rahoituksen ulkopuolelle tehdään myöhemmässä vaiheessa (ks. sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset). Siihen asti menot ovat luonteeltaan alustavia (ks. myös tämän kertomuksen kohdat 1.57, ja 1.64–1.66). |
| --- | --- |

5.43.

Komission tekemä vuotuinen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätös perustuu todistuksen myöntävien elinten työhön ja todistuksiin. Todistukset sisältävät lausuman, ovatko tilit todenperäiset, täydelliset ja tarkat ja ovatko maksajavirastot kyenneet varmistamaan, että maksujen yhteensopivuus yhteisön sääntöjen kanssa on tarkastettu. Komission vuotuinen tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös koskee tilejä ja sitä käsitellään ensimmäisessä luvussa. Päätös jättää yhteisön sääntöjen vastaisesti toteutetut menot rahoituksen ulkopuolelle tehdään myöhemmässä vaiheessa (ks. sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset). Siihen asti menot ovat luonteeltaan alustavia (ks. myös tämän kertomuksen kohdat 1.57, ja 1.64–1.66).

| 5.43. | Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelystä huolimatta komissio arvioi, että menot eivät ole luonteeltaan alustavia. |
| --- | --- |

5.43.

Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelystä huolimatta komissio arvioi, että menot eivät ole luonteeltaan alustavia.

Todistuksen myöntävät elimet

| 5.44. | Todistuksen myöntävien elinten kertomuksissa saattaa tulla esille maksajavirastojen hallinto- ja valvontajärjestelmän ongelmia, mutta niiden avulla ei voida saada varmuutta viljelijöille ja muille toimijoille suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (39), koska todistuksen myöntävä elin ei yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikalla. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi yhtenäistä tarkastusmallia koskevassa lausunnossaan, kyseisenlaisten tarkastusten toimittaminen lujittaisi ja selkeyttäisi YMP:n menojen vastuuketjua. Se lisäisi komission saamaa varmuutta toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

5.44.

Todistuksen myöntävien elinten kertomuksissa saattaa tulla esille maksajavirastojen hallinto- ja valvontajärjestelmän ongelmia, mutta niiden avulla ei voida saada varmuutta viljelijöille ja muille toimijoille suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (39), koska todistuksen myöntävä elin ei yleensä tarkasta EU-tukihakemuksia paikalla. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi yhtenäistä tarkastusmallia koskevassa lausunnossaan, kyseisenlaisten tarkastusten toimittaminen lujittaisi ja selkeyttäisi YMP:n menojen vastuuketjua. Se lisäisi komission saamaa varmuutta toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 5.44. | Komission katsantokannan mukaan maatalousmenojen johdonmukainen hallinto- ja valvontajärjestelmä, kuten vastauksessa kohtaan 5.59 on yksityiskohtaisesti kuvattu, antaa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta. Parantaakseen ja vahvistaakseen tätä järjestelmää edelleen komissio on valmis toteuttamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todistuksen myöntävien elinten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset. Tätä tavoitetta varten uusissa raportointiohjeissa todistuksen myöntäviltä elimiltä edellytetään yksityiskohtaisempaa arviota maksajavirastojen hallinnollisesta valmiudesta paikalla tehtävien tarkastusten osalta. Niiden on saatava varmuus siitä, onko paikalla tehtäviä tarkastuksia varten käytetty järjestelmä toiminut tyydyttävästi arvioimalla yksityiskohtaisesti esimerkiksi valvontatilastojen tarkkuutta, ohjeita ja oppaita, henkilöresursseja, tarkastajien koulutusta ja valmiuksia, toimeksiannon saaneiden laitosten kanssa tehtyjä sopimuksia, maksajaviraston käyttämiä valvonta- ja ohjausjärjestelmiä, seuraamusten soveltamista jne. |
| --- | --- |

5.44.

Komission katsantokannan mukaan maatalousmenojen johdonmukainen hallinto- ja valvontajärjestelmä, kuten vastauksessa kohtaan 5.59 on yksityiskohtaisesti kuvattu, antaa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta. Parantaakseen ja vahvistaakseen tätä järjestelmää edelleen komissio on valmis toteuttamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todistuksen myöntävien elinten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset. Tätä tavoitetta varten uusissa raportointiohjeissa todistuksen myöntäviltä elimiltä edellytetään yksityiskohtaisempaa arviota maksajavirastojen hallinnollisesta valmiudesta paikalla tehtävien tarkastusten osalta. Niiden on saatava varmuus siitä, onko paikalla tehtäviä tarkastuksia varten käytetty järjestelmä toiminut tyydyttävästi arvioimalla yksityiskohtaisesti esimerkiksi valvontatilastojen tarkkuutta, ohjeita ja oppaita, henkilöresursseja, tarkastajien koulutusta ja valmiuksia, toimeksiannon saaneiden laitosten kanssa tehtyjä sopimuksia, maksajaviraston käyttämiä valvonta- ja ohjausjärjestelmiä, seuraamusten soveltamista jne.

| 5.45. | Tilintarkastustuomioistuin tutki 31 maksajavirastoa (40) koskevat kertomukset tarkastaakseen maksajavirastojen sisäisen valvonnan järjestelmiä; tämän perusteella voidaan todeta, että useimmat todistuksen myöntävien elinten havaitsemat keskeiset puutteet liittyivät maksuja koskeviin tarkastuksiin ja menettelyihin, kirjanpitoon (mukaan lukien saamiset) sekä tehtävien delegointiin (41); lisäksi neljässä maksajavirastossa oli vähintään neljä keskeistä hyväksymisperusteisiin liittyvää puutetta (42). Komissio luottaa todistuksen myöntävien elinten työhön tarkastamalla niiden kertomukset ja todistukset, mutta se ei tee paikan päällä järjestelmällisesti arviointeja todistuksen myöntävien elinten työstä (43). |
| --- | --- |

5.45.

Tilintarkastustuomioistuin tutki 31 maksajavirastoa (40) koskevat kertomukset tarkastaakseen maksajavirastojen sisäisen valvonnan järjestelmiä; tämän perusteella voidaan todeta, että useimmat todistuksen myöntävien elinten havaitsemat keskeiset puutteet liittyivät maksuja koskeviin tarkastuksiin ja menettelyihin, kirjanpitoon (mukaan lukien saamiset) sekä tehtävien delegointiin (41); lisäksi neljässä maksajavirastossa oli vähintään neljä keskeistä hyväksymisperusteisiin liittyvää puutetta (42). Komissio luottaa todistuksen myöntävien elinten työhön tarkastamalla niiden kertomukset ja todistukset, mutta se ei tee paikan päällä järjestelmällisesti arviointeja todistuksen myöntävien elinten työstä (43).

| 5.45. | Uudessa komission asetuksessa (EY) N:o 885/2006 on maksajaviraston valvontaa koskevia vaatimuksia huomattavasti kiristetty velvoittamalla jäsenvaltioita jatkuvasti valvomaan kyseisiä virastojaan ja luomaan tiedonvaihtojärjestelmän mahdollisia sääntöjenvastaisia tapauksia varten. On otettava käyttöön menettely tällaisten tapausten käsittelemiseksi, ja siihen olisi liitettävä velvoite laatia suunnitelma havaittujen puutteiden korjaamiseksi tietyn määräajan kuluessa. Sellaisten maksajavirastojen maksamiin menoihin, jotka ovat edelleen jäsenvaltiossa hyväksyttyjä, vaikka ne eivät ole panneet täytäntöön asianomaista korjaussuunnitelmaa vahvistetussa määräajassa, olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädettyä sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä. |
| --- | --- |

5.45.

Uudessa komission asetuksessa (EY) N:o 885/2006 on maksajaviraston valvontaa koskevia vaatimuksia huomattavasti kiristetty velvoittamalla jäsenvaltioita jatkuvasti valvomaan kyseisiä virastojaan ja luomaan tiedonvaihtojärjestelmän mahdollisia sääntöjenvastaisia tapauksia varten. On otettava käyttöön menettely tällaisten tapausten käsittelemiseksi, ja siihen olisi liitettävä velvoite laatia suunnitelma havaittujen puutteiden korjaamiseksi tietyn määräajan kuluessa. Sellaisten maksajavirastojen maksamiin menoihin, jotka ovat edelleen jäsenvaltiossa hyväksyttyjä, vaikka ne eivät ole panneet täytäntöön asianomaista korjaussuunnitelmaa vahvistetussa määräajassa, olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 1290/2005 31 artiklassa säädettyä sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyä.

Vaikka todistuksen myöntävien elinten työn järjestelmällinen arviointi aloitettiin vuoden 2005 lopulla, komissio on tehnyt niihin tarkastuksia ja arvioinut niiden työtä vuodesta 1996 alkaen, jolloin aloitettiin uusi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely.

Vuoden 2006 tarkastuskäyntiohjelma, joka perustuu yksityiskohtaiseen riskianalyysiin, sisältää viisi tarkastuskäyntiä todistuksen myöntäviin elimiin. Tarkastukset kohdistuvat niihin elimiin, joissa on havaittu tiettyjä ongelmia. Lisäksi tehdään tarkastuskäyntejä seitsemään maksajavirastoon.

Sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset

| 5.46. | Sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten tavoitteena on jättää sellaiset menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle, joista komissio on todennut ettei niitä ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Käytössä olevia menettelyitä ei ole laadittu sellaisiksi, joiden avulla voitaisiin varmistua siitä, että kyseinen tavoite voitaisiin saavuttaa lopullisille edunsaajille (viljelijöille ja alan toimijoille) suoritettujen maksujen tasolla. Säännönmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät useimmiten pikemminkin valvontajärjestelmien puutteita koskeviin kiinteämääräisiin korjauksiin kuin yksittäisten sääntöjenvastaisten maksujen vaikutuksen arviointiin. Sen vuoksi sääntöjenvastaisia maksuja ei todennäköisesti saada perittyä takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn avulla. Jotta lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voitaisiin saada luotettavaa tietoa, pääjohtajan olisi: |
| --- | --- |

5.46.

Sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten tavoitteena on jättää sellaiset menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle, joista komissio on todennut ettei niitä ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti. Käytössä olevia menettelyitä ei ole laadittu sellaisiksi, joiden avulla voitaisiin varmistua siitä, että kyseinen tavoite voitaisiin saavuttaa lopullisille edunsaajille (viljelijöille ja alan toimijoille) suoritettujen maksujen tasolla. Säännönmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät useimmiten pikemminkin valvontajärjestelmien puutteita koskeviin kiinteämääräisiin korjauksiin kuin yksittäisten sääntöjenvastaisten maksujen vaikutuksen arviointiin. Sen vuoksi sääntöjenvastaisia maksuja ei todennäköisesti saada perittyä takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn avulla. Jotta lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voitaisiin saada luotettavaa tietoa, pääjohtajan olisi:

| a) | toteutettava toimenpiteitä, jotta todistuksen myöntävät elimet voisivat laajentaa tarkastuksensa koskemaan lopullisia edunsaajia, joko ulottamalla otosten tarkastukset myös viljelijöiden tasolle tai lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tilastojen sekä maksujen suorittamisen jälkeen suoritettujen tarkastusten varmentamista ja validointia; tai |
| --- | --- |

a)

toteutettava toimenpiteitä, jotta todistuksen myöntävät elimet voisivat laajentaa tarkastuksensa koskemaan lopullisia edunsaajia, joko ulottamalla otosten tarkastukset myös viljelijöiden tasolle tai lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tilastojen sekä maksujen suorittamisen jälkeen suoritettujen tarkastusten varmentamista ja validointia; tai

| b) | kehotettava henkilöstöään varmentamaan asianmukaisella otantamenetelmällä kyseisen varainhoitovuoden toimien laillisuus ja asianmukaisuus lopullisen edunsaajan tasolla. |
| --- | --- |

b)

kehotettava henkilöstöään varmentamaan asianmukaisella otantamenetelmällä kyseisen varainhoitovuoden toimien laillisuus ja asianmukaisuus lopullisen edunsaajan tasolla.

Yhtenäistä tarkastusmallia koskevan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon periaatteiden mukaisesti komission tulisi mahdollisuuksien mukaan ottaa huomioon nykyisin käytössä olevat hallinto- ja valvontajärjestelmät, kuten yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä.

| 5.46 ja 5.47. | Kuten tilintarkastustuomioistuin aiheellisesti muistuttaa, sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen tavoitteena on jättää yhteisörahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti, ja näin suojata komission talousarviota menoilta, joita ei kuulu siitä rahoittaa. Se ei suinkaan ole mekanismi, jolla sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti takaisinperintä on pelkästään jäsenvaltion vastuulla, kuten asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdassa selvästi todetaan. |
| --- | --- |

5.46 ja 5.47.

Kuten tilintarkastustuomioistuin aiheellisesti muistuttaa, sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen tavoitteena on jättää yhteisörahoituksen ulkopuolelle menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti, ja näin suojata komission talousarviota menoilta, joita ei kuulu siitä rahoittaa. Se ei suinkaan ole mekanismi, jolla sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti takaisinperintä on pelkästään jäsenvaltion vastuulla, kuten asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdassa selvästi todetaan.

Komissio arvioi, että tämän määritelmän perusteella sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen tavoite saavutetaan nykyisellä lähestymistavalla, jossa tarkastetaan jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät. Puutteita havaittaessa sovelletaan rahoitusoikaisuja, jotka voidaan tehdä kiinteämääräisinä, jos EMOTR:lle aiheutuneiden tappioiden määrää ei voida tarkasti selvittää. Tilintarkastustuomioistuin on tunnustanut tällaisen lähestymistavan vaikuttavuuden ja tehokkuuden oman kertomuksensa kohdassa 6.35.

Kuten tilintarkastustuomioistuin itse korostaa kohdassa 6.35, rahoitusoikaisut ovat tärkeä väline, kun jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmiä parannetaan ja siten estetään tai havaitaan ja peritään takaisin sääntöjenvastaiset maksut lopullisilta tuensaajilta. Sääntöjenmukaisuuden tarkastamisella edistetään siis epäsuorasti lopullisten tuensaajien tasolla tapahtuvien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta.

Sääntöjenvastaisuuksien tasoa arvioidaan jo tietyillä menoalueilla. Jäsenvaltioiden suorittamien 47 000 satunnaisotannalla tehtyjen tarkastusten perusteella esimerkiksi aluetukien osalta arvioitu virhe on 1,95 prosenttia. Tämä on hyvin laaja ja edustava otos. Yhtenäisen tarkastusmallin mukaisesti ei vaikuttaisi kustannustehokkaalta, jos komissio valitsisi erillisen otannan varmentaakseen menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden. Kustannustehokkaampi tapa on, että komissio luottaa maksajavirastojen tekemään työhön ja keskittää tarkastustyönsä jäsenvaltioiden käyttämiin menojen valvontajärjestelmiin.

Parantaakseen ja vahvistaakseen järjestelmää kohtuullisen varmuuden takaamiseksi komissio on valmis toteuttamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todistuksen myöntävien elinten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset (katso vastaus kohtaan 5.44).

Rahoitusoikaisun syistä riippuu, siirretäänkö oikaisun rasite kansalliseen talousarvioon vai lopullisille tuensaajille.

| 5.47. | Rahoituskorjaukset eivät ole keino periä takaisin edunsaajille suoritettuja sääntöjenvastaisia maksuja, mikä kuuluu jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Näiden korjausten kustannukset suoritetaan jäsenvaltioiden varoista, eivätkä ne useimmiten vaikuta suoraan tukea saaneisiin edunsaajiin (viljelijöihin ja muihin alan toimijoihin). |
| --- | --- |

5.47.

Rahoituskorjaukset eivät ole keino periä takaisin edunsaajille suoritettuja sääntöjenvastaisia maksuja, mikä kuuluu jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Näiden korjausten kustannukset suoritetaan jäsenvaltioiden varoista, eivätkä ne useimmiten vaikuta suoraan tukea saaneisiin edunsaajiin (viljelijöihin ja muihin alan toimijoihin).

| 5.48. | Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät yleensä usean vuoden menoihin ja päätökset tehdään muutaman vuoden viipeellä. Näin ollen vuonna 2005 tehtyihin sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä tehdyt korjaukset liittyvät lopullisille edunsaajille vuotta 2005 aikaisempina vuosina suoritettuihin YMP:n maksuihin. Vuoden 2005 menojen jättämisestä rahoituksen ulkopuolelle päätetään vasta tulevina vuosina. Varainhoitovuoden 2005 loppuun mennessä tilien tarkastamista ja hyväksymistä ei ollut vielä saatu päätökseen vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. |
| --- | --- |

5.48.

Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät yleensä usean vuoden menoihin ja päätökset tehdään muutaman vuoden viipeellä. Näin ollen vuonna 2005 tehtyihin sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä tehdyt korjaukset liittyvät lopullisille edunsaajille vuotta 2005 aikaisempina vuosina suoritettuihin YMP:n maksuihin. Vuoden 2005 menojen jättämisestä rahoituksen ulkopuolelle päätetään vasta tulevina vuosina. Varainhoitovuoden 2005 loppuun mennessä tilien tarkastamista ja hyväksymistä ei ollut vielä saatu päätökseen vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta.

| 5.48. | Komissio haluaisi siirtyä eteenpäin, joten pitkäaikaisimmat ratkaisematta olevat tapaukset tutkittiin tarkoin, kun vuoden 2006 maatalousmenoja koskevaa tarkastusohjelmaa laadittiin. Kesäkuun 2006 tilanteen mukaan 97 prosenttia vuonna 2001 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallittiin rahoitusoikaisut vuoteen 1999 asti) ja 94 prosenttia vuonna 2002 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallittiin rahoitusoikaisut vuoteen 2000 asti) on saatu päätökseen. Vielä keskeneräinen rahoitusoikaisu arvioidaan enimmillään 41 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 1999 ja enimmillään 126 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 2000. Vuoden 2003 tarkastuksista on saatettu päätökseen 83 prosenttia ja vuoden 2004 tarkastuksista 84 prosenttia. |
| --- | --- |

5.48.

Komissio haluaisi siirtyä eteenpäin, joten pitkäaikaisimmat ratkaisematta olevat tapaukset tutkittiin tarkoin, kun vuoden 2006 maatalousmenoja koskevaa tarkastusohjelmaa laadittiin. Kesäkuun 2006 tilanteen mukaan 97 prosenttia vuonna 2001 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallittiin rahoitusoikaisut vuoteen 1999 asti) ja 94 prosenttia vuonna 2002 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallittiin rahoitusoikaisut vuoteen 2000 asti) on saatu päätökseen. Vielä keskeneräinen rahoitusoikaisu arvioidaan enimmillään 41 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 1999 ja enimmillään 126 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 2000. Vuoden 2003 tarkastuksista on saatettu päätökseen 83 prosenttia ja vuoden 2004 tarkastuksista 84 prosenttia.

Varainhoitovuosia 2001–2005 koskevista oikaisuista päätetään tulevissa sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä, kuten vuoden 2005 toimintakertomuksessa selvästi määrätään. Tämä tieto esitetään komission kirjanpitojärjestelmässä ehdollisena omaisuuseränä.

Sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn monivuotisuus, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa, ei kuitenkaan vaikuta tästä menettelystä saatavaan varmuuteen varainhoitovuoden 2005 osalta. Koska komission tarkastukset kattavat jäsenvaltioiden hallinnointi- ja valvontajärjestelmät, niistä saadaan tietoja sekä tarkastetuista menoista että sen lisäksi epäsuorasti tietoja myös kyseisten järjestelmien kattamista tulevista menoista.

Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavien komission yksiköiden tarkastus

| 5.49. | Tilintarkastustuomioistuin toimitti vuonna 2005 tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavien komission yksiköiden tarkastuksen. Tarkastuksessa tutkittiin henkilöstön jakautumista ja tarkasteltiin vuosina 2004 ja 2005 toimitetuista sääntöjenmukaisuutta koskevista tarkastuksista poimittua otosta (44). |
| --- | --- |

5.49.

Tilintarkastustuomioistuin toimitti vuonna 2005 tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavien komission yksiköiden tarkastuksen. Tarkastuksessa tutkittiin henkilöstön jakautumista ja tarkasteltiin vuosina 2004 ja 2005 toimitetuista sääntöjenmukaisuutta koskevista tarkastuksista poimittua otosta (44).

| 5.50. | Tarkastuksen avulla havaittiin seuraavat keskeiset puutteet: |
| --- | --- |

5.50.

Tarkastuksen avulla havaittiin seuraavat keskeiset puutteet:

| 5.50. | |
| --- | --- |

5.50.

| a) | komissio ei pystynyt antamaan näyttöä siitä, että se ottaa keskeisen riskianalyysinsa järjestelmällisesti huomioon osoittaessaan henkilöstöä erilaisiin tarkastettaviin toimiin; |
| --- | --- |

a)

komissio ei pystynyt antamaan näyttöä siitä, että se ottaa keskeisen riskianalyysinsa järjestelmällisesti huomioon osoittaessaan henkilöstöä erilaisiin tarkastettaviin toimiin;

| a) | Sääntöjenmukaisuuden tarkastamistyössä (pois suljettuna suorat menot) nykyinen jako kolmeen eri yksikköön heijastaa yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvien tukitoimien pääluokkia: perinteiset markkinamekanismit, suora tulotuki yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä sekä maaseudun kehittämistoimet. Henkilöstöä kohdennettaessa eri yksikköihin varmistettiin, että jokaisen yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvan kolmen päätukitoimialueen osalta voidaan tehdä riittävä määrä sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia.
  Pääosaston keskitetty riskianalyysi on ensisijaisesti väline tarkastettavien tukitoimien valitsemiseksi. Kohdentamismenettelyssä otetaan huomioon myös monia muita tekijöitä, joihin sovelletaan erityistä riskianalyysiä, kuten asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamista koskevat tarkastukset, tilien varmennus, Sapard-akkreditointi, hallinnolliset ja valvontatoimet sekä henkilökunnan kokemus ja käytettävyys. Tämä on johtanut usean vuoden aikana voimavarojen siirtoon tiimien ja yksikköjen välillä, ja henkilöstön kohdentamisen arviointi on jatkuva prosessi. |
| --- | --- |

a)

Sääntöjenmukaisuuden tarkastamistyössä (pois suljettuna suorat menot) nykyinen jako kolmeen eri yksikköön heijastaa yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvien tukitoimien pääluokkia: perinteiset markkinamekanismit, suora tulotuki yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä sekä maaseudun kehittämistoimet. Henkilöstöä kohdennettaessa eri yksikköihin varmistettiin, että jokaisen yhteiseen maatalouspolitiikkaan kuuluvan kolmen päätukitoimialueen osalta voidaan tehdä riittävä määrä sääntöjenmukaisuutta koskevia tarkastuksia.

Pääosaston keskitetty riskianalyysi on ensisijaisesti väline tarkastettavien tukitoimien valitsemiseksi. Kohdentamismenettelyssä otetaan huomioon myös monia muita tekijöitä, joihin sovelletaan erityistä riskianalyysiä, kuten asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamista koskevat tarkastukset, tilien varmennus, Sapard-akkreditointi, hallinnolliset ja valvontatoimet sekä henkilökunnan kokemus ja käytettävyys. Tämä on johtanut usean vuoden aikana voimavarojen siirtoon tiimien ja yksikköjen välillä, ja henkilöstön kohdentamisen arviointi on jatkuva prosessi.

| b) | kaikkia asiaankuuluvia riskejä ja keskeisiä valvontamenettelyitä ei ollut katettu kuudessa tutkituista sääntöjenmukaisuutta koskevista tarkastuksista eikä tähän annettu asianmukaisia perusteluita; |
| --- | --- |

b)

kaikkia asiaankuuluvia riskejä ja keskeisiä valvontamenettelyitä ei ollut katettu kuudessa tutkituista sääntöjenmukaisuutta koskevista tarkastuksista eikä tähän annettu asianmukaisia perusteluita;

| b) | Komission maatalousmenoja koskeva tarkastustyö, joka käsitti 177 paikalla tehtyä tarkastusta vuonna 2004 ja 163 paikalla tehtyä tarkastusta 2005, perustuu käytettävissä oleviin henkilöstövoimavaroihin ja riskianalyysiin. Tältä pohjalta vastuussa oleva pääosasto valitsee tietyt tarkastettavat riskit ja olennaiset valvontatoimet, jotka arvioidaan asiaankuuluvimmiksi kyseiselle tutkimukselle. Tällainen rajaus on täysin tavanomainen ja hyväksytty tarkastuskäytäntö. Kolmessa tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamasta kuudesta tapauksesta tarkastuskäynnin suunnitteluasiakirja tarjosi selkeän rajauksen. Kolmessa muussa tapauksessa rajaus johtui olosuhteista, joihin tarkastajien valvonta ei ulottunut. |
| --- | --- |

b)

Komission maatalousmenoja koskeva tarkastustyö, joka käsitti 177 paikalla tehtyä tarkastusta vuonna 2004 ja 163 paikalla tehtyä tarkastusta 2005, perustuu käytettävissä oleviin henkilöstövoimavaroihin ja riskianalyysiin. Tältä pohjalta vastuussa oleva pääosasto valitsee tietyt tarkastettavat riskit ja olennaiset valvontatoimet, jotka arvioidaan asiaankuuluvimmiksi kyseiselle tutkimukselle. Tällainen rajaus on täysin tavanomainen ja hyväksytty tarkastuskäytäntö. Kolmessa tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamasta kuudesta tapauksesta tarkastuskäynnin suunnitteluasiakirja tarjosi selkeän rajauksen. Kolmessa muussa tapauksessa rajaus johtui olosuhteista, joihin tarkastajien valvonta ei ulottunut.

| c) | yksityiskohtaisia tarkastusohjelmia ei ollut käytetty viidessä tutkituista tarkastuksista tai niiden käytöstä ei ollut riittävästi todentavaa aineistoa. |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaisia tarkastusohjelmia ei ollut käytetty viidessä tutkituista tarkastuksista tai niiden käytöstä ei ollut riittävästi todentavaa aineistoa.

| c) | Komissio katsoo, että sen tarkastustyö on kaiken kaikkiaan hyvin tallennettu asiakirjoihin ja tarjoaa riittävän näytön tehdyistä tarkastuksista ja niiden pohjalta tehtävistä johtopäätöksistä.
  Komissio on kuitenkin aina valmis kehittämään edelleen tarkastuksiin liittyviä asiakirjoja. Tässä yhteydessä viitataan sisäisen tarkastuksen suositusten käyttöönottoon vuonna 2005 (katso seuraava kohta). |
| --- | --- |

c)

Komissio katsoo, että sen tarkastustyö on kaiken kaikkiaan hyvin tallennettu asiakirjoihin ja tarjoaa riittävän näytön tehdyistä tarkastuksista ja niiden pohjalta tehtävistä johtopäätöksistä.

Komissio on kuitenkin aina valmis kehittämään edelleen tarkastuksiin liittyviä asiakirjoja. Tässä yhteydessä viitataan sisäisen tarkastuksen suositusten käyttöönottoon vuonna 2005 (katso seuraava kohta).

| 5.51. | Kyseiset havainnot rajoittavat jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien moitteetonta toimintaa koskevia päätelmiä sekä sääntöjenmukaisuutta koskevista tarkastuksista saatavaa varmuutta. Tilintarkastustuomioistuin vahvistaa vuonna 2004 valmistuneessa, komission maatalouden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön laatimassa kertomuksessa esitetyt päätelmät (45). Maatalouden pääosaston pääjohtajalle toimitettu loppukertomus ei sisältänyt näitä päätelmiä koskevaa erimielisyyttä. |
| --- | --- |

5.51.

Kyseiset havainnot rajoittavat jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien moitteetonta toimintaa koskevia päätelmiä sekä sääntöjenmukaisuutta koskevista tarkastuksista saatavaa varmuutta. Tilintarkastustuomioistuin vahvistaa vuonna 2004 valmistuneessa, komission maatalouden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön laatimassa kertomuksessa esitetyt päätelmät (45). Maatalouden pääosaston pääjohtajalle toimitettu loppukertomus ei sisältänyt näitä päätelmiä koskevaa erimielisyyttä.

| 5.51. | Komissio on edelleen vakuuttunut siitä, että sääntöjenmukaisuutta arvioivat tarkastukset ovat keskeisiä maatalousmenojen koko hallinto- ja valvontajärjestelmässä, kuten vastauksessa kysymykseen 5.59 on yksityiskohtaisesti kuvattu, ja että sen tarkastustyö on riittävän laadukasta edistämään tästä järjestelmästä saatavaa kohtuullista varmuutta. Menetelmien kehittäminen on kuitenkin jatkuva prosessi, ja sisäisen tarkastuksen loppuraporttiin liittyvä seurantaraportti, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa, vahvistaa että 2005 on todettu merkittäviä parannuksia. |
| --- | --- |

5.51.

Komissio on edelleen vakuuttunut siitä, että sääntöjenmukaisuutta arvioivat tarkastukset ovat keskeisiä maatalousmenojen koko hallinto- ja valvontajärjestelmässä, kuten vastauksessa kysymykseen 5.59 on yksityiskohtaisesti kuvattu, ja että sen tarkastustyö on riittävän laadukasta edistämään tästä järjestelmästä saatavaa kohtuullista varmuutta. Menetelmien kehittäminen on kuitenkin jatkuva prosessi, ja sisäisen tarkastuksen loppuraporttiin liittyvä seurantaraportti, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa, vahvistaa että 2005 on todettu merkittäviä parannuksia.

Päätelmät ja suositukset

| 5.52. | Aikaisempien vuosien tavoin tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaiken käytettävissä olevan todentavan aineiston perusteella, että yleisesti ottaen YMP:n menot sisälsivät edelleen olennaisessa määrin virheitä, joita ei valvontajärjestelmillä voitu havaita tai estää. YMP:n tärkeimpien menojen luokkiin liittyy eriasteisia riskejä ja puutteita. |
| --- | --- |

5.52.

Aikaisempien vuosien tavoin tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaiken käytettävissä olevan todentavan aineiston perusteella, että yleisesti ottaen YMP:n menot sisälsivät edelleen olennaisessa määrin virheitä, joita ei valvontajärjestelmillä voitu havaita tai estää. YMP:n tärkeimpien menojen luokkiin liittyy eriasteisia riskejä ja puutteita.

| 5.52. | Komissio katsoo, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla hallinnoitujen ja valvottujen maatalousmenojen osalta tilanne on tyydyttävä, ja tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat riskit keskittyvät muihin yhteisen maatalouspolitiikan toimiin. Tällä hetkellä yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa noin 67 prosenttia EMOTR:n tukiosaston menoista. Yhteisessä maatalouspolitiikassa vuosina 2003 ja 2004 tehdyt uudistukset vähentävät kokonaisriskiä edelleen, kun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kattamien menojen osuus kasvaa noin 89 prosenttiin vuoteen 2013 mennessä. |
| --- | --- |

5.52.

Komissio katsoo, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla hallinnoitujen ja valvottujen maatalousmenojen osalta tilanne on tyydyttävä, ja tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat riskit keskittyvät muihin yhteisen maatalouspolitiikan toimiin. Tällä hetkellä yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa noin 67 prosenttia EMOTR:n tukiosaston menoista. Yhteisessä maatalouspolitiikassa vuosina 2003 ja 2004 tehdyt uudistukset vähentävät kokonaisriskiä edelleen, kun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kattamien menojen osuus kasvaa noin 89 prosenttiin vuoteen 2013 mennessä.

Komissio analysoi tarvittaessa asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat virheet, joista jotkut voivat johtaa rahoitusoikaisuihin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

Käytetyt järjestelmät mahdollistavat tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaan hallinnan. Niissä tapauksissa, joissa järjestelmiä ei sovelleta asianmukaisesti, komissio tekee rahoitusoikaisut tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä. Tästä ovat osoituksena tilintarkastustuomioistuimen omat havainnot yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltamisessa.

| 5.53. | Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla hallinnoitujen ja valvottujen YMP:n menojen määrä oli EU-15-maissa 25 500 miljoonaa euroa ja uusissa jäsenvaltioissa 1 400 miljoonaa euroa. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä rajoittaa asianmukaisesti sovellettuna tehokkaasti virheiden tai sääntöjenvastaisten menojen riskiä. Näin ei ole kuitenkaan Kreikassa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien uusien jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät eivät ole vielä luotettavia – havaittiin, että varsinkaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään tallennetuilla tiedoilla sekä tukihakemuksissa pyydetyillä tiedoilla ei pystytä riittävän hyvin varmistamaan järjestelmällisesti viljelylohkojen moitteetonta tunnistamista. Tämä puute heikentää hallinnollisten tarkastusten ja paikalla toimitettujen tarkastusten vaikuttavuutta, ja mittauspoikkeamia oli sovellettu virheellisesti. |
| --- | --- |

5.53.

Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla hallinnoitujen ja valvottujen YMP:n menojen määrä oli EU-15-maissa 25 500 miljoonaa euroa ja uusissa jäsenvaltioissa 1 400 miljoonaa euroa. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä rajoittaa asianmukaisesti sovellettuna tehokkaasti virheiden tai sääntöjenvastaisten menojen riskiä. Näin ei ole kuitenkaan Kreikassa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien uusien jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät eivät ole vielä luotettavia – havaittiin, että varsinkaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään tallennetuilla tiedoilla sekä tukihakemuksissa pyydetyillä tiedoilla ei pystytä riittävän hyvin varmistamaan järjestelmällisesti viljelylohkojen moitteetonta tunnistamista. Tämä puute heikentää hallinnollisten tarkastusten ja paikalla toimitettujen tarkastusten vaikuttavuutta, ja mittauspoikkeamia oli sovellettu virheellisesti.

| 5.53. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on tehokas valvontaväline rajoitettaessa sääntöjenvastaisten menojen riskiä. |
| --- | --- |

5.53.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on tehokas valvontaväline rajoitettaessa sääntöjenvastaisten menojen riskiä.

Vuonna 2005 komissio jatkoi Kreikan osalta parannettua tarkastusohjelmaansa ja muita valvontatoimia, ja komission aloitteesta Kreikan viranomaiset ovat käynnistäneet puutteisiin kohdistuvan toimintasuunnitelman (katso vastaus kohtaan 5.10). Komissio hyväksyy eräät tuomioistuimen uusien jäsenvaltioiden LPIS-järjestelmää koskevista havainnoista, mutta heikkouksien katsotaan olevan suhteellisen vähäisiä ottaen huomioon yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän muuten onnistuneen toteutuksen. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamia alkuvaikeuksia käsitellään maatalousmenojen rutiinitarkastusten aikana, jolloin kaikkiin uusiin jäsenvaltioihin on kohdistettu paikalla toteutettavia tarkastuksia ainakin kerran vuosina 2004–2005.

| 5.54. | Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulokset koskevat viljelijöille suoritettujen maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta, mutta riippumaton elin on varmentanut ja validoinut nämä maksut riittämättömällä tavalla. Todistuksen myöntävien elinten tarkastuksilla ei voida saada varmuutta viljelijöiden ja muiden toimijoiden esittämistä tukihakemuksista, koska EU-tukihakemuksia ei yleensä tarkasteta paikalla. |
| --- | --- |

5.54.

Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulokset koskevat viljelijöille suoritettujen maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta, mutta riippumaton elin on varmentanut ja validoinut nämä maksut riittämättömällä tavalla. Todistuksen myöntävien elinten tarkastuksilla ei voida saada varmuutta viljelijöiden ja muiden toimijoiden esittämistä tukihakemuksista, koska EU-tukihakemuksia ei yleensä tarkasteta paikalla.

| 5.54. | Komission katsantokannan mukaan maatalousmenojen johdonmukainen hallinto- ja valvontajärjestelmä, kuten vastauksessa kohtaan 5.59 on yksityiskohtaisesti kuvattu, antaa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta. |
| --- | --- |

5.54.

Komission katsantokannan mukaan maatalousmenojen johdonmukainen hallinto- ja valvontajärjestelmä, kuten vastauksessa kohtaan 5.59 on yksityiskohtaisesti kuvattu, antaa kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta.

Parantaakseen ja vahvistaakseen järjestelmää kohtuullisen varmuuden takaamiseksi komissio on valmis toteuttamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todistuksen myöntävien elinten olisi ponnisteltava enemmän (katso vastaus kohtaan 5.44).

| 5.55. | Jatkuvat valvontajärjestelmien puutteet oliiviöljyalalla, maaseudun kehittämisen ja vientitukien aloilla osoittavat, että niitä koskeviin maksuihin liittyy laittomuuden tai sääntöjenvastaisuuden riski. Tilintarkastustuomioistuimen omat tarkastukset ovat osoittaneet, että riskit ovat todellisia. Tämä on erityisen ilmeistä oliiviöljyalalla, jossa paikkatietojärjestelmän epäluotettavuus asettaa kyseenalaiseksi oliivinviljelijöille tulevaisuudessa maksettavan tilatuen perustan. |
| --- | --- |

5.55.

Jatkuvat valvontajärjestelmien puutteet oliiviöljyalalla, maaseudun kehittämisen ja vientitukien aloilla osoittavat, että niitä koskeviin maksuihin liittyy laittomuuden tai sääntöjenvastaisuuden riski. Tilintarkastustuomioistuimen omat tarkastukset ovat osoittaneet, että riskit ovat todellisia. Tämä on erityisen ilmeistä oliiviöljyalalla, jossa paikkatietojärjestelmän epäluotettavuus asettaa kyseenalaiseksi oliivinviljelijöille tulevaisuudessa maksettavan tilatuen perustan.

| 5.55. | Komissio on tietoinen oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän puutteista, ja se kantaa huolta tilintarkastustuomioistuimen tavoin uudistuksen toteutuksesta. Komissio on esittänyt jäsenvaltioille suosituksia tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä. Kun uusien ohjelmien menot on selvitetty, EMOTR:oon kohdistuva riski arvioidaan. Tämä saattaa johtaa rahoitusoikaisuihin. |
| --- | --- |

5.55.

Komissio on tietoinen oliivinviljelyalan paikkatietojärjestelmän puutteista, ja se kantaa huolta tilintarkastustuomioistuimen tavoin uudistuksen toteutuksesta. Komissio on esittänyt jäsenvaltioille suosituksia tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjen yhteydessä. Kun uusien ohjelmien menot on selvitetty, EMOTR:oon kohdistuva riski arvioidaan. Tämä saattaa johtaa rahoitusoikaisuihin.

| 5.56. | Vaikka tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien ja maksujen jälkeen suoritettavien tarkastusten tavoitteena on yhteisön sääntöjen vastaisten menojen jättäminen rahoituksen ulkopuolelle, niille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ei ole nykyisin onnistuttu lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen tasolla. YMP:n puitteissa rahoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen taso ei ole komission tiedossa eikä se ole sitä arvioinut (46). Sen vuoksi on epäselvää, onko näiden järjestelmien avulla takaisin perittyjen sääntöjenvastaisten maksujen osuus riittävä. |
| --- | --- |

5.56.

Vaikka tilien tarkastamis- ja hyväksymisjärjestelmien ja maksujen jälkeen suoritettavien tarkastusten tavoitteena on yhteisön sääntöjen vastaisten menojen jättäminen rahoituksen ulkopuolelle, niille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa ei ole nykyisin onnistuttu lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen tasolla. YMP:n puitteissa rahoitettujen sääntöjenvastaisten maksujen taso ei ole komission tiedossa eikä se ole sitä arvioinut (46). Sen vuoksi on epäselvää, onko näiden järjestelmien avulla takaisin perittyjen sääntöjenvastaisten maksujen osuus riittävä.

| 5.56. | Komissio arvioi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn vaikuttavaksi ja tehokkaaksi välineeksi jättää yhteisörahoituksen ulkopuolelle menot, jotka eivät ole yhteisön sääntöjen mukaisia. Tilintarkastustuomioistuin itse vahvisti tämän oman kertomuksensa kohdassa 6.35. |
| --- | --- |

5.56.

Komissio arvioi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn vaikuttavaksi ja tehokkaaksi välineeksi jättää yhteisörahoituksen ulkopuolelle menot, jotka eivät ole yhteisön sääntöjen mukaisia. Tilintarkastustuomioistuin itse vahvisti tämän oman kertomuksensa kohdassa 6.35.

Komissio arvioi kaikki rahoitusoikaisut tiettynä vuonna samoin kuin lopullisiin tuensaajiin kansallisella tasolla kohdistetut pakotteet antaakseen luotettavan arvion sääntöjenvastaisten maksujen kokonaistasosta.

| 5.57. | Sääntöjenmukaisuutta koskevia komission päätöksiä ei ole saatu valmiiksi vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. Koska vuoden 2005 menoja koskevat päätökset tehdään tulevaisuudessa, menot ovat alustavia ja varmuus yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voidaan saada vasta sen jälkeen, kun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on saatu kokonaisuudessaan valmiiksi. |
| --- | --- |

5.57.

Sääntöjenmukaisuutta koskevia komission päätöksiä ei ole saatu valmiiksi vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. Koska vuoden 2005 menoja koskevat päätökset tehdään tulevaisuudessa, menot ovat alustavia ja varmuus yhteisöjen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta voidaan saada vasta sen jälkeen, kun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely on saatu kokonaisuudessaan valmiiksi.

| 5.57. | Komissio haluaisi siirtyä eteenpäin, joten pitkäaikaisimmat ratkaisematta olevat tapaukset tutkittiin tarkoin, kun vuoden 2006 maatalousmenoja koskevaa tarkastusohjelmaa laadittiin. Kesäkuun 2006 tilanteen mukaan 97 prosenttia vuonna 2001 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallitaan rahoitusoikaisut vuoteen 1999 asti) ja 94 prosenttia vuonna 2002 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallitaan rahoitusoikaisut vuoteen 2000 asti) on saatu päätökseen. Vielä keskeneräinen rahoitusoikaisu arvioidaan enimmillään 41 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 1999 ja enimmillään 126 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 2000. Vuoden 2003 tarkastuksista on saatettu päätökseen 83 prosenttia ja vuoden 2004 tarkastuksista 84 prosenttia. |
| --- | --- |

5.57.

Komissio haluaisi siirtyä eteenpäin, joten pitkäaikaisimmat ratkaisematta olevat tapaukset tutkittiin tarkoin, kun vuoden 2006 maatalousmenoja koskevaa tarkastusohjelmaa laadittiin. Kesäkuun 2006 tilanteen mukaan 97 prosenttia vuonna 2001 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallitaan rahoitusoikaisut vuoteen 1999 asti) ja 94 prosenttia vuonna 2002 tehdyistä tarkastuksista (joissa sallitaan rahoitusoikaisut vuoteen 2000 asti) on saatu päätökseen. Vielä keskeneräinen rahoitusoikaisu arvioidaan enimmillään 41 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 1999 ja enimmillään 126 miljoonan euron suuruiseksi vuodelle 2000. Vuoden 2003 tarkastuksista on saatettu päätökseen 83 prosenttia ja vuoden 2004 tarkastuksista 84 prosenttia.

Varainhoitovuosia 2001–2005 koskevista oikaisuista päätetään tulevissa sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä, kuten vuoden 2005 toimintakertomuksessa selvästi määrätään. Tämä tieto esitetään komission kirjanpitojärjestelmässä ehdollisena omaisuuseränä.

Huolimatta siitä, että rahoitusoikaisut ovat edelleen kesken vuoden 2001 ja myöhempien budjettivuosien osalta, komissio katsoo saaneensa riittävästi tietoja saavuttaakseen kohtuullisen varmuuden maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (katso tarkemmin vastaus kohtaan 5.59).

Sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn monivuotisuus ei sitä paitsi vaikuta tästä menettelystä saatavaan varmuuteen varainhoitovuoden 2005 osalta. Koska komission tarkastukset kattavat jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät, niistä saadaan tietoja sekä tarkastetuista menoista että sen lisäksi epäsuorasti tietoja myös kyseisten järjestelmien kattamista tulevista menoista.

| 5.58. | Komission tulisi jatkaa asiaankuuluvien jäsenvaltioiden viranomaisten tukemista, jotta voitaisiin varmistaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön Kreikassa ja että havaitut puutteet korjataan uusissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

5.58.

Komission tulisi jatkaa asiaankuuluvien jäsenvaltioiden viranomaisten tukemista, jotta voitaisiin varmistaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön Kreikassa ja että havaitut puutteet korjataan uusissa jäsenvaltioissa.

| 5.59. | Komission tulisi varmistaa, että valvontajärjestelmät antavat varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisen edunsaajan tasolla, ja pyrkiä varmistamaan, että sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Sen tulisi arvioida sääntöjenvastaisten maksujen arvo: |
| --- | --- |

5.59.

Komission tulisi varmistaa, että valvontajärjestelmät antavat varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisen edunsaajan tasolla, ja pyrkiä varmistamaan, että sääntöjenvastaiset maksut peritään takaisin. Sen tulisi arvioida sääntöjenvastaisten maksujen arvo:

| a) | toteuttamalla toimenpiteitä, jotta todistuksen myöntävät elimet voisivat laajentaa tarkastuksensa koskemaan lopullisia edunsaajia, joko ulottamalla otosten tarkastukset myös viljelijöiden tasolle tai lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisiin tarkastuksiin liittyvien tilastojen sekä maksujen suorittamisen jälkeen suoritettujen tarkastusten varmentamista ja validointia; tai |
| --- | --- |

a)

toteuttamalla toimenpiteitä, jotta todistuksen myöntävät elimet voisivat laajentaa tarkastuksensa koskemaan lopullisia edunsaajia, joko ulottamalla otosten tarkastukset myös viljelijöiden tasolle tai lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisiin tarkastuksiin liittyvien tilastojen sekä maksujen suorittamisen jälkeen suoritettujen tarkastusten varmentamista ja validointia; tai

| b) | kehottamalla henkilöstöään varmentamaan asianmukaisella otantamenetelmällä kyseisen varainhoitovuoden toimien laillisuus ja asianmukaisuus lopullisen edunsaajan tasolla. |
| --- | --- |

b)

kehottamalla henkilöstöään varmentamaan asianmukaisella otantamenetelmällä kyseisen varainhoitovuoden toimien laillisuus ja asianmukaisuus lopullisen edunsaajan tasolla.

| 5.59. | Komissio arvioi saaneensa riittävästi tietoja saavuttaakseen kohtuullisen varmuuden maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja varmistaakseen sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnän. |
| --- | --- |

5.59.

Komissio arvioi saaneensa riittävästi tietoja saavuttaakseen kohtuullisen varmuuden maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja varmistaakseen sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnän.

Kattava hallinto- ja valvontajärjestelmä on olemassa ja perustuu neljään tasoon:

| a) | pakollinen hallinnollinen rakenne jäsenvaltioiden tasolla, jossa painopiste on maksajavirastoissa ja korkean tason viranomaisessa, jolla on valtuudet myöntää ja peruuttaa maksajan hyväksyntä. Päätös hyväksynnän antamiseen perustuu ulkopuolisen tarkastuselimen yksityiskohtaiseen arvioon, |
| --- | --- |

a)

pakollinen hallinnollinen rakenne jäsenvaltioiden tasolla, jossa painopiste on maksajavirastoissa ja korkean tason viranomaisessa, jolla on valtuudet myöntää ja peruuttaa maksajan hyväksyntä. Päätös hyväksynnän antamiseen perustuu ulkopuolisen tarkastuselimen yksityiskohtaiseen arvioon,

| b) | näiden maksajavirastojen soveltamat yksityiskohtaiset tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät, jotka perustuvat kutakin tukijärjestelmää varten luotuihin yhteisiin piirteisiin ja erityissääntöihin, |
| --- | --- |

b)

näiden maksajavirastojen soveltamat yksityiskohtaiset tarkastus- ja seuraamusjärjestelmät, jotka perustuvat kutakin tukijärjestelmää varten luotuihin yhteisiin piirteisiin ja erityissääntöihin,

| c) | virallisten tarkastuselinten ja erityisviranomaisten tekemät jälkitarkastukset (asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaiset tarkastukset), |
| --- | --- |

c)

virallisten tarkastuselinten ja erityisviranomaisten tekemät jälkitarkastukset (asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaiset tarkastukset),

| d) | komission suorittama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (sekä vuosittainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen että monivuotinen sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen). |
| --- | --- |

d)

komission suorittama tilien tarkastaminen ja hyväksyminen (sekä vuosittainen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen että monivuotinen sääntöjenmukaisuuden tarkastaminen).

Nämä neljä tasoa luovat johdonmukaisen järjestelmän maatalousmenojen hallinnointiin ja valvontaan ja antavat komissiolle kohtuullisen varmuuden maataloudessa tehtyjen toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän virheriskin tehokkaasta hallinnasta.

Sääntöjenvastaisuuden tasoa voidaan arvioida taloudellisesti tärkeimpien toimien, erityisesti yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän, osalta. Komissio työskentelee parantaakseen muita toimia koskevien tietojen laatua.

Parantaakseen ja vahvistaakseen järjestelmää kohtuullisen varmuuden takaamiseksi komissio on valmis toteuttamaan tilintarkastustuomioistuimen suosituksen siitä, että todistuksen myöntävien elinten olisi tehtävä enemmän työtä varmentaakseen ja vahvistaakseen tarkastustilastot ja maksujen jälkeen tehdyt tarkastukset (katso vastaus kohtaan 5.44).

| 5.60. | Kuten viime vuonna todettiin, komission olisi korostettava erityisesti maksujen suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten merkitystä sääntöjenvastaisten YMP:n maksujen tunnistamisessa puuttumalla jäsenvaltioilta pyydettyjen tietojen riittämättömyyteen, joka liittyy varsinkin tarkastettujen toimien ja budjettikohdittain havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoon. |
| --- | --- |

5.60.

Kuten viime vuonna todettiin, komission olisi korostettava erityisesti maksujen suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten merkitystä sääntöjenvastaisten YMP:n maksujen tunnistamisessa puuttumalla jäsenvaltioilta pyydettyjen tietojen riittämättömyyteen, joka liittyy varsinkin tarkastettujen toimien ja budjettikohdittain havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoon.

| 5.60. | Komissio on jo aloittanut toimet kehittääkseen maksujen jälkeen toimitettuja tarkastuksia koskevaa jäsenvaltioiden raportointia muokkaamalla oikeudellista kehystä. Tarkastettujen toimien ja budjettikohdittain havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoa koskevat parannukset on otettu mukaan asetuksen (EY) N:o 4/2004 muutoksiin, jotka on otettu käyttöön 10. tammikuuta 2006 julkaistulla asetuksella (EY) N:o 40/2006. |
| --- | --- |

5.60.

Komissio on jo aloittanut toimet kehittääkseen maksujen jälkeen toimitettuja tarkastuksia koskevaa jäsenvaltioiden raportointia muokkaamalla oikeudellista kehystä. Tarkastettujen toimien ja budjettikohdittain havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvoa koskevat parannukset on otettu mukaan asetuksen (EY) N:o 4/2004 muutoksiin, jotka on otettu käyttöön 10. tammikuuta 2006 julkaistulla asetuksella (EY) N:o 40/2006.

| 5.61. | Komission olisi tutkittava syyt siihen, miksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän satunnaisotantaan perustuvien pinta-alatarkastusten virhemäärät ovat edelleenkin suuremmat kuin riskianalyysiin perustuvien pinta-alatarkastusten. |
| --- | --- |

5.61.

Komission olisi tutkittava syyt siihen, miksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän satunnaisotantaan perustuvien pinta-alatarkastusten virhemäärät ovat edelleenkin suuremmat kuin riskianalyysiin perustuvien pinta-alatarkastusten.

| 5.61. | Komission tarkastukset ovat osoittaneet, että eräissä jäsenvaltioissa kaukokartoitustarkastukset kirjattiin satunnaisotannalla, vaikka maanviljelijät oli valittu riskianalyysin perusteella vyöhykkeen sisältä. Tässä on sen vuoksi tilastollinen vääristymä. Kun tarkastellaan kahdesta eri valintatyypistä saatujen tulosten välisiä eroja ja suodatetaan pois virheellisestä raportoinnista aiheutunut vinoutuma, komission analyysistä käy ilmi, että vain Tanskassa satunnaisotannasta saadut tulokset ovat korkeammat kuin riskiin perustuvassa valinnassa (Kreikkaa ei oteta huomioon). Tämä seikka on tarkastettava. |
| --- | --- |

5.61.

Komission tarkastukset ovat osoittaneet, että eräissä jäsenvaltioissa kaukokartoitustarkastukset kirjattiin satunnaisotannalla, vaikka maanviljelijät oli valittu riskianalyysin perusteella vyöhykkeen sisältä. Tässä on sen vuoksi tilastollinen vääristymä. Kun tarkastellaan kahdesta eri valintatyypistä saatujen tulosten välisiä eroja ja suodatetaan pois virheellisestä raportoinnista aiheutunut vinoutuma, komission analyysistä käy ilmi, että vain Tanskassa satunnaisotannasta saadut tulokset ovat korkeammat kuin riskiin perustuvassa valinnassa (Kreikkaa ei oteta huomioon). Tämä seikka on tarkastettava.

Komissio on jo ryhtynyt jatkotoimiin täsmällisemmän raportoinnin kehittämiseksi (katso kohtaa 5.8).

| 5.62. | Komissiolle suositellaan YMP:n menojen tarkastusten parantamista niillä aloilla, joilla ilmenee merkittäviä puutteita. |
| --- | --- |

5.62.

Komissiolle suositellaan YMP:n menojen tarkastusten parantamista niillä aloilla, joilla ilmenee merkittäviä puutteita.

| 5.62. | Komissio on sitoutunut käsittelemään edelleen olemassa olevia puutteita, kuten yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltaminen Kreikassa. Yhteisessä maatalouspolitiikassa vuonna 2003 ja Välimeren tuotteiden osalta vuonna 2004 tehdyt uudistukset vähentävät kokonaisriskiä lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kattamia menoja 89 prosenttiin vuoteen 2013 mennessä. |
| --- | --- |

5.62.

Komissio on sitoutunut käsittelemään edelleen olemassa olevia puutteita, kuten yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltaminen Kreikassa. Yhteisessä maatalouspolitiikassa vuonna 2003 ja Välimeren tuotteiden osalta vuonna 2004 tehdyt uudistukset vähentävät kokonaisriskiä lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän kattamia menoja 89 prosenttiin vuoteen 2013 mennessä.

| 5.63. | Neuvoston esittämän pyynnön mukaisesti (47) komission olisi eroteltava toisaalta mitkä ovat varmennetut menot (joihin on tehty tarvittaessa korjauksia) joiden osalta komissio voi antaa (tai jättää antamatta) kohtuullisen varmuuden, sekä toisaalta menot, joiden osalta varmennusta jatketaan (ja tehdään mahdollisia korjauksia myöhemmin) (ks. myös tämän kertomuksen kohdat 1.57 ja 1.64–1.66). |
| --- | --- |

5.63.

Neuvoston esittämän pyynnön mukaisesti (47) komission olisi eroteltava toisaalta mitkä ovat varmennetut menot (joihin on tehty tarvittaessa korjauksia) joiden osalta komissio voi antaa (tai jättää antamatta) kohtuullisen varmuuden, sekä toisaalta menot, joiden osalta varmennusta jatketaan (ja tehdään mahdollisia korjauksia myöhemmin) (ks. myös tämän kertomuksen kohdat 1.57 ja 1.64–1.66).

| 5.63. | Komissio katsoo, että ei olisi asianmukaista tehdä tilintarkastustuomioistuimen esittämää eroa jo varmennettujen menojen ja sellaisten menojen välillä, joiden osalta varmennusta jatketaan. Ottaen huomioon sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn monivuotisuus, sellaisen eron tekeminen olisi pitkälti sattumanvaraista, ja se myös haittaisi jäsenvaltioiden puolustautumisoikeutta tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

5.63.

Komissio katsoo, että ei olisi asianmukaista tehdä tilintarkastustuomioistuimen esittämää eroa jo varmennettujen menojen ja sellaisten menojen välillä, joiden osalta varmennusta jatketaan. Ottaen huomioon sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettelyn monivuotisuus, sellaisen eron tekeminen olisi pitkälti sattumanvaraista, ja se myös haittaisi jäsenvaltioiden puolustautumisoikeutta tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä.

Lisäksi komission tilinpäätös sisältää tarvittavat tiedot määristä, joita komissio vielä odottaa takaisin perittäviksi tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn kautta.

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Maaseudun kehittäminen: epäsuotuisten alueiden tuki

| 5.64. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä käsitteli epäsuotuisten alueiden tukemista. Keskeiset havainnot ja suositukset otettiin esille Euroopan parlamentin varainhoitovuoden 2002 talousarviota koskevassa vastuuvapausmenettelyssä (48) seuraavia seikkoja korostaen: |
| --- | --- |

5.64.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä käsitteli epäsuotuisten alueiden tukemista. Keskeiset havainnot ja suositukset otettiin esille Euroopan parlamentin varainhoitovuoden 2002 talousarviota koskevassa vastuuvapausmenettelyssä (48) seuraavia seikkoja korostaen:

| a) | komission olisi tarpeen toimittaa parlamentille kattava arviointikertomus tästä toimenpiteestä; |
| --- | --- |

a)

komission olisi tarpeen toimittaa parlamentille kattava arviointikertomus tästä toimenpiteestä;

| b) | komission olisi tarpeen hyväksyä ja täsmentää ajantasalle ”hyvän maatalouskäytännön” määritelmä, ja varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät sitä edellytyksenä jatkuvasti |
| --- | --- |

b)

komission olisi tarpeen hyväksyä ja täsmentää ajantasalle ”hyvän maatalouskäytännön” määritelmä, ja varmistaa, että jäsenvaltiot käyttävät sitä edellytyksenä jatkuvasti

| c) | komission olisi arvioitava perusteellisesti kaikkien epäsuotuisten alueiden nykyinen luokitus. |
| --- | --- |

c)

komission olisi arvioitava perusteellisesti kaikkien epäsuotuisten alueiden nykyinen luokitus.

| 5.65. | Komissio ilmoitti vuoden 2002 vastuuvapausmenettelyn seurantaa koskevassa kertomuksessaan (49), että se valmisteli kyseistä järjestelmää koskevaa erityisarviointia ja että selvityksen tulokset tulisivat olemaan käytettävissä loppuvuodesta 2005. Sopimus tämän selvityksen tekemisestä allekirjoitettiin joulukuussa 2005 ja kertomus on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2006 loppuun mennessä ja julkaista vuoden 2007 alussa. |
| --- | --- |

5.65.

Komissio ilmoitti vuoden 2002 vastuuvapausmenettelyn seurantaa koskevassa kertomuksessaan (49), että se valmisteli kyseistä järjestelmää koskevaa erityisarviointia ja että selvityksen tulokset tulisivat olemaan käytettävissä loppuvuodesta 2005. Sopimus tämän selvityksen tekemisestä allekirjoitettiin joulukuussa 2005 ja kertomus on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2006 loppuun mennessä ja julkaista vuoden 2007 alussa.

| 5.66. | Maaseudun kehittämiseen tarkoitetusta tuesta kaudella 2007–2013 annettu uusi asetus (50) kattaa epäsuotuisia alueita koskevat toimenpiteet ja samassa yhteydessä on käsitelty kahta muuta vastuuvapauden myöntävän viranomaisen pyyntöä. |
| --- | --- |

5.66.

Maaseudun kehittämiseen tarkoitetusta tuesta kaudella 2007–2013 annettu uusi asetus (50) kattaa epäsuotuisia alueita koskevat toimenpiteet ja samassa yhteydessä on käsitelty kahta muuta vastuuvapauden myöntävän viranomaisen pyyntöä.

| 5.67. | Edellytys siitä, että epäsuotuisten alueiden viljelijöiden on luonnonhaittakorvauksia saadakseen noudatettava hyviä maatalouskäytäntöjä, ei ole enää tukikelpoisuuden edellytys. Viljelijöiden on sen sijaan noudatettava koko tilalla ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevia pakollisia vaatimuksia, joita on vuoden 2003 YMP:n uudistuksesta lähtien kutsuttu täydentäviksi ehdoiksi. |
| --- | --- |

5.67.

Edellytys siitä, että epäsuotuisten alueiden viljelijöiden on luonnonhaittakorvauksia saadakseen noudatettava hyviä maatalouskäytäntöjä, ei ole enää tukikelpoisuuden edellytys. Viljelijöiden on sen sijaan noudatettava koko tilalla ympäristöä ja eläinten hyvinvointia koskevia pakollisia vaatimuksia, joita on vuoden 2003 YMP:n uudistuksesta lähtien kutsuttu täydentäviksi ehdoiksi.

| 5.68. | Alueet, jotka voivat saada ”viljelijöille muilla haitta-alueilla kuin vuoristoalueilla maksettavia korvauksia”, määritellään maan tuottavuuden ja ilmasto-olosuhteiden perusteella, joten sosiaalis-taloudellisiin perusteisiin liittyvä näkökohta poistuu. Viljelijöille vuoristoalueilla (samoin kuin 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevilla alueilla) maksettavien luonnonhaittakorvausten käsite on säilytetty. |
| --- | --- |

5.68.

Alueet, jotka voivat saada ”viljelijöille muilla haitta-alueilla kuin vuoristoalueilla maksettavia korvauksia”, määritellään maan tuottavuuden ja ilmasto-olosuhteiden perusteella, joten sosiaalis-taloudellisiin perusteisiin liittyvä näkökohta poistuu. Viljelijöille vuoristoalueilla (samoin kuin 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevilla alueilla) maksettavien luonnonhaittakorvausten käsite on säilytetty.

| 5.68. | Seuraavaa ohjelmakautta koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaan alueilla, jotka oikeuttavat viljelijöille muilla luonnonhaitta-alueilla kuin vuoristoalueilla maksettaviin korvauksiin, on oltava merkittäviä luonnonhaittoja (erityisesti maaperän heikko tuottavuus tai epäsuotuisat ilmasto-olot) ja erityisiä haittoja, ja viljelyä olisi jatkettava näillä alueilla ympäristön säilyttämiseksi tai parantamiseksi, maaseudun ylläpitämiseksi ja alueen matkailumahdollisuuksien varjelemiseksi tai rannikoiden suojelemiseksi. |
| --- | --- |

5.68.

Seuraavaa ohjelmakautta koskevan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaan alueilla, jotka oikeuttavat viljelijöille muilla luonnonhaitta-alueilla kuin vuoristoalueilla maksettaviin korvauksiin, on oltava merkittäviä luonnonhaittoja (erityisesti maaperän heikko tuottavuus tai epäsuotuisat ilmasto-olot) ja erityisiä haittoja, ja viljelyä olisi jatkettava näillä alueilla ympäristön säilyttämiseksi tai parantamiseksi, maaseudun ylläpitämiseksi ja alueen matkailumahdollisuuksien varjelemiseksi tai rannikoiden suojelemiseksi.

| 5.69. | Täydentäviin ehtoihin liittyviä vaatimuksia lukuun ottamatta epäsuotuisten alueiden toimenpiteitä koskevien kaikkien muiden muutosten voimaantuloa on lykätty 1. tammikuuta 2010 saakka ja voimaantulo edellyttää komission ehdotukseen perustuvan neuvoston asetuksen antamista. Näin ollen nykyiset kriteerit alueen luokittelemiseksi epäsuotuisaksi pysyvät voimassa ainakin vuoteen 2010. |
| --- | --- |

5.69.

Täydentäviin ehtoihin liittyviä vaatimuksia lukuun ottamatta epäsuotuisten alueiden toimenpiteitä koskevien kaikkien muiden muutosten voimaantuloa on lykätty 1. tammikuuta 2010 saakka ja voimaantulo edellyttää komission ehdotukseen perustuvan neuvoston asetuksen antamista. Näin ollen nykyiset kriteerit alueen luokittelemiseksi epäsuotuisaksi pysyvät voimassa ainakin vuoteen 2010.

| 5.69. | Epäsuotuisten alueiden määritelmän osalta komission esitys (KOM(2004) 490 lopullinen) maaseudun tulevan kehittämisohjelman kehykseksi sisälsi ehdotuksen epäsuotuisiin alueisiin kuuluvien välimuotoalueiden määrittelemiseksi uudelleen. Erityisesti neuvosto kuitenkin vastusti ehdotusta voimakkaasti. |
| --- | --- |

5.69.

Epäsuotuisten alueiden määritelmän osalta komission esitys (KOM(2004) 490 lopullinen) maaseudun tulevan kehittämisohjelman kehykseksi sisälsi ehdotuksen epäsuotuisiin alueisiin kuuluvien välimuotoalueiden määrittelemiseksi uudelleen. Erityisesti neuvosto kuitenkin vastusti ehdotusta voimakkaasti.

Osana ehdotuksen lopullista kompromissia, joka on hyväksytty asetuksella (EY) N:o 1698/2005, sovittiin kysymyksen perusteellisesta analyysistä ennen kuin uudelleen määrittely tehdään.

Nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotto Euroopan unionissa

| 5.70. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 6/2004 tarkasteltiin nautaeläinten tunnistusjärjestelmää, jonka tavoitteena on taata nautaeläinten jäljitettävyys ja jota käytetään naudanlihapalkkioiden tukikelpoisuuden tarkastamiseen. Yhteisön lainsäädännöllä käyttöön otetussa järjestelmässä havaittiin tarkastuksen perusteella puutteita ja todettiin erityisesti ettei yhteisön sisällä tapahtuvien nautaeläinten siirtojen jäljitettävyydestä voitu saada varmuutta, koska yhteisön lainsäädännössä ei ole säädetty jäsenvaltioiden tietokantoihin sisältyvien tietojen yhdenmukaistamisesta tai vaihdosta. |
| --- | --- |

5.70.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 6/2004 tarkasteltiin nautaeläinten tunnistusjärjestelmää, jonka tavoitteena on taata nautaeläinten jäljitettävyys ja jota käytetään naudanlihapalkkioiden tukikelpoisuuden tarkastamiseen. Yhteisön lainsäädännöllä käyttöön otetussa järjestelmässä havaittiin tarkastuksen perusteella puutteita ja todettiin erityisesti ettei yhteisön sisällä tapahtuvien nautaeläinten siirtojen jäljitettävyydestä voitu saada varmuutta, koska yhteisön lainsäädännössä ei ole säädetty jäsenvaltioiden tietokantoihin sisältyvien tietojen yhdenmukaistamisesta tai vaihdosta.

| 5.70–5.72. | Vuonna 2004 komissio perusti Traces-tietojärjestelmän, jolla voidaan jäljittää eläinten siirtoja EU:n sisällä ja EU:n ulkopuolelta. Traces-tietojärjestelmä vahvistaa ja yksinkertaistaa eläinten kaupan nykyisiä seurantajärjestelmiä. Se tuli pakolliseksi kaikissa jäsenvaltioissa tammikuun 1. päivästä 2005 alkaen ja vastaa useimpia jäsenvaltioiden vaatimuksia ja tilintarkastustuomioistuimen suosituksia klassista sikaruttoepidemiaa koskevassa erityiskertomuksessa nro 1/2000. |
| --- | --- |

5.70–5.72.

Vuonna 2004 komissio perusti Traces-tietojärjestelmän, jolla voidaan jäljittää eläinten siirtoja EU:n sisällä ja EU:n ulkopuolelta. Traces-tietojärjestelmä vahvistaa ja yksinkertaistaa eläinten kaupan nykyisiä seurantajärjestelmiä. Se tuli pakolliseksi kaikissa jäsenvaltioissa tammikuun 1. päivästä 2005 alkaen ja vastaa useimpia jäsenvaltioiden vaatimuksia ja tilintarkastustuomioistuimen suosituksia klassista sikaruttoepidemiaa koskevassa erityiskertomuksessa nro 1/2000.

Neuvoston tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta nro 6/2004 tekemien päätelmien mukaisesti komissio on kehittänyt tarkempia ohjeita tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Helmikuun 14. päivänä 2005 komissio saattoi päätökseen valmisteluasiakirjan nautaeläintietokantojen vertailevasta analyysistä, jonka jäsenvaltiot ovat ottaneet myönteisesti vastaan ja jota käytetään kansallisten tietokantojen kehittämiseksi edelleen.

Lisäksi 26. tammikuuta 2005 komissio esitti kertomuksen parlamentille ja neuvostolle mahdollisuuksista ottaa käyttöön nautaeläinten elektroninen tunnistusjärjestelmä (KOM(2005) 9). Kertomuksessa on hahmoteltu erilaisia säädösehdotuksia, joista keskusteltiin neuvoston maatalouden erityiskomiteassa 7. päivänä maaliskuuta 2005. Asianmukaisen lakiehdotuksen valmistelussa komissio aikoo ottaa huomioon myös tietojenvaihdon kansallisten tietokantojen välillä.

| 5.71. | Neuvosto korosti varainhoitovuoden 2003 vastuuvapausmenettelyn yhteydessä (51) jäsenvaltioiden tietokantojen yhdenmukaistamista entistä enemmän. Euroopan parlamentti (52) kehotti komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen, jolla pystytään takaamaan kansallisten tietokantojen yhteensopivuus ja antamaan neuvoja tietojen vaihdosta. |
| --- | --- |

5.71.

Neuvosto korosti varainhoitovuoden 2003 vastuuvapausmenettelyn yhteydessä (51) jäsenvaltioiden tietokantojen yhdenmukaistamista entistä enemmän. Euroopan parlamentti (52) kehotti komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen, jolla pystytään takaamaan kansallisten tietokantojen yhteensopivuus ja antamaan neuvoja tietojen vaihdosta.

| 5.72. | Komissio hyväksyi tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 6/2004 esitetyt keskeiset havainnot. Se hyväksyi (53) ehdotuksen tietojen vaihdon järjestämiseksi ja laati valmisteluasiakirjan vertailevan analyysin (benchmarking) tekemiseksi kansallisista tietokannoista. Komissio ei ole ehdottanut uusia säädöksiä, vaikka jatkaakin tilanteen seuraamista. |
| --- | --- |

5.72.

Komissio hyväksyi tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 6/2004 esitetyt keskeiset havainnot. Se hyväksyi (53) ehdotuksen tietojen vaihdon järjestämiseksi ja laati valmisteluasiakirjan vertailevan analyysin (benchmarking) tekemiseksi kansallisista tietokannoista. Komissio ei ole ehdottanut uusia säädöksiä, vaikka jatkaakin tilanteen seuraamista.

| 5.73. | Tilintarkastustuomioistuin tutki teurastuspalkkiojärjestelmän täytäntöönpanoa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 6/2004 seurannan yhteydessä. Tämä järjestelmä on yksi nautaeläinten tunnistamisjärjestelmään perustuvista palkkiojärjestelmistä (54). Palkkiota maksetaan täysikasvuisten nautojen ja vasikoiden teurastuksesta tai EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä. |
| --- | --- |

5.73.

Tilintarkastustuomioistuin tutki teurastuspalkkiojärjestelmän täytäntöönpanoa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 6/2004 seurannan yhteydessä. Tämä järjestelmä on yksi nautaeläinten tunnistamisjärjestelmään perustuvista palkkiojärjestelmistä (54). Palkkiota maksetaan täysikasvuisten nautojen ja vasikoiden teurastuksesta tai EU:n ulkopuolelle suuntautuvasta viennistä.

| 5.74. | Tapa, jolla järjestelmä on laadittu, helpottaa maksajana toimivassa jäsenvaltiossa teurastetuista eläimistä suoritettujen maksujen asianmukaista valvontaa. Tarkastukset, jotka koskevat pientä osaa (tarkastetuilla alueilla keskimäärin 1,2 prosenttia) yhdessä jäsenvaltiossa teurastettuja ja toisesta jäsenvaltiosta palkkion saaneita eläimiä, eivät kuitenkaan ole yhtä tiukat. Tiedon siirto tällaisiin tapauksiin liittyneiden jäsenvaltioiden kesken on puutteellista eikä sen avulla voida varmistua siitä, että kaikki palkkiota koskevat edellytykset varmennetaan ennen maksujen suorittamista. Saksa ja Alankomaat maksoivat joissakin tapauksissa palkkion ennen kuin ne olivat saaneet maksua edeltävää teurastusvahvistusta toisesta jäsenvaltiosta. Tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista ainoastaan Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlannissa teurastettujen eläinten osalta) olivat järjestäneet automaattisen tietojenvaihdon asiaankuuluvien tietokantojen kesken. |
| --- | --- |

5.74.

Tapa, jolla järjestelmä on laadittu, helpottaa maksajana toimivassa jäsenvaltiossa teurastetuista eläimistä suoritettujen maksujen asianmukaista valvontaa. Tarkastukset, jotka koskevat pientä osaa (tarkastetuilla alueilla keskimäärin 1,2 prosenttia) yhdessä jäsenvaltiossa teurastettuja ja toisesta jäsenvaltiosta palkkion saaneita eläimiä, eivät kuitenkaan ole yhtä tiukat. Tiedon siirto tällaisiin tapauksiin liittyneiden jäsenvaltioiden kesken on puutteellista eikä sen avulla voida varmistua siitä, että kaikki palkkiota koskevat edellytykset varmennetaan ennen maksujen suorittamista. Saksa ja Alankomaat maksoivat joissakin tapauksissa palkkion ennen kuin ne olivat saaneet maksua edeltävää teurastusvahvistusta toisesta jäsenvaltiosta. Tarkastuskäynnin kohteena olleista jäsenvaltioista ainoastaan Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlannissa teurastettujen eläinten osalta) olivat järjestäneet automaattisen tietojenvaihdon asiaankuuluvien tietokantojen kesken.

| 5.74. | Jos eläimillä on käyty yhteisön sisäistä kauppaa pitoajan jälkeen, yhteisön lainsäädännössä säädetään yleiset periaatteet näiden eläinten teurastuspalkkion hallinnointiin (asetuksen (EY) N:o 2342/1999 35 artiklan 3 kohta). Sen jäsenvaltion teurastamon, jossa teurastus on suoritettu, on annettava todistus, jossa on kaikki teurastuspalkkion haussa tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

5.74.

Jos eläimillä on käyty yhteisön sisäistä kauppaa pitoajan jälkeen, yhteisön lainsäädännössä säädetään yleiset periaatteet näiden eläinten teurastuspalkkion hallinnointiin (asetuksen (EY) N:o 2342/1999 35 artiklan 3 kohta). Sen jäsenvaltion teurastamon, jossa teurastus on suoritettu, on annettava todistus, jossa on kaikki teurastuspalkkion haussa tarvittavat tiedot.

Jäsenvaltioiden on avustettava toisiaan toimitettujen asiakirjojen oikeellisuuden ja annettujen tietojen paikkansapitävyyden varmistamiseksi. Jäsenvaltio, jossa maksu suoritetaan, toimittaa säännöllisesti jäsenvaltiolle, jossa eläin on teurastettu, yhteenvedon teurastamojen todistuksista, jotka on saatu viimeksi mainitusta jäsenvaltiosta. Näiden periaatteiden toteuttaminen on jäsenvaltioiden vastuulla.

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1782/2003 käyttöön otettu suorien tukimaksujen uudistus, jota sovelletaan vuodesta 2005 alkaen, on muuttanut niistä eläimistä maksettavien palkkioiden soveltamisehtoja, joista on käyty yhteisön sisäistä kauppaa.

Se, että 17 jäsenmaata päättivät toteuttaa tuotantomäärästä riippumattoman tilatukijärjestelmän teurastuspalkkiota säilyttämättä, on osaltaan vähentänyt teurastettaviksi tarkoitetuilla eläimillä käytävää yhteisön sisäistä kauppaa.

| 5.75. | Tilintarkastustuomioistuimen toteuttama teurastuspalkkiojärjestelmää koskeva tarkastus osoitti, että erityiskertomuksessa havaittuja nautaeläinten tunnistusjärjestelmän puutteita on edelleen, erityisesti jäsenvaltioiden kesken käydyssä nautaeläinten kaupassa. |
| --- | --- |

5.75.

Tilintarkastustuomioistuimen toteuttama teurastuspalkkiojärjestelmää koskeva tarkastus osoitti, että erityiskertomuksessa havaittuja nautaeläinten tunnistusjärjestelmän puutteita on edelleen, erityisesti jäsenvaltioiden kesken käydyssä nautaeläinten kaupassa.

| 5.75. | Kun uudistus on viety läpi ja tilanne on vakaantunut, teurastuspalkkion soveltamisehtoja yhteisön sisäisessä kaupankäynnissä tarkastellaan sekä niiden jäsenvaltioiden välisessä kaupassa, jotka soveltavat tuotantomäärään yhdistettyä teurastuspalkkiota, että kyseisten jäsenvaltioiden ja niiden jäsenvaltioiden välisessä kaupassa, jotka eivät sovella tuotantomääriin yhdistettyä tulotukea. |
| --- | --- |

5.75.

Kun uudistus on viety läpi ja tilanne on vakaantunut, teurastuspalkkion soveltamisehtoja yhteisön sisäisessä kaupankäynnissä tarkastellaan sekä niiden jäsenvaltioiden välisessä kaupassa, jotka soveltavat tuotantomäärään yhdistettyä teurastuspalkkiota, että kyseisten jäsenvaltioiden ja niiden jäsenvaltioiden välisessä kaupassa, jotka eivät sovella tuotantomääriin yhdistettyä tulotukea.

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTUT ERITYISKERTOMUKSET

| 5.76. | Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viimeisen kahdentoista kuukauden aikana kaksi maataloutta koskevaa erityiskertomusta: |
| --- | --- |

5.76.

Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viimeisen kahdentoista kuukauden aikana kaksi maataloutta koskevaa erityiskertomusta:

| a) | Vaikuttavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin? (erityiskertomus nro 7/2006) |
| --- | --- |

a)

Vaikuttavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin? (erityiskertomus nro 7/2006)

| b) | Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus (erityiskertomus nro 8/2006). |
| --- | --- |

b)

Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus (erityiskertomus nro 8/2006).

Nämä kertomukset ovat saatavilla tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustossa (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Ainoastaan EMOTR-tukiosasto. EMOTR-ohjausosasto, ks. 6. luku.

(2)  Muut: tuottajille, tuottajajärjestöille tai jalostajille maksettu tuotanto-, jalostus- tai kulutustuki ja hallintomenot.

(3)  Interventio: julkinen ja yksityinen varastointi, hedelmien ja vihannesten markkinoilta poistamisen toimenpiteet, pakollinen ja vapaaehtoinen tislaus.

(4)  Eläinpalkkioista ja pinta-alatuista annetut neuvoston asetukset (ETY) N:o 3508/92 (EYVL L 355, 5.12.1992, s. 1) ja (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

(5)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 386/90 (EYVL L 42, 16.2.1990, s. 6).

(6)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89 (EYVL L 388, 30.12.1989, s. 18), joka kattaa vientitukien erityiset enimmäismäärät ylittävät maksut, jalostustuet, puuvillan, oliiviöljyn, tupakan ja eräät alueellisen kehittämisen toimenpiteet.

(7)  Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä korvaa kaikki suorat tuet kertaluontoisella maksulla. Se perustuu maatalousmaasta maksettavaan yhdenmukaiseen hehtaarikohtaiseen maksuun. Kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta kahdeksan (pois luettuna Malta ja Slovenia) soveltaa tätä järjestelmää.

(8)  174,4 miljoonan euron (Espanja) ja 0,21 miljoonan euron (Alankomaat) ilmoitettuja sääntöjenmukaisuutta koskevia korjauksia ei ole otettu huomioon, koska niitä ei voida kohdentaa yksittäisiin maksajavirastoihin.

(9)  Jätetty varsinaista tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen ulkopuolelle.

(10)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näiden 31 maksajaviraston kertomukset ja todistukset sen perusteella, mitkä toimien otokset oli valittu testattaviksi.

Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2005.

(11)  Tšekin tasavalta, Liettua, Unkari, Puola ja Slovakia.

(12)  Malta ja Slovenia.

(13)  Maatalouden pääosastossa (varaumiin ja niistä lausumiin kohdistuvaan yhteisvaikutukseen) käytetyt olennaisuuskriteerit ovat kriteerit, joita komissio on suositellut 21. tammikuuta 2003 antamassaan tiedonannossa KOM(2003) 28 ja rakennerahastoista vastaavien pääosastojen kesken vuonna 2005 sovituissa vuotuisen toimintakertomuksen laatimista varten annetuissa suuntaviivoissa, jotka koskevat jaetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteiden olennaisuuden arviointia. Laadullisesti ilmaistuna puutteen olennaisuudeksi on vahvistettu..... Määrällisesti ilmaistuna olennaisuuden raja on komission suosittelema 2 prosentin taso. Maatalouden pääosaston toimintakertomus vuodelta 2005 (maaliskuu 2006), kohta 3.1. ”Käytetyt olennaisuuskriteerit”.

(14)  Komissio on mukauttanut näitä tietoja uudelleen vuonna 2004.

Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

(15)  Ilmaistaan prosenttiosuutena tarkastuksen kohteena olleen viljelijän ilmoittamista aloista.

(16)  EUVL L 17, 24.1.2004, s. 7.

(17)  ”’Viljelylohko’ tarkoittaa yhtenäistä maa-alaa, jolla yksi viljelijä viljelee yhtä viljelykasviryhmää.” (Komission asetus (EY) N:o 796/2004 (EUVL L 141, 30.4.2004, s. 18, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1187/2006 (EUVL L 214, 4.8.2006, s. 14)), 2 artiklan 1 a kohta);

”’Viitelohko’ tarkoittaa maantieteellisesti rajattua aluetta, jolla on ... jäsenvaltion tunnistusjärjestelmässä paikkatietojärjestelmään kirjattu oma tunniste.” (Komission asetus (EY) N:o 796/2004, 2 artiklan 26 kohta);

”... viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän on toimittava ... viitelohkon, kuten maarekisteripalstan, tai viljelysaarekkeen tasolla.” Komission asetus (EY) N:o 796/2004, 6 artiklan 1 kohta.

Tuotantosaarekkeella on käytännössä yleensä luonnollisia rajoja ja se voi koostua useammista maarekisteripalstoista.

(18)  Komission asetuksen (EY) N:o 2419/2001 (EYVL L 327, 12.12.2001, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 118/2004 (EUVL L 17, 24.1.2004, s. 7), 4 artiklan mukaisesti vuoden 2004 osalta ja asetuksen (EY) N:o 796/2004 6 artiklan mukaisesti vuotta 2004 seuraavien vuosien osalta.

(19)  Tiedon puuttuessa tämän puutteen taloudellisia vaikutuksia ei voida vahvistaa.

(20)  Kolmestakymmenestä tarkastuskertomuksesta koostuvasta analysoidusta otoksesta, joka edusti yhteensä 23 800 euron suoritettuja tukimaksuja, havaittiin liian suurina tai liian pieninä suoritettuja maksuja yhteensä 3 122 euron arvosta tarkastuskertomusten riittämättömän analyysin vuoksi. Eroavaisuus on 13 prosenttia maksuista.

(21)  Asetus (EY) N:o 1782/2003, 143 artiklan c kohta.

(22)  Tšekin tasavalta, Unkari, Slovakia, Slovenia ja Malta.

(23)  Komissio on mukauttanut näitä tietoja uudelleen vuonna 2004.

Huom. 1: Hakemus hylätään kokonaan, jos ilmoitettujen eläinten ja tukikelpoisiksi määriteltyjen eläinten määrissä on havaittu yli 20 prosentin ero, tai jos ero johtuu tarkoituksellisesti tehdyistä säännönvastaisuuksista.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

(24)  Myös Portugalissa tarkastettiin yksi tapahtuma. Merkittäviä virheitä ei havaittu.

(25)  Neuvoston asetus (EY) N:o 864/2004 (EUVL L 161, 30.4.2004, s. 48).

(26)  Komission asetus (EY) N:o 27/2004 (EUVL L 5, 9.1.2004, s. 36).

(27)  Maatalouden ympäristötuki, varhaiseläkejärjestelmä, metsitystoimet ja epäsuotuisten alueiden ja ympäristörajoitteisten alueiden viljelijöille maksettavat luonnonhaittakorvaukset.

(28)  Rakenneuudistuksen kohteena olevat osaelantotilat, tuottajaryhmät, yhteisön vaatimusten noudattaminen, tekninen apu, täydentävä suora tuki.

(29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80).

(30)  Asetus (ETY) N:o 386/90.

(31)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 4.12.

(32)  Komission asetuksen (EY) N:o 1520/2000 (EYVL L 177, 15.7.2000, s. 1) mukainen reseptien jälkikäteen suoritettava varmentaminen.

(33)  Komission asetuksen (EY) N:o 2390/1999 (EYVL L 295, 16.11.1999, s. 1) mukaisesti komissiolle toimitettujen tietojen tarkastelu osoittaa, että kaikki EU-15-jäsenvaltiot (lukuun ottamatta Kreikkaa ja Espanjaa, jotka eivät toimittaneet tietoja, ja Luxemburg, jonka kohdalla tapahtumien määrä oli merkityksetön) olivat vaihtelevassa määrin toimittaneet tällaisten lähetysten tarkastuksia.

(34)  Tullisinetin kiinnittäminen lähetyksiin, joille ei ole tehty fyysisiä tarkastuksia, ei ole voimassa olevan lainsäädännön vastaista.

(35)  Tanska luopui tästä menettelystä 1. helmikuuta 2006.

(36)  Asetus (ETY) N:o 4045/89.

(37)  Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 johdanto-osan ensimmäisessä kappaleessa muistutetaan asetuksella jäsenvaltioille annetusta tehtävästä periä ”takaisin sääntöjenvastaisuuksien tai huolimattomuuden vuoksi menetetyt summat”.

(38)  Nykyisen järjestelmän mukaisesti ainoastaan yli 4 000 euron suuruisista sääntöjenvastaisuuksista ilmoitetaan myöhemmin OLAFille neuvoston asetusta (ETY) N:o 595/91 (EYVL L 67, 14.3.1991, s. 11) soveltaen.

(39)  Toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastamisessa on ratkaisevaa tutkia, että edunsaajien ilmoittamat tiedot ovat todelliset ja oikeat – nämä seikat voidaan usein selvittää ainoastaan lopullisen edunsaajan tasolla toteutettavin fyysisin tarkastuksin.

(40)  Tarkempia tietoja niiden 31 maksajaviraston kertomuksista, joiden osalta toimet tarkastettiin, on esitetty
  taulukossa 5.1
  .

(41)  Komissio on tarkastellut jälkimmäistä seikkaa aloittamalla kyselyn vuonna 2002. Vaikka komissio pani merkille, että AGEAn (Italia) valtuuttamien elinten hallinnoinnissa oli edelleen yleisiä puutteita, se ei aio tehdä rahoituskorjausta. Tähän mennessä ei ole myöskään lähetetty komission asetuksen (EY) N:o 1663/95 (EYVL L 158, 8.7.1995, s. 6) 8 artiklassa säädettyä ilmoituskirjettä vuonna 2003 Ranskassa toimitetun tarkastuskäynnin tulosten seurantaa varten.

(42)  AGEA (maksuja koskevat tarkastukset ja menettelyt, saamiset, tietotekniikkaturvallisuus, sisäinen tarkastus, valtuutetut elimet), OPEKEPE (maksuja koskevat tarkastukset ja menettelyt, saamiset, sisäinen tarkastus, valtuutetut elimet), ARDA (maksuja koskevat tarkastukset ja menettelyt, kirjanpito, tietotekniikkaturvallisuus, valtuutetut elimet), ONIFLHOR (kirjalliset menettelyt, saamiset, tietotekniikkaturvallisuus, valtuutetut elimet). Kyseiset maksajavirastot ilmoittivat noin 7 418 miljoonan euron menot, joita komission on tutkittava tarkemmin.

(43)  Vuonna 2005 ainoastaan OPEKEPEn todistuksen myöntävä elin arvioitiin paikalla. Lisäksi uusiin jäsenvaltioihin tehtiin kymmenen tarkastuskäyntiä, jotka liittyivät komission toteuttamaan maksajavirastojen hyväksymistä koskevaan arviointiin.

(44)  Kymmenen sääntöjenmukaisuutta koskevan tarkastuksen valinta suoritettiin satunnaisotannalla olennaisuusnäkökohta huomioon ottaen. Menettelyn perusteella valittiin seuraavat sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset: peltokasviala (3), eläinpalkkiot (2), maaseudun kehittäminen (2), vientituet (1), oliiviöljy (1) sekä hedelmät ja vihannekset (1).

(45)  Tarkastuksen avulla tuotiin esiin riskit, jotka saattavat vaikuttaa näiden ryhmien kykyyn suorittaa tehokkaasti niille osoitettua tehtävää, toisin sanoen antaa jaetun hallinnoinnin mukaisesti valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä toimivalle pääjohtajalle riittävä varmuus siitä, että jäsenvaltioiden täytäntöönpanemilla hallinto- ja valvontajärjestelmillä voidaan varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus.

(46)  Sääntöjenvastaisuuksien tason arvioimiseksi olisi selkeästi määriteltävä asianmukainen otantamenetelmä (lausunto nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista, kohta 48) ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus olisi varmennettava edunsaajan tasolla (lausunto nro 1/2005 YMP:n rahoituksesta, kohta 24).

(47)  Neuvoston asiakirja 5971/06 ADD1 – Varainhoitovuoden 2004 yleisen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle.

(48)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka sisältää huomautukset päätökseen vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2002 (komissio) (SEC(2003) 1104 – C5–0564/2003–2003/2210(DEC)).

(49)  KOM(2004) 648, 30. syyskuuta 2004, ja sen liitteenä oleva valmisteluasiakirja.

(50)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005 (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).

(51)  Neuvoston asiakirja 5665/05 ADD 2, 17. helmikuuta 2005 – ”Varainhoitovuoden 2003 talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle – Neuvoston päätelmät tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista – liite 9”.

(52)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, joka sisältää huomautukset, jotka ovat erottamaton osa päätöstä vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2003, pääluokka III – komissio (SEC(2004) 1181 – C6–0012/2005–2004/2040(DEC) – SEC(2004) 1182 – C6–0013/2005–2004/2040(DEC)).

(53)  Komission valmisteluasiakirja SEC(2005) 1193, 26. syyskuuta 2005.

(54)  Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten järjestelmää on pantu täytäntöön komissiossa ja tietyissä jäsenvaltioissa (Saksassa (Nordrhein-Westfalen), Espanjassa (Aragon), Ranskassa, Irlannissa, Italiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti)).

LIITE 5.1

Keskeisten havaintojen kehitys — Maatalous

| | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Huomautukset | Komission vastaukset | Huomautukset | Suositukset |
| Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) | Pinta-alatuki-järjestelmät | | | |
| Tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (4.37). | Se johtuu pääasiassa siitä, että jotkin jäsenvaltiot raportoivat kaukokartoitustarkastukset satunnaisotantaan perustuviksi, vaikka ne perustuvatkin ainakin osittain myös riskianalyysiin. | Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (5.8). | Komission olisi tutkittava syyt siihen, miksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän satunnaisotantaan perustuvien pinta-alatarkastusten virhemäärät ovat edelleenkin suuremmat kuin riskianalyysiin perustuvien pinta-alatarkastusten. |
| Eläinpalkkiojärjestelmät | | | |
| Eläinpalkkioita koskevat tilastot ovat edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (4.39). | Kuuden eläinpalkkiojärjestelmän tilastot vaihtelevat enemmän kuin peltokasvien tilastot. | Eläinpalkkioita koskevat kansalliset tilastot ovat yleisesti ottaen edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (5.24). | |
| Kreikka ei voi edelleenkään varmistaa laillisuuden ja asianmukaisuuden noudattamista pinta-alatukien ja eläinpalkkioiden maksamisessa, vaikka yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevan määräajan päättymisestä on jo yli seitsemän vuotta (4.8). | | Kreikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat DAS-havainnot osoittavat, että viime vuodesta ei ole tapahtunut merkittäviä parannuksia (5.10). | Komission tulisi varmistaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön Kreikassa. |
| Tuotettujen määrien perusteella maksetut tuet | Oliiviöljyä koskevissa tapahtumissa oli useita puutteita: | | | |
| a) | Kreikassa ei voitu varmentaa eräitä tukihakemuksia, koska ilmoitetut lohkot eivät olleet ilmoitetussa paikassa; |

2004

2005

Huomautukset

Komission vastaukset

Huomautukset

Suositukset

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS)

Pinta-alatuki-järjestelmät

Tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (4.37).

Se johtuu pääasiassa siitä, että jotkin jäsenvaltiot raportoivat kaukokartoitustarkastukset satunnaisotantaan perustuviksi, vaikka ne perustuvatkin ainakin osittain myös riskianalyysiin.

Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (5.8).

Komission olisi tutkittava syyt siihen, miksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän satunnaisotantaan perustuvien pinta-alatarkastusten virhemäärät ovat edelleenkin suuremmat kuin riskianalyysiin perustuvien pinta-alatarkastusten.

Eläinpalkkiojärjestelmät

Eläinpalkkioita koskevat tilastot ovat edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (4.39).

Kuuden eläinpalkkiojärjestelmän tilastot vaihtelevat enemmän kuin peltokasvien tilastot.

Eläinpalkkioita koskevat kansalliset tilastot ovat yleisesti ottaen edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (5.24).

Kreikka ei voi edelleenkään varmistaa laillisuuden ja asianmukaisuuden noudattamista pinta-alatukien ja eläinpalkkioiden maksamisessa, vaikka yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanoa koskevan määräajan päättymisestä on jo yli seitsemän vuotta (4.8).

Kreikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat DAS-havainnot osoittavat, että viime vuodesta ei ole tapahtunut merkittäviä parannuksia (5.10).

Komission tulisi varmistaa, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön Kreikassa.

Tuotettujen määrien perusteella maksetut tuet

Oliiviöljyä koskevissa tapahtumissa oli useita puutteita:

a)

Kreikassa ei voitu varmentaa eräitä tukihakemuksia, koska ilmoitetut lohkot eivät olleet ilmoitetussa paikassa;

| b) | Kreikalla ei ollut edelleenkään toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2004 suoritetut maksut kattavalta ajalta; |
| --- | --- |

b)

Kreikalla ei ollut edelleenkään toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2004 suoritetut maksut kattavalta ajalta;

| c) | Kreikassa havaittiin tapauksia, joissa tuottajajärjestöt eivät toimittaneet tarvittavia tarkastuksia, jotka koskivat esimerkiksi oliiviöljyn myyntiä; |
| --- | --- |

c)

Kreikassa havaittiin tapauksia, joissa tuottajajärjestöt eivät toimittaneet tarvittavia tarkastuksia, jotka koskivat esimerkiksi oliiviöljyn myyntiä;

| a)–c) | Komissio on tehnyt samanlaisia havaintoja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvien tarkastusten yhteydessä. |
| --- | --- |

a)–c)

Komissio on tehnyt samanlaisia havaintoja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvien tarkastusten yhteydessä.

Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että paikkatietojärjestelmän tietojen (aakkosnumeerinen tietokanta, oliivipuiden todellinen määrä, uudet istutukset ja tuotantokapasiteetti) päivittämättä jättäminen kaikissa jäsenvaltioissa osoittaa selkeästi, ettei paikkatietojärjestelmää voi edelleenkään pitää täysin toimintakuntoisena (5.25—5.26).

Komissiolle suositellaan YMP:n menojen tarkastusten parantamista niillä aloilla, joilla ilmenee merkittäviä puutteita.

| d) | Andalusiassa oliivinviljelijöille, jotka olivat ilmoittaneet enemmän oliivipuita kuin maantieteelliseen tietojärjestelmään oli tallennettu, asetettujen seuraamusten laskelmat olivat virheellisiä (4.44). |
| --- | --- |

d)

Andalusiassa oliivinviljelijöille, jotka olivat ilmoittaneet enemmän oliivipuita kuin maantieteelliseen tietojärjestelmään oli tallennettu, asetettujen seuraamusten laskelmat olivat virheellisiä (4.44).

| d) | Komission aiemmilla tarkastuskäynneillä on monilla Espanjan autonomisilla alueilla käynyt ilmi, että tapauksissa, joissa puiden määrä on ilmoitettu liian suureksi, lisätään sallittu poikkeama järjestelmällisesti ja virheellisesti, kun seuraamuksia lasketaan. Komissio seuraa näitä tapauksia tarkasti. |
| --- | --- |

d)

Komission aiemmilla tarkastuskäynneillä on monilla Espanjan autonomisilla alueilla käynyt ilmi, että tapauksissa, joissa puiden määrä on ilmoitettu liian suureksi, lisätään sallittu poikkeama järjestelmällisesti ja virheellisesti, kun seuraamuksia lasketaan. Komissio seuraa näitä tapauksia tarkasti.

Muut menot

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio oli valvonut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia, ja teki seuraavat havainnot:

| a) | voimassa olevan asetuksen mukaan koordinointielimiä ei vaadita esittämään sellaisessa muodossa olevia tilastoja, joita olisi mahdollista analysoida asianmukaisesti; |
| --- | --- |

a)

voimassa olevan asetuksen mukaan koordinointielimiä ei vaadita esittämään sellaisessa muodossa olevia tilastoja, joita olisi mahdollista analysoida asianmukaisesti;

| a) | Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden kertomukset sisältävät arvokasta tietoa, vaikka se onkin sitä mieltä, että asetukseen (ETY) N:o 4045/89 liittyvää raportointia voisi parantaa. Komissio tekee ehdotuksen komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamisesta tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

a)

Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden kertomukset sisältävät arvokasta tietoa, vaikka se onkin sitä mieltä, että asetukseen (ETY) N:o 4045/89 liittyvää raportointia voisi parantaa. Komissio tekee ehdotuksen komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamisesta tätä tarkoitusta varten.

Komissio ei kykene vielä antamaan kattavia ja vertailukelpoisia tietoja tarkastetuista tapahtumista ja havaittujen ja takaisinperintään johtaneiden sääntöjenvastaisuuksien arvosta. Se on tehnyt lainsäädännöllisiä muutoksia parantaakseen raportointia, vaikka näiden muutosten vaikutukset eivät olekaan vielä tiedossa (5.38).

Komission olisi parannettava kaikkien valvontajärjestelmien tulosten raportointitapaa.

| b) | vuonna 2003 tilintarkastustuomioistuin totesi, että ainoastaan kolmannes 11 jäsenvaltiossa maksujen suorittamisen jälkeen toimitetuista tarkastuksista oli täysin luotettavia. Komission reaktio vuonna 2004 tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin oli käynnit kolmessa jäsenvaltiossa, jotka olivat ensimmäiset käynnit sitten vuoden 2001; |
| --- | --- |

b)

vuonna 2003 tilintarkastustuomioistuin totesi, että ainoastaan kolmannes 11 jäsenvaltiossa maksujen suorittamisen jälkeen toimitetuista tarkastuksista oli täysin luotettavia. Komission reaktio vuonna 2004 tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin oli käynnit kolmessa jäsenvaltiossa, jotka olivat ensimmäiset käynnit sitten vuoden 2001;

| b) | Komissio katsoo, että maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten monimutkaisuudesta johtuen parannuksiin voi joskus olla aihetta ilman että tehtyjen tarkastusten merkitys kyseenalaistetaan.
  Vuonna 2004 maatalouden pääosasto teki kolme asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamista koskevaa tarkastuskäyntiä eräiden yleisten asioiden, kuten vuosikertomusten, riskianalyysien ja valvontaohjelmien kattamiseksi. Vuonna 2005 on käynnissä kuusi muuta tarkastuskäyntiä. |
| --- | --- |

b)

Komissio katsoo, että maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten monimutkaisuudesta johtuen parannuksiin voi joskus olla aihetta ilman että tehtyjen tarkastusten merkitys kyseenalaistetaan.

Vuonna 2004 maatalouden pääosasto teki kolme asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamista koskevaa tarkastuskäyntiä eräiden yleisten asioiden, kuten vuosikertomusten, riskianalyysien ja valvontaohjelmien kattamiseksi. Vuonna 2005 on käynnissä kuusi muuta tarkastuskäyntiä.

Vuoden 2003 työnsä seurantatoimena (tarkastaen komission toteuttamaa asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisten tarkastusten valvontaa) tilintarkastustuomioistuin teki uudelleen tarkastuskäynnin seitsemään jäsenvaltioon arvioidakseen saavutettua edistystä. Vaikka seurannan yhteydessä todettiinkin, että sen kohteena olevien tarkastusten laatu oli yleisesti parantunut, kyseisten tarkastusten yhteydessä havaittujen sääntöjenvastaisuuksien takaisinperinnässä oli edelleen puutteita eikä suunniteltuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettuja tarkastuksia ollut saatu ajoissa päätökseen, lisäksi kahdessa jäsenvaltiossa oli edelleen tarkastusten vähimmäismäärä jäänyt saavuttamatta (5.39).

| c) | Maksujen jälkeen suoritettavia tarkastuksia koskevien jäsenvaltioiden vuosittaisten ohjelmien päätökseen saamisessa on edelleen viipeitä. Lähes 40:tä prosenttia suunnitelluista tarkastuksista ei ollut saatu päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä.
  On mahdotonta tehdä johtopäätöksiä säännönvastaisuuksien ilmoitetun esiintyvyyden merkityksestä ja vaihtelun syistä, koska tietoa ei ole jaoteltu määrittäin tai menoluokittain (4.10).
  (ks. myös kohta 4.51). |
| --- | --- |

c)

Maksujen jälkeen suoritettavia tarkastuksia koskevien jäsenvaltioiden vuosittaisten ohjelmien päätökseen saamisessa on edelleen viipeitä. Lähes 40:tä prosenttia suunnitelluista tarkastuksista ei ollut saatu päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä.

On mahdotonta tehdä johtopäätöksiä säännönvastaisuuksien ilmoitetun esiintyvyyden merkityksestä ja vaihtelun syistä, koska tietoa ei ole jaoteltu määrittäin tai menoluokittain (4.10).

(ks. myös kohta 4.51).

| c) | Komissio myöntää, että maksun suorittamisen jälkeen tehtyjen tarkastusten loppuunsaattamisessa on ollut viiveitä joissakin jäsenvaltioissa. Useimmat jäsenvaltiot suunnittelevat kuitenkin tekevänsä tarkastuksia huomattavasti enemmän kuin edellytetään. Tämän perusteella vaje on alle 40 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

Komissio myöntää, että maksun suorittamisen jälkeen tehtyjen tarkastusten loppuunsaattamisessa on ollut viiveitä joissakin jäsenvaltioissa. Useimmat jäsenvaltiot suunnittelevat kuitenkin tekevänsä tarkastuksia huomattavasti enemmän kuin edellytetään. Tämän perusteella vaje on alle 40 prosenttia.

Komissio oli ryhtynyt arvioimaan tiettyjen jäsenvaltioiden suunniteltujen tarkastusten toteuttamisen viivästymisten laajuutta (jotka on tuotu esille tilintarkastustuomioistuimen aikaisemmissa kertomuksissa). Alustavien tulosten perusteella voidaan todeta, että neljä jäsenvaltiota ei ole toteuttanut vähimmäismäärää vaadittuja maksujen suorittamisen jälkeen toimitettavia tarkastuksia, mutta tähän mennessä korjaavia toimia ei ole toteutettu (5.38).

Vientitukea koskevat tarkastukset:

Komissio ei pystynyt toimittamaan tietoja fyysisesti tarkastettujen toimien tai havaittujen sääntöjenvastaisuuksien arvosta. Komissio antoi vuonna 2004 asetuksen, jossa jäsenvaltioita edellytetään raportoimaan kyseiset tiedot vuoden 2005 kertomuksesta alkaen. Tilintarkastustuomioistuin toivoo, että kyseisen asetuksen avulla pystytään tehokkaasti korjaamaan mainitut puutteet (4.13 ja 4.52—4.53).

Tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta komissio hyväksyi asetuksen (EY) N:o 1454/2004, jossa säädetään, että vuodesta 2005 alkaen jäsenvaltioiden on annettava tiedoksi tarkastettujen toimien arvo sekä yli 200 euron suuruiset sääntöjenvastaisuudet.

Komission vuonna 2004 jäsenvaltioissa toimittamissa tarkastuksissa havaittujen puutteiden osalta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä rahoituskorjauksen tekemisestä (5.34).

Maaseudun kehittäminen

Useimmat maaseudun kehittämisen tukemiseen liittyvät maksut riippuvat edunsaajien tekemien sitoumusten, kuten hyvien maatalouskäytäntöjen, noudattamisesta. Maatalouden ympäristötoimia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa todetaan, että maatalouden ympäristötoimien kaltaisten menojen todentamisessa on erityisiä ongelmia ja että todentamisella ei useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes kohtuulliseen varmuuteen (4.48).

Maatalouden ympäristötoimien valvonta edellyttää sen monimutkaisuuden vuoksi paljon sekä teknisiä että taloudellisia voimavaroja. Sen vuoksi maatalouden ympäristötoimien laajempi tarkastaminen aiheuttaisi suhteettoman paljon lisäkustannuksia ja toisi vain vähän lisäarvoa riskin minimoinnin kannalta. Ks. myös kohtiin 4.98—4.99 annetut vastaukset.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virheiden esiintyvyys oli edelleen suuri, koska viljelijät eivät olleet noudattaneet sitoumuksiaan tai koska viranomaiset eivät olleet tarkastaneet keskeisiä tukikelpoisuusedellytyksiä (5.29).

LIITE 5.2

IACS-seurannan osa-alueet — Perinteiset tukijärjestelmät

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, maksajavirastojen IACS-järjestelmiä koskeva tarkastus (tiivistelmä).

| Jäsenvaltio | Pinta-alatuki | Eläinpalkkiot |
| --- | --- | --- |
| Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi | Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi | Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus | Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi | Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi | Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus |
| Malta | | 4 | 2 | 9 | 6 | | | 9 |
| Slovenia | 1/3/7 | 4/5 | 2 | 10 | 8 | 5 | 11 | 10 |

Jäsenvaltio

Pinta-alatuki

Eläinpalkkiot

Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi

Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi

Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus

Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi

Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi

Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus

Malta

4

2

9

6

9

Slovenia

1/3/7

4/5

2

10

8

5

11

10

| | A | Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia |
| --- | --- | --- |
| | B | Toimii, mutta parannukset välttämättömiä |
| | C | Ei toimi tarkoitetulla tavalla |

A

Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia

B

Toimii, mutta parannukset välttämättömiä

C

Ei toimi tarkoitetulla tavalla

| 1 | Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sisältyvillä tiedoilla sekä jäsenvaltioiden tukihakemuksissa pyytämillä tiedoilla ei pystytä järjestelmällisesti varmistamaan jokaisen viitelohkoon kuuluvan ilmoitetun viljelylohkon moitteetonta tunnistamista ja paikallistamista. Tämä heikentää hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten laatua sekä vähennysten ja seuraamusten soveltamista (ks. liitteen 5.3 alaviite 3). |
| --- | --- |
| 2 | Tarkastusten tuloksia (esimerkiksi pysyviä ominaisuuksia) ei kirjattu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, jotta vältyttäisiin liian suurina ilmoitetuilta aloilta tulevina vuosina. |
| 3 | Valvontayksikkö ei pystynyt täyttämään velvollisuuksiaan. |
| 4 | Sovellettujen riskitekijöiden arviointia ei suoritettu ja/tai sitä ei dokumentoitu. |
| 5 | Tarkastusten aikana havaittuja huomattavia eroavaisuuksia ei ollut analysoitu riittävästi tai lainkaan ja/tai merkittävien sääntöjenvastaisuuksien tapauksessa tarkastusten määrän lisäämistä ei ollut toteutettu kyseisenä vuonna (asetuksen (EY) N:o 2419/2001 18 artiklan 2 kohta). |
| 6 | Yhteisön varoista oli myönnetty naudanlihan erityispalkkioita ja teurastuspalkkioita sellaisten nautaeläinten osalta, jotka oli teurastettu ennen Euroopan unioniin liittymistä. Nautaeläin- ja lammaspalkkioihin sovellettuja tukien vähentämisiä ja seuraamuksia oli laskettu järjestelmällisesti väärin. Ilmoitettujen nautaeläinten osalta oli sovellettu ainoastaan osittaisia tuen vähentämisiä, mutta seuraamuksia ei ollut asetettu ja ilmoittamattoman karjan osalta sovelletut seuraamukset olivat liian suuret. Viranomaiset laskivat lammaspalkkioiden vähennykset järjestelmällisesti liian pieniksi. |
| 7 | Jos ilmoitettu ala ylittää mitatun alan sallittua mittauspoikkeamaa suuremmalla alalla, niin ala, jonka osalta maksu hyväksytään, on mitattu ala lisättynä neljän prosentin hyväksytyllä poikkeamalla. |
| 8 | Yhteisön varoista oli myönnetty naudanlihan erityispalkkioita ja teurastuspalkkioita sellaisten nautaeläinten osalta, jotka oli teurastettu ennen Euroopan unioniin liittymistä. Hallinnollisten menettelyiden viivästyneen julkaisemisen vuoksi jotkin hakemukset oli täytetty virheellisesti. Teurastamoilla ei ollut sähköistä tiedonvaihtoa teurastuspalkkioista ja naudanlihan erityispalkkioista. Luonnollisille henkilöille 1. tammikuuta 2005 jälkeen maksettuja suoria tukia ei suoritettu täysimääräisinä, vaan tuloverosta oli vähennetty 4 prosentin ennakko. |
| 9 | Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on vähäisiä selittämättömiä eroja ja/tai komissiolle osoitettujen tilastojen toimittamisessa on vähäisiä viipeitä. |
| 10 | Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on merkittäviä selittämättömiä eroja ja/tai komissiolle osoitettujen tilastojen toimittamisessa on huomattavia viipeitä. |
| 11 | Naudanlihapalkkiojärjestelmän osalta ei saavutettu saaduista hakemuksista suoritettavan 10 prosentin tarkastusten vähimmäismäärää. |

1

Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sisältyvillä tiedoilla sekä jäsenvaltioiden tukihakemuksissa pyytämillä tiedoilla ei pystytä järjestelmällisesti varmistamaan jokaisen viitelohkoon kuuluvan ilmoitetun viljelylohkon moitteetonta tunnistamista ja paikallistamista. Tämä heikentää hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten laatua sekä vähennysten ja seuraamusten soveltamista (ks. liitteen 5.3 alaviite 3).

2

Tarkastusten tuloksia (esimerkiksi pysyviä ominaisuuksia) ei kirjattu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, jotta vältyttäisiin liian suurina ilmoitetuilta aloilta tulevina vuosina.

3

Valvontayksikkö ei pystynyt täyttämään velvollisuuksiaan.

4

Sovellettujen riskitekijöiden arviointia ei suoritettu ja/tai sitä ei dokumentoitu.

5

Tarkastusten aikana havaittuja huomattavia eroavaisuuksia ei ollut analysoitu riittävästi tai lainkaan ja/tai merkittävien sääntöjenvastaisuuksien tapauksessa tarkastusten määrän lisäämistä ei ollut toteutettu kyseisenä vuonna (asetuksen (EY) N:o 2419/2001 18 artiklan 2 kohta).

6

Yhteisön varoista oli myönnetty naudanlihan erityispalkkioita ja teurastuspalkkioita sellaisten nautaeläinten osalta, jotka oli teurastettu ennen Euroopan unioniin liittymistä. Nautaeläin- ja lammaspalkkioihin sovellettuja tukien vähentämisiä ja seuraamuksia oli laskettu järjestelmällisesti väärin. Ilmoitettujen nautaeläinten osalta oli sovellettu ainoastaan osittaisia tuen vähentämisiä, mutta seuraamuksia ei ollut asetettu ja ilmoittamattoman karjan osalta sovelletut seuraamukset olivat liian suuret. Viranomaiset laskivat lammaspalkkioiden vähennykset järjestelmällisesti liian pieniksi.

7

Jos ilmoitettu ala ylittää mitatun alan sallittua mittauspoikkeamaa suuremmalla alalla, niin ala, jonka osalta maksu hyväksytään, on mitattu ala lisättynä neljän prosentin hyväksytyllä poikkeamalla.

8

Yhteisön varoista oli myönnetty naudanlihan erityispalkkioita ja teurastuspalkkioita sellaisten nautaeläinten osalta, jotka oli teurastettu ennen Euroopan unioniin liittymistä. Hallinnollisten menettelyiden viivästyneen julkaisemisen vuoksi jotkin hakemukset oli täytetty virheellisesti. Teurastamoilla ei ollut sähköistä tiedonvaihtoa teurastuspalkkioista ja naudanlihan erityispalkkioista. Luonnollisille henkilöille 1. tammikuuta 2005 jälkeen maksettuja suoria tukia ei suoritettu täysimääräisinä, vaan tuloverosta oli vähennetty 4 prosentin ennakko.

9

Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on vähäisiä selittämättömiä eroja ja/tai komissiolle osoitettujen tilastojen toimittamisessa on vähäisiä viipeitä.

10

Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on merkittäviä selittämättömiä eroja ja/tai komissiolle osoitettujen tilastojen toimittamisessa on huomattavia viipeitä.

11

Naudanlihapalkkiojärjestelmän osalta ei saavutettu saaduista hakemuksista suoritettavan 10 prosentin tarkastusten vähimmäismäärää.

LIITE 5.3

IACS-seurannan osa-alueet — Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä (SAPS)

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, maksajavirastojen IACS-järjestelmiä koskeva tarkastus (tiivistelmä).

| Jäsenvaltio | Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi | Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi | Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tšekin tasavalta | 2 | 4/5 | 13 | 14 |
| Unkari | 1/2/3/9/7 | 4 | 13 | 15 |
| Liettua | 1/2/3 | 12 | 6 | 14 |
| Puola | 1/2/3/8/10/11 | 5 | 13 | 15 |
| Slovakia | 1/3 | 4 | 13 | |

Jäsenvaltio

Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi

Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi

Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus

Tšekin tasavalta

2

4/5

13

14

Unkari

1/2/3/9/7

4

13

15

Liettua

1/2/3

12

6

14

Puola

1/2/3/8/10/11

5

13

15

Slovakia

1/3

4

13

| | A | Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia |
| --- | --- | --- |
| | B | Toimii, mutta parannukset välttämättömiä |
| | C | Ei toimi tarkoitetulla tavalla |

A

Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia

B

Toimii, mutta parannukset välttämättömiä

C

Ei toimi tarkoitetulla tavalla

| 1 | Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sisältyvillä tiedoilla sekä jäsenvaltioiden tukihakemuksissaan pyytämillä tiedoilla ei pystytä järjestelmällisesti varmistamaan jokaisen viitelohkoon kuuluvan ilmoitetun viljelylohkon moitteetonta tunnistamista ja paikallistamista. Tämä heikentää hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten laatua sekä vähennysten ja seuraamusten soveltamista (ks. alaviite 3). |
| --- | --- |
| 2 | Mitattavan lohkon rajojen määrittely osoittautui vaikeaksi paikalla toimitetuissa tarkastuksissa. |
| 3 | Ilmoittamattomat lohkot tai vain yhden viljelijän osittain ilmoittamat lohkot saattavat korvata toisen viljelijän tekemät useammat ilmoitukset tai liian suureksi ilmoitetut lohkot siten, ettei samaan viitelohkoon kuuluvien liian suurten tai useampien ilmoitusten todellista laajuutta voida täsmällisesti todeta. Tästä johtuen tukien vähentämisiä ja seuraamuksia ei joko sovelleta tai niiden soveltaminen on riittämätöntä. |
| 4 | Sovellettujen riskitekijöiden arviointia ei suoritettu ja/tai sitä ei dokumentoitu. |
| 5 | Tarkastusten aikana havaittuja huomattavia eroavaisuuksia ei ollut analysoitu riittävästi tai lainkaan ja/tai merkittävien sääntöjenvastaisuuksien tapauksessa tarkastusten määrän lisäämistä ei ollut toteutettu kyseisenä vuonna (asetuksen (EY) N:o 2419/2001 18 artiklan 2 kohta). |
| 6 | 18 prosenttia mitatuista lohkoista oli sellaisia, että tarkastajien toistamien mittausten avulla ei pystytty vahvistamaan alkuperäisten mittausten tuloksia. |
| 7 | Tarkastuksen tuloksia ei otettu ollenkaan tai oikealla tavalla huomioon yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksujen laskemisessa. |
| 8 | Hallinnollinen ristiintarkastus salli ilmoitetun alan ylittymisen viidellä prosentilla viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään rekisteröidystä tukikelpoisesta alasta. |
| 9 | Kaukokartoituksella havaitun jokaisen satokasvin kokonaisala viitelohkon sisällä jaettiin kyseisten viljelijöiden kesken samassa suhteessa näiden ilmoittamiin aloihin. |
| 10 | Ilmoitetun lohkon rajojen määrittelyssä ilmeni ongelmia ja jos mittaustulokset ylittivät mitatun lohkon maarekisteriin ilmoitetun kokonaisalan, mitattua alaa pidettiin vahvistettuna alana. |
| 11 | Kansallisiin lisämaksuihin sovellettavien vaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuneet vähennykset laajennettiin koskemaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksuja, vaikka kyseiseen järjestelmään sovellettavat vaatimukset täyttyivät. |
| 12 | Satunnaisotannalla valituilla tarkastuksilla havaittiin enemmän pinta-aloihin liittyviä eroavaisuuksia ja suurempi määrä liian suuriksi tehtyjä ilmoituksia kuin riskiin perustuvilla tarkastuksilla. Tämä osoittaa, että perustana olevat riskiparametrit eivät olleet vaikuttavia. |
| 13 | Tarkastusten tuloksia (esimerkiksi pysyviä ominaisuuksia, jotka eivät olleet oikeutettuja tukeen) ei kirjattu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, jotta vältyttäisiin liian suurina ilmoitetuilta aloilta tulevina vuosina. |
| 14 | Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on vähäisiä selittämättömiä eroja ja/tai tilastojen toimittamisessa on vähäisiä viipeitä. |
| 15 | Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on merkittäviä selittämättömiä eroja ja/tai komissiolle osoitettujen tilastojen toimittamisessa on huomattavia viipeitä. |

1

Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään sisältyvillä tiedoilla sekä jäsenvaltioiden tukihakemuksissaan pyytämillä tiedoilla ei pystytä järjestelmällisesti varmistamaan jokaisen viitelohkoon kuuluvan ilmoitetun viljelylohkon moitteetonta tunnistamista ja paikallistamista. Tämä heikentää hallinnollisten ja paikalla toimitettavien tarkastusten laatua sekä vähennysten ja seuraamusten soveltamista (ks. alaviite 3).

2

Mitattavan lohkon rajojen määrittely osoittautui vaikeaksi paikalla toimitetuissa tarkastuksissa.

3

Ilmoittamattomat lohkot tai vain yhden viljelijän osittain ilmoittamat lohkot saattavat korvata toisen viljelijän tekemät useammat ilmoitukset tai liian suureksi ilmoitetut lohkot siten, ettei samaan viitelohkoon kuuluvien liian suurten tai useampien ilmoitusten todellista laajuutta voida täsmällisesti todeta. Tästä johtuen tukien vähentämisiä ja seuraamuksia ei joko sovelleta tai niiden soveltaminen on riittämätöntä.

4

Sovellettujen riskitekijöiden arviointia ei suoritettu ja/tai sitä ei dokumentoitu.

5

Tarkastusten aikana havaittuja huomattavia eroavaisuuksia ei ollut analysoitu riittävästi tai lainkaan ja/tai merkittävien sääntöjenvastaisuuksien tapauksessa tarkastusten määrän lisäämistä ei ollut toteutettu kyseisenä vuonna (asetuksen (EY) N:o 2419/2001 18 artiklan 2 kohta).

6

18 prosenttia mitatuista lohkoista oli sellaisia, että tarkastajien toistamien mittausten avulla ei pystytty vahvistamaan alkuperäisten mittausten tuloksia.

7

Tarkastuksen tuloksia ei otettu ollenkaan tai oikealla tavalla huomioon yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksujen laskemisessa.

8

Hallinnollinen ristiintarkastus salli ilmoitetun alan ylittymisen viidellä prosentilla viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään rekisteröidystä tukikelpoisesta alasta.

9

Kaukokartoituksella havaitun jokaisen satokasvin kokonaisala viitelohkon sisällä jaettiin kyseisten viljelijöiden kesken samassa suhteessa näiden ilmoittamiin aloihin.

10

Ilmoitetun lohkon rajojen määrittelyssä ilmeni ongelmia ja jos mittaustulokset ylittivät mitatun lohkon maarekisteriin ilmoitetun kokonaisalan, mitattua alaa pidettiin vahvistettuna alana.

11

Kansallisiin lisämaksuihin sovellettavien vaatimusten noudattamatta jättämisestä aiheutuneet vähennykset laajennettiin koskemaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän maksuja, vaikka kyseiseen järjestelmään sovellettavat vaatimukset täyttyivät.

12

Satunnaisotannalla valituilla tarkastuksilla havaittiin enemmän pinta-aloihin liittyviä eroavaisuuksia ja suurempi määrä liian suuriksi tehtyjä ilmoituksia kuin riskiin perustuvilla tarkastuksilla. Tämä osoittaa, että perustana olevat riskiparametrit eivät olleet vaikuttavia.

13

Tarkastusten tuloksia (esimerkiksi pysyviä ominaisuuksia, jotka eivät olleet oikeutettuja tukeen) ei kirjattu viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmään, jotta vältyttäisiin liian suurina ilmoitetuilta aloilta tulevina vuosina.

14

Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on vähäisiä selittämättömiä eroja ja/tai tilastojen toimittamisessa on vähäisiä viipeitä.

15

Tarkastusten lukumäärässä ja/tai komissiolle raportoiduissa tarkastusten tuloksissa sekä tarkastajille toimitetuissa toimien perustana olevissa tiedoissa on merkittäviä selittämättömiä eroja ja/tai komissiolle osoitettujen tilastojen toimittamisessa on huomattavia viipeitä.

---

KUUDES LUKU

Rakennetoimet: aluepolitiikka, työllisyys ja sosiaalipolitiikka, maaseudun kehittäminen ja kalatalous

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Rakennetoimien erityisominaisuudet

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

Nykyiset rakennerahasto-ohjelmat

Hankemenoissa esiintyi virheitä

Jäsenvaltioiden tarkastukset eivät täyttäneet keskeisiä säännöksiin perustuvia vaatimuksia

Edellisen kauden rakennerahasto-ohjelmat

Oikaisuja ei tehty ja ohjelmat päätettiin pitkällä viipeellä

Hankemenoissa esiintyi virheitä

Valvonta ei täyttänyt keskeisiä säännöksiin perustuvia vaatimuksia

Koheesiorahasto

Rahoituskorjaukset ja perintätoimista raportointi rakennerahastojen osalta

Nettomääräisten rahoituskorjausten vähäisyys

Jäsenvaltiot eivät raportoineet perintätoimista asianmukaisesti

Päätelmät ja suositukset

Päätelmät

Suositukset

Aikaisempiin huomautuksiin liittyvä seuranta

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 6.1. | Rakennetoimet kattavat neljä tavoitteidensa puolesta toisiinsa liittyvää Euroopan unionin (EU) politiikan alaa: aluepolitiikka, työllisyys ja sosiaalipolitiikka, maaseudun kehittäminen ja kalatalous. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

6.1.

Rakennetoimet kattavat neljä tavoitteidensa puolesta toisiinsa liittyvää Euroopan unionin (EU) politiikan alaa: aluepolitiikka, työllisyys ja sosiaalipolitiikka, maaseudun kehittäminen ja kalatalous.

| 6.2. | Toimet rahoitetaan koheesiorahastosta sekä neljästä rakennerahastosta, jotka ovat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto (EMOTR-ohjaus) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR). |
| --- | --- |

6.2.

Toimet rahoitetaan koheesiorahastosta sekä neljästä rakennerahastosta, jotka ovat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto (EMOTR-ohjaus) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR).

| 6.3. | Rakennerahastot osarahoittavat yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehittämisen ohjelmia. Rakennerahastot osarahoittavat myös Interreg-, Urban-, Leader- ja Equal-yhteisöaloitteita. Koheesiorahasto osarahoittaa hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa ympäristön tilaa ja kehittää liikenneinfrastruktuuria jäsenvaltioissa, joiden BKTL/asukas on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta. |
| --- | --- |

6.3.

Rakennerahastot osarahoittavat yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehittämisen ohjelmia. Rakennerahastot osarahoittavat myös Interreg-, Urban-, Leader- ja Equal-yhteisöaloitteita. Koheesiorahasto osarahoittaa hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa ympäristön tilaa ja kehittää liikenneinfrastruktuuria jäsenvaltioissa, joiden BKTL/asukas on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta.

| 6.4. | Rakennerahastojen osuus rakennetoimimenoista on 92 prosenttia; rakennerahastoista myönnetään rahoitusta koko EU:n alueella pääasiassa seuraavien kolmen tavoitteen perusteella: |
| --- | --- |

6.4.

Rakennerahastojen osuus rakennetoimimenoista on 92 prosenttia; rakennerahastoista myönnetään rahoitusta koko EU:n alueella pääasiassa seuraavien kolmen tavoitteen perusteella:

| — | tavoite 1: vähemmän kehittyneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen, |
| --- | --- |

—

tavoite 1: vähemmän kehittyneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen,

| — | tavoite 2: rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen tukeminen, |
| --- | --- |

—

tavoite 2: rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen tukeminen,

| — | tavoite 3: koulutus-, täydennyskoulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen. |
| --- | --- |

—

tavoite 3: koulutus-, täydennyskoulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen.

| 6.5. | Vuonna 2005 menojen kokonaismäärä oli 32 763 miljoonaa euroa (
  Kaaviot 6.1a ja b
  ). Rahoitusta annetaan rahoitusnäkymiä vastaavien monivuotisten ohjelmakausien mukaisesti. Nykyinen rahoituskausi alkoi vuonna 2000 ja päättyy 2006; edellinen rahoituskausi kattoi vuodet 1994–1999. Nykyisellä rahoituskaudella rakennerahasto-ohjelmia on 545 ja koheesiorahastohankkeita 1 200. Edellisellä rahoituskaudella komission hyväksymiä rakennerahasto-ohjelmia oli 1 104 ja koheesiorahastohankkeita 920. Rakennerahasto-ohjelmien koko vaihtelee alle 500 000 eurosta yli kahdeksaan miljardiin euroon. Kyseisten ohjelmien hankemenot saattavat vaihdella huomattavasti yksittäiselle edunsaajalle annetusta muutaman sadan euron tuesta suurelle infrastruktuurihankkeelle myönnettyyn useiden satojen miljoonien euron tukeen. Koheesiorahastohankkeissa vaihteluväli on 50 000 eurosta hieman yli miljardiin euroon. |
| --- | --- |

6.5.

Vuonna 2005 menojen kokonaismäärä oli 32 763 miljoonaa euroa (
  Kaaviot 6.1a ja b
  ). Rahoitusta annetaan rahoitusnäkymiä vastaavien monivuotisten ohjelmakausien mukaisesti. Nykyinen rahoituskausi alkoi vuonna 2000 ja päättyy 2006; edellinen rahoituskausi kattoi vuodet 1994–1999. Nykyisellä rahoituskaudella rakennerahasto-ohjelmia on 545 ja koheesiorahastohankkeita 1 200. Edellisellä rahoituskaudella komission hyväksymiä rakennerahasto-ohjelmia oli 1 104 ja koheesiorahastohankkeita 920. Rakennerahasto-ohjelmien koko vaihtelee alle 500 000 eurosta yli kahdeksaan miljardiin euroon. Kyseisten ohjelmien hankemenot saattavat vaihdella huomattavasti yksittäiselle edunsaajalle annetusta muutaman sadan euron tuesta suurelle infrastruktuurihankkeelle myönnettyyn useiden satojen miljoonien euron tukeen. Koheesiorahastohankkeissa vaihteluväli on 50 000 eurosta hieman yli miljardiin euroon.

Image

Image

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Rakennetoimien erityisominaisuudet

| 6.6. | Yhteisö rahoittaa rakennetoimien alan ohjelmia tai hankkeita suorittamalla ennakkomaksun ja korvaamalla jäsenvaltiolle hankkeen edistäjän (1) ilmoittamat menot. Hankemenojen tukikelpoisuusehdot määritellään erillisissä säännöksissä. |
| --- | --- |

6.6.

Yhteisö rahoittaa rakennetoimien alan ohjelmia tai hankkeita suorittamalla ennakkomaksun ja korvaamalla jäsenvaltiolle hankkeen edistäjän (1) ilmoittamat menot. Hankemenojen tukikelpoisuusehdot määritellään erillisissä säännöksissä.

| 6.7. | Jäsenvaltioiden on tarkastettava, onko hankemenot ilmoitettu asianmukaisesti ja täyttävätkö ne kelpoisuusehdot. Komissio valvoo, ovatko jäsenvaltioiden soveltamat menojen tarkastusjärjestelyt yhteisön lainsäädännön mukaisia. Tätä kutsutaan jaetuksi hallinnoinniksi. Vastuuketju ulottuu lopullisista edunsaajista kansallisiin hallintoviranomaisiin ja muihin jäsenvaltion avustaviin yksiköihin ja lopulta pääosastojen kautta komissioon. Täten komissio on viime kädessä vastuussa rakennetoimien alan menojen asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

6.7.

Jäsenvaltioiden on tarkastettava, onko hankemenot ilmoitettu asianmukaisesti ja täyttävätkö ne kelpoisuusehdot. Komissio valvoo, ovatko jäsenvaltioiden soveltamat menojen tarkastusjärjestelyt yhteisön lainsäädännön mukaisia. Tätä kutsutaan jaetuksi hallinnoinniksi. Vastuuketju ulottuu lopullisista edunsaajista kansallisiin hallintoviranomaisiin ja muihin jäsenvaltion avustaviin yksiköihin ja lopulta pääosastojen kautta komissioon. Täten komissio on viime kädessä vastuussa rakennetoimien alan menojen asianmukaisuudesta.

| 6.8. | Lyhyesti sanottuna on paljon ohjelmia ja hankkeita, joiden täytäntöönpano kestää useita vuosia, suuri määrä tukikelpoisuusehtoja, joita joskus on mahdollista tulkita eri tavoin, ja useita eri hallinnointiprosessiin osallistuvia tahoja. Nämä tekijät lisäävät riskiä ilmoittaa hankemenot väärin tai ilmoittaa tukeen oikeuttamattomia menoja. Riskin pieneneminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tarkastukset ovat perusteellisia ja komission valvonta tehokasta. |
| --- | --- |

6.8.

Lyhyesti sanottuna on paljon ohjelmia ja hankkeita, joiden täytäntöönpano kestää useita vuosia, suuri määrä tukikelpoisuusehtoja, joita joskus on mahdollista tulkita eri tavoin, ja useita eri hallinnointiprosessiin osallistuvia tahoja. Nämä tekijät lisäävät riskiä ilmoittaa hankemenot väärin tai ilmoittaa tukeen oikeuttamattomia menoja. Riskin pieneneminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tarkastukset ovat perusteellisia ja komission valvonta tehokasta.

| 6.8. | Komission vahvistamat säännöt koskevat yleisiä tukikelpoisuusehtoja keskeisillä aloilla, ja komissio myös antaa ohjeita tukikelpoisuutta koskevissa kysymyksissä. |
| --- | --- |

6.8.

Komission vahvistamat säännöt koskevat yleisiä tukikelpoisuusehtoja keskeisillä aloilla, ja komissio myös antaa ohjeita tukikelpoisuutta koskevissa kysymyksissä.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia riskejä lievennetään kahdella tavalla: rakennerahastoasetuksissa vaaditaan jäsenvaltioita luomaan ja käyttämään tehokkaita hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja komissiolla on valtuudet valvoa kyseisten järjestelmien toimintaa ja tarvittaessa keskeyttää maksut ja tehdä rahoitusoikaisuja. Komission tiedonanto suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2006) 9) sisältää myös muita toimenpiteitä hajautetun hallinnoinnin tehostamiseksi.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 6.9. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 rakennerahasto-ohjelmaa, joista kuusi oli toteutettu edellisen ohjelmakauden aikana ja 10 nykyisen ohjelmakauden aikana. Edellisen kauden ohjelmien osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 65 hanketta. Nykyisen kauden ohjelmien osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 95 hanketta. |
| --- | --- |

6.9.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 rakennerahasto-ohjelmaa, joista kuusi oli toteutettu edellisen ohjelmakauden aikana ja 10 nykyisen ohjelmakauden aikana. Edellisen kauden ohjelmien osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 65 hanketta. Nykyisen kauden ohjelmien osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 95 hanketta.

| 6.10. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission toimittaman lopputarkastuksen 30:stä edellisen kauden rakennerahasto-ohjelmasta koostuvan otoksen perusteella. |
| --- | --- |

6.10.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission toimittaman lopputarkastuksen 30:stä edellisen kauden rakennerahasto-ohjelmasta koostuvan otoksen perusteella.

| 6.11. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös yhdeksän päätettyä koheesiorahastohanketta (joista seitsemän edelliseltä rahoituskaudelta ja kaksi nykyiseltä rahoituskaudelta); näistä hankkeista kahdeksan tarkastettiin komissiossa ja yksi sekä komissiossa että jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

6.11.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös yhdeksän päätettyä koheesiorahastohanketta (joista seitsemän edelliseltä rahoituskaudelta ja kaksi nykyiseltä rahoituskaudelta); näistä hankkeista kahdeksan tarkastettiin komissiossa ja yksi sekä komissiossa että jäsenvaltiossa.

| 6.12. | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki rakennerahasto-ohjelmien ja koheesiorahastohankkeiden kohdalla, miten kuluvalla rahoituskaudella oli sovellettu varojen takaisinperintää koskevia raportointimenettelyjä ja rahoituskorjausmenettelyjä. |
| --- | --- |

6.12.

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki rakennerahasto-ohjelmien ja koheesiorahastohankkeiden kohdalla, miten kuluvalla rahoituskaudella oli sovellettu varojen takaisinperintää koskevia raportointimenettelyjä ja rahoituskorjausmenettelyjä.

Nykyiset rakennerahasto-ohjelmat

Hankemenoissa esiintyi virheitä

| 6.13. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ilmoitetuissa hankemenoissa olennaisia virheitä kaikissa tarkastetuissa nykyisen rahoituskauden ohjelmissa. Tarkastetuista 95 hankkeesta 60:een liittyi olennaisia virheitä. |
| --- | --- |

6.13.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ilmoitetuissa hankemenoissa olennaisia virheitä kaikissa tarkastetuissa nykyisen rahoituskauden ohjelmissa. Tarkastetuista 95 hankkeesta 60:een liittyi olennaisia virheitä.

| 6.13. | Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ja varmistaa, että edellytetyt oikaisut tehdään. |
| --- | --- |

6.13.

Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ja varmistaa, että edellytetyt oikaisut tehdään.

| 6.14. | Useimmiten havaittiin seuraavia virheitä: |
| --- | --- |

6.14.

Useimmiten havaittiin seuraavia virheitä:

| — | ilmoitettuja menoja koskeva todentava aineisto puuttui (35 hankkeessa), |
| --- | --- |

—

ilmoitettuja menoja koskeva todentava aineisto puuttui (35 hankkeessa),

| — | julkisia hankintoja tai valtiontukia koskevia sääntöjä ei noudatettu (16 hankkeessa), |
| --- | --- |

—

julkisia hankintoja tai valtiontukia koskevia sääntöjä ei noudatettu (16 hankkeessa),

| — | ilmoitettiin ennakkomaksuja tai menoja, joita ei todellisuudessa ollut maksettu (21 hankkeessa), |
| --- | --- |

—

ilmoitettiin ennakkomaksuja tai menoja, joita ei todellisuudessa ollut maksettu (21 hankkeessa),

| — | yleiskulujen kohdentaminen oli epäselvää osarahoitettujen ja muiden kuin osarahoitettujen hankkeiden välillä (13 hankkeessa), |
| --- | --- |

—

yleiskulujen kohdentaminen oli epäselvää osarahoitettujen ja muiden kuin osarahoitettujen hankkeiden välillä (13 hankkeessa),

| — | ilmoitetut menot eivät liittyneet EU:n osarahoittamaan toimintaan (13 hankkeessa), |
| --- | --- |

—

ilmoitetut menot eivät liittyneet EU:n osarahoittamaan toimintaan (13 hankkeessa),

| — | ilmoitus perustui kiinteämääräisiin summiin eikä todellisiin menoihin (10 hankkeessa). |
| --- | --- |

—

ilmoitus perustui kiinteämääräisiin summiin eikä todellisiin menoihin (10 hankkeessa).

| 6.15. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tiettyihin ohjelmiin liittyvissä hankkeissa esiintyi säännöllisesti tietyntyyppisiä virheitä, kuten: |
| --- | --- |

6.15.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että tiettyihin ohjelmiin liittyvissä hankkeissa esiintyi säännöllisesti tietyntyyppisiä virheitä, kuten:

| 6.15. | |
| --- | --- |

6.15.

| — | EAKR, tavoite 1, Yhdistynyt kuningaskunta (Etelä-Yorkshire): Ilmoitettujen EU-avustusten määrä ylitti osarahoitustason ilman asianmukaisia perusteita, |
| --- | --- |

—

EAKR, tavoite 1, Yhdistynyt kuningaskunta (Etelä-Yorkshire): Ilmoitettujen EU-avustusten määrä ylitti osarahoitustason ilman asianmukaisia perusteita,

| — | Komissio tarkasti Etelä-Yorkshiren ohjelman ennen tilintarkastustuomioistuinta ja havaitsi myös tällaisia virheitä. Tilannetta seurataan tarkastuksen jälkeen ja tarvittavat taloudelliset toimenpiteet toteutetaan. |
| --- | --- |

—

Komissio tarkasti Etelä-Yorkshiren ohjelman ennen tilintarkastustuomioistuinta ja havaitsi myös tällaisia virheitä. Tilannetta seurataan tarkastuksen jälkeen ja tarvittavat taloudelliset toimenpiteet toteutetaan.

| — | ESR, Equal-yhteisöaloite, Espanja: Todentava aineisto oli ilmoitettujen menojen osalta riittämätön, koska tukea saavat täydennyskoulutusorganisaatiot eivät olleet määrittäneet kirjanpitojärjestelmissään selkeästi, mitkä menot koskivat ESR-toimintaa, |
| --- | --- |

—

ESR, Equal-yhteisöaloite, Espanja: Todentava aineisto oli ilmoitettujen menojen osalta riittämätön, koska tukea saavat täydennyskoulutusorganisaatiot eivät olleet määrittäneet kirjanpitojärjestelmissään selkeästi, mitkä menot koskivat ESR-toimintaa,

| — | Komissio on tietoinen tästä Espanjan järjestelmää koskevasta ongelmasta. Komissio aloitti vuonna 2004 menettelyn Espanjan hallinto- ja maksuviranomaista vastaan kaikkien ohjelmien osalta, jotta toimikohtaista kirjausketjua saataisiin parannettua ja yhteisrahoitetun toiminnan kirjanpitokäsittelyä selvennettyä. Kun komissio oli käynnistänyt menettelyn ja komission ja jäsenvaltioiden edustajista muodostuva seurantaryhmä oli perustettu, Espanja päätti tehdä 173 miljoonan euron rahoitusoikaisun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

—

Komissio on tietoinen tästä Espanjan järjestelmää koskevasta ongelmasta. Komissio aloitti vuonna 2004 menettelyn Espanjan hallinto- ja maksuviranomaista vastaan kaikkien ohjelmien osalta, jotta toimikohtaista kirjausketjua saataisiin parannettua ja yhteisrahoitetun toiminnan kirjanpitokäsittelyä selvennettyä. Kun komissio oli käynnistänyt menettelyn ja komission ja jäsenvaltioiden edustajista muodostuva seurantaryhmä oli perustettu, Espanja päätti tehdä 173 miljoonan euron rahoitusoikaisun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan 1 kohdan nojalla.

| — | KOR, Ranska: Laskujen maksamista edeltävistä tarkastuksista ja tarkistamisesta vastaavan tahon (Direction Départementale des Affaires Maritimes) toiminta ei perustunut asianmukaiseen todentavaan aineistoon. |
| --- | --- |

—

KOR, Ranska: Laskujen maksamista edeltävistä tarkastuksista ja tarkistamisesta vastaavan tahon (Direction Départementale des Affaires Maritimes) toiminta ei perustunut asianmukaiseen todentavaan aineistoon.

Jäsenvaltioiden tarkastukset eivät täyttäneet keskeisiä säännöksiin perustuvia vaatimuksia

| 6.16. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, olivatko jäsenvaltiot tarkastaneet menot yhteisön säännösten mukaisesti.
  Taulukossa 6.1
  esitetään yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista. Siinä todetaan, että tarkastuksissa esiintyi puutteita kaikissa tarkastetuissa ohjelmissa. |
| --- | --- |

6.16.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, olivatko jäsenvaltiot tarkastaneet menot yhteisön säännösten mukaisesti.
  Taulukossa 6.1
  esitetään yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen arvioinnista. Siinä todetaan, että tarkastuksissa esiintyi puutteita kaikissa tarkastetuissa ohjelmissa.

| 6.17. | Jäsenvaltioiden olisi säännösten mukaisesti varmistettava, että säilytetään aineisto, jonka perusteella komissiolle tehdyt menoilmoitukset ja yksittäisten hankkeiden kirjanpitoaineisto ja todentava aineisto voidaan täsmäyttää. Tätä kutsutaan kirjausketjua koskevaksi vaatimukseksi.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että kirjausketju oli riittävä ainoastaan kolmessa tarkastetuista kymmenestä ohjelmasta. Muissa ohjelmissa todentavaa aineistoa ei ollut lainkaan tai sitä oli vain vähän joidenkin ilmoitettujen menojen osalta. Mikäli todentavaa aineistoa ei kerätä tai säilytetä, ilmoitettujen menojen asianmukaisuutta on vaikeaa tarkistaa. |
| --- | --- |

6.17.

Jäsenvaltioiden olisi säännösten mukaisesti varmistettava, että säilytetään aineisto, jonka perusteella komissiolle tehdyt menoilmoitukset ja yksittäisten hankkeiden kirjanpitoaineisto ja todentava aineisto voidaan täsmäyttää. Tätä kutsutaan kirjausketjua koskevaksi vaatimukseksi.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että kirjausketju oli riittävä ainoastaan kolmessa tarkastetuista kymmenestä ohjelmasta. Muissa ohjelmissa todentavaa aineistoa ei ollut lainkaan tai sitä oli vain vähän joidenkin ilmoitettujen menojen osalta. Mikäli todentavaa aineistoa ei kerätä tai säilytetä, ilmoitettujen menojen asianmukaisuutta on vaikeaa tarkistaa.

| 6.17. | Tilintarkastustuomioistuin totesi lopuista seitsemästä ohjelmasta, että kolme järjestelmää noudatti osittain vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.17.

Tilintarkastustuomioistuin totesi lopuista seitsemästä ohjelmasta, että kolme järjestelmää noudatti osittain vaatimuksia.

Taulukko 6.1 – Valvonta ja keskeisten säännöksiin perustuvien vaatimusten mukaisuus

| Tarkastetut ohjelmat | Säännöksiin perustuvat vaatimukset |
| --- | --- |
| Tehtävien erottaminen toisistaan | Kirjausketju | Päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset | Perintämenettelyt | Välivaiheen varmentaminen | Riippumattomat otantatarkastukset | Riippumattomien otantatarkastusten eteneminen | Tukitoiminnan päättyessä lausuman antavan elimen perustaminen (winding-up declaration) | Lopullista hyväksyntää edeltävät valmistelut |
| EAKR Interreg IIIA Ranska – Belgia | | | | | | | | | |
| EAKR tavoite 1 Yhdistynyt kuningaskunta (Etelä-Yorkshire) | | | | | | | | | |
| EAKR tavoite 2 Italia (Latium) | | | | e.t. | | | | | |
| EAKR tavoite 2 Saksa (Nordrhein-Westfalen) | | | | | | | | | |
| EAKR tavoite 1, Kreikka (kilpailukyky) | | | | | | | | | |
| ESR Equal-yhteisöaloite Italia | | | | | | | | | |
| ESR tavoite 1 Saksa (SPALAR) | | | | | | | | | |
| ESR tavoite 3 Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti) | | | | | | | | | |
| ESR Equal-yhteisöaloite Espanja | | | | | | | | | |
| KOR tavoite 1 Ranska | | | | | | | | e.t. | e.t. |

Tarkastetut ohjelmat

Säännöksiin perustuvat vaatimukset

Tehtävien erottaminen toisistaan

Kirjausketju

Päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset

Perintämenettelyt

Välivaiheen varmentaminen

Riippumattomat otantatarkastukset

Riippumattomien otantatarkastusten eteneminen

Tukitoiminnan päättyessä lausuman antavan elimen perustaminen (winding-up declaration)

Lopullista hyväksyntää edeltävät valmistelut

EAKR Interreg IIIA Ranska – Belgia

EAKR tavoite 1 Yhdistynyt kuningaskunta (Etelä-Yorkshire)

EAKR tavoite 2 Italia (Latium)

e.t.

EAKR tavoite 2 Saksa (Nordrhein-Westfalen)

EAKR tavoite 1, Kreikka (kilpailukyky)

ESR Equal-yhteisöaloite Italia

ESR tavoite 1 Saksa (SPALAR)

ESR tavoite 3 Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti)

ESR Equal-yhteisöaloite Espanja

KOR tavoite 1 Ranska

e.t.

e.t.

Värikoodien merkitykset

| | Valvonta täyttää säännöksiin perustuvat vaatimukset |
| --- | --- |
| | Valvonta täyttää osittain säännöksiin perustuvat vaatimukset |
| | Valvonta ei täytä säännöksiin perustuvia vaatimuksia |
| e.t. ei testattu. |

Valvonta täyttää säännöksiin perustuvat vaatimukset

Valvonta täyttää osittain säännöksiin perustuvat vaatimukset

Valvonta ei täytä säännöksiin perustuvia vaatimuksia

e.t. ei testattu.

| 6.18. | Kirjausketjun tarkastamisen lisäksi edellytetään monenlaisia muita tarkistuksia. Näihin kuuluvat päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset. Jäsenvaltiolla olisi oltava hallinnointijärjestelmä, jonka avulla tarkistetaan, että hankkeet toteutetaan EU-säännösten mukaisesti. Päivittäisen hallinnoinnin tarkastus on tehokkain tapa havaita mahdolliset ongelmat tai puuttua niihin ennen kuin menot ilmoitetaan komissiolle.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksia ei toimitettu vaatimusten mukaisesti yhdessäkään tarkastetussa ohjelmassa. Joissain tapauksissa tarkastuksia ei toimitettu riittävästi. Siinä tapauksessa, että näitä tarkastuksia oli toimitettu, menojen tukikelpoisuutta ei ollut aina tarkastettu riittävän perusteellisella tavalla. Joissakin tapauksissa tarkastukset tehtiin ainoastaan asiakirjojen perusteella, jolloin ei ole mahdollista tarkistaa, olivatko menot todellisia ja yhteisön talousarviosta myönnettävään tukeen oikeuttavia. |
| --- | --- |

6.18.

Kirjausketjun tarkastamisen lisäksi edellytetään monenlaisia muita tarkistuksia. Näihin kuuluvat päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset. Jäsenvaltiolla olisi oltava hallinnointijärjestelmä, jonka avulla tarkistetaan, että hankkeet toteutetaan EU-säännösten mukaisesti. Päivittäisen hallinnoinnin tarkastus on tehokkain tapa havaita mahdolliset ongelmat tai puuttua niihin ennen kuin menot ilmoitetaan komissiolle.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksia ei toimitettu vaatimusten mukaisesti yhdessäkään tarkastetussa ohjelmassa. Joissain tapauksissa tarkastuksia ei toimitettu riittävästi. Siinä tapauksessa, että näitä tarkastuksia oli toimitettu, menojen tukikelpoisuutta ei ollut aina tarkastettu riittävän perusteellisella tavalla. Joissakin tapauksissa tarkastukset tehtiin ainoastaan asiakirjojen perusteella, jolloin ei ole mahdollista tarkistaa, olivatko menot todellisia ja yhteisön talousarviosta myönnettävään tukeen oikeuttavia.

| 6.18. | Tilintarkastustuomioistuin totesi kymmenestä kyseessä olevasta ohjelmasta, että neljä järjestelmää noudatti osittain vaatimuksia. Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä näiden tarkastusten keskeisestä merkityksestä. Komissio antoi äskettäin jäsenvaltioille ohjeita sen omien tarkastusten tuloksiin perustuvista parhaista käytänteistä. |
| --- | --- |

6.18.

Tilintarkastustuomioistuin totesi kymmenestä kyseessä olevasta ohjelmasta, että neljä järjestelmää noudatti osittain vaatimuksia. Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä näiden tarkastusten keskeisestä merkityksestä. Komissio antoi äskettäin jäsenvaltioille ohjeita sen omien tarkastusten tuloksiin perustuvista parhaista käytänteistä.

| 6.19. | Asianomaisen maksuviranomaisen on varmennettava, että komissiolle ilmoitetut menot (hankkeita koskevat menoilmoitukset) täyttävät kaikki niitä koskevat ehdot.
  Taulukossa 6.1
  esitetään kuitenkin, että seitsemässä tapauksessa kyseistä menojen välivaiheen varmentamista ei toteutettu vaatimusten mukaisesti. Nämä puutteet osoittavat, että menoja on esitetty korvattaviksi usein siitä huolimatta, että hallinto- tai maksuviranomaiset eivät ole toimittaneet vaadittuja tarkastuksia tehokkaasti. |
| --- | --- |

6.19.

Asianomaisen maksuviranomaisen on varmennettava, että komissiolle ilmoitetut menot (hankkeita koskevat menoilmoitukset) täyttävät kaikki niitä koskevat ehdot.
  Taulukossa 6.1
  esitetään kuitenkin, että seitsemässä tapauksessa kyseistä menojen välivaiheen varmentamista ei toteutettu vaatimusten mukaisesti. Nämä puutteet osoittavat, että menoja on esitetty korvattaviksi usein siitä huolimatta, että hallinto- tai maksuviranomaiset eivät ole toimittaneet vaadittuja tarkastuksia tehokkaasti.

| 6.19. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että näistä seitsemästä ohjelmasta kahden järjestelmät noudattivat osittain vaatimuksia. Komissio antoi äskettäin jäsenvaltioille parhaita varmentamiskäytänteitä koskevia ohjeita, jotka perustuvat komission tarkastusten tuloksiin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

6.19.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että näistä seitsemästä ohjelmasta kahden järjestelmät noudattivat osittain vaatimuksia. Komissio antoi äskettäin jäsenvaltioille parhaita varmentamiskäytänteitä koskevia ohjeita, jotka perustuvat komission tarkastusten tuloksiin jäsenvaltioissa.

| 6.20. | Lisäksi olisi tarpeen, että jokin riippumaton taho suorittaisi jäsenvaltioissa lisätarkistuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa käyttöön otettujen järjestelmien toimivuus ja vahvistaa otantatarkastuksen avulla päivittäistä hallinnointia ja maksuja koskevat tarkastukset läpäisseiden menoilmoitusten oikeellisuus. Lyhyesti sanottuna säännösten mukaisesti on toimitettava riippumattomia otantatarkastuksia.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että riippumattomat otantatarkastukset eivät edenneet vaatimusten mukaisesti neljässä tarkastetussa ohjelmassa. |
| --- | --- |

6.20.

Lisäksi olisi tarpeen, että jokin riippumaton taho suorittaisi jäsenvaltioissa lisätarkistuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa käyttöön otettujen järjestelmien toimivuus ja vahvistaa otantatarkastuksen avulla päivittäistä hallinnointia ja maksuja koskevat tarkastukset läpäisseiden menoilmoitusten oikeellisuus. Lyhyesti sanottuna säännösten mukaisesti on toimitettava riippumattomia otantatarkastuksia.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että riippumattomat otantatarkastukset eivät edenneet vaatimusten mukaisesti neljässä tarkastetussa ohjelmassa.

| 6.20. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kyseisistä neljästä ohjelmasta yhden ohjelman järjestelmät noudattivat osittain vaatimuksia. Komissio antoi vuonna 2003 riippumattomien otantatarkastusten suorittamista koskevat ohjeet, joiden tarkoituksena oli edistää tyydyttävien ja johdonmukaisten standardien käyttöä. Komissio tarkistaa säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisissä vuotuisissa kokouksissa otantatarkastusten edistymisen. Tarkoituksena on havaita tarkastuksissa esiintyneet viivästykset. |
| --- | --- |

6.20.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kyseisistä neljästä ohjelmasta yhden ohjelman järjestelmät noudattivat osittain vaatimuksia. Komissio antoi vuonna 2003 riippumattomien otantatarkastusten suorittamista koskevat ohjeet, joiden tarkoituksena oli edistää tyydyttävien ja johdonmukaisten standardien käyttöä. Komissio tarkistaa säännöllisesti jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisissä vuotuisissa kokouksissa otantatarkastusten edistymisen. Tarkoituksena on havaita tarkastuksissa esiintyneet viivästykset.

| 6.21. | Jäsenvaltioiden on kunkin ohjelman päättämisen yhteydessä toimitettava komissiolle lopullinen menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden vahvistava lausuma. Lausuman antajalta edellytetään, että kyseinen taho on riippumaton nimetystä hallinnointiviranomaisesta, väliaikaisten ja lopullisten menoilmoitusten laatimisesta maksuviranomaisen luona vastaavasta henkilöstä tai osastosta sekä välittäjäelimistä.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että loppumaksun hyväksyntää edeltävät valmistelut suoritettiin tyydyttävällä tavalla kuudessa tarkastetussa ohjelmassa. |
| --- | --- |

6.21.

Jäsenvaltioiden on kunkin ohjelman päättämisen yhteydessä toimitettava komissiolle lopullinen menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden vahvistava lausuma. Lausuman antajalta edellytetään, että kyseinen taho on riippumaton nimetystä hallinnointiviranomaisesta, väliaikaisten ja lopullisten menoilmoitusten laatimisesta maksuviranomaisen luona vastaavasta henkilöstä tai osastosta sekä välittäjäelimistä.
  Taulukosta 6.1
  käy ilmi, että loppumaksun hyväksyntää edeltävät valmistelut suoritettiin tyydyttävällä tavalla kuudessa tarkastetussa ohjelmassa.

Edellisen kauden rakennerahasto-ohjelmat

Oikaisuja ei tehty ja ohjelmat päätettiin pitkällä viipeellä

| 6.22. | Komissio maksoi edelleen vuonna 2005 edellisen kauden rakennerahasto-ohjelmien loppumaksuja. Nykyisten ohjelmien lailla kauden 1994–1999 ohjelman päättyessä jäsenvaltiot varmentavat kaikkien ohjelman aikana ilmoitettujen menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden. Komissio tarkistaa näiden todistusten luotettavuuden kolmella tavalla: komissio tarkastaa valitut ohjelmat jäsenvaltioissa ennen niiden päättämistä, se tarkastaa kaikkien ohjelmien osalta jäsenvaltioiden toimittaman ohjelman päättämistä koskevan aineiston ja toimittaa lopuksi valittuja päätettyjä tai päätettävänä olevia ohjelmia koskevat jälkitarkastukset. |
| --- | --- |

6.22.

Komissio maksoi edelleen vuonna 2005 edellisen kauden rakennerahasto-ohjelmien loppumaksuja. Nykyisten ohjelmien lailla kauden 1994–1999 ohjelman päättyessä jäsenvaltiot varmentavat kaikkien ohjelman aikana ilmoitettujen menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden. Komissio tarkistaa näiden todistusten luotettavuuden kolmella tavalla: komissio tarkastaa valitut ohjelmat jäsenvaltioissa ennen niiden päättämistä, se tarkastaa kaikkien ohjelmien osalta jäsenvaltioiden toimittaman ohjelman päättämistä koskevan aineiston ja toimittaa lopuksi valittuja päätettyjä tai päätettävänä olevia ohjelmia koskevat jälkitarkastukset.

| 6.23. | Taulukosta 6.2
  käy ilmi, että huomattavan suurta määrää ohjelmia pantiin vielä täytäntöön maaliskuun 2006 lopussa. |
| --- | --- |

6.23.

Taulukosta 6.2
  käy ilmi, että huomattavan suurta määrää ohjelmia pantiin vielä täytäntöön maaliskuun 2006 lopussa.

| 6.23. | Ohjelmat merkitään päätetyiksi vasta kun sekä loppumaksu että mahdollinen maksusitoumus on suoritettu. Maksamattomien sitoumusten kokonaismäärä vuosien 1994–1999 ohjelmissa supistui 1,4 miljardiin euroon (0,89 prosenttia hyväksytystä yhteisön rahoituksesta) vuoden 2005 lopussa, mikä antaa viitteitä suoritetuista maksuista ja vapautetuista määrärahoista. |
| --- | --- |

6.23.

Ohjelmat merkitään päätetyiksi vasta kun sekä loppumaksu että mahdollinen maksusitoumus on suoritettu. Maksamattomien sitoumusten kokonaismäärä vuosien 1994–1999 ohjelmissa supistui 1,4 miljardiin euroon (0,89 prosenttia hyväksytystä yhteisön rahoituksesta) vuoden 2005 lopussa, mikä antaa viitteitä suoritetuista maksuista ja vapautetuista määrärahoista.

Edelleen avoimia ovat pääasiassa ohjelmat, joissa kyseessä oleva jäsenvaltio kiistää rahoitusoikaisut ja joita koskevat muodolliset päätökset on vielä tehtävä, ja ohjelmat, joissa osa hankkeista on jäsenvaltiossa oikeudenkäynnin kohteena, mikä estää loppumaksun suorittamisen tai maksusitoumuksen purkamisen.

| 6.24. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ohjelmien päättämisprosessia koskevassa tarkastuksessa kolme tapausta, joissa komissio oli päättänyt ohjelmat tekemättä rahoituskorjauksia, vaikka varmennetuista menoista oli tehty merkittäviä varaumia. |
| --- | --- |

6.24.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi ohjelmien päättämisprosessia koskevassa tarkastuksessa kolme tapausta, joissa komissio oli päättänyt ohjelmat tekemättä rahoituskorjauksia, vaikka varmennetuista menoista oli tehty merkittäviä varaumia.

| 6.24. | Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja tekee tarvittaessa edellytetyt oikaisut. |
| --- | --- |

6.24.

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja tekee tarvittaessa edellytetyt oikaisut.

| 6.25. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös useita tapauksia, joissa ohjelmat päätettiin myöhässä, koska päättämiseen kului komissiossa varsin paljon aikaa. Monitahoisia ongelmia voi kyllä esiintyä, mutta tämä ei täysin selitä sitä, miksi komissiolta kului aikaa joskus jopa yli vuosi ennen kuin se kävi asiasta kirjeenvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

6.25.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös useita tapauksia, joissa ohjelmat päätettiin myöhässä, koska päättämiseen kului komissiossa varsin paljon aikaa. Monitahoisia ongelmia voi kyllä esiintyä, mutta tämä ei täysin selitä sitä, miksi komissiolta kului aikaa joskus jopa yli vuosi ennen kuin se kävi asiasta kirjeenvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa.

| 6.25. | Toivottua pidempiä viivästyksiä on aiheutunut eräissä tapauksissa, joissa oikeudellisia tai rahoituskysymyksiä koskeva konsultointi on ollut tarpeen. |
| --- | --- |

6.25.

Toivottua pidempiä viivästyksiä on aiheutunut eräissä tapauksissa, joissa oikeudellisia tai rahoituskysymyksiä koskeva konsultointi on ollut tarpeen.

Taulukko 6.2 – Rakennerahastojen ohjelmat (vuosilta 1994–1999), jotka päätettiin 31. joulukuuta 2005 tai maaliskuuta 2006 mennessä

| Talousarvioala (2) | Yhteensä | Päätetty ennen vuotta 2005 | Päätetty 31. joulukuuta 2005 | Päätetty 31. maaliskuuta 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ohjelmien lukumäärä (3) | Päätösten mukainen yhteisön rahoitusosuus (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) |
| Euroopan aluekehitysrahasto |
| Tavoite 1 | 181 | 57 571 255 951 | 94 | 37 550 653 114 | 112 | 42 887 087 630 | 112 | 42 887 087 630 |
| Tavoite 2 1994—1996 | 84 | 5 165 903 927 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 | 82 | 4 581 143 406 |
| Tavoite 2 1997—1999 | 73 | 7 157 716 211 | 48 | 3 132 569 307 | 62 | 4 760 119 585 | 64 | 4 803 858 386 |
| Tavoite 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 62 | 2 458 401 459 | 80 | 3 099 127 079 | 80 | 3 099 127 079 |
| Tavoite 6 | 2 | 355 453 472 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Yhteisöaloitteet | 520 | 9 223 064 769 | 326 | 3 916 629 881 | 425 | 5 660 960 735 | 431 | 6 189 811 196 |
| Yhteensä | 944 | 82 775 943 121 | 611 | 51 586 884 014 | 763 | 61 322 292 754 | 771 | 61 894 882 016 |
| Euroopan sosiaalirahasto |
| Tavoite 1 | 102 | 22 806 888 948 | 59 | 9 800 246 487 | 76 | 16 659 397 467 | 89 | 18 121 641 456 |
| Tavoite 2 1994—1996 | 82 | 1 597 251 132 | 79 | 1 341 684 839 | 79 | 1 358 409 253 | 81 | 1 362 443 873 |
| Tavoite 2 1997—1999 | 72 | 2 112 708 834 | 43 | 732 343 850 | 55 | 1 180 807 704 | 62 | 1 481 524 409 |
| Tavoite 3 | 56 | 13 221 222 835 | 30 | 6 568 750 561 | 37 | 7 498 226 022 | 44 | 8 564 234 926 |
| Tavoite 4 | 16 | 2 614 128 525 | 11 | 1 324 982 251 | 12 | 1 691 290 757 | 12 | 1 691 290 757 |
| Tavoite 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 54 | 489 410 848 | 67 | 632 292 214 | 77 | 719 766 953 |
| Tavoite 6 | 2 | 177 902 801 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Yhteisöaloitteet | 373 | 4 664 895 421 | 244 | 1 497 206 934 | 303 | 1 887 130 714 | 334 | 2 000 499 278 |
| Yhteensä | 786 | 48 252 482 256 | 522 | 21 915 926 019 | 631 | 31 068 854 380 | 701 | 34 102 701 900 |
| Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto |
| Tavoite 1 | 69 | 14 301 716 000 | 34 | 4 721 652 121 | 45 | 8 217 740 619 | 46 | 8 220 980 619 |
| Tavoite 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 43 | 1 728 707 188 | 52 | 3 641 981 610 | 53 | 3 661 092 924 |
| Tavoite 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 46 | 1 772 582 355 | 68 | 2 529 075 438 | 70 | 2 574 734 130 |
| Tavoite 6 | 2 | 288 794 000 | 1 | 211 137 456 | 2 | 280 353 550 | 2 | 280 353 550 |
| Yhteisöaloitteet | 167 | 1 156 618 000 | 106 | 534 783 853 | 143 | 814 595 982 | 144 | 814 903 270 |
| Yhteensä | 388 | 24 455 735 000 | 230 | 8 968 862 973 | 310 | 15 483 747 199 | 315 | 15 552 064 493 |
| Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline |
| Tavoite 1 | 18 | 1 797 039 031 | 2 | 127 659 610 | 8 | 288 574 118 | 8 | 288 574 118 |
| Tavoite 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 5 | 116 682 777 | 6 | 154 373 993 |
| Tavoite 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 2 | 6 761 577 | 2 | 6 761 577 |
| Yhteisöaloitteet | 20 | 127 103 242 | 6 | 14 058 058 | 12 | 22 225 543 | 12 | 22 225 543 |
| Yhteensä | 52 | 2 782 833 273 | 11 | 168 956 952 | 27 | 434 244 015 | 28 | 471 935 231 |
| YHTEENSÄ | 2 170 | 158 266 993 650 | 1 374 | 82 640 629 958 | 1 731 | 108 309 138 348 | 1 815 | 112 021 583 640 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko. |

Talousarvioala (2)

Yhteensä

Päätetty ennen vuotta 2005

Päätetty 31. joulukuuta 2005

Päätetty 31. maaliskuuta 2006

Ohjelmien lukumäärä (3)

Päätösten mukainen yhteisön rahoitusosuus (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Euroopan aluekehitysrahasto

Tavoite 1

181

57 571 255 951

94

37 550 653 114

112

42 887 087 630

112

42 887 087 630

Tavoite 2 1994—1996

84

5 165 903 927

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

82

4 581 143 406

Tavoite 2 1997—1999

73

7 157 716 211

48

3 132 569 307

62

4 760 119 585

64

4 803 858 386

Tavoite 5 (b)

84

3 302 548 791

62

2 458 401 459

80

3 099 127 079

80

3 099 127 079

Tavoite 6

2

355 453 472

2

333 854 319

2

333 854 319

2

333 854 319

Yhteisöaloitteet

520

9 223 064 769

326

3 916 629 881

425

5 660 960 735

431

6 189 811 196

Yhteensä

944

82 775 943 121

611

51 586 884 014

763

61 322 292 754

771

61 894 882 016

Euroopan sosiaalirahasto

Tavoite 1

102

22 806 888 948

59

9 800 246 487

76

16 659 397 467

89

18 121 641 456

Tavoite 2 1994—1996

82

1 597 251 132

79

1 341 684 839

79

1 358 409 253

81

1 362 443 873

Tavoite 2 1997—1999

72

2 112 708 834

43

732 343 850

55

1 180 807 704

62

1 481 524 409

Tavoite 3

56

13 221 222 835

30

6 568 750 561

37

7 498 226 022

44

8 564 234 926

Tavoite 4

16

2 614 128 525

11

1 324 982 251

12

1 691 290 757

12

1 691 290 757

Tavoite 5 (b)

83

1 057 483 760

54

489 410 848

67

632 292 214

77

719 766 953

Tavoite 6

2

177 902 801

2

161 300 249

2

161 300 249

2

161 300 249

Yhteisöaloitteet

373

4 664 895 421

244

1 497 206 934

303

1 887 130 714

334

2 000 499 278

Yhteensä

786

48 252 482 256

522

21 915 926 019

631

31 068 854 380

701

34 102 701 900

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto

Tavoite 1

69

14 301 716 000

34

4 721 652 121

45

8 217 740 619

46

8 220 980 619

Tavoite 5 (a)

66

5 544 906 000

43

1 728 707 188

52

3 641 981 610

53

3 661 092 924

Tavoite 5 (b)

84

3 163 701 000

46

1 772 582 355

68

2 529 075 438

70

2 574 734 130

Tavoite 6

2

288 794 000

1

211 137 456

2

280 353 550

2

280 353 550

Yhteisöaloitteet

167

1 156 618 000

106

534 783 853

143

814 595 982

144

814 903 270

Yhteensä

388

24 455 735 000

230

8 968 862 973

310

15 483 747 199

315

15 552 064 493

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline

Tavoite 1

18

1 797 039 031

2

127 659 610

8

288 574 118

8

288 574 118

Tavoite 5 (a)

12

850 431 000

2

23 715 837

5

116 682 777

6

154 373 993

Tavoite 6

2

8 260 000

1

3 523 447

2

6 761 577

2

6 761 577

Yhteisöaloitteet

20

127 103 242

6

14 058 058

12

22 225 543

12

22 225 543

Yhteensä

52

2 782 833 273

11

168 956 952

27

434 244 015

28

471 935 231

YHTEENSÄ

2 170

158 266 993 650

1 374

82 640 629 958

1 731

108 309 138 348

1 815

112 021 583 640

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

Hankemenoissa esiintyi virheitä

| 6.26. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi olennaisen määrän virheitä kaikkien ohjelmakaudella 1994–1999 rahoitettujen ohjelmien hankemenoilmoituksista poimitussa otoksessa (4). Tarkastetuista 65 hankkeesta 33:ssa oli olennainen virhe. Yleisimpiä olivat virheet, joita on havaittu myös nykyisistä ohjelmista poimitussa otoksessa (ks. kohta 6.14). |
| --- | --- |

6.26.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi olennaisen määrän virheitä kaikkien ohjelmakaudella 1994–1999 rahoitettujen ohjelmien hankemenoilmoituksista poimitussa otoksessa (4). Tarkastetuista 65 hankkeesta 33:ssa oli olennainen virhe. Yleisimpiä olivat virheet, joita on havaittu myös nykyisistä ohjelmista poimitussa otoksessa (ks. kohta 6.14).

| 6.26. | Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ja varmistaa, että edellytetyt oikaisut tehdään. |
| --- | --- |

6.26.

Komissio ottaa tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon ja varmistaa, että edellytetyt oikaisut tehdään.

| 6.27. | Kolmen tarkastettavaan otokseen sisältyvän ohjelman osalta (EAKR, tavoite 1 Irlannissa (teollisuusalan kehittäminen), ESR, tavoite 1 Saksassa (Sachsen) ja ESR, tavoite 3 Ruotsissa) jotkut tarkastettaviksi valituista edunsaajista eivät olleet säilyttäneet ilmoittamiaan menoja koskevaa todentavaa aineistoa (5). |
| --- | --- |

6.27.

Kolmen tarkastettavaan otokseen sisältyvän ohjelman osalta (EAKR, tavoite 1 Irlannissa (teollisuusalan kehittäminen), ESR, tavoite 1 Saksassa (Sachsen) ja ESR, tavoite 3 Ruotsissa) jotkut tarkastettaviksi valituista edunsaajista eivät olleet säilyttäneet ilmoittamiaan menoja koskevaa todentavaa aineistoa (5).

| 6.27. | Tulevaa ohjelmasuunnittelukautta koskevasta alaviitteestä 3 komissio toteaa, että tositteiden säilyttämisen määräaikaa on tarkoitus lyhentää vain osittain päätetyissä toimissa. Tämän järjestelyn mukaan jäsenvaltioiden on esitettävä loppuun saatetuista hankkeista erityinen menoselvitys ja päättymisilmoitus varainhoitovuoden lopussa. Toimia koskevien tositteiden säilyttämiselle asetettu kolmen vuoden määräaika alkaa osittaista päättämistä seuraavan vuoden alusta. Tämä mahdollisuus perustuu jäsenvaltioiden pyyntöön ohjelmien päättämiseen liittyvän hallintotyön yksinkertaistamisesta ja edunsaajille aiheutuvien velvoitteiden vähentämisestä. |
| --- | --- |

6.27.

Tulevaa ohjelmasuunnittelukautta koskevasta alaviitteestä 3 komissio toteaa, että tositteiden säilyttämisen määräaikaa on tarkoitus lyhentää vain osittain päätetyissä toimissa. Tämän järjestelyn mukaan jäsenvaltioiden on esitettävä loppuun saatetuista hankkeista erityinen menoselvitys ja päättymisilmoitus varainhoitovuoden lopussa. Toimia koskevien tositteiden säilyttämiselle asetettu kolmen vuoden määräaika alkaa osittaista päättämistä seuraavan vuoden alusta. Tämä mahdollisuus perustuu jäsenvaltioiden pyyntöön ohjelmien päättämiseen liittyvän hallintotyön yksinkertaistamisesta ja edunsaajille aiheutuvien velvoitteiden vähentämisestä.

| 6.28. | Kuten vuosina 2000–2006 rahoitettavien ohjelmien kohdalla tietyt virheet esiintyivät niin ikään järjestelmällisesti tiettyjen yksittäisten vuosina 1994–1999 rahoitettujen ohjelmien osalta tarkastetuissa hankkeissa, kuten: |
| --- | --- |

6.28.

Kuten vuosina 2000–2006 rahoitettavien ohjelmien kohdalla tietyt virheet esiintyivät niin ikään järjestelmällisesti tiettyjen yksittäisten vuosina 1994–1999 rahoitettujen ohjelmien osalta tarkastetuissa hankkeissa, kuten:

| — | EAKR, tavoite 1 Irlannissa (teollisuusalan kehittäminen): Yleiskulujen kohdentaminen oli epäselvää osarahoitettujen ja muiden kuin osarahoitettujen hankkeiden välillä, |
| --- | --- |

—

EAKR, tavoite 1 Irlannissa (teollisuusalan kehittäminen): Yleiskulujen kohdentaminen oli epäselvää osarahoitettujen ja muiden kuin osarahoitettujen hankkeiden välillä,

| — | ESR, tavoite 3 Ruotsissa: Ilmoitetut menot koskivat hankkeen edistäjiin liittyvien yhtiöiden tarjoamia palveluja, mutta kirjattujen menojen tueksi ei esitetty tositteita, |
| --- | --- |

—

ESR, tavoite 3 Ruotsissa: Ilmoitetut menot koskivat hankkeen edistäjiin liittyvien yhtiöiden tarjoamia palveluja, mutta kirjattujen menojen tueksi ei esitetty tositteita,

| — | EMOTR:n ohjausosasto Tanskassa: Maanviljelijöille ei ollut ilmoitettu, että kyse oli EU:n osarahoittamasta ja täten tiettyjen tukikelpoisuusehtojen alaisesta tuesta. |
| --- | --- |

—

EMOTR:n ohjausosasto Tanskassa: Maanviljelijöille ei ollut ilmoitettu, että kyse oli EU:n osarahoittamasta ja täten tiettyjen tukikelpoisuusehtojen alaisesta tuesta.

Valvonta ei täyttänyt keskeisiä säännöksiin perustuvia vaatimuksia

| 6.29. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät kuudesta päätetystä ohjelmasta poimitun otoksen perusteella ja teki samanlaisia havaintoja kuin viime vuosina. Näitä olivat mm. seuraavat havainnot: Kirjausketju ei ollut asianmukainen, toimien tarkastuksissa ilmeni puutteita ja riippumattoman tarkastuselimen toimittamissa tarkastuksissa esiintyi puutteita. Kyseiset valvonnassa esiintyneet puutteet vähentävät jäsenvaltioiden lopullisten menoilmoitusten luotettavuutta. |
| --- | --- |

6.29.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät kuudesta päätetystä ohjelmasta poimitun otoksen perusteella ja teki samanlaisia havaintoja kuin viime vuosina. Näitä olivat mm. seuraavat havainnot: Kirjausketju ei ollut asianmukainen, toimien tarkastuksissa ilmeni puutteita ja riippumattoman tarkastuselimen toimittamissa tarkastuksissa esiintyi puutteita. Kyseiset valvonnassa esiintyneet puutteet vähentävät jäsenvaltioiden lopullisten menoilmoitusten luotettavuutta.

| 6.29. | Jäsenvaltioissa ennen ohjelmien päättämistä toteuttamiensa tarkastusten perusteella komissio on tietoinen järjestelmän puutteista. Riskejä lieventääkseen komissio on tutkinut päättämisasiakirjat perusteellisesti, soveltanut rahoitusoikaisuja päättämisprosessissa ja tarkastanut lisäksi otoksen ohjelmia niiden päättämisen yhteydessä. Komissio toteuttaa tarkastusten jatkotoimina sääntöjenvastaisia menoja koskevia rahoitusoikaisuja. Oikaisut ekstrapoloidaan, jos kyse on merkittävistä virheistä tai järjestelmäongelmista. |
| --- | --- |

6.29.

Jäsenvaltioissa ennen ohjelmien päättämistä toteuttamiensa tarkastusten perusteella komissio on tietoinen järjestelmän puutteista. Riskejä lieventääkseen komissio on tutkinut päättämisasiakirjat perusteellisesti, soveltanut rahoitusoikaisuja päättämisprosessissa ja tarkastanut lisäksi otoksen ohjelmia niiden päättämisen yhteydessä. Komissio toteuttaa tarkastusten jatkotoimina sääntöjenvastaisia menoja koskevia rahoitusoikaisuja. Oikaisut ekstrapoloidaan, jos kyse on merkittävistä virheistä tai järjestelmäongelmista.

Koheesiorahasto

| 6.30. | Tilintarkastustuomioistuin suoritti suppean yhdeksän koheesiorahasto-hankkeen tarkastuksen, jonka perusteella ei esitetty olennaisia huomautuksia. Tilintarkastustuomioistuin pani kuitenkin merkille, että aluepolitiikan pääosaston pääjohtajan vuotta 2005 koskevassa lausumassa esitettiin varauma koheesiorahaston valvontajärjestelmistä; varauma koski Espanjaa, joka on koheesiorahaston pääedunsaaja. |
| --- | --- |

6.30.

Tilintarkastustuomioistuin suoritti suppean yhdeksän koheesiorahasto-hankkeen tarkastuksen, jonka perusteella ei esitetty olennaisia huomautuksia. Tilintarkastustuomioistuin pani kuitenkin merkille, että aluepolitiikan pääosaston pääjohtajan vuotta 2005 koskevassa lausumassa esitettiin varauma koheesiorahaston valvontajärjestelmistä; varauma koski Espanjaa, joka on koheesiorahaston pääedunsaaja.

Rahoituskorjaukset ja perintätoimista raportointi rakennerahastojen osalta

| 6.31. | Rakennerahastoja koskevien sääntöjen mukaan jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa rahoituskorjausten tekemisestä eli niiden on peruutettava yhteisön tuki edunsaajilta siinä tapauksessa, että havaitaan yksittäisiä tai järjestelmällisiä säännönvastaisuuksia. Kun jäsenvaltiot tekevät kyseisiä oikaisuja, ne voivat korvata sääntöjenvastaisesti maksetut summat muilla tukikelpoisilla menoilla välttääkseen nettotappioita. |
| --- | --- |

6.31.

Rakennerahastoja koskevien sääntöjen mukaan jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa rahoituskorjausten tekemisestä eli niiden on peruutettava yhteisön tuki edunsaajilta siinä tapauksessa, että havaitaan yksittäisiä tai järjestelmällisiä säännönvastaisuuksia. Kun jäsenvaltiot tekevät kyseisiä oikaisuja, ne voivat korvata sääntöjenvastaisesti maksetut summat muilla tukikelpoisilla menoilla välttääkseen nettotappioita.

| 6.31. | Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla on oikeus siirtää sääntöjenvastaisuuksien vuoksi peruutettu rakennerahastojen rahoitus toisille hankkeille. Näin menettelemällä noudatetaan tavoitetta, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat saada mahdollisimman suuren hyödyn rakennerahastoista. |
| --- | --- |

6.31.

Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioilla on oikeus siirtää sääntöjenvastaisuuksien vuoksi peruutettu rakennerahastojen rahoitus toisille hankkeille. Näin menettelemällä noudatetaan tavoitetta, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat saada mahdollisimman suuren hyödyn rakennerahastoista.

Jäsenvaltiot kantavat tällaisissa tapauksissa riskin edunsaajille jo maksettujen määrien takaisinperinnästä, ja niille saattaa tämän vuoksi aiheutua taloudellisia tappioita. Jos korvaamiseen soveltuvia menoja ei enää ole erityisesti ohjelman toteuttamiseen varatun määräajan päättymisen jälkeen, yhteisön varat menetetään oikaisun myötä.

| 6.32. | Jos jäsenvaltiot eivät ryhdy toimenpiteisiin, komissio voi vaatia, että rahoituskorjaukset on tehtävä. Tällaisissa tapauksissa oikaistuja menoja ei voi korvata muilla tukikelpoisilla menoilla, jotka johtaisivat rakennerahastojen rahoitusosuuden nettomääräiseen vähenemiseen (nettomääräinen rahoituskorjaus). |
| --- | --- |

6.32.

Jos jäsenvaltiot eivät ryhdy toimenpiteisiin, komissio voi vaatia, että rahoituskorjaukset on tehtävä. Tällaisissa tapauksissa oikaistuja menoja ei voi korvata muilla tukikelpoisilla menoilla, jotka johtaisivat rakennerahastojen rahoitusosuuden nettomääräiseen vähenemiseen (nettomääräinen rahoituskorjaus).

Nettomääräisten rahoituskorjausten vähäisyys

| 6.33. | Rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvien, vuosina 2000–2006 rahoitettavien ohjelmien ja hankkeiden osalta rahoituskorjausten kokonaismäärä oli vuoden 2005 loppuun mennessä 1,4 miljardia euroa. Oikaisut olivat lähes yksinomaan seurausta rakennerahastoista vastaavien pääosastojen jäsenvaltioissa toimittamista tarkastuksista. Tästä huolimatta rahoituskorjauksia on tehty vasta vuodesta 2004 lähtien. Kyseisten oikaisujen tekeminen voi olla pitkällinen prosessi, joka saattaa kestää jopa kaksi vuotta. |
| --- | --- |

6.33.

Rakennerahastoihin ja koheesiorahastoon liittyvien, vuosina 2000–2006 rahoitettavien ohjelmien ja hankkeiden osalta rahoituskorjausten kokonaismäärä oli vuoden 2005 loppuun mennessä 1,4 miljardia euroa. Oikaisut olivat lähes yksinomaan seurausta rakennerahastoista vastaavien pääosastojen jäsenvaltioissa toimittamista tarkastuksista. Tästä huolimatta rahoituskorjauksia on tehty vasta vuodesta 2004 lähtien. Kyseisten oikaisujen tekeminen voi olla pitkällinen prosessi, joka saattaa kestää jopa kaksi vuotta.

| 6.33. | Kun otetaan huomioon tarkastuksen kohteena olevan jäsenvaltion oikeus vastata tarkastuksen tuloksiin ja sovellettavissa säädöksissä vahvistettu menettely rahoitusoikaisujen tekemiseksi, tarkastustulosten esittämisen ja rahoitusoikaisujen tekemisen välillä on väistämättä viivettä. |
| --- | --- |

6.33.

Kun otetaan huomioon tarkastuksen kohteena olevan jäsenvaltion oikeus vastata tarkastuksen tuloksiin ja sovellettavissa säädöksissä vahvistettu menettely rahoitusoikaisujen tekemiseksi, tarkastustulosten esittämisen ja rahoitusoikaisujen tekemisen välillä on väistämättä viivettä.

| 6.34. | Vaikka suurin osa säännönvastaisuuksista havaittiin komission toimittamissa tarkastuksissa, komissio pyysi säännösten mukaisesti jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin korjaaviin toimiin. Näin ollen jäsenvaltiot pystyivät myös korvaamaan kyseiset määrät muilla tukikelpoisilla menoilla. |
| --- | --- |

6.34.

Vaikka suurin osa säännönvastaisuuksista havaittiin komission toimittamissa tarkastuksissa, komissio pyysi säännösten mukaisesti jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin korjaaviin toimiin. Näin ollen jäsenvaltiot pystyivät myös korvaamaan kyseiset määrät muilla tukikelpoisilla menoilla.

| 6.34. | Kuten 6.31 kohtaan annetussa vastauksessa todetaan, jäsenvaltiot eivät välttämättä aina pysty korvaamaan sääntöjenvastaisia määriä. Ohjelmien päättämisen yhteydessä tehtävät rahoitusoikaisut merkitsevät yleensä sitä, että EU:n rahoituksen nettomäärä vähenee. |
| --- | --- |

6.34.

Kuten 6.31 kohtaan annetussa vastauksessa todetaan, jäsenvaltiot eivät välttämättä aina pysty korvaamaan sääntöjenvastaisia määriä. Ohjelmien päättämisen yhteydessä tehtävät rahoitusoikaisut merkitsevät yleensä sitä, että EU:n rahoituksen nettomäärä vähenee.

| 6.35. | Nettomääräisten rahoituskorjausten vähäisyys (0,5 miljardia euroa) ei käytännössä rohkaise jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin säännönvastaisuuksien ehkäisemiseksi tai kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien parantamiseksi. |
| --- | --- |

6.35.

Nettomääräisten rahoituskorjausten vähäisyys (0,5 miljardia euroa) ei käytännössä rohkaise jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin säännönvastaisuuksien ehkäisemiseksi tai kansallisten hallinto- ja valvontajärjestelmien parantamiseksi.

| 6.35. | Komission tarkastustoimet saavuttavat vaikutuksensa, vaikka ne eivät välttämättä johda nettomääräisten rahoitusoikaisujen tekemiseen, koska niitä voidaan soveltaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan 1 kohdan säännösten mukaan vain silloin, kun jäsenvaltio ei toteuta toimia. |
| --- | --- |

6.35.

Komission tarkastustoimet saavuttavat vaikutuksensa, vaikka ne eivät välttämättä johda nettomääräisten rahoitusoikaisujen tekemiseen, koska niitä voidaan soveltaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan 1 kohdan säännösten mukaan vain silloin, kun jäsenvaltio ei toteuta toimia.

Jäsenvaltiot eivät raportoineet perintätoimista asianmukaisesti

| 6.36. | Jäsenvaltioiden on raportoitava säännöllisesti komissiolle yhteisön rahoituksen peruutuksista, hallinto- ja valvontajärjestelmiin tehdyistä muutoksista sekä takaisin perittävistä määristä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet kyseisiä tietoja säännöllisesti komissiolle. Tämä merkitsee sitä, että komissiolla ei ollut käytettävissään merkittävää hallinto- ja valvontajärjestelmien toimivuutta kuvaavaa indikaattoria. |
| --- | --- |

6.36.

Jäsenvaltioiden on raportoitava säännöllisesti komissiolle yhteisön rahoituksen peruutuksista, hallinto- ja valvontajärjestelmiin tehdyistä muutoksista sekä takaisin perittävistä määristä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet kyseisiä tietoja säännöllisesti komissiolle. Tämä merkitsee sitä, että komissiolla ei ollut käytettävissään merkittävää hallinto- ja valvontajärjestelmien toimivuutta kuvaavaa indikaattoria.

| 6.36. | Komissio on ryhtynyt toimiin muistuttaakseen jäsenvaltioita niiden velvoitteista ja seuraa vaatimusten noudattamista. |
| --- | --- |

6.36.

Komissio on ryhtynyt toimiin muistuttaakseen jäsenvaltioita niiden velvoitteista ja seuraa vaatimusten noudattamista.

Komissio saa kuitenkin monista lähteistä tietoja jäsenvaltioiden menettelyistä sääntöjenvastaisuuksien käsittelemiseksi sekä näihin menettelyihin liittyvistä rahoitusoikaisuista ja perintätoimista: sääntöjenvastaisuuksien raportointijärjestelmä, vuosittaiset tarkastuskertomukset, vuosittaiset koordinointikokoukset ja komission omat tarkastustoimet. Komissio käyttää näitä tietoja riskinarvioinnissaan ja tarkastusten suunnittelussa.

| 6.37. | Edellä mainittujen säännöllisesti tehtävien raporttien lisäksi jäsenvaltiot toimittavat komissiolle korvattavia menoja koskevia ilmoituksia, joiden olisi sisällettävä yksityiskohtaiset tiedot edellisen ilmoituksen jälkeen tehdyistä perintätoimista. Vaikka jäsenvaltiot eivät toimittaneet näitäkään tietoja järjestelmällisesti, komissio ei kieltäytynyt suorittamasta maksuja. Komissio antoi jäsenvaltioille vasta vuonna 2005 tarvittavia tietoja koskevat ohjeet. |
| --- | --- |

6.37.

Edellä mainittujen säännöllisesti tehtävien raporttien lisäksi jäsenvaltiot toimittavat komissiolle korvattavia menoja koskevia ilmoituksia, joiden olisi sisällettävä yksityiskohtaiset tiedot edellisen ilmoituksen jälkeen tehdyistä perintätoimista. Vaikka jäsenvaltiot eivät toimittaneet näitäkään tietoja järjestelmällisesti, komissio ei kieltäytynyt suorittamasta maksuja. Komissio antoi jäsenvaltioille vasta vuonna 2005 tarvittavia tietoja koskevat ohjeet.

| 6.37. | Jäsenvaltioille annettiin ohjeet jo joulukuussa 2003. Kokemus osoitti kuitenkin, että ohjeet eivät vastanneet kaikkiin kysymyksiin. Tämän vuoksi ohjeita täydennettiin myöhemmin. Jo sitä ennen kesäkuussa 2003 jäsenvaltioita muistutettiin niiden velvollisuudesta toimittaa tietoja perintätoimista, jotka koskevat kutakin lähetettyä menoilmoitusta. |
| --- | --- |

6.37.

Jäsenvaltioille annettiin ohjeet jo joulukuussa 2003. Kokemus osoitti kuitenkin, että ohjeet eivät vastanneet kaikkiin kysymyksiin. Tämän vuoksi ohjeita täydennettiin myöhemmin. Jo sitä ennen kesäkuussa 2003 jäsenvaltioita muistutettiin niiden velvollisuudesta toimittaa tietoja perintätoimista, jotka koskevat kutakin lähetettyä menoilmoitusta.

Perintätietojen lisääminen maksupyyntöihin tarkistetaan nyt järjestelmällisesti, ja maksumenettelyt keskeytetään, jos tiedot puuttuvat.

Päätelmät ja suositukset

Päätelmät

| 6.38. | Tilintarkastustuomioistuimen saama todentava aineisto osoittaa, että varainhoitovuonna 2005 rakennerahastomenoihin liittyi olennaisia virheitä (kohdat 6.13–6.15 ja 6.26–6.28). |
| --- | --- |

6.38.

Tilintarkastustuomioistuimen saama todentava aineisto osoittaa, että varainhoitovuonna 2005 rakennerahastomenoihin liittyi olennaisia virheitä (kohdat 6.13–6.15 ja 6.26–6.28).

| 6.39. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella voidaan todeta, että komission valvonta ei ole niin vaikuttavaa, että sen avulla pienennettäisiin riskiä, joka liittyy siihen, että jäsenvaltioiden vastuulle annettujen tarkastusten avulla ei pystytä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista (kohdat 6.16–6.21 ja 6.29). |
| --- | --- |

6.39.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella voidaan todeta, että komission valvonta ei ole niin vaikuttavaa, että sen avulla pienennettäisiin riskiä, joka liittyy siihen, että jäsenvaltioiden vastuulle annettujen tarkastusten avulla ei pystytä estämään liian suurina ilmoitettujen tai tukeen oikeuttamattomien menojen korvaamista (kohdat 6.16–6.21 ja 6.29).

| 6.39. | Komissio on toteuttanut seuraavia toimia pienentääkseen riskejä ja valvoakseen tehokkaasti hajautetun hallinnoinnin mukaisten jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien tuloksia. Järjestelmätarkastuksia on toteutettu vuoden 2005 loppuun asti seuraavasti: 274 ohjelmaa 15 ”vanhassa” jäsenvaltiossa on tarkastettu, mikä kattaa 62 prosenttia rakennerahastojen koko rahoituksesta; jäsenvaltioissa on toteutettu toimintaohjelmia järjestelmissä havaittujen puutteiden korjaamiseksi; menojen todentaminen on keskeytetty, kunnes merkittävän riskin maksupyynnöille aiheuttavat vakavat puutteet on korjattu; tarkastustoiminnassa havaittuihin yksittäisiin virheisiin tai järjestelmän puutteisiin liittyvien rahoitusoikaisujen toteuttamista on valvottu; keskeisissä tarkastuksissa, jotka edistävät kansallisten tilintarkastajien suorittamien tarkastusten tulosten raportointia, on annettu opastusta; kahdenvälisiä kokouksia on pidetty vuonna 2005 jokaisen 25 jäsenvaltion kanssa. |
| --- | --- |

6.39.

Komissio on toteuttanut seuraavia toimia pienentääkseen riskejä ja valvoakseen tehokkaasti hajautetun hallinnoinnin mukaisten jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien tuloksia. Järjestelmätarkastuksia on toteutettu vuoden 2005 loppuun asti seuraavasti: 274 ohjelmaa 15 ”vanhassa” jäsenvaltiossa on tarkastettu, mikä kattaa 62 prosenttia rakennerahastojen koko rahoituksesta; jäsenvaltioissa on toteutettu toimintaohjelmia järjestelmissä havaittujen puutteiden korjaamiseksi; menojen todentaminen on keskeytetty, kunnes merkittävän riskin maksupyynnöille aiheuttavat vakavat puutteet on korjattu; tarkastustoiminnassa havaittuihin yksittäisiin virheisiin tai järjestelmän puutteisiin liittyvien rahoitusoikaisujen toteuttamista on valvottu; keskeisissä tarkastuksissa, jotka edistävät kansallisten tilintarkastajien suorittamien tarkastusten tulosten raportointia, on annettu opastusta; kahdenvälisiä kokouksia on pidetty vuonna 2005 jokaisen 25 jäsenvaltion kanssa.

Pääosastot raportoivat rakennerahastojen vuotuisessa toimintakertomuksessa näistä toimista ja tiedottavat jäsenvaltioiden järjestelmissä toteutetuista parannuksista. Hajautetusta hallinnoinnista seuraa, että komissio voi havaita tietyt virheet tai puutteet vasta sen jälkeen kun kyseessä oleva menoerä on suoritettu. Rahoitusoikaisuihin ja ohjelmien päättämiseen sovellettavat järjestelyt tarjoavat keinoja sääntöjenvastaisten maksujen korjaamiseen.

| 6.40. | Komissio päätti kolme kauden 1994–1999 ohjelmaa perusteettomasti. Tiettyjä ohjelmia ei päätetty komissiosta johtuvien viivästysten takia (kohdat 6.22–6.25). |
| --- | --- |

6.40.

Komissio päätti kolme kauden 1994–1999 ohjelmaa perusteettomasti. Tiettyjä ohjelmia ei päätetty komissiosta johtuvien viivästysten takia (kohdat 6.22–6.25).

| 6.40. | Päättämisprosessin tässä vaiheessa jäljellä on pääasiassa monimutkaisia ja kiistanalaisia tapauksia, mikä lisää viivästymisriskiä. Vaikka eräissä tapauksissa viivästykset ovat olleet toivottua pidempiä, komissio on yleisesti ottaen onnistunut päättämään suurimman osan ohjelmista. |
| --- | --- |

6.40.

Päättämisprosessin tässä vaiheessa jäljellä on pääasiassa monimutkaisia ja kiistanalaisia tapauksia, mikä lisää viivästymisriskiä. Vaikka eräissä tapauksissa viivästykset ovat olleet toivottua pidempiä, komissio on yleisesti ottaen onnistunut päättämään suurimman osan ohjelmista.

Komissio katsoo, että sääntöjenvastaisten loppumaksujen riskiä pienentää ohjelmien päättämisstrategia, joka sisältää asetuksen (EY) N:o 2064/97 mukaiset ennakkotarkastukset sekä päättämisasiakirjojen ja lopputarkastusten tulosten perusteellisen analysoinnin.

| 6.41. | Rakennerahastoihin sovellettavat perintätoimista raportointia koskevat menettelyt ja rahoituskorjausmenettelyt eivät toimi tehokkaasti. Tämä on vastoin valvontajärjestelmien perimmäistä tarkoitusta, sillä kyseisten järjestelmien tarkoituksena on varmistaa menojen laillisuus ja asianmukaisuus (kohdat 6.31–6.37). |
| --- | --- |

6.41.

Rakennerahastoihin sovellettavat perintätoimista raportointia koskevat menettelyt ja rahoituskorjausmenettelyt eivät toimi tehokkaasti. Tämä on vastoin valvontajärjestelmien perimmäistä tarkoitusta, sillä kyseisten järjestelmien tarkoituksena on varmistaa menojen laillisuus ja asianmukaisuus (kohdat 6.31–6.37).

| 6.41. | Perintätoimia koskevan raportoinnin puutteita korjataan. Vaikutus komissio valvontatehtävien tulokseen on kuitenkin rajallinen, sillä sen käytössä on muita tietolähteitä. |
| --- | --- |

6.41.

Perintätoimia koskevan raportoinnin puutteita korjataan. Vaikutus komissio valvontatehtävien tulokseen on kuitenkin rajallinen, sillä sen käytössä on muita tietolähteitä.

Komissio toteaa rahoitusoikaisumenettelyistä, että jäsenvaltiot suorittavat rahoitusoikaisuja omien ja komission toteuttamien tarkastustoimien perusteella. Jopa sellaisilla oikaisuilla, joihin ei liity EU:n rahoitusosuuden nettomääräistä supistumista, voi olla vaikutusta kansallisiin talousarvioihin.

Suositukset

| 6.42. | Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kauden 2000–2006 ohjelmien päättämistä valmisteltaisiin paremmin kuin kauden 1994–1999 ohjelmien osalta. Ohjelmakauden 1994–1999 pitkällisen päättämisprosessin seurauksena resursseja ei suunnattukaan nykyisellä ohjelmakaudella valvontajärjestelmien toiminnan vaikuttavuuden varmistamiseen. |
| --- | --- |

6.42.

Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kauden 2000–2006 ohjelmien päättämistä valmisteltaisiin paremmin kuin kauden 1994–1999 ohjelmien osalta. Ohjelmakauden 1994–1999 pitkällisen päättämisprosessin seurauksena resursseja ei suunnattukaan nykyisellä ohjelmakaudella valvontajärjestelmien toiminnan vaikuttavuuden varmistamiseen.

| 6.42. | Komissio on jo keskustellut jäsenvaltioiden kanssa ohjelmakauden 2000–2006 päättämisprosessin valmisteluista ja se aikoo antaa yksityiskohtaiset ohjeet asiasta. Sitä paitsi päättämisvaatimukset tunnetaan jo paremmin. Uudella ohjelmakaudella uudet sääntelyvaatimukset (noudattamisen valvonnan ennakkoarviointi, vuotuinen tarkastuslausunto) varmistavat sen, että valvontajärjestelmät voivat toimia tehokkaasti alusta alkaen huolimatta siitä, että samanaikaisesti työskennellään ohjelmakauden 2000–2006 päättämiseksi. Osittaista päättämistä koskevien säännösten odotetaan myös johtavan päättämisjärjestelyjen selkeään paranemiseen. |
| --- | --- |

6.42.

Komissio on jo keskustellut jäsenvaltioiden kanssa ohjelmakauden 2000–2006 päättämisprosessin valmisteluista ja se aikoo antaa yksityiskohtaiset ohjeet asiasta. Sitä paitsi päättämisvaatimukset tunnetaan jo paremmin. Uudella ohjelmakaudella uudet sääntelyvaatimukset (noudattamisen valvonnan ennakkoarviointi, vuotuinen tarkastuslausunto) varmistavat sen, että valvontajärjestelmät voivat toimia tehokkaasti alusta alkaen huolimatta siitä, että samanaikaisesti työskennellään ohjelmakauden 2000–2006 päättämiseksi. Osittaista päättämistä koskevien säännösten odotetaan myös johtavan päättämisjärjestelyjen selkeään paranemiseen.

| 6.43. | Komission olisi saatava varmuus siitä, että yhteisön rahoituksen peruuttamisesta, hallinto- ja valvontajärjestelmiin tehdyistä muutoksista ja takaisin perittävistä määristä raportoidaan asianmukaisesti. Komission olisi pyrittävä siihen, että sen suorittama tarkastustoiminta jakautuu kunakin ohjelmasuunnittelukautena tasaisemmin, ja varmistettava, että rahoituskorjausmenettelyjen avulla pyritään kannustamaan valvontajärjestelmien parantamista. |
| --- | --- |

6.43.

Komission olisi saatava varmuus siitä, että yhteisön rahoituksen peruuttamisesta, hallinto- ja valvontajärjestelmiin tehdyistä muutoksista ja takaisin perittävistä määristä raportoidaan asianmukaisesti. Komission olisi pyrittävä siihen, että sen suorittama tarkastustoiminta jakautuu kunakin ohjelmasuunnittelukautena tasaisemmin, ja varmistettava, että rahoituskorjausmenettelyjen avulla pyritään kannustamaan valvontajärjestelmien parantamista.

| 6.43. | Komissio on antanut jäsenvaltioille ohjeita perintätoimia koskevasta raportoinnista ja se on ryhtynyt toimenpiteisiin varmistaakseen, että muut edellytetyt tiedot annetaan. Komissio soveltaa monivuotista strategiaa tarkastustoimiinsa, jotta se voisi ottaa huomioon eri prioriteetit ohjelman toteutusjakson aikana ja sen, että sillä on velvoitteita, jotka kohdistuvat samanaikaisesti kolmeen eri ohjelmakauteen. Komissio katsoo, että tärkein kannustin järjestelmien parantamiseen on tehokas tarkastustoiminta ja ajantasainen seuranta sen varmistamiseksi, että suosituksia noudatetaan. Rahoitusoikaisuja koskevat päätökset ovat merkittävä toimenpide, jolla komissio pystyy hoitamaan velvollisuutensa. Näihin päätöksiin olisi kuitenkin turvauduttava vain silloin, kun muuta keinoa ei ole. |
| --- | --- |

6.43.

Komissio on antanut jäsenvaltioille ohjeita perintätoimia koskevasta raportoinnista ja se on ryhtynyt toimenpiteisiin varmistaakseen, että muut edellytetyt tiedot annetaan. Komissio soveltaa monivuotista strategiaa tarkastustoimiinsa, jotta se voisi ottaa huomioon eri prioriteetit ohjelman toteutusjakson aikana ja sen, että sillä on velvoitteita, jotka kohdistuvat samanaikaisesti kolmeen eri ohjelmakauteen. Komissio katsoo, että tärkein kannustin järjestelmien parantamiseen on tehokas tarkastustoiminta ja ajantasainen seuranta sen varmistamiseksi, että suosituksia noudatetaan. Rahoitusoikaisuja koskevat päätökset ovat merkittävä toimenpide, jolla komissio pystyy hoitamaan velvollisuutensa. Näihin päätöksiin olisi kuitenkin turvauduttava vain silloin, kun muuta keinoa ei ole.

| 6.44. | Rakennetoimet kattavat suunnilleen puolet koko EU:n talousarviosta rahoitusnäkymien 2007–2013 aikana. Seuraavan rahoituskauden rakennetoimista annetut neuvoston säännökset perustuvat nykyisten säännösten mukaisiin varainhoidon valvonnan periaatteisiin. |
| --- | --- |

6.44.

Rakennetoimet kattavat suunnilleen puolet koko EU:n talousarviosta rahoitusnäkymien 2007–2013 aikana. Seuraavan rahoituskauden rakennetoimista annetut neuvoston säännökset perustuvat nykyisten säännösten mukaisiin varainhoidon valvonnan periaatteisiin.

| 6.45. | Tilintarkastustuomioistuin huomautti lausunnossaan nro 2/2005 useista komission ehdotuksiin sisältyvistä aloista, joilla lisäselvennykset ovat tarpeen. Lainsäädäntökehyksellä olisi yleisesti ottaen kuitenkin vahvistettava mekanismeja, joiden avulla on tarkoitus saada varmuus menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen saamat tarkastustulokset osoittavat jo toistamiseen, että suurimpana haasteena komissiolla ja jäsenvaltioilla on varmistaa, että kyseisiä mekanismeja sovelletaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

6.45.

Tilintarkastustuomioistuin huomautti lausunnossaan nro 2/2005 useista komission ehdotuksiin sisältyvistä aloista, joilla lisäselvennykset ovat tarpeen. Lainsäädäntökehyksellä olisi yleisesti ottaen kuitenkin vahvistettava mekanismeja, joiden avulla on tarkoitus saada varmuus menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen saamat tarkastustulokset osoittavat jo toistamiseen, että suurimpana haasteena komissiolla ja jäsenvaltioilla on varmistaa, että kyseisiä mekanismeja sovelletaan tehokkaasti.

| 6.45. | Komissio on samaa mieltä siitä, että haasteena on varmistaa valvontamekanismien tehokas soveltaminen. Komissio katsoo, että paremmat puitteet, tehostettu yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa ja yhtenäisen tarkastusmallin mukainen jäsenvaltioiden panoksen lisääminen sekä suunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi auttavat lisäämään säännösten noudattamista ja tehostamaan valvontaa. |
| --- | --- |

6.45.

Komissio on samaa mieltä siitä, että haasteena on varmistaa valvontamekanismien tehokas soveltaminen. Komissio katsoo, että paremmat puitteet, tehostettu yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa ja yhtenäisen tarkastusmallin mukainen jäsenvaltioiden panoksen lisääminen sekä suunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi auttavat lisäämään säännösten noudattamista ja tehostamaan valvontaa.

AIKAISEMPIIN HUOMAUTUKSIIN LIITTYVÄ SEURANTA

| 6.46. | Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisissa vuosikertomuksissa esitettyjen keskeisten huomautusten seurannan tulokset esitetään
  liitteessä 6.1
  . |
| --- | --- |

6.46.

Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaisissa vuosikertomuksissa esitettyjen keskeisten huomautusten seurannan tulokset esitetään
  liitteessä 6.1
  .

| 6.47. | Komission harjoittama seuranta ei ole ollut asianmukaista useiden niiden viimeaikaisissa tarkastuslausumissa todettujen tapausten kohdalla, joiden osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa hankkeissa havaittiin erityisiä virheitä. Virheet liittyvät pääasiallisesti vuoden 2003 tarkastuslausumaa varten tarkastettuihin ohjelmiin ja niissä on kyse muutamista vakavista järjestelmää koskevista puutteista, joiden osalta komissio ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

6.47.

Komission harjoittama seuranta ei ole ollut asianmukaista useiden niiden viimeaikaisissa tarkastuslausumissa todettujen tapausten kohdalla, joiden osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa hankkeissa havaittiin erityisiä virheitä. Virheet liittyvät pääasiallisesti vuoden 2003 tarkastuslausumaa varten tarkastettuihin ohjelmiin ja niissä on kyse muutamista vakavista järjestelmää koskevista puutteista, joiden osalta komissio ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin.

| 6.47. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tapaukset koskevat EAKR:ää ja ESR:ää. Kaikissa näissä tapauksissa on toteutettu vaaditut jatkotoimet. Joitakin viivästyksiä on aiheutunut sisäisestä konsultoinnista. |
| --- | --- |

6.47.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat tapaukset koskevat EAKR:ää ja ESR:ää. Kaikissa näissä tapauksissa on toteutettu vaaditut jatkotoimet. Joitakin viivästyksiä on aiheutunut sisäisestä konsultoinnista.

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTUT ERITYISKERTOMUKSET

| 6.48. | Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut edellisen vuosikertomuksensa jälkeen seuraavat kaksi rakennetoimia koskevaa erityiskertomusta: |
| --- | --- |

6.48.

Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut edellisen vuosikertomuksensa jälkeen seuraavat kaksi rakennetoimia koskevaa erityiskertomusta:

| — | Erityiskertomus nro 1/2006 koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2006 koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta

| — | Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarvioinneista. |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarvioinneista.

---

(1)  Hankkeen edistäjät voivat olla yksityishenkilöitä, yhteisöjä, yksityisiä tai julkisia yrityksiä tai paikallisia, alueellisia tai kansallisia elimiä.

(2)  Rakennerahastoja koskevat tavoitteet on sittemmin ryhmitelty uudelleen ohjelmakauden 2000—2006 osalta.

(3)  Jos samaan rahoitukseen osallistuu useampi kuin yksi rahasto, jokaisen rahaston osuus ohjelmasta lasketaan erikseen.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

(4)  Tarkastetut ohjelmat olivat EAKR, tavoite 1 -ohjelmat Espanjassa, Irlannissa (teollisuusalan kehittäminen) ja Portugalissa (aluekehitys); ESR, tavoite 1 Saksassa (Sachsen); ESR, tavoite 3 Ruotsissa ja EMOTR ohjausosasto, tavoite 5a Tanskassa (maatalousalan rakenteiden tehostaminen).

(5)  Komissio on ehdottanut, että tositteiden säilyttämisen määräaikaa koskevia säännöksiä höllennetään seuraavaksi ohjelmasuunnittelukaudeksi (2007–2013). Tilintarkastustuomioistuin totesi antamassaan lausunnossa nro 2/2005, että tämä rajoittaisi huomattavasti tilintarkastustuomioistuimen tarkastusoikeuksia ja ohjelmakauden lopussa toimitettavaa tarkastusta.

LIITE 6.1

Viimeaikaisissa tarkastuslausumissa esitettyjen keskeisten huomautusten seuranta

| Tilintarkastustuomioistuimen keskeinen huomautus | Tilintarkastustuomioistuimen tekemä yhteenveto komission toteuttamista toimista | Tilintarkastustuomioistuimen kommentit | Komission vastaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet, jatkuvia säännönvastaisuuksia |
| Tilien perustana olevien toimien (hankemenojen) aineistotarkastuksissa paljastui laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta olennaisia virheitä (kohdat 6.13—6.15 ja 6.26—6.28). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhä edelleen olennaisia puutteita valvontajärjestelmissä (kohdat 6.16—6.21 ja 6.29—6.30).
  (Ks. myös vuosikertomus 2001, kohdat 3.56—3.64; vuosikertomus 2002, kohdat 5.22—5.32; vuosikertomus 2003, kohdat 5.12—5.27 ja 5.41—5.56; vuosikertomus 2004, kohdat 5.19—5.27 ja 5.35—5.36). | Kauden 1994—1999 menojen osalta komissio on pannut täytäntöön hankkeiden päättämisstrategian, johon sisältyvät mm. ennen hankkeiden päättämistä toimitettavat säännönmukaisuutta koskevat tarkastukset, riippumattoman tahon suorittamat loppumaksupyyntöjen liitteenä olevien menoilmoitusten tarkastukset ja päätetyistä ohjelmista toimitettavat jälkitarkastukset.
  Kauden 2000—2006 osalta komissio tarkastaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien täytäntöönpanon jäsenvaltioissa ja toimittaa ohjelmia koskevia tarkastuksia. Komissio on antanut asiaa koskevia ohjeita ja julkaissut vuonna 2005 hallinnoinnin tarkastuksia koskevat parhaat käytännöt. | Komission olisi tehostettava kaudella 2000—2006 rahoitettavien hankkeiden tarkastamista ja lisättävä rakennetoimista vastaavien pääosastojen välistä koordinointia hallinnoinnin ja valvonnan alalla.
  Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan, että hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat standardien mukaisia erityisesti menojen tarkistamista koskevan lähestymistavan osalta. | Komissio sekä tarkastaa jäsenvaltioiden järjestelmät että seuraa jäsenvaltioiden tarkastustoimia. Komissio tarkastaa hankkeet testatakseen järjestelmien toimintaa. Rakennetoimista vastaavat pääosastot koordinoivat tiiviisti tarkastustoimiaan yhteisen tarkastusstrategian mukaisesti. Jäsenvaltiot toimittavat järjestelmätarkastukset, ja niiden olisi noudatettava tarkastusten perusteella annettuja suosituksia. Komissio on laatinut jäsenvaltioille ohjeita hyvistä toimintatavoista, joita on noudatettava päivittäisten hallintotoimien tarkastuksissa ja maksajaviranomaisten suorittamassa menojen todentamisessa. |
| Kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisviipeet ja -vaikeudet |
| Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien päättämistä koskevien aineistojen laatu vaihteli, ja lisäkyselyt olivat tarpeen. Komissio päätti joitakin ohjelmia tukimuodon päättämistä koskevissa lausumissa esiintyvistä ongelmista huolimatta. Päättämisessä esiintyi perusteettomia viipeitä (kohdat 6.22—6.25).
  (Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.36—5.38; vuosikertomus 2003, kohdat 5.28—5.39; vuosikertomus 2004, kohdat 5.28—5.34). | Komissio pani täytäntöön päättämistä koskevan strategian ja teki joissain tapauksissa rahoitusoikaisuja.
  Komissio laati kaudella 2000—2006 rahoitettavien ohjelmien päättämistä koskevan opastavan tiedotteen. | Kaudella 1994—1999 rahoitettavien ohjelmien päättämisessä havaitut puutteet on korjattava ennen kuin kuluvan kauden ohjelmien päättäminen alkaa. | Komissio on saattanut päätökseen suurimman osan ohjelmista. Sääntöjenvastaisten loppumaksujen riski on pienentynyt kauden 1994–1999 ohjelmien päättämisstrategian ansiosta.


  Komissio on jo keskustellut jäsenvaltioiden kanssa ohjelmakauden 2000–2006 päättämisvalmisteluista ja aikoo antaa asiasta yksityiskohtaiset ohjeet. |
| Komission sisäistä valvontaympäristöä on tarpeen parantaa |
| Rakennetoimista vastaavien pääosastojen on ryhdyttävä lisätoimiin varmistaakseen, että sisäisen valvonnan standardeja noudatetaan (kohdat 2.21—2.23).
  (Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.7—5.8; vuosikertomus 2003, kohdat 5.9—5.10; vuosikertomus 2004, kohdat 5.14—5.18). | Rakennetoimista vastaavat pääosastot ovat toteuttaneet toimintasuunnitelmia, joiden avulla on tarkoitus korjata sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanossa havaitut puutteet. | Tilintarkastustuomioistuin tulee edelleen seuraamaan sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanoa. | Komissio pyrkii edelleen parantamaan sisäisen valvonnan standardien soveltamista. |
| Komissiolla ei ole täyttä varmuutta hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta |
| Rakennetoimista vastaavat pääjohtajat vahvistavat, että komission sisäisen valvonnan järjestelmät antavat kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, mutta he esittävät jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien toimintaa koskevia varaumia (kohdat 2.14—2.19).
  (Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.10—5.14 ja 5.21; vuosikertomus 2003, kohdat 5.40 ja 5.57—5.62; vuosikertomus 2004, kohdat 5.39—5.45). | Rakennetoimista vastaavat pääosastot tarkastivat edelleen hallinto- ja valvontajärjestelmiä ollakseen säännöksissä esitetyn vaatimuksen mukaisesti varmoja siitä, että järjestelmät ovat standardien mukaisia. | Saadakseen suuremman varmuuden kyseisten järjestelmien toiminnasta komission on korjattava tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet, jotka koskivat komission valvontatoimien täytäntöönpanoa. | Pääosastot pyrkivät edelleen lisäämään varmuutta jäsenvaltioissa käytettävien järjestelmien toiminnasta toimittamalla omia tarkastuksia, parantamalla koordinointia kansallisten valvontaelinten kanssa sekä tarjoamalla opastusta ja tietoa hyvistä toimintatavoista.


  Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan komission toimintasuunnitelman (KOM(2006) 9) avulla voidaan edistää yhdennettyä sisäistä valvontajärjestelmää. |
| Komissio toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoihin perustuvaa seurantaa viipeellä |
| Viipeitä esiintyy edelleen, mutta komissio on yleisesti ottaen parantanut tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoihin perustuvaa seurantaa (kohdat 6.46—6.47).
  (Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.44—5.52; vuosikertomus 2003, kohdat 5.63—5.65; vuosikertomus 2004, kohta 5.46). | Komissio on ottanut seurantatoimintansa tueksi käyttöön tietokannan. | Komission olisi pyrittävä varmistamaan kattava seuranta ja välttämään aiheettomia viipeitä. | Komissio pyrkii korjaamaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut puutteet mahdollisimman nopeasti. |

Tilintarkastustuomioistuimen keskeinen huomautus

Tilintarkastustuomioistuimen tekemä yhteenveto komission toteuttamista toimista

Tilintarkastustuomioistuimen kommentit

Komission vastaukset

Hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet, jatkuvia säännönvastaisuuksia

Tilien perustana olevien toimien (hankemenojen) aineistotarkastuksissa paljastui laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta olennaisia virheitä (kohdat 6.13—6.15 ja 6.26—6.28). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhä edelleen olennaisia puutteita valvontajärjestelmissä (kohdat 6.16—6.21 ja 6.29—6.30).

(Ks. myös vuosikertomus 2001, kohdat 3.56—3.64; vuosikertomus 2002, kohdat 5.22—5.32; vuosikertomus 2003, kohdat 5.12—5.27 ja 5.41—5.56; vuosikertomus 2004, kohdat 5.19—5.27 ja 5.35—5.36).

Kauden 1994—1999 menojen osalta komissio on pannut täytäntöön hankkeiden päättämisstrategian, johon sisältyvät mm. ennen hankkeiden päättämistä toimitettavat säännönmukaisuutta koskevat tarkastukset, riippumattoman tahon suorittamat loppumaksupyyntöjen liitteenä olevien menoilmoitusten tarkastukset ja päätetyistä ohjelmista toimitettavat jälkitarkastukset.

Kauden 2000—2006 osalta komissio tarkastaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien täytäntöönpanon jäsenvaltioissa ja toimittaa ohjelmia koskevia tarkastuksia. Komissio on antanut asiaa koskevia ohjeita ja julkaissut vuonna 2005 hallinnoinnin tarkastuksia koskevat parhaat käytännöt.

Komission olisi tehostettava kaudella 2000—2006 rahoitettavien hankkeiden tarkastamista ja lisättävä rakennetoimista vastaavien pääosastojen välistä koordinointia hallinnoinnin ja valvonnan alalla.

Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä varmistamaan, että hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat standardien mukaisia erityisesti menojen tarkistamista koskevan lähestymistavan osalta.

Komissio sekä tarkastaa jäsenvaltioiden järjestelmät että seuraa jäsenvaltioiden tarkastustoimia. Komissio tarkastaa hankkeet testatakseen järjestelmien toimintaa. Rakennetoimista vastaavat pääosastot koordinoivat tiiviisti tarkastustoimiaan yhteisen tarkastusstrategian mukaisesti. Jäsenvaltiot toimittavat järjestelmätarkastukset, ja niiden olisi noudatettava tarkastusten perusteella annettuja suosituksia. Komissio on laatinut jäsenvaltioille ohjeita hyvistä toimintatavoista, joita on noudatettava päivittäisten hallintotoimien tarkastuksissa ja maksajaviranomaisten suorittamassa menojen todentamisessa.

Kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisviipeet ja -vaikeudet

Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien päättämistä koskevien aineistojen laatu vaihteli, ja lisäkyselyt olivat tarpeen. Komissio päätti joitakin ohjelmia tukimuodon päättämistä koskevissa lausumissa esiintyvistä ongelmista huolimatta. Päättämisessä esiintyi perusteettomia viipeitä (kohdat 6.22—6.25).

(Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.36—5.38; vuosikertomus 2003, kohdat 5.28—5.39; vuosikertomus 2004, kohdat 5.28—5.34).

Komissio pani täytäntöön päättämistä koskevan strategian ja teki joissain tapauksissa rahoitusoikaisuja.

Komissio laati kaudella 2000—2006 rahoitettavien ohjelmien päättämistä koskevan opastavan tiedotteen.

Kaudella 1994—1999 rahoitettavien ohjelmien päättämisessä havaitut puutteet on korjattava ennen kuin kuluvan kauden ohjelmien päättäminen alkaa.

Komissio on saattanut päätökseen suurimman osan ohjelmista. Sääntöjenvastaisten loppumaksujen riski on pienentynyt kauden 1994–1999 ohjelmien päättämisstrategian ansiosta.

Komissio on jo keskustellut jäsenvaltioiden kanssa ohjelmakauden 2000–2006 päättämisvalmisteluista ja aikoo antaa asiasta yksityiskohtaiset ohjeet.

Komission sisäistä valvontaympäristöä on tarpeen parantaa

Rakennetoimista vastaavien pääosastojen on ryhdyttävä lisätoimiin varmistaakseen, että sisäisen valvonnan standardeja noudatetaan (kohdat 2.21—2.23).

(Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.7—5.8; vuosikertomus 2003, kohdat 5.9—5.10; vuosikertomus 2004, kohdat 5.14—5.18).

Rakennetoimista vastaavat pääosastot ovat toteuttaneet toimintasuunnitelmia, joiden avulla on tarkoitus korjata sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanossa havaitut puutteet.

Tilintarkastustuomioistuin tulee edelleen seuraamaan sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanoa.

Komissio pyrkii edelleen parantamaan sisäisen valvonnan standardien soveltamista.

Komissiolla ei ole täyttä varmuutta hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta

Rakennetoimista vastaavat pääjohtajat vahvistavat, että komission sisäisen valvonnan järjestelmät antavat kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, mutta he esittävät jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien toimintaa koskevia varaumia (kohdat 2.14—2.19).

(Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.10—5.14 ja 5.21; vuosikertomus 2003, kohdat 5.40 ja 5.57—5.62; vuosikertomus 2004, kohdat 5.39—5.45).

Rakennetoimista vastaavat pääosastot tarkastivat edelleen hallinto- ja valvontajärjestelmiä ollakseen säännöksissä esitetyn vaatimuksen mukaisesti varmoja siitä, että järjestelmät ovat standardien mukaisia.

Saadakseen suuremman varmuuden kyseisten järjestelmien toiminnasta komission on korjattava tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet, jotka koskivat komission valvontatoimien täytäntöönpanoa.

Pääosastot pyrkivät edelleen lisäämään varmuutta jäsenvaltioissa käytettävien järjestelmien toiminnasta toimittamalla omia tarkastuksia, parantamalla koordinointia kansallisten valvontaelinten kanssa sekä tarjoamalla opastusta ja tietoa hyvistä toimintatavoista.

Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomista koskevan komission toimintasuunnitelman (KOM(2006) 9) avulla voidaan edistää yhdennettyä sisäistä valvontajärjestelmää.

Komissio toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoihin perustuvaa seurantaa viipeellä

Viipeitä esiintyy edelleen, mutta komissio on yleisesti ottaen parantanut tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoihin perustuvaa seurantaa (kohdat 6.46—6.47).

(Ks. myös vuosikertomus 2002, kohdat 5.44—5.52; vuosikertomus 2003, kohdat 5.63—5.65; vuosikertomus 2004, kohta 5.46).

Komissio on ottanut seurantatoimintansa tueksi käyttöön tietokannan.

Komission olisi pyrittävä varmistamaan kattava seuranta ja välttämään aiheettomia viipeitä.

Komissio pyrkii korjaamaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut puutteet mahdollisimman nopeasti.

---

SEITSEMÄS LUKU

Sisäiset politiikat ja tutkimus

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Menojen ilmoittaminen liian suurina

Valvontajärjestelmät

Kuudennen puiteohjelman osalta sovellettavavarmentamisjärjestelmä

Komission jälkitarkastukset

Kansallisten elinten suorittama koulutuksen ja kulttuurin alan valvonta

Päätelmät ja suositukset

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 7.1. | Sisäisten politiikkojen talousarvioala kattaa moninaisia yhtenäismarkkinoiden kehittämistä edistäviä toimia; vuonna 2005 maksusitoumusten määrä oli 9 549 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 7.1
  ) ja maksujen määrä 7 972 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 7.2
  ). Yli puolet näistä maksuista liittyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

7.1.

Sisäisten politiikkojen talousarvioala kattaa moninaisia yhtenäismarkkinoiden kehittämistä edistäviä toimia; vuonna 2005 maksusitoumusten määrä oli 9 549 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 7.1
  ) ja maksujen määrä 7 972 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 7.2
  ). Yli puolet näistä maksuista liittyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen.

| 7.2. | Komissio hallinnoi suoraan valtaosaa sisäisiin politiikkoihin liittyvistä toimista (1). Kyseisiä toimia toteutetaan pääsääntöisesti monivuotisten ohjelmien kautta antamalla tukea julkisen ja yksityisen sektorin edunsaajille. Tukea maksetaan yleensä ennakko-, väli- ja loppumaksuina; maksuperusteena on pääasiallisesti edunsaajan ilmoittamien menojen korvaaminen. Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvänä riskinä kyseisessä järjestelmässä on, että edunsaajat ilmoittavat menonsa liian suurina; tämä johtuu osittain siitä, että säännökset ja sopimusmääräykset ovat monimutkaisia ja että tukikelpoisten menojen määritelmät eivät ole riittävän selviä. Riskiä lisää riittävien seuraamusmenettelyjen puuttuminen. |
| --- | --- |

7.2.

Komissio hallinnoi suoraan valtaosaa sisäisiin politiikkoihin liittyvistä toimista (1). Kyseisiä toimia toteutetaan pääsääntöisesti monivuotisten ohjelmien kautta antamalla tukea julkisen ja yksityisen sektorin edunsaajille. Tukea maksetaan yleensä ennakko-, väli- ja loppumaksuina; maksuperusteena on pääasiallisesti edunsaajan ilmoittamien menojen korvaaminen. Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvänä riskinä kyseisessä järjestelmässä on, että edunsaajat ilmoittavat menonsa liian suurina; tämä johtuu osittain siitä, että säännökset ja sopimusmääräykset ovat monimutkaisia ja että tukikelpoisten menojen määritelmät eivät ole riittävän selviä. Riskiä lisää riittävien seuraamusmenettelyjen puuttuminen.

| 7.2. | Komissio on jo toteuttanut toimia, esim. seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa, pienentääkseen edelleen tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Todellisten menojen korvaamiseen perustuva järjestelmä on kuitenkin edelleen monimutkainen. Osallistujille on tarjolla huomattava määrä opastusta, jotta ne saisivat mahdollisimman paljon ohjeistusta ja tukea. |
| --- | --- |

7.2.

Komissio on jo toteuttanut toimia, esim. seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa koskevissa ehdotuksissa, pienentääkseen edelleen tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Todellisten menojen korvaamiseen perustuva järjestelmä on kuitenkin edelleen monimutkainen. Osallistujille on tarjolla huomattava määrä opastusta, jotta ne saisivat mahdollisimman paljon ohjeistusta ja tukea.

Varoittavampia seuraamuksia on otettu käyttöön. Varainhoitoasetukseen ja sen soveltamissääntöihin on myös ehdotettu yksinkertaistavia muutoksia, joilla monimutkaisuutta vähennetään.

| 7.3. | Tällainen toimintaympäristö edellyttää komissiolta vaikuttavia valvontatoimia. Komission soveltamat menettelyt käsittävät lähinnä ennen maksamista toimitettavat menoilmoitusten tarkastukset ja maksamisen jälkeen toimitettavat tilintarkastukset lopullisten edunsaajien tasolla. Useissa ohjelmissa edellytetään, että riippumaton tarkastaja varmentaa edunsaajien toimittamat menoilmoitukset (2). Komissio on vuodesta 2003 alkaen toteuttanut toimintasuunnitelmia, joiden tarkoituksena on vähentää menojen liian suurina ilmoittamisen riskiä. |
| --- | --- |

7.3.

Tällainen toimintaympäristö edellyttää komissiolta vaikuttavia valvontatoimia. Komission soveltamat menettelyt käsittävät lähinnä ennen maksamista toimitettavat menoilmoitusten tarkastukset ja maksamisen jälkeen toimitettavat tilintarkastukset lopullisten edunsaajien tasolla. Useissa ohjelmissa edellytetään, että riippumaton tarkastaja varmentaa edunsaajien toimittamat menoilmoitukset (2). Komissio on vuodesta 2003 alkaen toteuttanut toimintasuunnitelmia, joiden tarkoituksena on vähentää menojen liian suurina ilmoittamisen riskiä.

Image

Image

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

| 7.4. | Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin seikkoihin: |
| --- | --- |

7.4.

Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin seikkoihin:

| a) | vuonna 2005 hyväksytyistä maksusitoumuksista ja maksuista poimittu otos; |
| --- | --- |

a)

vuonna 2005 hyväksytyistä maksusitoumuksista ja maksuista poimittu otos;

| b) | komission toteuttamat toimenpiteet liian suurina ilmoitettujen menojen vähentämiseksi; |
| --- | --- |

b)

komission toteuttamat toimenpiteet liian suurina ilmoitettujen menojen vähentämiseksi;

| c) | tarkastuksen kohteeksi valittujen valvontajärjestelmien toiminta:






  — | kuudennen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan puiteohjelman yhteydessä käyttöön otettu tarkastustodistusjärjestelmä, |
| --- | --- | --- |

c)

tarkastuksen kohteeksi valittujen valvontajärjestelmien toiminta:

—

kuudennen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan puiteohjelman yhteydessä käyttöön otettu tarkastustodistusjärjestelmä,

| — | komission toimittamissa sisäisten politiikkojen alan jälkitarkastuksissa havaitun kehityksen analysointi sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston jälkitarkastusjärjestelmän arviointi, |
| --- | --- |

—

komission toimittamissa sisäisten politiikkojen alan jälkitarkastuksissa havaitun kehityksen analysointi sekä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston jälkitarkastusjärjestelmän arviointi,

| — | kansallisten elinten täytäntöönpanemiin toimiin liittyvät valvontajärjestelmät koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa. |
| --- | --- |

—

kansallisten elinten täytäntöönpanemiin toimiin liittyvät valvontajärjestelmät koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

| 7.5. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission vuonna 2005 tekemistä 11 maksusitoumuksesta ja 69 maksusta koostuvan otoksen. Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta tarkastettaessa toimitettiin 22 maksun osalta tarkastus lopullisen edunsaajan tasolle saakka. Tilintarkastustuomioistuin testasi kyseisistä maksuista 13 arvioidakseen tarkastustodistusjärjestelmää. |
| --- | --- |

7.5.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission vuonna 2005 tekemistä 11 maksusitoumuksesta ja 69 maksusta koostuvan otoksen. Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta tarkastettaessa toimitettiin 22 maksun osalta tarkastus lopullisen edunsaajan tasolle saakka. Tilintarkastustuomioistuin testasi kyseisistä maksuista 13 arvioidakseen tarkastustodistusjärjestelmää.

Edunsaajien ilmoittamissa menoissa esiintyi olennainen määrä virheitä

| 7.6. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yleisesti ottaen olennaisen määrän virheitä kolmessa neljästä lopullisen edunsaajan tasolla tarkastetusta toimesta. Useimmin havaittiin seuraavanlaisia virheitä: |
| --- | --- |

7.6.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yleisesti ottaen olennaisen määrän virheitä kolmessa neljästä lopullisen edunsaajan tasolla tarkastetusta toimesta. Useimmin havaittiin seuraavanlaisia virheitä:

| 7.6. | Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen havainnot edunsaajien kanssa ja toteuttaa tarvittaessa sekä kyseisiä edunsaajia että koko järjestelmää koskevat asianmukaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

7.6.

Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen havainnot edunsaajien kanssa ja toteuttaa tarvittaessa sekä kyseisiä edunsaajia että koko järjestelmää koskevat asianmukaiset toimenpiteet.

| a) | todentava aineisto puuttui erityisesti kirjatun työajan osalta tai menot oli laskutettu kahteen kertaan; |
| --- | --- |

a)

todentava aineisto puuttui erityisesti kirjatun työajan osalta tai menot oli laskutettu kahteen kertaan;

| a) | Sopimusmääräyksissä todetaan, että esittäessään kustannuksia komission korvattaviksi sopimuspuolten on toimitettava asianmukaiset todisteet. Komissio tutkii havainnot ja ottaa huomioon kaiken merkityksellisen veloitettua työaikaa koskevan näytön. |
| --- | --- |

a)

Sopimusmääräyksissä todetaan, että esittäessään kustannuksia komission korvattaviksi sopimuspuolten on toimitettava asianmukaiset todisteet. Komissio tutkii havainnot ja ottaa huomioon kaiken merkityksellisen veloitettua työaikaa koskevan näytön.

| b) | henkilöstömenojen osalta sovelletut keskiarvoina ilmoitetut määrät poikkesivat huomattavasti todellisista menoista; |
| --- | --- |

b)

henkilöstömenojen osalta sovelletut keskiarvoina ilmoitetut määrät poikkesivat huomattavasti todellisista menoista;

| b) | Komission omissa vastaavia sopimuksia koskevissa tarkastuksissa on saatu samanlaisia tuloksia: Todelliset arvot poikkesivat keskiarvoina ilmoitetuista määristä sekä ylös- että alaspäin. Keskiarvot voidaan hyväksyä, jos niiden laskemisessa on käytetty johdonmukaista menetelmää, joka ei anna tulokseksi järjestelmällisesti todellisia menoja korkeampia keskiarvoja. |
| --- | --- |

b)

Komission omissa vastaavia sopimuksia koskevissa tarkastuksissa on saatu samanlaisia tuloksia: Todelliset arvot poikkesivat keskiarvoina ilmoitetuista määristä sekä ylös- että alaspäin. Keskiarvot voidaan hyväksyä, jos niiden laskemisessa on käytetty johdonmukaista menetelmää, joka ei anna tulokseksi järjestelmällisesti todellisia menoja korkeampia keskiarvoja.

| c) | toimintaan liitettiin aiheettomasti epäsuoria menoja; |
| --- | --- |

c)

toimintaan liitettiin aiheettomasti epäsuoria menoja;

| c) | Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet kyseisten edunsaajien antamien selitysten perusteella. |
| --- | --- |

c)

Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet kyseisten edunsaajien antamien selitysten perusteella.

| d) | ilmoitetut menot eivät olleet tukikelpoisuusperusteiden mukaisia. |
| --- | --- |

d)

ilmoitetut menot eivät olleet tukikelpoisuusperusteiden mukaisia.

| d) | Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja toteuttaa tarvittavat toimet. |
| --- | --- |

d)

Komissio tutkii tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja toteuttaa tarvittavat toimet.

Luotettava aikakirjanpito puuttui usein

| 7.7. | Edunsaajan tasolla tarkastetuista maksuista viidessä 22:sta tilintarkastustuomioistuin esitti aikakirjanpidon laatua koskevia varaumia. Kyseisissä tapauksissa ilmoitettuja henkilöstömenoja ei voitu hyväksyä tai niistä voitiin hyväksyä vain osa. Säännösten mukaan kaikki aiheutuneet ja kirjatut henkilöstömenot on osoitettava todeksi (3). Avustussopimuksessa ei kuitenkaan määrätä selkeästi, miten kyseinen velvoite täytetään. Kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti seitsemännestä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta antamassaan lausunnossa nro 1/2006 (4), on erittäin tärkeää, että avustussopimuksissa määrätään selkeästi, että toimintaan osallistuneen henkilöstön käyttämä työaika on osoitettava todeksi. |
| --- | --- |

7.7.

Edunsaajan tasolla tarkastetuista maksuista viidessä 22:sta tilintarkastustuomioistuin esitti aikakirjanpidon laatua koskevia varaumia. Kyseisissä tapauksissa ilmoitettuja henkilöstömenoja ei voitu hyväksyä tai niistä voitiin hyväksyä vain osa. Säännösten mukaan kaikki aiheutuneet ja kirjatut henkilöstömenot on osoitettava todeksi (3). Avustussopimuksessa ei kuitenkaan määrätä selkeästi, miten kyseinen velvoite täytetään. Kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti seitsemännestä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmasta antamassaan lausunnossa nro 1/2006 (4), on erittäin tärkeää, että avustussopimuksissa määrätään selkeästi, että toimintaan osallistuneen henkilöstön käyttämä työaika on osoitettava todeksi.

| 7.7. | Komissio katsoo, että lainsäädäntöön ja sopimuksiin perustuvat, henkilöstömenojen perustelua koskevat vaatimukset ovat sinänsä selvät ja riittävät ja että luotettavaan työajan kirjaamiseen liittyvät kysymykset eivät ole riippuvaisia sopimusmääräysten yksityiskohtaisuudesta. |
| --- | --- |

7.7.

Komissio katsoo, että lainsäädäntöön ja sopimuksiin perustuvat, henkilöstömenojen perustelua koskevat vaatimukset ovat sinänsä selvät ja riittävät ja että luotettavaan työajan kirjaamiseen liittyvät kysymykset eivät ole riippuvaisia sopimusmääräysten yksityiskohtaisuudesta.

Komissio harkitsee, tarvitaanko joustavuutta, joka sallisi vaihtoehtoisten menetelmien käytön osallistujien kustannuslaskennassa, ja selventää ajankäytön kirjaamista koskevia ohjeita.

| 7.8. | Komissio ei ole vuosien saatossa sisäisten politiikkojen alan eri ohjelmien yhteydessä pystynyt varmistamaan, että edunsaajat panevat täytäntöön luotettavan henkilöstömenot kirjaavan järjestelmän. Tilintarkastustuomioistuin selvitti lausunnossaan nro 1/2006, millä ehdoin ja missä olosuhteissa tutkimuksen alalla voitaisiin menojen korvaamisen sijaan soveltaa kertaluonteiseen korvaukseen perustuvaa rahoitusta. Kun otetaan huomioon, mitä etua tulosperusteisesta rahoitusjärjestelmästä on tutkimusohjelmien tieteellisen tilintekovelvollisuuden kannalta, tilintarkastustuomioistuin kannustaa komissiota pohtimaan jatkossakin kertaluonteiseen korvaukseen perustuvan rahoituksen käytön lisäämistä. |
| --- | --- |

7.8.

Komissio ei ole vuosien saatossa sisäisten politiikkojen alan eri ohjelmien yhteydessä pystynyt varmistamaan, että edunsaajat panevat täytäntöön luotettavan henkilöstömenot kirjaavan järjestelmän. Tilintarkastustuomioistuin selvitti lausunnossaan nro 1/2006, millä ehdoin ja missä olosuhteissa tutkimuksen alalla voitaisiin menojen korvaamisen sijaan soveltaa kertaluonteiseen korvaukseen perustuvaa rahoitusta. Kun otetaan huomioon, mitä etua tulosperusteisesta rahoitusjärjestelmästä on tutkimusohjelmien tieteellisen tilintekovelvollisuuden kannalta, tilintarkastustuomioistuin kannustaa komissiota pohtimaan jatkossakin kertaluonteiseen korvaukseen perustuvan rahoituksen käytön lisäämistä.

| 7.8. | Komissio voi määrittää edunsaajille tavoitteen, mutta se ei voi antaa täyttä varmuutta useiden tuhansien edunsaajien järjestelmien luotettavuudesta. Realistinen tavoite on vähentää laittomuuden ja sääntöjenvastaisuuden riski tällä alueella hyväksyttävälle tasolle. Työtä jatketaan toteuttamalla komission toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2006) 9, 17.1.2006). |
| --- | --- |

7.8.

Komissio voi määrittää edunsaajille tavoitteen, mutta se ei voi antaa täyttä varmuutta useiden tuhansien edunsaajien järjestelmien luotettavuudesta. Realistinen tavoite on vähentää laittomuuden ja sääntöjenvastaisuuden riski tällä alueella hyväksyttävälle tasolle. Työtä jatketaan toteuttamalla komission toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2006) 9, 17.1.2006).

Komissio pitää tilintarkastustuomioistuimen kannustusta tervetulleena. Jos siirrytään järjestelmiin, joissa käytetään yksikkökustannustaulukoita tai kertaluonteisia korvauksia, asiaa on valmisteltava huolellisesti ja tutkittava perusteellisesti edeltä käsin. Esim. kertaluonteisiin korvauksiin perustuva järjestelmä luo muunlaisia seurantaongelmia. On mietittävä mm. miten maksujen kanssa toimitaan, jos odotetut tavoitteet tai tulokset jäävät saavuttamatta tai ne saavutetaan vain osittain. Kuten yhteenvedossa komission hallintosaavutuksista vuonna 2005 (KOM(2006) 277 lopullinen) mainitaan, komissio lisää yksinkertaistettujen rahoitusmekanismien, kuten kertaluonteisten korvausten, yksikkökustannustaulukkojen ja keskiarvojen, käyttöä mm. ehdotuksessa seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöiksi.

Komissio sovelsi tukijärjestelmän sääntöjä virheellisesti

| 7.9. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio oli soveltanut tukijärjestelmän sääntöjä virheellisesti 13 tapauksessa tarkastettujen 69 maksun osalta. Yhden Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan toimen kohdalla EU:n rahoitusosuus oli 50 prosenttia eikä säännöissä määrätyn 10 prosentin rajoissa, mikä tarkoitti sitä, että tukea maksettiin liikaa 146 miljoonaa euroa. Kaksi muuta tointa (yhteensä 78 miljoonaa euroa) koskivat Galileo-yhteisyrityksen rahoitusosuutta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kyseiset maksut suoritettiin Galileo-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen mukaisesti (neuvoston asetus (EY) N:o 876/2002) pääomarahoituksen muodossa, mutta niitä hallinnoitiin Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevina avustuksina, vaikka Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva oikeusperusta ei salli pääomarahoitusta. |
| --- | --- |

7.9.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio oli soveltanut tukijärjestelmän sääntöjä virheellisesti 13 tapauksessa tarkastettujen 69 maksun osalta. Yhden Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan toimen kohdalla EU:n rahoitusosuus oli 50 prosenttia eikä säännöissä määrätyn 10 prosentin rajoissa, mikä tarkoitti sitä, että tukea maksettiin liikaa 146 miljoonaa euroa. Kaksi muuta tointa (yhteensä 78 miljoonaa euroa) koskivat Galileo-yhteisyrityksen rahoitusosuutta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kyseiset maksut suoritettiin Galileo-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen mukaisesti (neuvoston asetus (EY) N:o 876/2002) pääomarahoituksen muodossa, mutta niitä hallinnoitiin Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevina avustuksina, vaikka Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva oikeusperusta ei salli pääomarahoitusta.

| 7.9. | Kaksi tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä johtuu puutteista sopimusmuutosten hallinnoinnissa. Kahdessa muussa tapauksessa komissio ei ole samaa mieltä siitä, mikä on tarkastettuun edunsaajaan sovellettava yhteisön rahoitusosuuden suuruus. |
| --- | --- |

7.9.

Kaksi tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä johtuu puutteista sopimusmuutosten hallinnoinnissa. Kahdessa muussa tapauksessa komissio ei ole samaa mieltä siitä, mikä on tarkastettuun edunsaajaan sovellettava yhteisön rahoitusosuuden suuruus.

TEN-T-tapahtuma koskee ERTMS-hanketta (5), johon vuosina 1995–2003 myönnettiin kymmenellä peräkkäisellä komission päätöksellä yhteensä 182,7 miljoonaa euroa, mikä kattoi 50 prosenttia hankkeeseen liittyvistä tutkimuskustannuksista. Näistä kymmenestä komission päätöksestä käy selvästi ilmi, että ne koskevat tutkimuksia, joille voidaan myöntää yhteisrahoitusta enintään 50 prosenttia kustannuksista, kunhan tuen kokonaismäärä hankkeen toteutusaikana jää 10 prosenttiin hankkeen kokonaiskustannuksista.

Komissio tulkitsee voimassa olevia sääntöjä niin, että hankkeeseen kuuluu tutkimusvaihetta seuraava toteutusvaihe kokonaisuudessaan. ERTMS-järjestelmää ei voida toteuttaa eristyksessä, ja komissio on jopa nimittänyt EU:n tason koordinaattorin tätä vaihetta varten. Hankkeen kustannuksiksi on arvioitu 5 miljardia euroa (KOM(2005) 298). Tutkimuksiin käytetty summa jää alle 10 prosentin.

Julkisen sektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IPSAS) mukaisesti tarkasteltuna komissiolla on tosiasiallisesti jaettu määräysvalta Galileo-yhteisyrityksessä, mutta se ei omista yrityksen osakkeita, joka on näin ollen ”yhteisessä määräysvallassa oleva yritys”. Komissio katsoo, että tämä tosiseikka ja muut operatiiviset argumentit vahvistavat EU:n rahoituksen avustusluonteen.

| 7.10. | Maksuista poimitun otoksen tarkastuksessa kävi ilmi, että 11 maksua oli suoritettu myöhässä. Viiden pääosaston antamien, viivästyneitä maksuja koskevien tilastotietojen analyysissa ilmeni, että koulutuksen ja kulttuurin pääosastolla ei ollut saatavilla kyseisiä tilastotietoja, tutkimuksen pääosaston ja tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosaston osalta tilanne oli parantunut viimeisten kolmen vuoden aikana ja liikenteen ja energian pääosastossa ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastossa tilanne oli huonontunut vuoteen 2003 verrattuna. |
| --- | --- |

7.10.

Maksuista poimitun otoksen tarkastuksessa kävi ilmi, että 11 maksua oli suoritettu myöhässä. Viiden pääosaston antamien, viivästyneitä maksuja koskevien tilastotietojen analyysissa ilmeni, että koulutuksen ja kulttuurin pääosastolla ei ollut saatavilla kyseisiä tilastotietoja, tutkimuksen pääosaston ja tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosaston osalta tilanne oli parantunut viimeisten kolmen vuoden aikana ja liikenteen ja energian pääosastossa ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastossa tilanne oli huonontunut vuoteen 2003 verrattuna.

| 7.10. | Koska koulutuksen ja kulttuurin pääosaston johdon tietojärjestelmän kehittäminen viivästyi, viivästyi myös luotettavien tilastojen laatiminen vuodelta 2005. |
| --- | --- |

7.10.

Koska koulutuksen ja kulttuurin pääosaston johdon tietojärjestelmän kehittäminen viivästyi, viivästyi myös luotettavien tilastojen laatiminen vuodelta 2005.

Useat tekijät vaikuttivat kielteisesti yritystoiminnan pääosaston ja liikenteen ja energian pääosaston toimintaan vuonna 2005. Näistä voidaan mainita pääosastojen uudelleenorganisointi ja puutteellinen hyväksymis- ja maksuaikojen keskeytysten kirjaaminen. Tilanne on parantunut vuonna 2006 korjaavien toimenpiteiden ansiosta.

Menojen ilmoittaminen liian suurina

Nykyisten valvontatoimien koordinoimiseksi ei ole olemassa selvää strategiaa

| 7.11. | Komissiolla ei ole selvää lähestymistapaa eikä strategiaa, jonka avulla koordinoida keskeisiä valvontamenettelyjä, kuten tarkastustodistusten käyttöä, menoilmoituksia koskevia asiakirjatarkastuksia (perustarkastuksia tai perusteellisia asiakirjatarkastuksia) ja paikan päällä toimitettavia tarkastuksia, joiden tarkoituksena on vähentää menojen ilmoittamista liian suurina; komissio ei myöskään vertaa tarkastuksista aiheutuvia kustannuksia niistä saataviin etuihin. |
| --- | --- |

7.11.

Komissiolla ei ole selvää lähestymistapaa eikä strategiaa, jonka avulla koordinoida keskeisiä valvontamenettelyjä, kuten tarkastustodistusten käyttöä, menoilmoituksia koskevia asiakirjatarkastuksia (perustarkastuksia tai perusteellisia asiakirjatarkastuksia) ja paikan päällä toimitettavia tarkastuksia, joiden tarkoituksena on vähentää menojen ilmoittamista liian suurina; komissio ei myöskään vertaa tarkastuksista aiheutuvia kustannuksia niistä saataviin etuihin.

| 7.11. | Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi 17. tammikuuta 2006 hyväksytyssä komission toimintasuunnitelmassa esitetään toimia, joita komission ja sen yksiköiden olisi toteutettava varmentamisprosessin vaikuttavuuden lisäämiseksi sekä paikalla toimitettavien tarkastusten otantaa ja ulkoisten tarkastajien käyttöä koskevien ohjeiden laatimiseksi. Toimintasuunnitelmassa mainitaan myös valvontastrategioiden esitystavan parantaminen ja vertaisarviointi, joilla pyritään varmistamaan yhdenmukaistaminen poliittisella tasolla. Edistymisestä toimenpiteiden toteuttamisessa on sovittu raportoitavan neuvostolle ja Euroopan parlamentille kuuden kuukauden välein. |
| --- | --- |

7.11.

Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi 17. tammikuuta 2006 hyväksytyssä komission toimintasuunnitelmassa esitetään toimia, joita komission ja sen yksiköiden olisi toteutettava varmentamisprosessin vaikuttavuuden lisäämiseksi sekä paikalla toimitettavien tarkastusten otantaa ja ulkoisten tarkastajien käyttöä koskevien ohjeiden laatimiseksi. Toimintasuunnitelmassa mainitaan myös valvontastrategioiden esitystavan parantaminen ja vertaisarviointi, joilla pyritään varmistamaan yhdenmukaistaminen poliittisella tasolla. Edistymisestä toimenpiteiden toteuttamisessa on sovittu raportoitavan neuvostolle ja Euroopan parlamentille kuuden kuukauden välein.

Menojen liian suurina ilmoittamisesta kertovat indikaattorit eivät ole luotettavia

| 7.12. | Komissiolla ei ole luotettavia indikaattoreita, joiden avulla seurata menojen liian suurina ilmoittamista ja tässä yhteydessä sovellettavien valvontajärjestelmien toimintaa. Käytettävissä on ainoastaan indikaattoreita, joilla mitataan jälkitarkastusten perusteella tehtävien oikaisujen prosenttiosuutta. Oikaisujen prosenttiosuuksien raportointiin ei ole yhteistä lähestymistapaa eivätkä poimitut otokset ole edustavia. Tämän seurauksena tilintarkastustuomioistuin ei voi komission indikaattorien perusteella saada varmuutta siitä, ovatko menojen liian suurina ilmoittamisen valvontaan sovellettavat järjestelmät vaikuttavia (6). |
| --- | --- |

7.12.

Komissiolla ei ole luotettavia indikaattoreita, joiden avulla seurata menojen liian suurina ilmoittamista ja tässä yhteydessä sovellettavien valvontajärjestelmien toimintaa. Käytettävissä on ainoastaan indikaattoreita, joilla mitataan jälkitarkastusten perusteella tehtävien oikaisujen prosenttiosuutta. Oikaisujen prosenttiosuuksien raportointiin ei ole yhteistä lähestymistapaa eivätkä poimitut otokset ole edustavia. Tämän seurauksena tilintarkastustuomioistuin ei voi komission indikaattorien perusteella saada varmuutta siitä, ovatko menojen liian suurina ilmoittamisen valvontaan sovellettavat järjestelmät vaikuttavia (6).

| 7.12. | Komissio katsoo, että jälkitarkastusten tulokset ovat kaikkein luotettavimpia indikaattoreita, sillä vain paikalla toimitettavan täydellisen tarkastuksen avulla voidaan varmuudella määrittää, ovatko kustannukset tukikelpoisia ja sopimuksen mukaisia. Komission tutkimusalan yksiköt kehittivät vuonna 2005 vuoden 2004 yhteenvetokertomuksen mukaisesti yhteiset menetelmät, joilla on tarkoitus yhdenmukaistaa niiden virheiden arviointia, joita tulee esiin komission yksiköiden toteuttaessa ohjelmaa. Toimintasuunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi käsitellään otannan edustavuuden parantamista. |
| --- | --- |

7.12.

Komissio katsoo, että jälkitarkastusten tulokset ovat kaikkein luotettavimpia indikaattoreita, sillä vain paikalla toimitettavan täydellisen tarkastuksen avulla voidaan varmuudella määrittää, ovatko kustannukset tukikelpoisia ja sopimuksen mukaisia. Komission tutkimusalan yksiköt kehittivät vuonna 2005 vuoden 2004 yhteenvetokertomuksen mukaisesti yhteiset menetelmät, joilla on tarkoitus yhdenmukaistaa niiden virheiden arviointia, joita tulee esiin komission yksiköiden toteuttaessa ohjelmaa. Toimintasuunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi käsitellään otannan edustavuuden parantamista.

Toimintasuunnitelmia ei pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla

| 7.13. | Kuten kohdassa 7.3 mainittiin, komissio on ottanut käyttöön toimintasuunnitelmat, joiden tarkoituksena on vähentää menojen ilmoittamista liian suurina. Täytäntöönpano ei ollut tyydyttävää seuraavien suunnitelmiin sisältyvien keskeisten osa-alueiden kohdalla: |
| --- | --- |

7.13.

Kuten kohdassa 7.3 mainittiin, komissio on ottanut käyttöön toimintasuunnitelmat, joiden tarkoituksena on vähentää menojen ilmoittamista liian suurina. Täytäntöönpano ei ollut tyydyttävää seuraavien suunnitelmiin sisältyvien keskeisten osa-alueiden kohdalla:

| 7.13. | |
| --- | --- |

7.13.

| a) | asiakirjatarkastusten ja pyydetyn todentavan lisäaineiston tarkastusten (kuten aikakirjanpidon ja laskujen tarkastusten) lisääminen; |
| --- | --- |

a)

asiakirjatarkastusten ja pyydetyn todentavan lisäaineiston tarkastusten (kuten aikakirjanpidon ja laskujen tarkastusten) lisääminen;

| a) | Vaikka varmuutta voidaan lisätä, asiakirjatarkastusten laajuus ja kattavuus on rajallinen. Niitä sovelletaan viidenteen puiteohjelmaan tapauskohtaisesti tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksellä ottaen huomioon myös käytettävissä olevat resurssit. |
| --- | --- |

a)

Vaikka varmuutta voidaan lisätä, asiakirjatarkastusten laajuus ja kattavuus on rajallinen. Niitä sovelletaan viidenteen puiteohjelmaan tapauskohtaisesti tulojen ja menojen hyväksyjän päätöksellä ottaen huomioon myös käytettävissä olevat resurssit.

| b) | paikalla toimitettavien tarkastusten lisääminen (ks. kohdat 7.19–7.20); |
| --- | --- |

b)

paikalla toimitettavien tarkastusten lisääminen (ks. kohdat 7.19–7.20);

| b) | Vuotta 2005 ei voida pitää tyypillisenä syistä, jotka esitetään 7.19–7.20 kohtaan annetussa vastauksessa. Komissio on viidennen puiteohjelman osalta lisännyt osallistujien tarkastusten kokonaismäärää aikaisempiin puiteohjelmiin verrattuna. |
| --- | --- |

b)

Vuotta 2005 ei voida pitää tyypillisenä syistä, jotka esitetään 7.19–7.20 kohtaan annetussa vastauksessa. Komissio on viidennen puiteohjelman osalta lisännyt osallistujien tarkastusten kokonaismäärää aikaisempiin puiteohjelmiin verrattuna.

| c) | yhtenäisen menetelmän kehittäminen jälkitarkastusten raportointiin ja valintaan (ks. kohta 7.12); |
| --- | --- |

c)

yhtenäisen menetelmän kehittäminen jälkitarkastusten raportointiin ja valintaan (ks. kohta 7.12);

| c) | Yhteisiä valvontastrategioissa noudatettavia periaatteita kehitetään osana toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. Tutkimuspääosastot ovat laatimassa yhteistä tarkastuslinjausta, ja ympäristön pääosasto laatii jälkitarkastussuunnitelmaa ja täydentävää varatarkastusluetteloa kullekin vuodelle. Tarkastussuunnitelma perustuu sisäisiin riskinarviointikriteereihin, ja siinä otetaan huomioon operatiivisten yksiköiden tarkastuspyynnöt. Kun suunnitelma on hyväksytty, se lähetetään kyseisille yksiköille tiedoksi. |
| --- | --- |

c)

Yhteisiä valvontastrategioissa noudatettavia periaatteita kehitetään osana toimintasuunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi. Tutkimuspääosastot ovat laatimassa yhteistä tarkastuslinjausta, ja ympäristön pääosasto laatii jälkitarkastussuunnitelmaa ja täydentävää varatarkastusluetteloa kullekin vuodelle. Tarkastussuunnitelma perustuu sisäisiin riskinarviointikriteereihin, ja siinä otetaan huomioon operatiivisten yksiköiden tarkastuspyynnöt. Kun suunnitelma on hyväksytty, se lähetetään kyseisille yksiköille tiedoksi.

| d) | yhteisen atk-järjestelmän toteuttaminen kuudetta puiteohjelmaa varten (7); |
| --- | --- |

d)

yhteisen atk-järjestelmän toteuttaminen kuudetta puiteohjelmaa varten (7);

| d) | Kuudennen puiteohjelman hallinnointiin tarkoitetut komission yhteiset ATK-järjestelmät tukevat tutkimushankkeiden hallinnointia tutkimuspääosastoissa puuttumatta komission yksiköiden organisaatioon. Työtä jatketaan tällä alueella. |
| --- | --- |

d)

Kuudennen puiteohjelman hallinnointiin tarkoitetut komission yhteiset ATK-järjestelmät tukevat tutkimushankkeiden hallinnointia tutkimuspääosastoissa puuttumatta komission yksiköiden organisaatioon. Työtä jatketaan tällä alueella.

| e) | tutkimuksen puiteohjelmien varainhoidon yksinkertaistaminen (ks. kohta 7.16). |
| --- | --- |

e)

tutkimuksen puiteohjelmien varainhoidon yksinkertaistaminen (ks. kohta 7.16).

| e) | Yksinkertaistaminen on edelleen tärkeä seikka, johon komissio keskittää huomiota ja toimia. Seitsemännessä puiteohjelmassa otetaan käyttöön toimenpiteitä, joihin kuuluvat mm. kertaluonteiseen korvaukseen perustuvan rahoituksen käytön laajentaminen, yhteinen sähköinen kirjaamo, jonka välityksellä osallistujat voivat toimittaa oikeudellisia, hallinnollisia ja varainhoitoa koskevia perustietoja sekä sopimuspuolten tavanomaisiin kirjanpito- ja hallinnointikäytäntöihin ja -periaatteisiin perustuva tukikelpoisten kustannusten esitystavan yksinkertaistaminen.
  (Katso myös 7.16 kohta). |
| --- | --- |

e)

Yksinkertaistaminen on edelleen tärkeä seikka, johon komissio keskittää huomiota ja toimia. Seitsemännessä puiteohjelmassa otetaan käyttöön toimenpiteitä, joihin kuuluvat mm. kertaluonteiseen korvaukseen perustuvan rahoituksen käytön laajentaminen, yhteinen sähköinen kirjaamo, jonka välityksellä osallistujat voivat toimittaa oikeudellisia, hallinnollisia ja varainhoitoa koskevia perustietoja sekä sopimuspuolten tavanomaisiin kirjanpito- ja hallinnointikäytäntöihin ja -periaatteisiin perustuva tukikelpoisten kustannusten esitystavan yksinkertaistaminen.

(Katso myös 7.16 kohta).

Valvontajärjestelmät

| 7.14. | Virheiden esiintymistiheys ja niiden olennainen taso johtuvat pääasiallisesti monimutkaisista sopimusmääräyksistä ja ohjeista sekä menojen liian suurina ilmoittamiseen liittyvästä riskistä, joka on luonnostaan suuri kyseisen toiminnan yhteydessä; tämä on osoituksena siitä, miten tärkeää on, että komission valvontatoimet ovat vaikuttavia. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa valvontajärjestelmien tarkastuksessa ilmeni kuitenkin puutteita seuraavilla alueilla: |
| --- | --- |

7.14.

Virheiden esiintymistiheys ja niiden olennainen taso johtuvat pääasiallisesti monimutkaisista sopimusmääräyksistä ja ohjeista sekä menojen liian suurina ilmoittamiseen liittyvästä riskistä, joka on luonnostaan suuri kyseisen toiminnan yhteydessä; tämä on osoituksena siitä, miten tärkeää on, että komission valvontatoimet ovat vaikuttavia. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa valvontajärjestelmien tarkastuksessa ilmeni kuitenkin puutteita seuraavilla alueilla:

| a) | kuudennen puiteohjelman osalta sovellettava varmentamisjärjestelmä; |
| --- | --- |

a)

kuudennen puiteohjelman osalta sovellettava varmentamisjärjestelmä;

| b) | komission toimittamat koko sisäisten politiikkojen alan jälkitarkastukset; |
| --- | --- |

b)

komission toimittamat koko sisäisten politiikkojen alan jälkitarkastukset;

| c) | kansallisten elinten koulutuksen ja kulttuurin alan valvontajärjestelmät. |
| --- | --- |

c)

kansallisten elinten koulutuksen ja kulttuurin alan valvontajärjestelmät.

| 7.14. | Katso vastaus 7.2 kohtaan. |
| --- | --- |

7.14.

Katso vastaus 7.2 kohtaan.

Komissio vastaa tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin 7.16–7.27 kohtaan antamissaan vastauksissa.

Kuudennen puiteohjelman osalta sovellettava varmentamisjärjestelmä

| 7.15. | Kuudennessa puiteohjelmassa käyttöön otettu menojen liian suurina ilmoittamisen vähentämiseen tähtäävä keskeinen valvontatoimi on vaatimus, jonka mukaan riippumattoman tarkastajan tai joidenkin julkisyhteisöjen tapauksessa toimivaltaisen virkamiehen on varmennettava väli- ja/tai loppumaksuja (8) koskevat menoilmoitukset. Tilintarkastustuomioistuin analysoi kyseistä varmentamisjärjestelmää arvioidakseen, miten sen avulla voidaan saada varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

7.15.

Kuudennessa puiteohjelmassa käyttöön otettu menojen liian suurina ilmoittamisen vähentämiseen tähtäävä keskeinen valvontatoimi on vaatimus, jonka mukaan riippumattoman tarkastajan tai joidenkin julkisyhteisöjen tapauksessa toimivaltaisen virkamiehen on varmennettava väli- ja/tai loppumaksuja (8) koskevat menoilmoitukset. Tilintarkastustuomioistuin analysoi kyseistä varmentamisjärjestelmää arvioidakseen, miten sen avulla voidaan saada varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Kuudetta puiteohjelmaa koskevien varainhoitosäännösten monimutkaisuus on haitaksi varmentamisjärjestelmälle

| 7.16. | Kuudennen puiteohjelman rahoitusjärjestelyt ovat edelleen monimutkaisia. Sopimusmääräykset ovat erityisesti tukikelpoisuusperusteiden ja varmennuksesta vastaavien tarkastajien (erityisesti toimivaltaisten virkamiesten) riippumattomuuden osalta liian yleisluontoisia eivätkä tarpeeksi selkeitä, ja niitä monimutkaistavat edelleen moniselkoiset ohjeet, jotka eivät ole sitovia. Komissio julkaisi tarkastustodistuksia koskevat ohjeet vasta sen jälkeen kun huomattava osa tarkastustodistuksista oli jo annettu. Lopputuloksena on, että edunsaajat ja tarkastajat eivät ole varmoja siitä, mitkä säännöt pätevät. |
| --- | --- |

7.16.

Kuudennen puiteohjelman rahoitusjärjestelyt ovat edelleen monimutkaisia. Sopimusmääräykset ovat erityisesti tukikelpoisuusperusteiden ja varmennuksesta vastaavien tarkastajien (erityisesti toimivaltaisten virkamiesten) riippumattomuuden osalta liian yleisluontoisia eivätkä tarpeeksi selkeitä, ja niitä monimutkaistavat edelleen moniselkoiset ohjeet, jotka eivät ole sitovia. Komissio julkaisi tarkastustodistuksia koskevat ohjeet vasta sen jälkeen kun huomattava osa tarkastustodistuksista oli jo annettu. Lopputuloksena on, että edunsaajat ja tarkastajat eivät ole varmoja siitä, mitkä säännöt pätevät.

| 7.16. | Komissio katsoo, että sopimusmääräykset, myös tukikelpoisuusperusteita koskevat, ovat riittävän selkeitä. Osallistujat saavat lisäapua määräysten tulkitsemiseen rahoitusoppaasta. Oppaassa käsitellään tarkastustodistusten antamista monilta osin. Monissa kuudennen puiteohjelman sopimuksissa tarkastustodistuksia edellytetään vasta hankkeen päättyessä. |
| --- | --- |

7.16.

Komissio katsoo, että sopimusmääräykset, myös tukikelpoisuusperusteita koskevat, ovat riittävän selkeitä. Osallistujat saavat lisäapua määräysten tulkitsemiseen rahoitusoppaasta. Oppaassa käsitellään tarkastustodistusten antamista monilta osin. Monissa kuudennen puiteohjelman sopimuksissa tarkastustodistuksia edellytetään vasta hankkeen päättyessä.

Komissio on sitoutunut (9) yksinkertaistamaan säännöstöä ja hienosäätämään tarkastustodistusten käyttöä saamansa kokemuksen perusteella.

Olennaisia virheitä esiintyi paljon siitä huolimatta, että tarkastustodistukset eivät sisältäneet huomautuksia

| 7.17. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 menoilmoitusta, joista annettu tarkastustodistus ei sisältänyt huomautuksia. Kahdessa kolmesta tapauksesta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ilmoituksissa oli olennaisissa määrin virheitä, joista suurin osa koski henkilöstömenoja ja niihin liittyviä yleiskuluja. Tästä syystä ilmoitetuista menoista ei kyseisen valvontavälineen avulla vielä voida saada riittävää varmuutta (10) (ks.
  liitteessä 7.2
  oleva varmentamisjärjestelmän yleisarvio). |
| --- | --- |

7.17.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 menoilmoitusta, joista annettu tarkastustodistus ei sisältänyt huomautuksia. Kahdessa kolmesta tapauksesta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ilmoituksissa oli olennaisissa määrin virheitä, joista suurin osa koski henkilöstömenoja ja niihin liittyviä yleiskuluja. Tästä syystä ilmoitetuista menoista ei kyseisen valvontavälineen avulla vielä voida saada riittävää varmuutta (10) (ks.
  liitteessä 7.2
  oleva varmentamisjärjestelmän yleisarvio).

| 7.17. | Virhemäärä, jonka tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastaessaan 16 menoilmoitusta, on huomattavasti pienempi kuin aikaisemmissa sellaisten menoilmoitusten tarkastuksissa, joista ei ollut annettu tarkastustodistusta. |
| --- | --- |

7.17.

Virhemäärä, jonka tilintarkastustuomioistuin totesi tarkastaessaan 16 menoilmoitusta, on huomattavasti pienempi kuin aikaisemmissa sellaisten menoilmoitusten tarkastuksissa, joista ei ollut annettu tarkastustodistusta.

Komissio parantaa tarkastustodistusjärjestelmää tilintarkastustuomioistuimen havaintojen, jälkitarkastuksiin perustuvan todistusjärjestelmän arvioinnin ja komission selvityksen perusteella. Tarkastustodistusjärjestelmä on kuudennen puiteohjelman yhteisen tarkastusstrategian tärkeä osa, ja komissio jatkaa tarkastustodistusjärjestelmän luotettavuuden arviointia ja seurantaa.

Komission jälkitarkastukset

| 7.18. | Tietyntyyppiset virheet voidaan havaita ainoastaan lopullisen edunsaajan tasolla. Tämän vuoksi on toimitettava riittävän paljon paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta liian suuriksi ilmoitetut menot havaitaan ja korjataan ja jotta saadaan varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin analysoi täten komission tekemiä tai sen puolesta tehtyjä jälkitarkastuksia koskevat tiedot ja arvioi tapaa, jolla koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto toimittavat jälkitarkastuksia. |
| --- | --- |

7.18.

Tietyntyyppiset virheet voidaan havaita ainoastaan lopullisen edunsaajan tasolla. Tämän vuoksi on toimitettava riittävän paljon paikalla tehtäviä tarkastuksia, jotta liian suuriksi ilmoitetut menot havaitaan ja korjataan ja jotta saadaan varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin analysoi täten komission tekemiä tai sen puolesta tehtyjä jälkitarkastuksia koskevat tiedot ja arvioi tapaa, jolla koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto toimittavat jälkitarkastuksia.

Päätökseen saatettujen jälkitarkastusten määrä on vähentynyt huomattavasti

| 7.19. | Vaikka komission jälkitarkastuksissa oli havaittu, että menojen liian suurina ilmoittamisen keskimääräinen taso oli edelleen olennainen, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että päätökseen saatettujen jälkitarkastusten kokonaismäärä oli vähentynyt: 491 vuonna 2004 ja 267 vuonna 2005 (ks.
  taulukko 7.1
  ja
  liite 7.1
  ). Kaikista voimassa olevista sopimuksista tarkastettiin vuonna 2005 ainoastaan yksi prosentti. |
| --- | --- |

7.19.

Vaikka komission jälkitarkastuksissa oli havaittu, että menojen liian suurina ilmoittamisen keskimääräinen taso oli edelleen olennainen, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että päätökseen saatettujen jälkitarkastusten kokonaismäärä oli vähentynyt: 491 vuonna 2004 ja 267 vuonna 2005 (ks.
  taulukko 7.1
  ja
  liite 7.1
  ). Kaikista voimassa olevista sopimuksista tarkastettiin vuonna 2005 ainoastaan yksi prosentti.

| 7.19–7.20. | Komissio on joutunut harkitsemaan uudelleen kokonaistavoitettaan tarkastaa 10 prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista, sillä tarkastusten piiriin kuuluvien viidennen puiteohjelman sopimuspuolten lukumäärä on osoittautunut huomattavasti ennakko-odotuksia suuremmaksi (ks. vuotta 2004 koskevan kertomuksen 6.20 kohtaan annettu vastaus). Lisäksi vuonna 2005 jälkitarkastukset koskivat lähinnä viidennen puiteohjelman maksuja, eikä komissiolla ole aikomusta vähentää tarkastusten määrää. Taulukon 7.1 tilastot koskevat päätökseen saatuja tarkastuksia. Koska ulkopuoliseen tarkastukseen ei vuonna 2004 suurimman osan vuodesta ollut käytettävissä ulkopuolisten tarkastusyritysten kapasiteettia ja vastanimitetyn ulkopuolisen tarkastusyrityksen kanssa aiheutui viivästystä, vuotta 2005 on pidettävä epätyypillisenä. Tästä huolimatta vuosina 2004 ja 2005 käynnistettiin huomattava määrä tarkastuksia. |
| --- | --- |

7.19–7.20.

Komissio on joutunut harkitsemaan uudelleen kokonaistavoitettaan tarkastaa 10 prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista, sillä tarkastusten piiriin kuuluvien viidennen puiteohjelman sopimuspuolten lukumäärä on osoittautunut huomattavasti ennakko-odotuksia suuremmaksi (ks. vuotta 2004 koskevan kertomuksen 6.20 kohtaan annettu vastaus). Lisäksi vuonna 2005 jälkitarkastukset koskivat lähinnä viidennen puiteohjelman maksuja, eikä komissiolla ole aikomusta vähentää tarkastusten määrää. Taulukon 7.1 tilastot koskevat päätökseen saatuja tarkastuksia. Koska ulkopuoliseen tarkastukseen ei vuonna 2004 suurimman osan vuodesta ollut käytettävissä ulkopuolisten tarkastusyritysten kapasiteettia ja vastanimitetyn ulkopuolisen tarkastusyrityksen kanssa aiheutui viivästystä, vuotta 2005 on pidettävä epätyypillisenä. Tästä huolimatta vuosina 2004 ja 2005 käynnistettiin huomattava määrä tarkastuksia.

Kuudennen puiteohjelman tarkastuksia varten allekirjoitettiin uusi puitesopimus, jotta kuudennen puiteohjelman tarkastustoimien toteuttamiseen saataisiin asianmukaista ulkopuolista tukea (ks. 7.13 kohdan b alakohta). Kuudennen puiteohjelman tarkastusstrategiaa, johon kuuluu konkreettinen tarkastustavoite, ollaan viimeistelemässä. Sitä tarkastellaan uudelleen tarkastustulosten ja kustannus-hyötynäkökohtien valossa sekä yleisen valvontastrategian osana.

| 7.20. | Jälkitarkastusten määrä väheni eritoten tutkimuksen alalla: 313 vuonna 2004 ja 68 vuonna 2005 (ks.
  taulukko 7.1
  ja
  liite 7.1
  ). Komissio ei ole tälläkään kertaa päässyt tavoitteeseensa, jonka mukaan viidennen puiteohjelman sopimuspuolista tarkastetaan 10 prosenttia, eikä ole vielä tilintarkastustuomioistuimen antamista neuvoista huolimatta asettanut konkreettista tarkastustavoitetta kuudennelle puiteohjelmalle (11). Vuonna 2005 tarkastettiin ainoastaan kolme kuudenteen puiteohjelmaan liittyvää avustussopimusta. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia ryhtyä oikea-aikaisesti korjaaviin toimiin ongelma-alueilla ja vähentää komission tarkastustoiminnan ennalta ehkäisevää vaikutusta. |
| --- | --- |

7.20.

Jälkitarkastusten määrä väheni eritoten tutkimuksen alalla: 313 vuonna 2004 ja 68 vuonna 2005 (ks.
  taulukko 7.1
  ja
  liite 7.1
  ). Komissio ei ole tälläkään kertaa päässyt tavoitteeseensa, jonka mukaan viidennen puiteohjelman sopimuspuolista tarkastetaan 10 prosenttia, eikä ole vielä tilintarkastustuomioistuimen antamista neuvoista huolimatta asettanut konkreettista tarkastustavoitetta kuudennelle puiteohjelmalle (11). Vuonna 2005 tarkastettiin ainoastaan kolme kuudenteen puiteohjelmaan liittyvää avustussopimusta. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia ryhtyä oikea-aikaisesti korjaaviin toimiin ongelma-alueilla ja vähentää komission tarkastustoiminnan ennalta ehkäisevää vaikutusta.

Taulukko 7.1 – Vuonna 2005 päätökseen saadut jälkitarkastukset

| Pääosasto | Päätökseen saadut tarkastukset | Tarkastettujen sopimusten määrä | Voimassa olevien sopimusten määrä | Tarkastettujen sopimusten arvo (miljoonaa euroa) | Voimassa olevien sopimusten arvo (miljoonaa euroa) | Tarkastusten perusteella komission hyväksi tehdyt tukikelpoisten menojen oikaisut | Tarkastettujen sopimusten prosentuaalinen osuus voimassa olevista sopimuksista |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaikki ohjelmat | Tutkimus- ohjelmat |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| | | | | | | | | | | | | | Arvo (milj. euroa) | Prosentti-osuus tarkastetuista sopimuksista | Arvo (milj. euroa) | Prosentti-osuus tarkastetuista sopimuksista | | |
| Maatalouden PO | 5 | 7 | | | 6 | 20 | 245 | 153 | 16,18 | 22,67 | 42,54 | 35,48 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 2,4 | 13,1 |
| Koulutuksen ja kulttuurin PO | 75 | 66 | | | 80 | 66 | 15 884 | 11 748 | 24,10 | 23,14 | 740,30 | 570,46 | 7,80 | 32,4 | 3,20 | 13,8 | 0,5 | 0,6 |
| Työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO | 25 | 33 | | | 27 | 37 | 1 639 | 1 553 | 11,53 | 14,47 | 139,56 | 131,11 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 1,6 | 2,4 |
| Ympäristöasioiden PO | 42 | 44 | | | 73 | 49 | 1 748 | 1 774 | 35,07 | 68,60 | 385,87 | 431,30 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 4,2 | 2,8 |
| Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden PO | 8 | 11 | | | 47 | 46 | 901 | 1 055 | 28,60 | 17,90 | 117,00 | 177,00 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 5,2 | 4,4 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden PO | 8 | 7 | | | 12 | 7 | 522 | 476 | 6,29 | 5,34 | 153,90 | 165,58 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 2,3 | 1,5 |
| Energian ja liikenteen PO (12) | 54 | 16 | 53 | 7 | 81 | 20 | 1 077 | 1 099 | 87,09 | 21,49 | 689,41 | 899,46 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 7,5 | 1,8 |
| Yritys- ja teollisuustoiminnan PO | 43 | 8 | 34 | 1 | 64 | 8 | 1 684 | 1 672 | 38,12 | 22,28 | 221,96 | 305,75 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 3,8 | 0,5 |
| Kalastus- ja meriasioiden PO | 18 | 11 | 15 | 7 | 41 | 29 | 238 | 239 | 12,23 | 50,25 | 270,01 | 174,51 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 17,2 | 12,1 |
| Tietoyhteiskunnan ja viestinten PO (13) | 95 | 41 | 93 | 30 | 230 | 83 | 2 320 | 5 727 | 115,37 | 57,75 | 1 745,00 | 2 030,00 | 8,20 | 7,1 | 5,17 | 8,9 | 9,9 | 1,4 |
| Tutkimuksen PO | 118 | 23 | 118 | 23 | 167 | 35 | 7 696 | 8 906 | 263,40 | 38,25 | 3 451,39 | 5 032,43 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 2,2 | 0,4 |
| Yhteensä | 491 | 267 | 313 | 68 | 828 | 400 | 33 954 | 34 402 | 637,99 | 342,15 | 7 956,94 | 9 953,07 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 2,4 | 1,2 |

Pääosasto

Päätökseen saadut tarkastukset

Tarkastettujen sopimusten määrä

Voimassa olevien sopimusten määrä

Tarkastettujen sopimusten arvo (miljoonaa euroa)

Voimassa olevien sopimusten arvo (miljoonaa euroa)

Tarkastusten perusteella komission hyväksi tehdyt tukikelpoisten menojen oikaisut

Tarkastettujen sopimusten prosentuaalinen osuus voimassa olevista sopimuksista

Kaikki ohjelmat

Tutkimus- ohjelmat

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

Arvo (milj. euroa)

Prosentti-osuus tarkastetuista sopimuksista

Arvo (milj. euroa)

Prosentti-osuus tarkastetuista sopimuksista

Maatalouden PO

5

7

6

20

245

153

16,18

22,67

42,54

35,48

0,00

0,0

1,68

7,4

2,4

13,1

Koulutuksen ja kulttuurin PO

75

66

80

66

15 884

11 748

24,10

23,14

740,30

570,46

7,80

32,4

3,20

13,8

0,5

0,6

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden PO

25

33

27

37

1 639

1 553

11,53

14,47

139,56

131,11

0,19

1,7

0,37

2,6

1,6

2,4

Ympäristöasioiden PO

42

44

73

49

1 748

1 774

35,07

68,60

385,87

431,30

1,18

3,4

0,47

0,7

4,2

2,8

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden PO

8

11

47

46

901

1 055

28,60

17,90

117,00

177,00

2,53

8,8

1,10

6,1

5,2

4,4

Terveys- ja kuluttaja-asioiden PO

8

7

12

7

522

476

6,29

5,34

153,90

165,58

0,36

5,8

0,27

5,1

2,3

1,5

Energian ja liikenteen PO (12)

54

16

53

7

81

20

1 077

1 099

87,09

21,49

689,41

899,46

9,95

1,8

0,85

0,0

7,5

1,8

Yritys- ja teollisuustoiminnan PO

43

8

34

1

64

8

1 684

1 672

38,12

22,28

221,96

305,75

1,00

2,6

1,38

6,2

3,8

0,5

Kalastus- ja meriasioiden PO

18

11

15

7

41

29

238

239

12,23

50,25

270,01

174,51

1,16

9,5

1,39

2,8

17,2

12,1

Tietoyhteiskunnan ja viestinten PO (13)

95

41

93

30

230

83

2 320

5 727

115,37

57,75

1 745,00

2 030,00

8,20

7,1

5,17

8,9

9,9

1,4

Tutkimuksen PO

118

23

118

23

167

35

7 696

8 906

263,40

38,25

3 451,39

5 032,43

2,79

1,1

0,72

1,9

2,2

0,4

Yhteensä

491

267

313

68

828

400

33 954

34 402

637,99

342,15

7 956,94

9 953,07

35,16

5,5

16,59

4,8

2,4

1,2

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sekä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston toimittamien jälkitarkastusten seurannassa esiintyi puutteita

| 7.21. | Aikaisempien vuosien tapaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuonna 2005 päätökseen saattamissa jälkitarkastuksissa ilmeni olennainen määrä tapauksia, joissa menot oli ilmoitettu liian suurina. Näistä 62 tarkastuksesta 41:ssä havaittiin olennainen määrä tukeen oikeuttamattomia menoja. |
| --- | --- |

7.21.

Aikaisempien vuosien tapaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuonna 2005 päätökseen saattamissa jälkitarkastuksissa ilmeni olennainen määrä tapauksia, joissa menot oli ilmoitettu liian suurina. Näistä 62 tarkastuksesta 41:ssä havaittiin olennainen määrä tukeen oikeuttamattomia menoja.

| 7.21. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto jatkaa tarkastusstrategiansa toteuttamista käyttämällä ulkopuolista tarkastusyritystä. Ulkopuolista palveluntarjoajaa vaihdettiin raportointikaudella, koska tehdyssä työssä havaittiin merkittäviä puutteita. Tarkastusten laatu on parantunut huomattavasti uuden ulkopuolisen palveluntarjoajan kanssa tehtävän yhteistyön myötä. Tulevaisuudessa odotetaan näin ollen saatavan parempia ja tarkempia tuloksia. |
| --- | --- |

7.21.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto jatkaa tarkastusstrategiansa toteuttamista käyttämällä ulkopuolista tarkastusyritystä. Ulkopuolista palveluntarjoajaa vaihdettiin raportointikaudella, koska tehdyssä työssä havaittiin merkittäviä puutteita. Tarkastusten laatu on parantunut huomattavasti uuden ulkopuolisen palveluntarjoajan kanssa tehtävän yhteistyön myötä. Tulevaisuudessa odotetaan näin ollen saatavan parempia ja tarkempia tuloksia.

| 7.22. | Tarkastuksen toimittamisesta lopullisen tarkastuskertomuksen valmistumiseen kului aikaa keskimäärin yli vuosi. Lisäksi tarkastusten seurantamenettelyt olivat riittämättömiä. Vuonna 2004 päätökseen saatetuista 43 tarkastuksesta, joiden yhteydessä ilmeni perittäviä määriä, 19 tarkastuksessa perintää ei ollut tehty vielä vuoden 2005 loppuun mennessä. Tilintarkastustuomioistuin ja komissio olivat jo aiemmin raportoineet kyseisistä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toimittamissa jälkitarkastuksissa esiintyneistä puutteista (14). Tilanne ei kuitenkaan ole sanottavasti parantunut näiden huomautusten tekemisen jälkeen. |
| --- | --- |

7.22.

Tarkastuksen toimittamisesta lopullisen tarkastuskertomuksen valmistumiseen kului aikaa keskimäärin yli vuosi. Lisäksi tarkastusten seurantamenettelyt olivat riittämättömiä. Vuonna 2004 päätökseen saatetuista 43 tarkastuksesta, joiden yhteydessä ilmeni perittäviä määriä, 19 tarkastuksessa perintää ei ollut tehty vielä vuoden 2005 loppuun mennessä. Tilintarkastustuomioistuin ja komissio olivat jo aiemmin raportoineet kyseisistä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toimittamissa jälkitarkastuksissa esiintyneistä puutteista (14). Tilanne ei kuitenkaan ole sanottavasti parantunut näiden huomautusten tekemisen jälkeen.

| 7.22. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto lopetti yhteistyön ulkopuolisen tarkastusyrityksen kanssa mm. siksi, että tarkastuskertomusten toimittaminen kesti hyvin kauan. Yhteistyö uuden palveluntarjoajan kanssa on tuottanut tämän suhteen parempia tuloksia. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto kuitenkin korostaa, että tarkastukset koskivat vaikeita edunsaajia, joiden toiminta herätti epäilyjä sopimuskaudella. Joissain tapauksissa niiden oikeudellinen asema monimutkaisti perintämenettelyä. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto laatii parhaillaan toimintasuunnitelmaa tilanteen parantamiseksi. |
| --- | --- |

7.22.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto lopetti yhteistyön ulkopuolisen tarkastusyrityksen kanssa mm. siksi, että tarkastuskertomusten toimittaminen kesti hyvin kauan. Yhteistyö uuden palveluntarjoajan kanssa on tuottanut tämän suhteen parempia tuloksia. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto kuitenkin korostaa, että tarkastukset koskivat vaikeita edunsaajia, joiden toiminta herätti epäilyjä sopimuskaudella. Joissain tapauksissa niiden oikeudellinen asema monimutkaisti perintämenettelyä. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto laatii parhaillaan toimintasuunnitelmaa tilanteen parantamiseksi.

| 7.23. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston tapauksessa päätökseen saatettujen tarkastusten määrä oli vähentynyt (43 vuonna 2004 ja kahdeksan vuonna 2005) pääasiassa siitä syystä, että suunniteltujen tarkastusten täytäntöönpanossa esiintyi toiminnallisia viipeitä. Tarkastushavaintojen seuranta ei myöskään ollut riittävää. Niistä vuonna 2004 päätökseen saatetuista 32 tarkastuksesta, joissa havaittiin perittäviä määriä, 15 tapauksessa ei ollut ryhdytty korjaaviin toimiin vuoden 2005 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

7.23.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston tapauksessa päätökseen saatettujen tarkastusten määrä oli vähentynyt (43 vuonna 2004 ja kahdeksan vuonna 2005) pääasiassa siitä syystä, että suunniteltujen tarkastusten täytäntöönpanossa esiintyi toiminnallisia viipeitä. Tarkastushavaintojen seuranta ei myöskään ollut riittävää. Niistä vuonna 2004 päätökseen saatetuista 32 tarkastuksesta, joissa havaittiin perittäviä määriä, 15 tapauksessa ei ollut ryhdytty korjaaviin toimiin vuoden 2005 loppuun mennessä.

| 7.23. | Päätökseen saatettujen tarkastusten määrä väheni sen vuoksi, että ulkopuolinen tarkastusyritys ei hoitanut tehtäviään ajoissa. Pääosaston tarkastustoimien määrä ei vähentynyt: kahdeksan päätökseen saatetun tarkastuksen lisäksi 52 tarkastusta oli käynnissä eri vaiheissa vuonna 2005. Viidennen puiteohjelman aloittamisen jälkeen 21 prosenttia ohjelman sopimuspuolista on ollut pääosaston käynnistämien tarkastusten kohteena. |
| --- | --- |

7.23.

Päätökseen saatettujen tarkastusten määrä väheni sen vuoksi, että ulkopuolinen tarkastusyritys ei hoitanut tehtäviään ajoissa. Pääosaston tarkastustoimien määrä ei vähentynyt: kahdeksan päätökseen saatetun tarkastuksen lisäksi 52 tarkastusta oli käynnissä eri vaiheissa vuonna 2005. Viidennen puiteohjelman aloittamisen jälkeen 21 prosenttia ohjelman sopimuspuolista on ollut pääosaston käynnistämien tarkastusten kohteena.

Tarkastushavaintojen seurannasta voidaan todeta, että korjaavia toimia toteutettiin vuonna 2005 ja niitä tehostettiin vuonna 2006, jotta voidaan varmistaa tarkastustulosten järjestelmällinen ja oikea-aikainen soveltaminen.

Kansallisten elinten suorittama koulutuksen ja kulttuurin alan valvonta

| 7.24. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto antaa kansallisten elinten vastata yli 60 prosentista (15) pääosaston budjetista. Voidakseen saada kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta koulutuksen ja kulttuurin pääosaston olisi huolehdittava kansallisten elinten hallinto- ja valvontajärjestelmien seurannasta. |
| --- | --- |

7.24.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto antaa kansallisten elinten vastata yli 60 prosentista (15) pääosaston budjetista. Voidakseen saada kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta koulutuksen ja kulttuurin pääosaston olisi huolehdittava kansallisten elinten hallinto- ja valvontajärjestelmien seurannasta.

| 7.24. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ottaa täyden vastuun kansallisten elinten hallinto- ja valvontajärjestelmien seurantavelvoitteestaan. Se laatii kansallisia elimiä koskevan toimintasuunnitelman, jonka mukaan kaikkien 99 kansallisen elimen järjestelmät tarkastetaan kauden 2004–2006 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

7.24.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ottaa täyden vastuun kansallisten elinten hallinto- ja valvontajärjestelmien seurantavelvoitteestaan. Se laatii kansallisia elimiä koskevan toimintasuunnitelman, jonka mukaan kaikkien 99 kansallisen elimen järjestelmät tarkastetaan kauden 2004–2006 loppuun mennessä.

Kansallisten elinten valvontajärjestelmien ennakkotarkastukset ovat riittämättömiä

| 7.25. | Varainhoitoasetuksen (16) mukaan komission on tarkastettava kansallisten elinten hallinto- ja valvontajärjestelmät ennen kuin se antaa kyseisten elinten toteuttaa yhteisön toimia. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto esitti vuoden 2003 vuotuisessa toimintakertomuksessaan varauman, joka koski kyseisen vaatimuksen noudattamatta jättämistä. Tilanteen korjaamiseksi koulutuksen ja kulttuurin pääosasto laati toimintasuunnitelman, jonka mukaan kansallisissa elimissä toimitetaan 99 järjestelmätarkastusta vuosien 2004–2006 välisenä aikana. Koska kyseisen toimintasuunnitelman toteutus on vielä kesken (44 tarkastuskertomusta on saatu valmiiksi), tilintarkastustuomioistuin katsoo, että koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ei vieläkään noudata varainhoitoasetuksessa esitettyä vaatimusta. |
| --- | --- |

7.25.

Varainhoitoasetuksen (16) mukaan komission on tarkastettava kansallisten elinten hallinto- ja valvontajärjestelmät ennen kuin se antaa kyseisten elinten toteuttaa yhteisön toimia. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto esitti vuoden 2003 vuotuisessa toimintakertomuksessaan varauman, joka koski kyseisen vaatimuksen noudattamatta jättämistä. Tilanteen korjaamiseksi koulutuksen ja kulttuurin pääosasto laati toimintasuunnitelman, jonka mukaan kansallisissa elimissä toimitetaan 99 järjestelmätarkastusta vuosien 2004–2006 välisenä aikana. Koska kyseisen toimintasuunnitelman toteutus on vielä kesken (44 tarkastuskertomusta on saatu valmiiksi), tilintarkastustuomioistuin katsoo, että koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ei vieläkään noudata varainhoitoasetuksessa esitettyä vaatimusta.

| 7.25. | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on selittänyt varauman puuttumista vuoden 2004 osalta vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen analyysiin vuotuisesta toimintakertomuksesta. Pääosasto teki vuoden 2005 vuotuisessa toimintakertomuksessaan varauman, joka koski kansallisten elinten hallinnointia. Vuodet 2007–2013 kattavien uusien ohjelmien oikeusperustaan on sisällytetty säännökset, joiden ansiosta komissiolla on mahdollisuus saada kohtuullinen varmuus kansallisten elinten suorittamien maksutapahtumien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

7.25.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on selittänyt varauman puuttumista vuoden 2004 osalta vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen analyysiin vuotuisesta toimintakertomuksesta. Pääosasto teki vuoden 2005 vuotuisessa toimintakertomuksessaan varauman, joka koski kansallisten elinten hallinnointia. Vuodet 2007–2013 kattavien uusien ohjelmien oikeusperustaan on sisällytetty säännökset, joiden ansiosta komissiolla on mahdollisuus saada kohtuullinen varmuus kansallisten elinten suorittamien maksutapahtumien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Valvontajärjestelmien tarkastusten perusteella ei saada riittävää varmuutta

| 7.26. | Tilintarkastustuomioistuin ei voinut saada minkäänlaista näyttöä siitä, että järjestelmätarkastusten yhteydessä kansallisten elinten osoittamien varojen edunsaajien toteuttamia hankkeita olisi tarkastettu paikan päällä. Tämä vähentää järjestelmätarkastusten avulla saatavaa varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

7.26.

Tilintarkastustuomioistuin ei voinut saada minkäänlaista näyttöä siitä, että järjestelmätarkastusten yhteydessä kansallisten elinten osoittamien varojen edunsaajien toteuttamia hankkeita olisi tarkastettu paikan päällä. Tämä vähentää järjestelmätarkastusten avulla saatavaa varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 7.26. | Vaikka paikalla tehtävät tarkastukset eivät olekaan ulkopuolisen tarkastajan tehtäväluettelossa, kansalliset elimet velvoitetaan sopimuksissa niiden tekemiseen. Tapauksissa, joissa järjestelmätarkastuksissa tuli esiin puutteita tämän suhteen, toteutetaan korjaavia toimia. Ulkopuolisen tarkastajan tehtäväluetteloon on alkuvuodesta 2006 lukien otettu myös kansallisten elinten toiminnan testaaminen tällä alueella. |
| --- | --- |

7.26.

Vaikka paikalla tehtävät tarkastukset eivät olekaan ulkopuolisen tarkastajan tehtäväluettelossa, kansalliset elimet velvoitetaan sopimuksissa niiden tekemiseen. Tapauksissa, joissa järjestelmätarkastuksissa tuli esiin puutteita tämän suhteen, toteutetaan korjaavia toimia. Ulkopuolisen tarkastajan tehtäväluetteloon on alkuvuodesta 2006 lukien otettu myös kansallisten elinten toiminnan testaaminen tällä alueella.

| 7.27. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi järjestelmätarkastuksia koskevista kertomuksista poimitun otoksen (17); arvioinnissa kävi ilmi, että järjestelmissä esiintyi useita puutteita: Esimerkiksi havaintojen merkitystä ei luokiteltu asianmukaisella eikä johdonmukaisella tavalla ja havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutetut toimet olivat riittämättömiä (ks.
  liitteessä 7.2
  oleva kansallisiin elimiin liittyvien komission valvontajärjestelmien yleisarvio). |
| --- | --- |

7.27.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi järjestelmätarkastuksia koskevista kertomuksista poimitun otoksen (17); arvioinnissa kävi ilmi, että järjestelmissä esiintyi useita puutteita: Esimerkiksi havaintojen merkitystä ei luokiteltu asianmukaisella eikä johdonmukaisella tavalla ja havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutetut toimet olivat riittämättömiä (ks.
  liitteessä 7.2
  oleva kansallisiin elimiin liittyvien komission valvontajärjestelmien yleisarvio).

| 7.27. | Tilanne on selvitetty uuden ulkopuolisen palveluntarjoajan kanssa perusteellisten keskustelujen jälkeen. Jäljellä olevissa kertomuksissa sovelletaan saavutettuun yhteisymmärrykseen perustuvaa lähestymistapaa. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto toteuttaa tarvittavia toimia havaittujen puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

7.27.

Tilanne on selvitetty uuden ulkopuolisen palveluntarjoajan kanssa perusteellisten keskustelujen jälkeen. Jäljellä olevissa kertomuksissa sovelletaan saavutettuun yhteisymmärrykseen perustuvaa lähestymistapaa. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto toteuttaa tarvittavia toimia havaittujen puutteiden korjaamiseksi.

Päätelmät ja suositukset

| 7.28. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että edunsaajille suoritetuissa maksuissa esiintyi paljon virheitä ja että virheiden esiintyvyys oli olennainen; virheet vaikuttivat tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Lisäksi komission valvontajärjestelmien arvioinnissa paljastui, että kyseisten järjestelmien avulla ei saada varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sisäisten politiikkojen alalla. |
| --- | --- |

7.28.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että edunsaajille suoritetuissa maksuissa esiintyi paljon virheitä ja että virheiden esiintyvyys oli olennainen; virheet vaikuttivat tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Lisäksi komission valvontajärjestelmien arvioinnissa paljastui, että kyseisten järjestelmien avulla ei saada varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta sisäisten politiikkojen alalla.

| 7.28. | Koska kustannusten vuoksi ei ole mahdollista tarkastaa kaikkia hankkeita paikalla, komission on siedettävä tietty virheriski, jonka suuruus riippuu sisäisten politiikkojen puitteissa myönnetyn tuen luonteesta. Pääjohtajat käyttävät apunaan monia tietolähteitä ja indikaattoreita laatiessaan vuotuiset tarkastuslausumansa. Nämä lähteet ja indikaattorit on katsottu riittäviksi tuottamaan kohtuullinen varmuus (joissakin tapauksissa varaumin). Työtä jatketaan parantamalla yleistä valvontajärjestelmää kaikkien osapuolten osalta (edunsaajat, riippumattomat tarkastajat) yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi laaditun toimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

7.28.

Koska kustannusten vuoksi ei ole mahdollista tarkastaa kaikkia hankkeita paikalla, komission on siedettävä tietty virheriski, jonka suuruus riippuu sisäisten politiikkojen puitteissa myönnetyn tuen luonteesta. Pääjohtajat käyttävät apunaan monia tietolähteitä ja indikaattoreita laatiessaan vuotuiset tarkastuslausumansa. Nämä lähteet ja indikaattorit on katsottu riittäviksi tuottamaan kohtuullinen varmuus (joissakin tapauksissa varaumin). Työtä jatketaan parantamalla yleistä valvontajärjestelmää kaikkien osapuolten osalta (edunsaajat, riippumattomat tarkastajat) yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi laaditun toimintasuunnitelman mukaisesti.

| 7.29. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio |
| --- | --- |

7.29.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio

| 7.29. | |
| --- | --- |

7.29.

| — | pyrkii edelleen yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisrahoitteisten ohjelmien sääntöjä aikakirjanpitoa koskevien vähimmäisvaatimusten osalta ja tarvittaessa lisäämään kertaluonteiseen korvaukseen perustuvaa rahoitusta tulosperusteiseen rahoitusjärjestelmään siirtymistä varten (kohdat 7.7–7.8 ja 7.16–7.17) (18) |
| --- | --- |

—

pyrkii edelleen yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisrahoitteisten ohjelmien sääntöjä aikakirjanpitoa koskevien vähimmäisvaatimusten osalta ja tarvittaessa lisäämään kertaluonteiseen korvaukseen perustuvaa rahoitusta tulosperusteiseen rahoitusjärjestelmään siirtymistä varten (kohdat 7.7–7.8 ja 7.16–7.17) (18)

| — | Komissio pyrkii näihin tavoitteisiin kaikissa sisäisissä politiikoissaan ja ohjelmissaan. Seitsemättä puiteohjelmaa koskevissa komission ehdotuksissa esitetään, että kiinteämääräisten (ml. yksikkökustannustaulukot) ja kertaluonteisten korvausten käyttöä olisi tarvittaessa lisättävä varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen mukaisesti. Lisäksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa käytettäviä avustussopimuksia täydennetään menetelmällä ja työkaluilla, joilla edunsaaja voi ilmoittaa henkilöstömenot.
  Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto pyrkii yksinkertaistamaan ja selventämään uusien ohjelmiensa toteuttamista koskevia sääntöjä laatimalla oikeusperustan, johon mahdollisuuksien mukaan sisältyy kertaluonteisiin korvauksiin perustuvien rahoitusjärjestelyjen käyttö. |
| --- | --- |

—

Komissio pyrkii näihin tavoitteisiin kaikissa sisäisissä politiikoissaan ja ohjelmissaan. Seitsemättä puiteohjelmaa koskevissa komission ehdotuksissa esitetään, että kiinteämääräisten (ml. yksikkökustannustaulukot) ja kertaluonteisten korvausten käyttöä olisi tarvittaessa lisättävä varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen mukaisesti. Lisäksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa käytettäviä avustussopimuksia täydennetään menetelmällä ja työkaluilla, joilla edunsaaja voi ilmoittaa henkilöstömenot.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto pyrkii yksinkertaistamaan ja selventämään uusien ohjelmiensa toteuttamista koskevia sääntöjä laatimalla oikeusperustan, johon mahdollisuuksien mukaan sisältyy kertaluonteisiin korvauksiin perustuvien rahoitusjärjestelyjen käyttö.

| — | varmistaa, että keskeiset valvontatoimet pannaan täytäntöön perusteellisesti ja kustannustietoisesti tarkoituksena vähentää menojen ilmoittamista liian suurina (kohdat 7.11–7.13) |
| --- | --- |

—

varmistaa, että keskeiset valvontatoimet pannaan täytäntöön perusteellisesti ja kustannustietoisesti tarkoituksena vähentää menojen ilmoittamista liian suurina (kohdat 7.11–7.13)

| — | Tämä on 7.28 kohdassa kuvattu tavoite, joka asetetaan suunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Tämä on 7.28 kohdassa kuvattu tavoite, joka asetetaan suunnitelmassa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi.

| — | parantaa kansallisten elinten suorittamien järjestelmätarkastusten sisältöä, laatua ja seurantaa (kohdat 7.24–7.27) |
| --- | --- |

—

parantaa kansallisten elinten suorittamien järjestelmätarkastusten sisältöä, laatua ja seurantaa (kohdat 7.24–7.27)

| — | Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on toteuttanut tarvittavat toimet parantaakseen niiden järjestelmätarkastusten yleistä laatua, joita parhaillaan toteutetaan nykyisten ohjelmien puitteissa toimivissa kansallisissa elimissä. Vuosia 2007–2013 koskevissa uusissa ohjelmissa otetaan jo huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositukset toteutusta määritettäessä. |
| --- | --- |

—

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on toteuttanut tarvittavat toimet parantaakseen niiden järjestelmätarkastusten yleistä laatua, joita parhaillaan toteutetaan nykyisten ohjelmien puitteissa toimivissa kansallisissa elimissä. Vuosia 2007–2013 koskevissa uusissa ohjelmissa otetaan jo huomioon tilintarkastustuomioistuimen suositukset toteutusta määritettäessä.

| — | harkitsee tarkkaan, millainen oikeudellinen muoto yhteisyrityksillä olisi oltava, jotta niille tukea antavia rahoitusjärjestelmiä sovellettaisiin yhtenäisellä tavalla ja jotta niiden ominaisuudet ja niihin liittyvät riskit otettaisiin asianmukaisesti huomioon (kohta 7.9). |
| --- | --- |

—

harkitsee tarkkaan, millainen oikeudellinen muoto yhteisyrityksillä olisi oltava, jotta niille tukea antavia rahoitusjärjestelmiä sovellettaisiin yhtenäisellä tavalla ja jotta niiden ominaisuudet ja niihin liittyvät riskit otettaisiin asianmukaisesti huomioon (kohta 7.9).

| — | Komissio on tehnyt tätä koskevia ehdotuksia. |
| --- | --- |

—

Komissio on tehnyt tätä koskevia ehdotuksia.

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTUT ERITYISKERTOMUKSET

| 7.30. | Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T). |
| --- | --- |

7.30.

Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T).

---

(1)  Joidenkin ohjelmien, kuten Euroopan pakolaisrahaston ja Schengen-järjestelyn, osalta jäsenvaltiot jakavat komission kanssa hallinnointivastuun; komissio hallinnoi Sokrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmia osittain kansallisten elinten kautta.

(2)  Esim. kuudes tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva puiteohjelma, ympäristöalan rahoitusväline (Life) ja Euroopan laajuiset energiaverkot.

(3)  Ks. esimerkiksi seuraavat mallisopimukset: viides puiteohjelma, 23 artikla, liite II; kuudes puiteohjelma, 19 artikla, liite II; Euroopan laajuiset liikenneverkot, II artiklan 14.1 kohta.

(4)  Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013).

(5)  Toteutettavuustutkimus rautatieliikenteen turvallisuuden ja hallinnan yhdenmukaistamisesta Euroopan tasolla.

(6)  Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit), kohta 48.

(7)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 6.10 ja lausunto nro 1/2006, kohdat 41 ja 42.

(8)  Ainoastaan tietyt kriteerit täyttävät väli- ja/tai loppumaksut on varmennettava.

(9)  Yhteenvedossaan komission hallintosaavutuksista vuonna 2005 (KOM(2006) 277 lopullinen).

(10)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2006, kohdat 74–77.

(11)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, luku 6, liite 1.

(12)  Määrässä ei oteta huomioon Euroopan laajuisia liikenneverkkoja.

(13)  Vuonna 2005 päätökseen saadut, Media-ohjelmaan liittyvät tarkastukset sisältyvät tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosaston tilastotietoihin.

(14)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.32–6.33.

(15)  Vuonna 2005 maksujen määrä oli 609 miljoonaa euroa.

(16)  Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 35 artikla.

(17)  Otos sisälsi 11 kaikkiaan 44:stä valmiiksi saadusta tarkastuskertomuksesta.

(18)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2006, kohdat 58–70 ja 94.

LIITE 7.1

Sisäiset politiikat — Aiemmin todettujen keskeisten näkökohtien arviointi

| Huomautukset | Vuonna 2005 toteutetut toimenpiteet | Tilintarkastustuomioistuimen suositukset | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Valvontajärjestelmät — TTK-puiteohjelmat |
| Viisi TTK-puiteohjelmia hallinnoivaa pääosastoa laati vuonna 1998 yhteistyössä tarkastuksen lähestymistavan, jonka mukaan tavoitteena oli tarkastaa kymmenen prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista (ks. vuosikertomukset 2001, 2002 ja 2003, kohta 6.30). Suuren osan tarkastuksista toimittaa jokin ulkopuolinen tilintarkastusyritys komission puolesta.
  Yhteinen tarkastuksen lähestymistapa otettiin kuudennen puiteohjelman osalta käyttöön vuonna 2004. Mitattavissa olevien ja realististen tarkastustavoitteiden määrittäminen on vielä kuudennen puiteohjelman osalta kesken. | Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien, päätökseen saatujen tarkastusten kokonaismäärä jää yhä kauaksi tavoitteesta.
  Vaikka viidennen puiteohjelman epäsuorien TTK-toimien tarkastusta koskeva uusi puitesopimus allekirjoitettiin marraskuussa 2004, komissiolla on ollut toiminnallisia ongelmia, joiden myötä toimitettujen tarkastusten määrä on vähentynyt.
  Kuudennen puiteohjelman epäsuorien TTK-toimien tarkastusta koskevaa sopimuksentekomenettelyä ei saatu päätökseen vuoden 2005 aikana. | Mikäli yleistavoitetta, jonka mukaan viidennen puiteohjelman sopimuspuolista tarkastetaan kymmenen prosenttia, ei oteta uudelleen harkintaan, komission olisi tehostettava tarkastustoimintaansa saavuttaakseen viidennen puiteohjelman tarkastustavoitteen siten, että sillä ei ole vaikutusta kuudennen puiteohjelman tarkastusten määrään.
  Kuudennen puiteohjelman tarkastustavoite on vielä määriteltävä.
  Kuudennen puiteohjelman osalta olisi allekirjoitettava uusi puitesopimus, jotta komissiolla olisi riittävästi ulkopuolista tukea kuudetta puiteohjelmaa koskevan tarkastuksen lähestymistavan soveltamiseksi. | Kuudennen puiteohjelman tarkastuspolitiikassa painotetaan määrän sijasta laatua.


  Viidettä puiteohjelmaa koskevaa tavoitetta on muutettu (ks. vuosikertomus 2004).


  Vuosi 2005 oli poikkeava. Komissio ei vähennä tarkastusten määrää. Tarkastustoimia jatketaan tiiviisti.


  Puitesopimus on allekirjoitettu vuonna 2006. |
| 2. Valvontajärjestelmät — Euroopan laajuiset liikenneverkot |
| Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat toimet eivät kuuluneet energian ja liikenteen PO:n tarkastusohjelmaan. Energian ja liikenteen PO on laatinut tilintarkastustuomioistuimen antamien suositusten mukaisesti erityisen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien tarkastusta koskevan puitesopimuksen. Kyseinen PO on asettanut tavoitteekseen tarkastaa vuosittain ainakin 20 prosenttia hankkeista ja 35 prosenttia edellisenä vuonna päätettyjen hankkeiden kokonaismenoista. | Vuonna 2005 energian ja liikenteen PO tarkasti 20 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa rahoituspäätöstä, jotka kattavat 12 prosenttia hankkeista ja 49 prosenttia edellisenä vuonna päätettyjen hankkeiden kokonaismenoista. | Energian ja liikenteen pääosaston tavoite, jonka mukaan edellisenä vuonna päätettyjen hankkeiden kokonaismenoista tarkastetaan vuosittain vähintään 35 prosenttia, on saavutettu ainoastaan osittain, mutta tavoitetta, jonka mukaan hankkeista tarkastetaan 20 prosenttia, ei ole saavutettu. Olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että energian ja liikenteen pääosaston tavoite saavutetaan. | Kun energian ja liikenteen pääosasto vuonna 2004 aloitti Euroopan laajuisia verkkoja (TEN) koskevien hankkeiden tarkastukset, ensin valittu otos kattoi yli 35 prosenttia vuonna 2003 päättyneiden hankkeiden kokonaiskustannuksista. Tämä tavoite pyrittiin säilyttämään, koska tavoitteena oli kattaa 20 prosenttia päättyneistä hankkeista. Kun energian ja liikenteen pääosasto oli laatinut alustavat tarkastuskertomukset 20 ensimmäisestä tarkastuksesta, se totesi, että tavoite tarkastaa 20 prosenttia hankkeista ei kustannussyistä ollut mielekäs, sillä TEN-hankkeille tehdään harvoin tarkastukseen perustuvia rahoitusoikaisuja. Tarkastukseen perustuvia oikaisuja kompensoidaan vähentämällä tukikelpoisia kustannuksia, jos päätöksessä vahvistettu kokonaismäärä ylittyy.


  Energian ja liikenteen pääosasto päätti edelleen tarkastaa suurimman osan budjetista ja mahdollisimman monta edunsaajaa soveltaen riskinarviointiin perustuvaa lähestymistapaa ja pitäen tarkastuskustannukset kohtuullisina. |
| Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien tukikelpoiset ja tukeen oikeuttamattomat menot määritellään oikeusperustassa ja komission päätöksissä (vuosikertomukset 2001 ja 2002).
  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että määritelmät eivät ole riittävän tarkkoja edunsaajien todellisten menojen selvittämiseksi. Vuonna 2004 otettiin käyttöön uusi komission mallisopimus, johon sisältyy tukikelpoisten ja tukeen oikeuttamattomien menojen määritelmä ja muutettu tutkimuksia ja urakoita koskeva määritelmä. | Uusien hankkeiden osalta tilanne eteni vuonna 2005, kun päätökseen sisällytettiin sitovat taloudellisia selvityksiä ja teknistä raportointia koskevat mallit. | Kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti sen välttämiseksi, että rakennusurakoita rahoitetaan lisääntyvissä määrin tutkimuksina, näiden kahden pääasiallisen tukimuodon — ”tutkimusten” ja ”urakoiden” — soveltamisalan selkeä määritelmä olisi vielä otettava osaksi oikeusperustaa ja rahoituspäätöksiä. | Energian ja liikenteen pääosasto on jo esittänyt selkeät määritelmät teknisten ja rahoitusselvitysten sitovia malleja koskevassa päätöstekstissä. Budjettivallan käyttäjä ilmaisi asiasta myönteisen kantansa vuosikertomuksessa 2004. Työt ja tutkimukset määritellään selkeästi uudessa TEN-asetusluonnoksessa (sovelletaan vuodesta 2007). |

Huomautukset

Vuonna 2005 toteutetut toimenpiteet

Tilintarkastustuomioistuimen suositukset

Komission vastaus

1. Valvontajärjestelmät — TTK-puiteohjelmat

Viisi TTK-puiteohjelmia hallinnoivaa pääosastoa laati vuonna 1998 yhteistyössä tarkastuksen lähestymistavan, jonka mukaan tavoitteena oli tarkastaa kymmenen prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista (ks. vuosikertomukset 2001, 2002 ja 2003, kohta 6.30). Suuren osan tarkastuksista toimittaa jokin ulkopuolinen tilintarkastusyritys komission puolesta.

Yhteinen tarkastuksen lähestymistapa otettiin kuudennen puiteohjelman osalta käyttöön vuonna 2004. Mitattavissa olevien ja realististen tarkastustavoitteiden määrittäminen on vielä kuudennen puiteohjelman osalta kesken.

Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien, päätökseen saatujen tarkastusten kokonaismäärä jää yhä kauaksi tavoitteesta.

Vaikka viidennen puiteohjelman epäsuorien TTK-toimien tarkastusta koskeva uusi puitesopimus allekirjoitettiin marraskuussa 2004, komissiolla on ollut toiminnallisia ongelmia, joiden myötä toimitettujen tarkastusten määrä on vähentynyt.

Kuudennen puiteohjelman epäsuorien TTK-toimien tarkastusta koskevaa sopimuksentekomenettelyä ei saatu päätökseen vuoden 2005 aikana.

Mikäli yleistavoitetta, jonka mukaan viidennen puiteohjelman sopimuspuolista tarkastetaan kymmenen prosenttia, ei oteta uudelleen harkintaan, komission olisi tehostettava tarkastustoimintaansa saavuttaakseen viidennen puiteohjelman tarkastustavoitteen siten, että sillä ei ole vaikutusta kuudennen puiteohjelman tarkastusten määrään.

Kuudennen puiteohjelman tarkastustavoite on vielä määriteltävä.

Kuudennen puiteohjelman osalta olisi allekirjoitettava uusi puitesopimus, jotta komissiolla olisi riittävästi ulkopuolista tukea kuudetta puiteohjelmaa koskevan tarkastuksen lähestymistavan soveltamiseksi.

Kuudennen puiteohjelman tarkastuspolitiikassa painotetaan määrän sijasta laatua.

Viidettä puiteohjelmaa koskevaa tavoitetta on muutettu (ks. vuosikertomus 2004).

Vuosi 2005 oli poikkeava. Komissio ei vähennä tarkastusten määrää. Tarkastustoimia jatketaan tiiviisti.

Puitesopimus on allekirjoitettu vuonna 2006.

2. Valvontajärjestelmät — Euroopan laajuiset liikenneverkot

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat toimet eivät kuuluneet energian ja liikenteen PO:n tarkastusohjelmaan. Energian ja liikenteen PO on laatinut tilintarkastustuomioistuimen antamien suositusten mukaisesti erityisen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien tarkastusta koskevan puitesopimuksen. Kyseinen PO on asettanut tavoitteekseen tarkastaa vuosittain ainakin 20 prosenttia hankkeista ja 35 prosenttia edellisenä vuonna päätettyjen hankkeiden kokonaismenoista.

Vuonna 2005 energian ja liikenteen PO tarkasti 20 Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa rahoituspäätöstä, jotka kattavat 12 prosenttia hankkeista ja 49 prosenttia edellisenä vuonna päätettyjen hankkeiden kokonaismenoista.

Energian ja liikenteen pääosaston tavoite, jonka mukaan edellisenä vuonna päätettyjen hankkeiden kokonaismenoista tarkastetaan vuosittain vähintään 35 prosenttia, on saavutettu ainoastaan osittain, mutta tavoitetta, jonka mukaan hankkeista tarkastetaan 20 prosenttia, ei ole saavutettu. Olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että energian ja liikenteen pääosaston tavoite saavutetaan.

Kun energian ja liikenteen pääosasto vuonna 2004 aloitti Euroopan laajuisia verkkoja (TEN) koskevien hankkeiden tarkastukset, ensin valittu otos kattoi yli 35 prosenttia vuonna 2003 päättyneiden hankkeiden kokonaiskustannuksista. Tämä tavoite pyrittiin säilyttämään, koska tavoitteena oli kattaa 20 prosenttia päättyneistä hankkeista. Kun energian ja liikenteen pääosasto oli laatinut alustavat tarkastuskertomukset 20 ensimmäisestä tarkastuksesta, se totesi, että tavoite tarkastaa 20 prosenttia hankkeista ei kustannussyistä ollut mielekäs, sillä TEN-hankkeille tehdään harvoin tarkastukseen perustuvia rahoitusoikaisuja. Tarkastukseen perustuvia oikaisuja kompensoidaan vähentämällä tukikelpoisia kustannuksia, jos päätöksessä vahvistettu kokonaismäärä ylittyy.

Energian ja liikenteen pääosasto päätti edelleen tarkastaa suurimman osan budjetista ja mahdollisimman monta edunsaajaa soveltaen riskinarviointiin perustuvaa lähestymistapaa ja pitäen tarkastuskustannukset kohtuullisina.

Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien tukikelpoiset ja tukeen oikeuttamattomat menot määritellään oikeusperustassa ja komission päätöksissä (vuosikertomukset 2001 ja 2002).

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että määritelmät eivät ole riittävän tarkkoja edunsaajien todellisten menojen selvittämiseksi. Vuonna 2004 otettiin käyttöön uusi komission mallisopimus, johon sisältyy tukikelpoisten ja tukeen oikeuttamattomien menojen määritelmä ja muutettu tutkimuksia ja urakoita koskeva määritelmä.

Uusien hankkeiden osalta tilanne eteni vuonna 2005, kun päätökseen sisällytettiin sitovat taloudellisia selvityksiä ja teknistä raportointia koskevat mallit.

Kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti sen välttämiseksi, että rakennusurakoita rahoitetaan lisääntyvissä määrin tutkimuksina, näiden kahden pääasiallisen tukimuodon — ”tutkimusten” ja ”urakoiden” — soveltamisalan selkeä määritelmä olisi vielä otettava osaksi oikeusperustaa ja rahoituspäätöksiä.

Energian ja liikenteen pääosasto on jo esittänyt selkeät määritelmät teknisten ja rahoitusselvitysten sitovia malleja koskevassa päätöstekstissä. Budjettivallan käyttäjä ilmaisi asiasta myönteisen kantansa vuosikertomuksessa 2004. Työt ja tutkimukset määritellään selkeästi uudessa TEN-asetusluonnoksessa (sovelletaan vuodesta 2007).

LIITE 7.2

Valvontajärjestelmät

| A | Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia. |
| --- | --- |
| B | Toimii, mutta parannukset toivottavia/välttämättömiä. |
| C | Toimii, mutta ei tyydyttävällä tavalla. |

A

Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia.

B

Toimii, mutta parannukset toivottavia/välttämättömiä.

C

Toimii, mutta ei tyydyttävällä tavalla.

| Kuudennen puiteohjelman osalta sovellettava varmentamisjärjestelmä | Komissio | Välittäjäelin | Edunsaaja | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suunnittelu | C | — | — | C |
| Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä






  — | standardienmukaisuus |

Kuudennen puiteohjelman osalta sovellettava varmentamisjärjestelmä

Komissio

Välittäjäelin

Edunsaaja

Yleisarvio

Suunnittelu

C

—

—

C

Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä

—

standardienmukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

B

—

—

B

Varsinainen toiminta

| — | standardienmukaisuus |
| --- | --- |

—

standardienmukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

C

—

C

C

Tulokset

| — | korjaava vaikutus |
| --- | --- |

—

korjaava vaikutus

| — | ehkäisevä vaikutus |
| --- | --- |

—

ehkäisevä vaikutus

B

—

C

C

Yleisarvio

B

—

C

B

| Kansallisiin elimiin liittyvät komission valvontajärjestelmät | Komissio | Välittäjäelin | Edunsaaja | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suunnittelu | B | — | — | B |
| Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä






  — | standardienmukaisuus |

Kansallisiin elimiin liittyvät komission valvontajärjestelmät

Komissio

Välittäjäelin

Edunsaaja

Yleisarvio

Suunnittelu

B

—

—

B

Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä

—

standardienmukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

C

—

—

C

Varsinainen toiminta

| — | standardienmukaisuus |
| --- | --- |

—

standardienmukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

C

—

—

C

Tulokset

| — | korjaava vaikutus |
| --- | --- |

—

korjaava vaikutus

| — | ehkäisevä vaikutus |
| --- | --- |

—

ehkäisevä vaikutus

C

—

—

C

Yleisarvio

C

—

—

C

KANSALLISIA ELIMIÄ KOSKEVIIN KOMISSION VALVONTAJÄRJESTELMIIN LIITTYVÄT KOMISSION VASTAUKSET

Kansallisia elimiä koskevissa komission valvontajärjestelmissä käytetään myös ulkopuolisia tarkastajia. Sopimuspuolina oleviin tilintarkastusyhteisöihin ja sopimusehtoihin tehtiin muutoksia raportointijakson puolivälissä, jotta tarkastusten ja tarkastuskertomusten laatua voitiin parantaa. Tulokset olivat selkeän myönteisiä jo vuoden 2005 lopulla.

---

KAHDEKSAS LUKU

Ulkoiset toimet

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Lähetystöissä toteutetut toimet

Toimet täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla

Valvontajärjestelmien toiminta

Riskianalyysit

Tiedottaminen

Komission valvonta- ja tarkastustoiminta

Sisäiset tarkastukset

Hajauttaminen CARDS-ohjelman yhteydessä

Päätelmät ja suositukset

Aiempien huomautusten seuranta

YK:n järjestöjä koskevat tarkistukset

Johdanto

Rahoitusta ja hallintoa koskeva puitesopimus

Vuonna 2005 edistyttiin YK:n kanssa varainhoidon valvontaan liittyvistä näkökohdista käydyissä neuvotteluissa

Yhteenveto

Erityiskertomus nro 25/98 Euroopan unionin Keski- ja Itä-Euroopassa (KIE) sekä uusissa itsenäisissä valtioissa (UIV) ydinturvallisuuden alalla toteuttamista toimista (vuodet 1990–1997)

Johdanto

Toimenpidestrategia selkiytynyt muttei ongelmaton

Henkilöstöresurssit ja ohjelman hallinnointi ovat parantuneet

Hanketäytäntöönpano parantunut, mutta joitakin ongelmia edelleen havaittavissa

Edunsaajien osallisuus parantunut hieman

Päätelmät ja suositukset

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 8.1. | Tässä luvussa käsitellään yleisestä talousarviosta rahoitettavaa yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea (1). Painopistealoja ovat elintarvikeapu/elintarviketurva, humanitaarinen apu ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitus sekä suhteet Aasian, Latinalaisen Amerikan, Uusien itsenäisten valtioiden yhteisön, Länsi-Balkanin, Lähi-idän sekä eteläisen Välimeren alueen maiden kanssa. Ulkosuhteiden ja kehitysyhteistyön pääosastot vastaavat kehitysyhteistyöpolitiikan suunnittelusta sekä maa- ja aluekohtaisten strategioiden ja monivuotisten ohjelmien laatimisesta, kun taas EuropeAid-yhteistyötoimisto vastaa kehitysyhteistyön täytäntöönpanosta. Humanitaarisen avun pääosasto ECHO ja laajentumisasioiden pääosasto vastaavat sekä toimintalinjojen että strategian laadinnasta ja täytäntöönpanosta; humanitaarisen avun pääosaston vastuulle kuuluu humanitaarinen apu ja laajentumisasioiden pääosasto vastaa CARDS-ohjelmasta (2).
  Liitteen I kaavioissa III ja IV
  esitetään varojen käyttö varainhoitovuonna 2005 rahoitusnäkymien otsakkeen 4 (ulkoiset toimet) osalta (maksusitoumukset: 5 516 miljoonaa euroa; maksut: 5 013 miljoonaa euroa). CARDS-ohjelman toteuttamisesta ovat vastanneet joko Euroopan yhteisön lähetystöt (Albania, Bosnia ja Hertsegovina sekä Kroatia) tai Euroopan jälleenrakennusvirasto (Serbia ja Montenegro, Kosovo sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

8.1.

Tässä luvussa käsitellään yleisestä talousarviosta rahoitettavaa yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea (1). Painopistealoja ovat elintarvikeapu/elintarviketurva, humanitaarinen apu ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitus sekä suhteet Aasian, Latinalaisen Amerikan, Uusien itsenäisten valtioiden yhteisön, Länsi-Balkanin, Lähi-idän sekä eteläisen Välimeren alueen maiden kanssa. Ulkosuhteiden ja kehitysyhteistyön pääosastot vastaavat kehitysyhteistyöpolitiikan suunnittelusta sekä maa- ja aluekohtaisten strategioiden ja monivuotisten ohjelmien laatimisesta, kun taas EuropeAid-yhteistyötoimisto vastaa kehitysyhteistyön täytäntöönpanosta. Humanitaarisen avun pääosasto ECHO ja laajentumisasioiden pääosasto vastaavat sekä toimintalinjojen että strategian laadinnasta ja täytäntöönpanosta; humanitaarisen avun pääosaston vastuulle kuuluu humanitaarinen apu ja laajentumisasioiden pääosasto vastaa CARDS-ohjelmasta (2).
  Liitteen I kaavioissa III ja IV
  esitetään varojen käyttö varainhoitovuonna 2005 rahoitusnäkymien otsakkeen 4 (ulkoiset toimet) osalta (maksusitoumukset: 5 516 miljoonaa euroa; maksut: 5 013 miljoonaa euroa). CARDS-ohjelman toteuttamisesta ovat vastanneet joko Euroopan yhteisön lähetystöt (Albania, Bosnia ja Hertsegovina sekä Kroatia) tai Euroopan jälleenrakennusvirasto (Serbia ja Montenegro, Kosovo sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia).

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

| 8.2. | Erityisarvion yleistavoitteena oli tehdä päätelmä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ulkoisten toimien alalla. Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin valvontajärjestelmiä, joiden avulla pyritään varmistamaan toimien laillisuus ja asianmukaisuus; lisäksi suoritettiin tapahtumien testauksia lähetystöissä ja täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä. Tilintarkastustuomioistuimen otoksen ulkopuolelle jäivät komission päätoimipaikan käsittelemät tapahtumat, jotka liittyvät lähinnä suoriin talousarviotukiin ja useita alueita kattaviin hankkeisiin. Euroopan jälleenrakennusviraston toteuttamaan CARDS-ohjelman osaan (3) kohdistetaan erillinen vuotuinen tilintarkastus. |
| --- | --- |

8.2.

Erityisarvion yleistavoitteena oli tehdä päätelmä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ulkoisten toimien alalla. Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin valvontajärjestelmiä, joiden avulla pyritään varmistamaan toimien laillisuus ja asianmukaisuus; lisäksi suoritettiin tapahtumien testauksia lähetystöissä ja täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä. Tilintarkastustuomioistuimen otoksen ulkopuolelle jäivät komission päätoimipaikan käsittelemät tapahtumat, jotka liittyvät lähinnä suoriin talousarviotukiin ja useita alueita kattaviin hankkeisiin. Euroopan jälleenrakennusviraston toteuttamaan CARDS-ohjelman osaan (3) kohdistetaan erillinen vuotuinen tilintarkastus.

| 8.3. | Suurin osa ulkoisten toimien alan maksuista koostuu ennakoista, joita maksetaan hankkeiden täytäntöönpanosta vastaaville elimille (kansainvälisille järjestöille, valtion laitoksille, valtioista riippumattomille järjestöille tai hanketäytäntöönpanoa varten perustetuille hallinnointiyksiköille). Loppumaksut suoritetaan yleensä hankkeiden päättyessä ja komission hyväksyttyä niitä koskevat loppukertomukset. Kuten edeltävinäkin vuosina, tilintarkastustuomioistuin havaitsi suurimman riskin sisältäviksi aloiksi säädettyjen sopimuksentekomenettelyjen noudattamisen sekä menojen tukikelpoisuuden hanketasolla. |
| --- | --- |

8.3.

Suurin osa ulkoisten toimien alan maksuista koostuu ennakoista, joita maksetaan hankkeiden täytäntöönpanosta vastaaville elimille (kansainvälisille järjestöille, valtion laitoksille, valtioista riippumattomille järjestöille tai hanketäytäntöönpanoa varten perustetuille hallinnointiyksiköille). Loppumaksut suoritetaan yleensä hankkeiden päättyessä ja komission hyväksyttyä niitä koskevat loppukertomukset. Kuten edeltävinäkin vuosina, tilintarkastustuomioistuin havaitsi suurimman riskin sisältäviksi aloiksi säädettyjen sopimuksentekomenettelyjen noudattamisen sekä menojen tukikelpoisuuden hanketasolla.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Lähetystöissä toteutetut toimet

| 8.4. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti harkinnan perusteella poimitun 33 maksun otoksen (joita vastaava määrä oli 23 miljoonaa euroa) ja 17 tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 29 miljoonaa euroa); tarkastuksessa keskityttiin suuriin rahamääriin kuudessa lähetystössä (4). Maksuissa ei havaittu virheitä, mutta tarjouksissa niitä havaittiin kaksi: yhdessä tapauksessa tarjouskilpailun voittanut tarjous ei ollut tarjousvaatimusten mukainen ja toisessa tapauksessa maksuehtoja muutettiin sopimuksenteon jälkeen. |
| --- | --- |

8.4.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti harkinnan perusteella poimitun 33 maksun otoksen (joita vastaava määrä oli 23 miljoonaa euroa) ja 17 tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 29 miljoonaa euroa); tarkastuksessa keskityttiin suuriin rahamääriin kuudessa lähetystössä (4). Maksuissa ei havaittu virheitä, mutta tarjouksissa niitä havaittiin kaksi: yhdessä tapauksessa tarjouskilpailun voittanut tarjous ei ollut tarjousvaatimusten mukainen ja toisessa tapauksessa maksuehtoja muutettiin sopimuksenteon jälkeen.

| 8.4. | Komissio katsoo, että mahdollisia hakijoita kohdeltiin täysin yhdenvertaisesti tapauksessa, jossa tilintarkastustuomioistuin epäilee, että maksuehtoja muutettiin sopimuksenteon jälkeen. Maksuaikataulun poikkeuksellinen muutos hyväksyttiin muodollisesti noudattaen komission varainhoitoa koskevia säännöksiä, suuntaviivoja ja menettelyjä. |
| --- | --- |

8.4.

Komissio katsoo, että mahdollisia hakijoita kohdeltiin täysin yhdenvertaisesti tapauksessa, jossa tilintarkastustuomioistuin epäilee, että maksuehtoja muutettiin sopimuksenteon jälkeen. Maksuaikataulun poikkeuksellinen muutos hyväksyttiin muodollisesti noudattaen komission varainhoitoa koskevia säännöksiä, suuntaviivoja ja menettelyjä.

Toimet täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla

| 8.5. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä 17 täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnoimaa hanketta. Tarkastukseen valittiin harkinnan perusteella 170 maksun otos (maksujen kokonaismäärä oli 6,2 miljoonaa euroa) ja 40 tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 5,8 miljoonaa euroa); painopisteenä olivat rahalliselta arvoltaan suuret toimet. Tutkituissa toimissa havaittujen virheiden esiintyvyys oli olennainen; esimerkkeinä voidaan mainita säädettyjen sopimuksentekomenettelyjen noudattamatta jättäminen (seitsemässä paikalla tarkastetuista 17 hankkeesta), tukeen oikeuttamattomat menot (kolmessa hankkeessa 17:stä) ja puutteellinen todentava aineisto (kahdessa hankkeessa 17:stä). |
| --- | --- |

8.5.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikan päällä 17 täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnoimaa hanketta. Tarkastukseen valittiin harkinnan perusteella 170 maksun otos (maksujen kokonaismäärä oli 6,2 miljoonaa euroa) ja 40 tarjousta (joiden kokonaisarvo oli 5,8 miljoonaa euroa); painopisteenä olivat rahalliselta arvoltaan suuret toimet. Tutkituissa toimissa havaittujen virheiden esiintyvyys oli olennainen; esimerkkeinä voidaan mainita säädettyjen sopimuksentekomenettelyjen noudattamatta jättäminen (seitsemässä paikalla tarkastetuista 17 hankkeesta), tukeen oikeuttamattomat menot (kolmessa hankkeessa 17:stä) ja puutteellinen todentava aineisto (kahdessa hankkeessa 17:stä).

| 8.5. | Komissio on edelleen pyrkinyt parantamaan valvonta- ja tarkastusjärjestelmiään varmistaakseen, että edunsaajat noudattavat sopimusmenettelyjä asianmukaisesti. Edunsaajien toimittamia tilintarkastuksia koskevia sääntöjä on uudistettu siten, että niin hankintoja ja tukikelpoisuutta koskevien kuin muidenkin sopimusehtojen noudattaminen on paremmin todennettavissa. |
| --- | --- |

8.5.

Komissio on edelleen pyrkinyt parantamaan valvonta- ja tarkastusjärjestelmiään varmistaakseen, että edunsaajat noudattavat sopimusmenettelyjä asianmukaisesti. Edunsaajien toimittamia tilintarkastuksia koskevia sääntöjä on uudistettu siten, että niin hankintoja ja tukikelpoisuutta koskevien kuin muidenkin sopimusehtojen noudattaminen on paremmin todennettavissa.

Valvontajärjestelmien toiminta

Riskianalyysit

EuropeAid-yhteistyötoimistossa keskustasolla

| 8.6. | EuropeAid-yhteistyötoimisto suoritti kaksi riskianalyysiä vuonna 2005. Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli yhteistyötoimiston tammikuussa loppuun suorittamaa, vuoden 2005 hallintosuunnitelmaa koskenutta 4 riskianalyysiä varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessaan (5), jossa tuotiin esille, että EuropeAid ei pitänyt taloudellisia riskejä hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla suurimpina. Joulukuussa 2005 loppuun suoritetussa, vuoden 2006 hallintosuunnitelmaa koskevassa riskianalyysissä tulee nyt esille tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa huomautuksissa esitetty riski toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta hanketasolla. Analyysissä ei kuitenkaan viitata komission omien yksiköiden tai hankkeiden ulkopuolisten tarkastajien havaintoihin tai riskianalyyseihin, jotka koskevat erityyppisiä täytäntöönpanosta vastaavia elimiä (valtioista riippumattomat järjestöt, kansainväliset järjestöt, valtion laitokset jne.) ja rahoitusmuotoja (esimerkiksi avustus, talousarviotuki tai rahasto). |
| --- | --- |

8.6.

EuropeAid-yhteistyötoimisto suoritti kaksi riskianalyysiä vuonna 2005. Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli yhteistyötoimiston tammikuussa loppuun suorittamaa, vuoden 2005 hallintosuunnitelmaa koskenutta 4 riskianalyysiä varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessaan (5), jossa tuotiin esille, että EuropeAid ei pitänyt taloudellisia riskejä hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla suurimpina. Joulukuussa 2005 loppuun suoritetussa, vuoden 2006 hallintosuunnitelmaa koskevassa riskianalyysissä tulee nyt esille tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa huomautuksissa esitetty riski toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta hanketasolla. Analyysissä ei kuitenkaan viitata komission omien yksiköiden tai hankkeiden ulkopuolisten tarkastajien havaintoihin tai riskianalyyseihin, jotka koskevat erityyppisiä täytäntöönpanosta vastaavia elimiä (valtioista riippumattomat järjestöt, kansainväliset järjestöt, valtion laitokset jne.) ja rahoitusmuotoja (esimerkiksi avustus, talousarviotuki tai rahasto).

| 8.6. | EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo ottanut huomioon riskinhallinnassaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat. Komissio pyrkii edelleen parantamaan nykyistä menettelyä sekä tiedottamaan paremmin analyysiensä perusteista. |
| --- | --- |

8.6.

EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo ottanut huomioon riskinhallinnassaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat. Komissio pyrkii edelleen parantamaan nykyistä menettelyä sekä tiedottamaan paremmin analyysiensä perusteista.

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

| 8.7. | Humanitaarisen avun pääosaston riskinarvioinnissa pääteltiin, että täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden laatua lukuun ottamatta useat riskitekijät liittyivät humanitaarisen avun tarjontaan ja olivat näin ollen pääosaston valvonnan ulottumattomissa. Mainittua riskiä pyrittiin edeltävien vuosien tapaan hallitsemaan täytäntöönpanosta vastaavien yhteistyökumppaneiden valintamenettelyiden avulla. |
| --- | --- |

8.7.

Humanitaarisen avun pääosaston riskinarvioinnissa pääteltiin, että täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden laatua lukuun ottamatta useat riskitekijät liittyivät humanitaarisen avun tarjontaan ja olivat näin ollen pääosaston valvonnan ulottumattomissa. Mainittua riskiä pyrittiin edeltävien vuosien tapaan hallitsemaan täytäntöönpanosta vastaavien yhteistyökumppaneiden valintamenettelyiden avulla.

| 8.7. | Humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) riskinarvioinnissa todettiin, että humanitaarisen avun antamiseen liittyviä riskejä vähennetään siinä määrin kuin se on mahdollista komission Brysselissä toteuttamilla valvontatoimenpiteillä (esimerkiksi täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden valinta ja arviointi) sekä paikalla toteutetuilla valvontatoimenpiteillä (esimerkiksi hankkeiden seuranta ja tarkastus). |
| --- | --- |

8.7.

Humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) riskinarvioinnissa todettiin, että humanitaarisen avun antamiseen liittyviä riskejä vähennetään siinä määrin kuin se on mahdollista komission Brysselissä toteuttamilla valvontatoimenpiteillä (esimerkiksi täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden valinta ja arviointi) sekä paikalla toteutetuilla valvontatoimenpiteillä (esimerkiksi hankkeiden seuranta ja tarkastus).

Tiedottaminen

EuropeAid-yhteistyötoimistossa keskustasolla

| 8.8. | Yhtenäinen tieto- ja hallintojärjestelmä (Common Relex Information System, CRIS) sisältää tietoja toimien täytäntöönpanosta. Järjestelmän hyödyntämistä rajoittaa tällä hetkellä se, että kaikkia datakenttiä ei ole täytetty järjestelmällisesti, joten täytäntöönpanosta vastaavien elinten tyypin tai rahoitusmuodon mukaan jaoteltuja taloudellisia tietoja ei ole saatavissa riittävästi tai ne ovat epäyhtenäisiä; tiedot olisivat tarpeen kohdassa 8.6 mainitun yksityiskohtaisemman riskianalyysin suorittamiseksi. |
| --- | --- |

8.8.

Yhtenäinen tieto- ja hallintojärjestelmä (Common Relex Information System, CRIS) sisältää tietoja toimien täytäntöönpanosta. Järjestelmän hyödyntämistä rajoittaa tällä hetkellä se, että kaikkia datakenttiä ei ole täytetty järjestelmällisesti, joten täytäntöönpanosta vastaavien elinten tyypin tai rahoitusmuodon mukaan jaoteltuja taloudellisia tietoja ei ole saatavissa riittävästi tai ne ovat epäyhtenäisiä; tiedot olisivat tarpeen kohdassa 8.6 mainitun yksityiskohtaisemman riskianalyysin suorittamiseksi.

| 8.8. | Komissio pyrkii parantamaan tiedonsyöttöä. Taloudelliset tiedot voidaan kuitenkin jaotella riskianalyysiä varten täytäntöönpanevien elinten, sopimustyypin ja hallinnointimallin perusteella. |
| --- | --- |

8.8.

Komissio pyrkii parantamaan tiedonsyöttöä. Taloudelliset tiedot voidaan kuitenkin jaotella riskianalyysiä varten täytäntöönpanevien elinten, sopimustyypin ja hallinnointimallin perusteella.

| 8.9. | Tilintarkastustuomioistuin on viime vuosina kiinnittänyt huomiota (6) siihen, että käytössä ei ole tietokantaa, joka sisältäisi kattavat tiedot tarkastuksista, mukaan lukien niihin perustuvat havainnot sekä tarpeen olevat ja toteutetut korjaavat toimenpiteet. Tiedot olisivat hyödyllisiä riskianalyysin sekä EuropeAid -yhteistyötoimiston tarkastusstrategian laatimisen ja seurannan kannalta. CRIS-audit-tarkastusmoduulin pitäisi sisältää kyseiset tiedot, mutta tähän mennessä järjestelmään on syötetty vain pieni osa ulkoisista tarkastuksista, eikä ulkoisten tarkastusten ja niiden kohteena olevien hankkeiden hallinnointitietojen välillä ei ole riittävän selkeää yhteyttä. Komission henkilöstön suorittamien tarkastusten tuloksia ei ole siirretty mainittuun järjestelmään. |
| --- | --- |

8.9.

Tilintarkastustuomioistuin on viime vuosina kiinnittänyt huomiota (6) siihen, että käytössä ei ole tietokantaa, joka sisältäisi kattavat tiedot tarkastuksista, mukaan lukien niihin perustuvat havainnot sekä tarpeen olevat ja toteutetut korjaavat toimenpiteet. Tiedot olisivat hyödyllisiä riskianalyysin sekä EuropeAid -yhteistyötoimiston tarkastusstrategian laatimisen ja seurannan kannalta. CRIS-audit-tarkastusmoduulin pitäisi sisältää kyseiset tiedot, mutta tähän mennessä järjestelmään on syötetty vain pieni osa ulkoisista tarkastuksista, eikä ulkoisten tarkastusten ja niiden kohteena olevien hankkeiden hallinnointitietojen välillä ei ole riittävän selkeää yhteyttä. Komission henkilöstön suorittamien tarkastusten tuloksia ei ole siirretty mainittuun järjestelmään.

| 8.9. | EuropeAid-yhteistyötoimisto saa ulkoisten tarkastusten suunnittelussa ja keskitetyssä seurannassa käytössä olevasta järjestelmästä kaikki tarvittavat tiedot riskinhallintaa ja tilintarkastusstrategiaa varten. |
| --- | --- |

8.9.

EuropeAid-yhteistyötoimisto saa ulkoisten tarkastusten suunnittelussa ja keskitetyssä seurannassa käytössä olevasta järjestelmästä kaikki tarvittavat tiedot riskinhallintaa ja tilintarkastusstrategiaa varten.

CRIS-Audit -ohjelma täydentää nykyistä järjestelmää. EuropeAid-yhteistyötoimisto aikoo edelleen kehittää CRIS-Audit -ohjelmaa saatujen kokemusten perusteella. Tavoitteena on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa syötettäviä tietoja, jotta järjestelmää voidaan paremmin hyödyntää sekä päätoimipaikassa että lähetystöissä.

| 8.10. | Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevien kertomusten avulla lähetystöt voivat välittää päätoimipaikalle puolivuosittain tärkeitä taloudellisia ja teknisiä tietoja. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 kertomuksen otoksen ja havaitsi, että kertomusten tiedot vuoden 2005 osalta toteutetuista ulkoisista tarkastuksista olivat puutteellisia (ainoastaan yksi kertomus sisälsi tietoja tarkastustuloksista) ja annetut tarkastuksia koskevat tiedot olivat epäyhtenäisiä (suunnitellut ja/tai käynnissä olevat, lähetystön ja/tai hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamat tarkastukset). Vastaavanlaisista havainnoista raportoitiin myös viime vuonna julkaistussa vuosikertomuksessa (7). |
| --- | --- |

8.10.

Yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevien kertomusten avulla lähetystöt voivat välittää päätoimipaikalle puolivuosittain tärkeitä taloudellisia ja teknisiä tietoja. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 16 kertomuksen otoksen ja havaitsi, että kertomusten tiedot vuoden 2005 osalta toteutetuista ulkoisista tarkastuksista olivat puutteellisia (ainoastaan yksi kertomus sisälsi tietoja tarkastustuloksista) ja annetut tarkastuksia koskevat tiedot olivat epäyhtenäisiä (suunnitellut ja/tai käynnissä olevat, lähetystön ja/tai hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamat tarkastukset). Vastaavanlaisista havainnoista raportoitiin myös viime vuonna julkaistussa vuosikertomuksessa (7).

| 8.10. | Lähetystöjen on raportoitava tarkastussuunnitelmien toteutumisesta yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevissa kertomuksissa. Vuoden 2006 osalta lähetystöjen on soveltuvin osin ilmoitettava maksutapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta olennaisten seikkojen lisäksi myös yleisesti tärkeät seikat. EuropeAid-yhteistyötoimiston ja lähetystöjen yhteistyö tarkastusten tulosten hyödyntämisessä mahdollistaa sen, että asianmukaista tietojenvaihtoa voi olla enemmän ja se voi olla yksityiskohtaisempaa. |
| --- | --- |

8.10.

Lähetystöjen on raportoitava tarkastussuunnitelmien toteutumisesta yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevissa kertomuksissa. Vuoden 2006 osalta lähetystöjen on soveltuvin osin ilmoitettava maksutapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta olennaisten seikkojen lisäksi myös yleisesti tärkeät seikat. EuropeAid-yhteistyötoimiston ja lähetystöjen yhteistyö tarkastusten tulosten hyödyntämisessä mahdollistaa sen, että asianmukaista tietojenvaihtoa voi olla enemmän ja se voi olla yksityiskohtaisempaa.

Vuotuinen tarkastussuunnitelma käsittää kaikki yksiköiden toteuttamat toimet, tarvittaessa myös riskinhallinnan yhteydessä edellytetyt komission tai ulkopuolisten tarkastajien komission lukuun toimittamat pakolliset tarkastukset. Sopimuspuolten toimittamia pakollisia tarkastuksia koskevat tiedot ovat siis vain lisätietoja, jotka eivät kuulu raportointivelvollisuuden piiriin.

Osa lähetystöistä on sisällyttänyt edellä tarkoitettuihin kertomuksiin myös vuoden 2005 kolmannella neljänneksellä tehdyn suunnitelman vuonna 2006 toimitettavista tarkastuksista.

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

| 8.11. | ECHOn raportointi- ja hallintotietojärjestelmät ovat riittävät sen toimintoihin nähden. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin totesi hyökyaaltoa koskeneessa erityiskertomuksessaan (8), että ECHOlla ei joissakin tapauksissa ole yksityiskohtaisia tietoja organisaatiorakenteiltaan monimutkaisten hankkeiden toiminnoista; esimerkkinä voidaan mainita hankkeet, joiden yhteydessä täytäntöönpanosta vastaavat ECHOn yhteistyökumppanit ovat tehneet toiminnasta alihankintasopimuksia kolmansien osapuolten kanssa. |
| --- | --- |

8.11.

ECHOn raportointi- ja hallintotietojärjestelmät ovat riittävät sen toimintoihin nähden. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin totesi hyökyaaltoa koskeneessa erityiskertomuksessaan (8), että ECHOlla ei joissakin tapauksissa ole yksityiskohtaisia tietoja organisaatiorakenteiltaan monimutkaisten hankkeiden toiminnoista; esimerkkinä voidaan mainita hankkeet, joiden yhteydessä täytäntöönpanosta vastaavat ECHOn yhteistyökumppanit ovat tehneet toiminnasta alihankintasopimuksia kolmansien osapuolten kanssa.

| 8.11. | Kuten komissio on jo ilmoittanut vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen, komissio tehostaa seurantajärjestelmäänsä sopeuttaakseen sen tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

8.11.

Kuten komissio on jo ilmoittanut vastauksessaan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen, komissio tehostaa seurantajärjestelmäänsä sopeuttaakseen sen tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin asianmukaisella tavalla.

Komission valvonta- ja tarkastustoiminta

EuropeAid-yhteistyötoimisto

| 8.12. | EuropeAid-yhteistyötoimistolla on jälkitarkastusohjelma, jonka yhteydessä arvioidaan otannan perusteella, ovatko tulojen ja menojen hyväksyjät suorittaneet vaaditut tarkistukset. Tähän mennessä suoritettujen tarkastusten tulokset ovat yhteneväisiä tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen kanssa (ks. kohta 8.4), joiden mukaan komission tasolla suoritettuihin maksuihin liittyvä riski on alhainen. Tarkistukset eivät kata tapahtumia hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, joten niillä on vain rajallinen vaikutus järjestelmistä ja menettelyistä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaan yleiseen varmuuteen. |
| --- | --- |

8.12.

EuropeAid-yhteistyötoimistolla on jälkitarkastusohjelma, jonka yhteydessä arvioidaan otannan perusteella, ovatko tulojen ja menojen hyväksyjät suorittaneet vaaditut tarkistukset. Tähän mennessä suoritettujen tarkastusten tulokset ovat yhteneväisiä tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen kanssa (ks. kohta 8.4), joiden mukaan komission tasolla suoritettuihin maksuihin liittyvä riski on alhainen. Tarkistukset eivät kata tapahtumia hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, joten niillä on vain rajallinen vaikutus järjestelmistä ja menettelyistä sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta saatavaan yleiseen varmuuteen.

| 8.12. | Maksutapahtumien jälkitarkastusten sisällön (laajuus, luokittelu jne.) määrittäminen tehtiin jäännösriskin arvioinnin perusteella ja siten, että jälkitarkastukset nivoutuvat valvontajärjestelmän muihin osiin. |
| --- | --- |

8.12.

Maksutapahtumien jälkitarkastusten sisällön (laajuus, luokittelu jne.) määrittäminen tehtiin jäännösriskin arvioinnin perusteella ja siten, että jälkitarkastukset nivoutuvat valvontajärjestelmän muihin osiin.

Tarkastuksissa keskitytään maksutapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta keskeisiin seikkoihin, kuten tukikelpoisuuteen (sisällöllinen ja muodollinen), edunsaajaan, pankkitiliin ja pankkitakauksiin. Jälkitarkastusjärjestelmää kehitetään kahtena ensimmäisenä vuotena saatujen kokemusten pohjalta.

| 8.13. | Hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvia toimia hallinnoi kolme eri maantieteellisistä alueista vastaavaa linjaa (9), joista kahden kohdalla varainhoidosta vastaavat yksiköt ovat tarkastaneet vuosittain riittävän määrän vastuulleen kuuluvia lähetystöjä; tarkastukset koskevat maksutapahtumien käsittelyjärjestelmiä, sopimuksentekojärjestelmiä ja valvontajärjestelmiä, minkä lisäksi testataan lähetystöjen ja joidenkin hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten käsittelemiä tapahtumia. Kolmas varainhoidosta vastaava yksikkö suoritti tarkastuksia ainoastaan kahdessa lähetystössä. |
| --- | --- |

8.13.

Hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvia toimia hallinnoi kolme eri maantieteellisistä alueista vastaavaa linjaa (9), joista kahden kohdalla varainhoidosta vastaavat yksiköt ovat tarkastaneet vuosittain riittävän määrän vastuulleen kuuluvia lähetystöjä; tarkastukset koskevat maksutapahtumien käsittelyjärjestelmiä, sopimuksentekojärjestelmiä ja valvontajärjestelmiä, minkä lisäksi testataan lähetystöjen ja joidenkin hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten käsittelemiä tapahtumia. Kolmas varainhoidosta vastaava yksikkö suoritti tarkastuksia ainoastaan kahdessa lähetystössä.

| 8.13. | Kaikki maantieteellisistä alueista vastaavat linjat arvioivat erilaisten tarkastusten avulla, miten lähetystöt ovat hoitaneet hajautettuja toimia. |
| --- | --- |

8.13.

Kaikki maantieteellisistä alueista vastaavat linjat arvioivat erilaisten tarkastusten avulla, miten lähetystöt ovat hoitaneet hajautettuja toimia.

EuropeAid-yhteistyötoimisto aikoo edistää parhaiden käytänteiden soveltamista arvioiden laatimiseen saatujen kokemusten perusteella ja kehittää parhaillaan yhdenmukaistettua tarkastusmenetelmää.

| 8.14. | EuropeAid-yhteistyötoimiston tarkastusstrategian tavoitteena on menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkistaminen hankkeiden tasolla. Ensimmäinen tarkastustaso muodostuu varmentamistarkastuksista, joiden suorittamista edellytetään useimmissa hankkeiden rahoitussopimuksissa, ja toinen taso vuotuisesta, noin 140 riskianalyysin perusteella valittua hanketta käsittävästä tarkastussuunnitelmasta. Kansainvälisten järjestöjen hallinnoimat hankkeet, joiden osuus menoista on huomattava ja jotka edellyttävät erityisiä tarkastusmenetelmiä, eivät kuuluneet vuotuiseen tarkastusohjelmaan. |
| --- | --- |

8.14.

EuropeAid-yhteistyötoimiston tarkastusstrategian tavoitteena on menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkistaminen hankkeiden tasolla. Ensimmäinen tarkastustaso muodostuu varmentamistarkastuksista, joiden suorittamista edellytetään useimmissa hankkeiden rahoitussopimuksissa, ja toinen taso vuotuisesta, noin 140 riskianalyysin perusteella valittua hanketta käsittävästä tarkastussuunnitelmasta. Kansainvälisten järjestöjen hallinnoimat hankkeet, joiden osuus menoista on huomattava ja jotka edellyttävät erityisiä tarkastusmenetelmiä, eivät kuuluneet vuotuiseen tarkastusohjelmaan.

| 8.14. | Komission yksiköt toimittavat erityistarkastuksia kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisrahoitetuille hankkeille voimassa olevien varainhoitoa koskevien säännösten ja kansainvälisten sopimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

8.14.

Komission yksiköt toimittavat erityistarkastuksia kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisrahoitetuille hankkeille voimassa olevien varainhoitoa koskevien säännösten ja kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

| 8.15. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleissa maissa tarkastettiin kolmetoista hankkeiden ulkoiseen tarkastukseen perustuvaa tarkastustodistusta. Keskeisenä puutteena havaittiin, että tutkituista 13 tarkastustodistuksesta kymmenen kohdalla ulkoisille tarkastajille ei toimitettu kattavia toimeksiantoja, minkä seurauksena jotkin riskialttiit alat jäivät tarkastusten ulkopuolelle; tarkastusten ulkopuolelle saattoi esimerkiksi jäädä säädettyjen sopimuksentekomenettelyiden noudattamisen tarkistaminen. Vuonna 2006 EuropeAid-yhteistyötoimisto on sisällyttänyt käytännön oppaaseensa ulkoisia tarkastuksia koskevia perustoimeksiantomalleja. |
| --- | --- |

8.15.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleissa maissa tarkastettiin kolmetoista hankkeiden ulkoiseen tarkastukseen perustuvaa tarkastustodistusta. Keskeisenä puutteena havaittiin, että tutkituista 13 tarkastustodistuksesta kymmenen kohdalla ulkoisille tarkastajille ei toimitettu kattavia toimeksiantoja, minkä seurauksena jotkin riskialttiit alat jäivät tarkastusten ulkopuolelle; tarkastusten ulkopuolelle saattoi esimerkiksi jäädä säädettyjen sopimuksentekomenettelyiden noudattamisen tarkistaminen. Vuonna 2006 EuropeAid-yhteistyötoimisto on sisällyttänyt käytännön oppaaseensa ulkoisia tarkastuksia koskevia perustoimeksiantomalleja.

| 8.15. | Vuodeksi 2006 uudistettuun käytännön oppaaseen sisältyvissä ulkoisia tarkastuksia koskevissa perustoimeksiantomalleissa käsitellään erityisesti sopimusehtojen, myös edunsaajien järjestämiä tarjouskilpailuja koskevien sopimusehtojen, noudattamista. |
| --- | --- |

8.15.

Vuodeksi 2006 uudistettuun käytännön oppaaseen sisältyvissä ulkoisia tarkastuksia koskevissa perustoimeksiantomalleissa käsitellään erityisesti sopimusehtojen, myös edunsaajien järjestämiä tarjouskilpailuja koskevien sopimusehtojen, noudattamista.

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

| 8.16. | Humanitaarisen avun pääosasto soveltaa täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneidensa tarkastuksiin kattavaa lähestymistapaa. Tarkastuksiin sisältyi täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden sisäisen valvonnan arviointi sekä niiden toteuttamiin hankkeisiin liittyvistä menoista poimitun otoksen testaaminen. |
| --- | --- |

8.16.

Humanitaarisen avun pääosasto soveltaa täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneidensa tarkastuksiin kattavaa lähestymistapaa. Tarkastuksiin sisältyi täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden sisäisen valvonnan arviointi sekä niiden toteuttamiin hankkeisiin liittyvistä menoista poimitun otoksen testaaminen.

Sisäiset tarkastukset

| 8.17. | Vuonna 2005 sisäisen tarkastuksen toimiala laati loppuun kertomukset rahoituksesta, jota humanitaarisen avun pääosasto ECHO ja EuropeAid-yhteistyötoimisto ovat antaneet valtioista riippumattomien järjestöjen välityksellä. Havainnot ovat yhteneväisiä tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, ja sisäisen tarkastuksen toimiala esitti tarkoituksenmukaisia suosituksia raportoinnista, valtioista riippumattomia järjestöjä koskevan erityisen riskinarvioinnin suorittamisesta sekä ulkoisista tarkastuksista. |
| --- | --- |

8.17.

Vuonna 2005 sisäisen tarkastuksen toimiala laati loppuun kertomukset rahoituksesta, jota humanitaarisen avun pääosasto ECHO ja EuropeAid-yhteistyötoimisto ovat antaneet valtioista riippumattomien järjestöjen välityksellä. Havainnot ovat yhteneväisiä tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, ja sisäisen tarkastuksen toimiala esitti tarkoituksenmukaisia suosituksia raportoinnista, valtioista riippumattomia järjestöjä koskevan erityisen riskinarvioinnin suorittamisesta sekä ulkoisista tarkastuksista.

| 8.17. | EuropeAid-yhteistyötoimisto ja ECHO ovat laatineet sisäisen tarkastuksen yksikön (IAS) suositusten perusteella toimintasuunnitelman, jota toteutetaan parhaillaan. |
| --- | --- |

8.17.

EuropeAid-yhteistyötoimisto ja ECHO ovat laatineet sisäisen tarkastuksen yksikön (IAS) suositusten perusteella toimintasuunnitelman, jota toteutetaan parhaillaan.

EuropeAid ja ECHO olivat jo ottaneet huomioon hajauttamisprosessiin liittyvissä pohdinnoissaan ja aloitteissaan osan IAS:n suosituksista. Näitä ovat esimerkiksi EuropeAidin osalta sisäisen valvonnan tehostaminen, tarkastusstrategian määritteleminen ja varmennustilintarkastuksen sekä avustuksia koskevan vakiosopimuksen arviointi.

| 8.18. | Sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti vuonna 2005 useita tehtäviä, joista voidaan mainita esimerkkinä sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon seuranta EuropeAid-yhteistyötoimiston eri linjoilla. Edeltävien vuosien tapaan sisäisen tarkastuksen yksikön vuotuista työohjelmaa ei kyetty suorittamaan kokonaisuudessaan lähinnä puutteellisten henkilöstöresurssien takia. |
| --- | --- |

8.18.

Sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti vuonna 2005 useita tehtäviä, joista voidaan mainita esimerkkinä sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon seuranta EuropeAid-yhteistyötoimiston eri linjoilla. Edeltävien vuosien tapaan sisäisen tarkastuksen yksikön vuotuista työohjelmaa ei kyetty suorittamaan kokonaisuudessaan lähinnä puutteellisten henkilöstöresurssien takia.

| 8.18. | Vuotuinen työohjelma on muuttuva ohjelma, jota tarkistetaan uusien prioriteettien ja saatujen kokemusten perusteella. Joitakin tehtäviä voidaan siirtää tarvittaessa seuraavalle vuodelle. |
| --- | --- |

8.18.

Vuotuinen työohjelma on muuttuva ohjelma, jota tarkistetaan uusien prioriteettien ja saatujen kokemusten perusteella. Joitakin tehtäviä voidaan siirtää tarvittaessa seuraavalle vuodelle.

Hajauttaminen CARDS-ohjelman yhteydessä

| 8.19. | Yhden Albaniassa toteutetun CARDS-hankkeen ja seitsemän Kroatiassa toteutetun hankkeen hallinnointi oli hajautettu kansallisille täytäntöönpanosta vastaaville elimille siten, että hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä valvotaan ennakkotarkastuksin. Täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnointivalmiuksia ei kuitenkaan ollut arvioitu ennen hallinnoinnin hajauttamista varainhoitoasetuksen 53 ja 164 artiklaan perustuvien sääntöjen mukaisesti. Kroatiassa toteutettujen hankkeiden hallinnoinnissa ei ole ilmennyt ongelmia, mutta Albaniassa toteutetun hankkeen yhteydessä lähetystö joutui ottamaan takaisin vastuun hallinnoinnista. |
| --- | --- |

8.19.

Yhden Albaniassa toteutetun CARDS-hankkeen ja seitsemän Kroatiassa toteutetun hankkeen hallinnointi oli hajautettu kansallisille täytäntöönpanosta vastaaville elimille siten, että hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä valvotaan ennakkotarkastuksin. Täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnointivalmiuksia ei kuitenkaan ollut arvioitu ennen hallinnoinnin hajauttamista varainhoitoasetuksen 53 ja 164 artiklaan perustuvien sääntöjen mukaisesti. Kroatiassa toteutettujen hankkeiden hallinnoinnissa ei ole ilmennyt ongelmia, mutta Albaniassa toteutetun hankkeen yhteydessä lähetystö joutui ottamaan takaisin vastuun hallinnoinnista.

| 8.19. | Kroatian osalta voidaan todeta, että CARDS 2002 –kansallisen ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä PE/1378/2002, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2002, vahvistetaan hajautettua hallinnointia koskeva oikeusperusta. Kun komissio oli tehnyt edellä mainitun päätöksen, Kroatian viranomaisten kanssa tehtiin rahoitussopimus 9. lokakuuta 2002. Rahoitussopimuksessa määrätään mahdollisuudesta hajautettuun täytäntöönpanomenettelyyn. Tämän vuoksi komissio ja Kroatian viranomaiset tekivät 13. helmikuuta 2003 yhteisymmärryspöytäkirjan keskitetyn rahoitus- ja sopimusyksikön perustamisesta, mikä oli tuolloin sovelletun varainhoitoasetuksen mukaista (21 päivänä joulukuuta 1977 annettu neuvoston asetus). |
| --- | --- |

8.19.

Kroatian osalta voidaan todeta, että CARDS 2002 –kansallisen ohjelman hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä PE/1378/2002, tehty 23 päivänä heinäkuuta 2002, vahvistetaan hajautettua hallinnointia koskeva oikeusperusta. Kun komissio oli tehnyt edellä mainitun päätöksen, Kroatian viranomaisten kanssa tehtiin rahoitussopimus 9. lokakuuta 2002. Rahoitussopimuksessa määrätään mahdollisuudesta hajautettuun täytäntöönpanomenettelyyn. Tämän vuoksi komissio ja Kroatian viranomaiset tekivät 13. helmikuuta 2003 yhteisymmärryspöytäkirjan keskitetyn rahoitus- ja sopimusyksikön perustamisesta, mikä oli tuolloin sovelletun varainhoitoasetuksen mukaista (21 päivänä joulukuuta 1977 annettu neuvoston asetus).

Albaniasta voidaan todeta, että komission virkamiehet tekivät tarkastuskäynnin ohjelman hallinnointiyksikköön 1.–4. heinäkuuta 2003. Tarkastuskäynnin jälkeen Albanian viranomaisten kanssa allekirjoitettiin 14. heinäkuuta 2003 yhteisymmärryspöytäkirja hallinnon hajauttamisesta ohjelman hallinnointiyksikköön paikallisyhteisöjen kehittämisohjelmien täytäntöönpanoa varten.

Päätelmät ja suositukset

| 8.20. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin edeltävien vuosien tapaan vain vähäinen määrä virheitä tilitapahtumissa lähetystöjen tasolla (ks. kohta 8.4). Täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla testatussa otoksessa havaittiin kuitenkin taloudellisesti vaikuttavia virheitä, joiden esiintyvyys oli olennainen (ks. kohta 8.5). Yleisin virhetyyppi oli se, että sopimuksentekomenettelyjen – tarjouskilpailumenettelyt mukaan lukien – yhteydessä ei ollut kyetty varmistamaan komission asettamien vaatimusten noudattamista. |
| --- | --- |

8.20.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin edeltävien vuosien tapaan vain vähäinen määrä virheitä tilitapahtumissa lähetystöjen tasolla (ks. kohta 8.4). Täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla testatussa otoksessa havaittiin kuitenkin taloudellisesti vaikuttavia virheitä, joiden esiintyvyys oli olennainen (ks. kohta 8.5). Yleisin virhetyyppi oli se, että sopimuksentekomenettelyjen – tarjouskilpailumenettelyt mukaan lukien – yhteydessä ei ollut kyetty varmistamaan komission asettamien vaatimusten noudattamista.

| 8.20. | Komissio ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että tilintarkastustuomioistuimen mielestä komission yksiköt ja erityisesti lähetystöt ovat aiempien vuosien tapaan toteuttaneet varainhoidon asianmukaisesti. Komissio on tietoinen täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin liittyvistä riskeistä ja on viime vuosina toteuttanut erilaisia toimenpiteitä kyseisten riskien pienentämiseksi ja tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomien ongelmien ratkaisemiseksi (ks. myös kohta 8.5). |
| --- | --- |

8.20.

Komissio ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että tilintarkastustuomioistuimen mielestä komission yksiköt ja erityisesti lähetystöt ovat aiempien vuosien tapaan toteuttaneet varainhoidon asianmukaisesti. Komissio on tietoinen täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin liittyvistä riskeistä ja on viime vuosina toteuttanut erilaisia toimenpiteitä kyseisten riskien pienentämiseksi ja tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomien ongelmien ratkaisemiseksi (ks. myös kohta 8.5).

| 8.21. | Tilintarkastustuomioistuimen yleisarviointi komission valvontajärjestelmien toiminnasta vuonna 2005 on esitetty
  taulukossa 8.1
  . Kuten kohdissa 8.14–8.15 on tuotu esille, toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien toiminnassa oli edelleen puutteita hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla. |
| --- | --- |

8.21.

Tilintarkastustuomioistuimen yleisarviointi komission valvontajärjestelmien toiminnasta vuonna 2005 on esitetty
  taulukossa 8.1
  . Kuten kohdissa 8.14–8.15 on tuotu esille, toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseen tarkoitettujen järjestelmien toiminnassa oli edelleen puutteita hanketäytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla.

| 8.21. | Käytössä on jo useita välineitä, joiden avulla pyritään estämään tukeen oikeuttamattomien hankemenojen rahoittaminen talousarviosta. Hiljattain on myös otettu käyttöön lisätoimenpiteitä, joiden avulla valvontamenettelyjä on voitu tehostaa entisestään. Uudistettuun käytännön oppaaseen liitetyissä uusissa vakiosopimuksissa ja menojen tarkastamista koskevissa ohjeissa on otettu huomioon nimenomaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat sopimuksia koskevat näkökohdat. |
| --- | --- |

8.21.

Käytössä on jo useita välineitä, joiden avulla pyritään estämään tukeen oikeuttamattomien hankemenojen rahoittaminen talousarviosta. Hiljattain on myös otettu käyttöön lisätoimenpiteitä, joiden avulla valvontamenettelyjä on voitu tehostaa entisestään. Uudistettuun käytännön oppaaseen liitetyissä uusissa vakiosopimuksissa ja menojen tarkastamista koskevissa ohjeissa on otettu huomioon nimenomaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat sopimuksia koskevat näkökohdat.

Taulukko 8.1

a) Tilintarkastustuomioistuimen arvio valvontajärjestelmistä vuonna 2005

| | Humanitaarisen avun pääosastoECHO | EuropeAid-yhteistyötoimisto | Lähetystöt |
| --- | --- | --- | --- |
| Yleinen rakenne | A | B | — |
| Menettelyt ja käsikirjat | A | A | A |
| Toiminta käytännössä | A | B (10) | B (10) |
| Sisäiset tarkastukset | B (11) | B (11) | B (11) |
| Johdon raportointi | A | B (10) | B |

Humanitaarisen avun pääosastoECHO

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Lähetystöt

Yleinen rakenne

A

B

—

Menettelyt ja käsikirjat

A

A

A

Toiminta käytännössä

A

B (10)

B (10)

Sisäiset tarkastukset

B (11)

B (11)

B (11)

Johdon raportointi

A

B (10)

B

b) Tilintarkastustuomioistuimen arvio ulkoisista tarkastuksista, jotka toteutettiin EuropeAid-yhteistyötoimiston rahoittamien hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla

| Tarkastusten laatu | A |
| --- | --- |
| Tarkastusten määrä | B |
| Toimeksianto | B (12) |
| Komission osallistuminen tarkastajien valintaan | B (12) |
| Tarjouskilpailumenettelyjen sisällyttäminen tarkastusten piiriin | B (12) |
| Kirjanpitojärjestelmiä koskevien tarkastustulosten raportointi | C |
| Näyttö tarkastuskertomusten käytöstä ja niihin liittyvästä seurannasta | B |

Tarkastusten laatu

A

Tarkastusten määrä

B

Toimeksianto

B (12)

Komission osallistuminen tarkastajien valintaan

B (12)

Tarjouskilpailumenettelyjen sisällyttäminen tarkastusten piiriin

B (12)

Kirjanpitojärjestelmiä koskevien tarkastustulosten raportointi

C

Näyttö tarkastuskertomusten käytöstä ja niihin liittyvästä seurannasta

B

Indikaattorien selitykset

| Valvontajärjestelmien arviointiasteikko |
| --- |
| Toimii hyvin. Edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia | A |
| Toimii, mutta parannukset välttämättömiä | B |
| Ei toimi tarkoitetulla tavalla | C |

Valvontajärjestelmien arviointiasteikko

Toimii hyvin. Edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia

A

Toimii, mutta parannukset välttämättömiä

B

Ei toimi tarkoitetulla tavalla

C

c) Tilintarkastustuomioistuimen suorittaman seurannan kannalta keskeiset alat vuonna 2005

| | Humanitaarisen avun pääosasto ECHO | EuropeAid-yhteistyötoimisto | Lähetystöt |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskianalyysit | Suoritti analyysin edeltävien vuosien tapaan. | Joulukuussa 2005 suoritetussa riskianalyysissä mainitaan hanketason taloudelliset riskit. | — |
| Raportointijärjestelmät | Taso edelleen hyvä. | Raportointijärjestelmiä parannettava:






  — | CRIS-Audit-tarkastusmoduuli ei ole vieläkään käytössä eikä sitä ole kytketty hyvin hallintotietoihin; |

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Lähetystöt

Riskianalyysit

Suoritti analyysin edeltävien vuosien tapaan.

Joulukuussa 2005 suoritetussa riskianalyysissä mainitaan hanketason taloudelliset riskit.

—

Raportointijärjestelmät

Taso edelleen hyvä.

Raportointijärjestelmiä parannettava:

—

CRIS-Audit-tarkastusmoduuli ei ole vieläkään käytössä eikä sitä ole kytketty hyvin hallintotietoihin;

| — | yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevat kertomukset olivat vaillinaisia. |
| --- | --- |

—

yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevat kertomukset olivat vaillinaisia.

Lähetystöt raportoivat kaksi kertaa vuodessa laadittavien yhteisön ulkopuolelle suunnattavaa tukea koskevien kertomusten muodossa.

Ulkoiset tarkastukset ja valvonta

Pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Parannusta vuonna 2005.

—

Ulkoisten tarkastusten toteuttaminen ja seuranta

Tarkastukset suoritettiin ja niiden osalta toteutetaan seurantaa.

Toimeksiannot laadittiin helmikuussa 2006. Seurantaa edelleen parannettava.

—

| 8.22. | Tiettyjen Albaniassa ja Kroatiassa toteutettujen CARDS-hankkeiden hallinnointi oli hajautettu ilman edellytettyä ennakkoarviointia. |
| --- | --- |

8.22.

Tiettyjen Albaniassa ja Kroatiassa toteutettujen CARDS-hankkeiden hallinnointi oli hajautettu ilman edellytettyä ennakkoarviointia.

| 8.22. | Vuonna 2002 tehty Kroatiassa toteutettavien hankkeiden hallinnoinnin hajauttamista koskeva päätös tehtiin edellisen varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

8.22.

Vuonna 2002 tehty Kroatiassa toteutettavien hankkeiden hallinnoinnin hajauttamista koskeva päätös tehtiin edellisen varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.

Albaniassa toteutettavien hankkeiden hallinnoinnin hajauttamisesta päätettiin ohjelman hallinnointiyksikköön heinäkuussa 2003 tehdyn tarkastuskäynnin perusteella, minkä jälkeen Albanian viranomaisten kanssa allekirjoitettiin yhteisymmärryspöytäkirja 14. heinäkuuta 2003.

| 8.23. | Edellä yksilöityjen havaintojensa perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että |
| --- | --- |

8.23.

Edellä yksilöityjen havaintojensa perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että

| 8.23. | |
| --- | --- |

8.23.

| a) | EuropeAid-yhteistyötoimiston riskinarviointia kehitettäisiin siten, että siinä huomioitaisiin sisäisten ja ulkoisten tarkastajien hanketasolla tekemät havainnot ja eriteltäisiin erityyppiset täytäntöönpanosta vastaavat elimet sekä rahoitusmuoto (ks. kohta 8.6); |
| --- | --- |

a)

EuropeAid-yhteistyötoimiston riskinarviointia kehitettäisiin siten, että siinä huomioitaisiin sisäisten ja ulkoisten tarkastajien hanketasolla tekemät havainnot ja eriteltäisiin erityyppiset täytäntöönpanosta vastaavat elimet sekä rahoitusmuoto (ks. kohta 8.6);

| a) | EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo ottanut huomioon riskinhallinnassaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat. Komissio pyrkii edelleen parantamaan nykyistä menettelyä sekä tiedottamaan paremmin analyysiensä perusteista. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid-yhteistyötoimisto on jo ottanut huomioon riskinhallinnassaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat. Komissio pyrkii edelleen parantamaan nykyistä menettelyä sekä tiedottamaan paremmin analyysiensä perusteista.

| b) | kaikki hankkeiden ulkoiset tarkastajat suorittaisivat tarkastuksensa kaikki tunnetut riskialat kattavien toimeksiantojen perusteella, mukaan lukien sopimuksentekomenettelyjä ja menojen tukikelpoisuutta koskevien komission vaatimusten noudattaminen (ks. kohta 8.15); |
| --- | --- |

b)

kaikki hankkeiden ulkoiset tarkastajat suorittaisivat tarkastuksensa kaikki tunnetut riskialat kattavien toimeksiantojen perusteella, mukaan lukien sopimuksentekomenettelyjä ja menojen tukikelpoisuutta koskevien komission vaatimusten noudattaminen (ks. kohta 8.15);

| b) | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen ja on jo toteuttanut asiaan liittyviä toimenpiteitä. Uudistettuun käytännön oppaaseen liitetyissä uusissa vakiosopimuksissa ja menojen tarkastamista koskevissa ohjeissa, jotka otettiin käyttöön 1. helmikuuta 2006, on otettu huomioon nimenomaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat sopimuksia koskevat näkökohdat. |
| --- | --- |

b)

Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen ja on jo toteuttanut asiaan liittyviä toimenpiteitä. Uudistettuun käytännön oppaaseen liitetyissä uusissa vakiosopimuksissa ja menojen tarkastamista koskevissa ohjeissa, jotka otettiin käyttöön 1. helmikuuta 2006, on otettu huomioon nimenomaan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat sopimuksia koskevat näkökohdat.

| c) | CRIS-järjestelmään sisällytettäisiin tiedot kaikista, niin ulkoisten tarkastajien kuin komission henkilöstön suorittamista hankkeiden tarkastuksista, ja kyseiset tiedot nivellettäisiin paremmin hankehallinnointitietoihin (ks. kohta 8.9); |
| --- | --- |

c)

CRIS-järjestelmään sisällytettäisiin tiedot kaikista, niin ulkoisten tarkastajien kuin komission henkilöstön suorittamista hankkeiden tarkastuksista, ja kyseiset tiedot nivellettäisiin paremmin hankehallinnointitietoihin (ks. kohta 8.9);

| c) | EuropeAid-yhteistyötoimisto aikoo edelleen kehittää CRIS-Audit -ohjelmaa saatujen kokemusten perusteella. Tavoitteena on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa syötettäviä tietoja, jotta järjestelmää voidaan paremmin hyödyntää sekä päätoimipaikassa että lähetystöissä. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid-yhteistyötoimisto aikoo edelleen kehittää CRIS-Audit -ohjelmaa saatujen kokemusten perusteella. Tavoitteena on yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa syötettäviä tietoja, jotta järjestelmää voidaan paremmin hyödyntää sekä päätoimipaikassa että lähetystöissä.

| d) | lähetystöjen tarkastuksista toimittamat taloudelliset tiedot käytäisiin paremmin läpi EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikassa kattavuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Tämän lisäksi päätoimipaikan kaikkien linjojen olisi suoritettava omia tarkastuksia (ks. kohdat 8.10 ja 8.13); |
| --- | --- |

d)

lähetystöjen tarkastuksista toimittamat taloudelliset tiedot käytäisiin paremmin läpi EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikassa kattavuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Tämän lisäksi päätoimipaikan kaikkien linjojen olisi suoritettava omia tarkastuksia (ks. kohdat 8.10 ja 8.13);

| d) | Kuten kohdassa 8.10 selitettiin, nykyisestä järjestelmästä saadaan tarkastuksia koskevat tiedot. Lähetystöjen toimittamien tietojen parantamiseksi ja kohdentamiseksi lähetystöjen antamien säännöllisten raporttien muotoa on lisäksi uudistettu hiljattain, myös tarkastuksia koskevan osion ja liitteen osalta.
  Kaikki linjat tekevät seuranta- ja tarkastuskäyntejä arvioidakseen, miten lähetystöt ovat hoitaneet hajautettuja toimia. EuropeAid-yhteistyötoimisto pyrkii edistämään parhaiden käytänteiden soveltamista arvioissa ja pyrkii hyödyntämään niissä aiempia kokemuksia. Lisäksi EuropeAid kehittää parhaillaan yhdenmukaistettua tarkastusmenetelmää. |
| --- | --- |

d)

Kuten kohdassa 8.10 selitettiin, nykyisestä järjestelmästä saadaan tarkastuksia koskevat tiedot. Lähetystöjen toimittamien tietojen parantamiseksi ja kohdentamiseksi lähetystöjen antamien säännöllisten raporttien muotoa on lisäksi uudistettu hiljattain, myös tarkastuksia koskevan osion ja liitteen osalta.

Kaikki linjat tekevät seuranta- ja tarkastuskäyntejä arvioidakseen, miten lähetystöt ovat hoitaneet hajautettuja toimia. EuropeAid-yhteistyötoimisto pyrkii edistämään parhaiden käytänteiden soveltamista arvioissa ja pyrkii hyödyntämään niissä aiempia kokemuksia. Lisäksi EuropeAid kehittää parhaillaan yhdenmukaistettua tarkastusmenetelmää.

| e) | komissio varmistaisi, että täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten elinten hallinnointivalmiudet arvioidaan ennen hallinnoinnin hajauttamista (ks. kohta 8.19). |
| --- | --- |

e)

komissio varmistaisi, että täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten elinten hallinnointivalmiudet arvioidaan ennen hallinnoinnin hajauttamista (ks. kohta 8.19).

| e) | Komissio on aina pitänyt tarpeellisena arvioida täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten elinten valmiuksia ja laatua ja pyrkii jatkossakin varmistamaan, että kaikkia arviointiin liittyviä menettelyjä noudatetaan. |
| --- | --- |

e)

Komissio on aina pitänyt tarpeellisena arvioida täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten elinten valmiuksia ja laatua ja pyrkii jatkossakin varmistamaan, että kaikkia arviointiin liittyviä menettelyjä noudatetaan.

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

YK:n järjestöjä koskevat tarkistukset

Johdanto

| 8.24. | Aiemmissa vuosikertomuksissa on tuotu esille ongelmia, joita Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on ollut YK:n järjestöjä koskevien asiakirjojen saamisessa (13). Varainhoitovuotta 2004 koskevaan EU:n yleiseen talousarvioon liittyvää vastuuvapausmenettelyä koskevassa päätöslauselmassaan Euroopan parlamentti pyysi komissiota selvittämään tilintarkastustuomioistuimen oikeudet tutustua YK:n erityisjärjestöjen hallinnoimiin hankkeisiin (14). |
| --- | --- |

8.24.

Aiemmissa vuosikertomuksissa on tuotu esille ongelmia, joita Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on ollut YK:n järjestöjä koskevien asiakirjojen saamisessa (13). Varainhoitovuotta 2004 koskevaan EU:n yleiseen talousarvioon liittyvää vastuuvapausmenettelyä koskevassa päätöslauselmassaan Euroopan parlamentti pyysi komissiota selvittämään tilintarkastustuomioistuimen oikeudet tutustua YK:n erityisjärjestöjen hallinnoimiin hankkeisiin (14).

| 8.24. | Tilintarkastustuomioistuimen oikeuksia tutustua hankeasiakirjoihin käsiteltiin komission ja YK:n välistä rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen liittyvässä kolmannessa työryhmässä. |
| --- | --- |

8.24.

Tilintarkastustuomioistuimen oikeuksia tutustua hankeasiakirjoihin käsiteltiin komission ja YK:n välistä rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen liittyvässä kolmannessa työryhmässä.

Rahoitusta ja hallintoa koskeva puitesopimus

| 8.25. | Rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen sisältyvät puitteet Euroopan komission Yhdistyneille Kansakunnille suuntaaman rahoituksen hallinnointia varten. Sopimukseen liittyy tarkastusta koskeva lauseke, josta sovittiin ensimmäisen kerran vuonna 1994; lausekkeen perusteella Euroopan yhteisöt voivat tarkastaa rahoittamiaan toimenpiteitä paikan päällä. Saman lausekkeen perusteella Yhdistyneiden Kansakuntien on annettava Euroopan yhteisöjen käyttöön kaikki olennaiset taloudelliset tiedot. |
| --- | --- |

8.25.

Rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen sisältyvät puitteet Euroopan komission Yhdistyneille Kansakunnille suuntaaman rahoituksen hallinnointia varten. Sopimukseen liittyy tarkastusta koskeva lauseke, josta sovittiin ensimmäisen kerran vuonna 1994; lausekkeen perusteella Euroopan yhteisöt voivat tarkastaa rahoittamiaan toimenpiteitä paikan päällä. Saman lausekkeen perusteella Yhdistyneiden Kansakuntien on annettava Euroopan yhteisöjen käyttöön kaikki olennaiset taloudelliset tiedot.

Vuonna 2005 edistyttiin YK:n kanssa varainhoidon valvontaan liittyvistä näkökohdista käydyissä neuvotteluissa

| 8.26. | Komissio ja Yhdistyneet Kansakunnat perustivat rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen liittyvän työryhmän alaisuuteen tarkistuksista vastaavan alatyöryhmän; menettelyn avulla pyrittiin esimerkiksi ratkaisemaan sekä tilintarkastustuomioistuimen että komission kokemat asiakirjojen saatavuusongelmat (15). Alatyöryhmä kokoontui joulukuussa 2005 ja esitti luottamusta luovia pitkän ja lyhyen aikavälin toimia, joiden tavoitteena oli YK:n elinten saaman varmuuden osoittaminen komission tulojen ja menojen hyväksyjille sekä komission kanssa suoritettavan koordinoinnin parantaminen. Alatyöryhmä korosti niin ikään, että lyhyellä aikavälillä tarvitaan käytännön toimia tarkistusten aikana ilmeneviin ongelmiin liittyvien kiistakysymysten ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

8.26.

Komissio ja Yhdistyneet Kansakunnat perustivat rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen liittyvän työryhmän alaisuuteen tarkistuksista vastaavan alatyöryhmän; menettelyn avulla pyrittiin esimerkiksi ratkaisemaan sekä tilintarkastustuomioistuimen että komission kokemat asiakirjojen saatavuusongelmat (15). Alatyöryhmä kokoontui joulukuussa 2005 ja esitti luottamusta luovia pitkän ja lyhyen aikavälin toimia, joiden tavoitteena oli YK:n elinten saaman varmuuden osoittaminen komission tulojen ja menojen hyväksyjille sekä komission kanssa suoritettavan koordinoinnin parantaminen. Alatyöryhmä korosti niin ikään, että lyhyellä aikavälillä tarvitaan käytännön toimia tarkistusten aikana ilmeneviin ongelmiin liittyvien kiistakysymysten ratkaisemiseksi.

| 8.26. | Tilintarkastustuomioistuin painottaa oikeutetusti sitä, että rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen sisältämän keskeisen, varainhoidon valvontaa koskevan lausekkeen asianmukainen noudattaminen on tärkeää, sekä ilmaisee tyytyväisyytensä komission ja YK:n pyrkimyksiin syventää uudistettua kumppanuutta. |
| --- | --- |

8.26.

Tilintarkastustuomioistuin painottaa oikeutetusti sitä, että rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen sisältämän keskeisen, varainhoidon valvontaa koskevan lausekkeen asianmukainen noudattaminen on tärkeää, sekä ilmaisee tyytyväisyytensä komission ja YK:n pyrkimyksiin syventää uudistettua kumppanuutta.

| 8.27. | Toinen alatyöryhmä perustettiin laatimaan suuntaviivat siitä, kuinka yksityiskohtaisia tietoja YK:n erityisjärjestöjen on toimitettava raportoidessaan hanketäytäntöönpanosta. Ainoastaan tapauksissa, joissa YK:n kertomukset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia, komissio voi pyytää rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen 2 artiklan nojalla noudattamaan kertomusten esittämisessä tiettyä muotoa. Raportointityöryhmä tapasi maaliskuussa ja joulukuussa 2005, ja totesi käytännön suuntaviivojen tarpeellisuuden raportointiin liittyvien puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

8.27.

Toinen alatyöryhmä perustettiin laatimaan suuntaviivat siitä, kuinka yksityiskohtaisia tietoja YK:n erityisjärjestöjen on toimitettava raportoidessaan hanketäytäntöönpanosta. Ainoastaan tapauksissa, joissa YK:n kertomukset eivät ole riittävän yksityiskohtaisia, komissio voi pyytää rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen 2 artiklan nojalla noudattamaan kertomusten esittämisessä tiettyä muotoa. Raportointityöryhmä tapasi maaliskuussa ja joulukuussa 2005, ja totesi käytännön suuntaviivojen tarpeellisuuden raportointiin liittyvien puutteiden korjaamiseksi.

Yhteenveto

| 8.28. | Komissio käy rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen perusteella YK:n kanssa keskustelua useista tarkastukseen liittyvistä näkökohdista. Lisätoimet ovat käynnissä selkeiden suuntaviivojen ja menettelyjen luomiseksi, jotta komission rahoittamien YK:n hankkeiden tehokkaiden tarkastusten avulla saavutetaan aiempaa suurempi varmuus (16). |
| --- | --- |

8.28.

Komissio käy rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen perusteella YK:n kanssa keskustelua useista tarkastukseen liittyvistä näkökohdista. Lisätoimet ovat käynnissä selkeiden suuntaviivojen ja menettelyjen luomiseksi, jotta komission rahoittamien YK:n hankkeiden tehokkaiden tarkastusten avulla saavutetaan aiempaa suurempi varmuus (16).

| 8.28. | Komissio pyrkii löytämään tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamilla osa-alueilla YK:n kanssa ratkaisut, jotka kaikki osapuolet voivat hyväksyä. |
| --- | --- |

8.28.

Komissio pyrkii löytämään tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamilla osa-alueilla YK:n kanssa ratkaisut, jotka kaikki osapuolet voivat hyväksyä.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat sekä muut mahdolliset ongelmat olisi ratkaistava rahoitusta ja hallinnointia koskevaan sopimukseen liittyvässä työryhmässä.

Erityiskertomus nro 25/98 Euroopan unionin Keski- ja Itä-Euroopassa (KIE) sekä uusissa itsenäisissä valtioissa (UIV) ydinturvallisuuden alalla toteuttamista toimista (vuodet 1990–1997)

Johdanto

| 8.29. | Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 1998 erityiskertomuksen nro 25/98 Phare- ja Tacis-ohjelmien avulla rahoitetuista ydinturvallisuustoimista (17). Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2000 tilintarkastustuomioistuin julkaisi kertomuksen perusteella suoritetun ensimmäisen seurantatarkastuksen tulokset ja esitti seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

8.29.

Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 1998 erityiskertomuksen nro 25/98 Phare- ja Tacis-ohjelmien avulla rahoitetuista ydinturvallisuustoimista (17). Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2000 tilintarkastustuomioistuin julkaisi kertomuksen perusteella suoritetun ensimmäisen seurantatarkastuksen tulokset ja esitti seuraavat päätelmät:

| a) | komissio oli selkiyttänyt strategiaansa, mutta sillä ei ollut erityisiä tulosindikaattoreita ydinturvallisuusalan toimien edistymisen mittaamiseen; |
| --- | --- |

a)

komissio oli selkiyttänyt strategiaansa, mutta sillä ei ollut erityisiä tulosindikaattoreita ydinturvallisuusalan toimien edistymisen mittaamiseen;

| b) | ohjelman hallinnointiin oli osoitettava riittävät henkilöstöresurssit ja lähetystöjen osallistumista oli lisättävä; |
| --- | --- |

b)

ohjelman hallinnointiin oli osoitettava riittävät henkilöstöresurssit ja lähetystöjen osallistumista oli lisättävä;

| c) | tarjousten valmisteluun olisi sovellettava tiukkoja aikarajoja; |
| --- | --- |

c)

tarjousten valmisteluun olisi sovellettava tiukkoja aikarajoja;

| d) | toimenpiteisiin sovellettavia ehtoja on ylipäätään tiukennettava; |
| --- | --- |

d)

toimenpiteisiin sovellettavia ehtoja on ylipäätään tiukennettava;

| e) | edunsaajien rajalliseen hankeisännyyteen ja sitoutumiseen sekä hankkeiden väliseen puutteelliseen koordinointiin on puututtava. |
| --- | --- |

e)

edunsaajien rajalliseen hankeisännyyteen ja sitoutumiseen sekä hankkeiden väliseen puutteelliseen koordinointiin on puututtava.

Neuvosto (18) suhtautui myönteisesti toimiin, jotka komissio oli toteuttanut tilintarkastustuomioistuimen alkuperäisen erityiskertomuksen perusteella ja otti huomioon jäljellä olevat puutteet.

| 8.30. | Toisen seurantatarkastuksen tavoitteena oli arvioida, missä laajuudessa tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella oli toteutettu toimia. Toisen tarkastuksen yhteydessä tarkastusala rajoitettiin Venäjän federaatiossa ja Ukrainassa Tacis-ohjelman avulla rahoitettuihin ydinturvallisuustoimiin (Tshernobylin ydinvoimalaitosta lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

8.30.

Toisen seurantatarkastuksen tavoitteena oli arvioida, missä laajuudessa tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella oli toteutettu toimia. Toisen tarkastuksen yhteydessä tarkastusala rajoitettiin Venäjän federaatiossa ja Ukrainassa Tacis-ohjelman avulla rahoitettuihin ydinturvallisuustoimiin (Tshernobylin ydinvoimalaitosta lukuun ottamatta).

| 8.31. | Ydinturvallisuusalaan vuosina 1991–2000 suunnattujen Tacis-varojen kokonaismäärä oli 774 miljoonaa euroa. Vuosien 2001 ja 2005 välisenä aikana vastaava määrä oli 342 miljoonaa euroa (Tshernobylin ydinvoimalaitokseen suunnattuja varoja lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

8.31.

Ydinturvallisuusalaan vuosina 1991–2000 suunnattujen Tacis-varojen kokonaismäärä oli 774 miljoonaa euroa. Vuosien 2001 ja 2005 välisenä aikana vastaava määrä oli 342 miljoonaa euroa (Tshernobylin ydinvoimalaitokseen suunnattuja varoja lukuun ottamatta).

Toimenpidestrategia selkiytynyt muttei ongelmaton

| 8.32. | Komissio esitti uuden, ydinturvallisuusalalla uusille itsenäisille valtioille ja Keski- ja Itä-Euroopan maille tulevaisuudessa suunnattavaa tukea koskevan strategiansa neuvostolle ja Euroopan parlamentille syyskuussa 2000 antamassaan tiedonannossa (19). Mainittu strategia-asiakirja on johdonmukainen ja kattava. Sen täytäntöönpano ei ole kuitenkaan ollut ongelmatonta. |
| --- | --- |

8.32.

Komissio esitti uuden, ydinturvallisuusalalla uusille itsenäisille valtioille ja Keski- ja Itä-Euroopan maille tulevaisuudessa suunnattavaa tukea koskevan strategiansa neuvostolle ja Euroopan parlamentille syyskuussa 2000 antamassaan tiedonannossa (19). Mainittu strategia-asiakirja on johdonmukainen ja kattava. Sen täytäntöönpano ei ole kuitenkaan ollut ongelmatonta.

| 8.32. | Jäljempänä esitetyt vastaukset koskevat myös toimenpidestrategian toteuttamista. |
| --- | --- |

8.32.

Jäljempänä esitetyt vastaukset koskevat myös toimenpidestrategian toteuttamista.

| 8.33. | Kaikkien Tacis-toimenpiteiden päätavoitteena on ollut länsimaisen turvallisuuskulttuurin siirtäminen uusissa itsenäisissä valtioissa sijaitseviin ydinvoimalaitoksiin. Ydinvoimalaitosten tasolla tämä on pyritty toteuttamaan tarjoamalla käyttöön sekä paikan päällä annettavaa teknistä apua että nykyaikaista välineistöä. Komissio on soveltanut vuodesta 2001 alkaen uutta kaksivaiheista lähestymistapaa, jonka yhteydessä varsinaiset ydinvoimalaitosten parantamiseen tähtäävät hankkeet pannaan täytäntöön vasta, kun alustava hankesuunnitteluvaihe on saatettu päätökseen. Vuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että suunnittelujärjestelmä oli laadittu hyvin ja hyväksytyt hankkeet olivat tarkoituksenmukaisia ja täytäntöönpanovalmiita. |
| --- | --- |

8.33.

Kaikkien Tacis-toimenpiteiden päätavoitteena on ollut länsimaisen turvallisuuskulttuurin siirtäminen uusissa itsenäisissä valtioissa sijaitseviin ydinvoimalaitoksiin. Ydinvoimalaitosten tasolla tämä on pyritty toteuttamaan tarjoamalla käyttöön sekä paikan päällä annettavaa teknistä apua että nykyaikaista välineistöä. Komissio on soveltanut vuodesta 2001 alkaen uutta kaksivaiheista lähestymistapaa, jonka yhteydessä varsinaiset ydinvoimalaitosten parantamiseen tähtäävät hankkeet pannaan täytäntöön vasta, kun alustava hankesuunnitteluvaihe on saatettu päätökseen. Vuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että suunnittelujärjestelmä oli laadittu hyvin ja hyväksytyt hankkeet olivat tarkoituksenmukaisia ja täytäntöönpanovalmiita.

| 8.34. | EU on vaikuttanut turvallisuuskulttuurin siirtoon ydinvoimalaitoksiin, mutta radioaktiivisen jätteen käsittelyyn on kiinnitetty enemmän huomiota vasta hiljattain, vaikka se kuuluu osana toimenpidestrategiaan. Vuoden 2005 lopussa kansallisten jätehuoltostrategioiden kehittäminen oli kummassakin maassa vasta aluillaan ja valmisteluvaiheiden täytäntöönpano oli alkanut vain lukumäärältään vähäisten, ydinvoimalaitoksia koskevien radioaktiivisen jätteen käsittelyhankkeiden kohdalla, vaikka kaikki osapuolet pitivät toimintaa erittäin tärkeänä. |
| --- | --- |

8.34.

EU on vaikuttanut turvallisuuskulttuurin siirtoon ydinvoimalaitoksiin, mutta radioaktiivisen jätteen käsittelyyn on kiinnitetty enemmän huomiota vasta hiljattain, vaikka se kuuluu osana toimenpidestrategiaan. Vuoden 2005 lopussa kansallisten jätehuoltostrategioiden kehittäminen oli kummassakin maassa vasta aluillaan ja valmisteluvaiheiden täytäntöönpano oli alkanut vain lukumäärältään vähäisten, ydinvoimalaitoksia koskevien radioaktiivisen jätteen käsittelyhankkeiden kohdalla, vaikka kaikki osapuolet pitivät toimintaa erittäin tärkeänä.

| 8.34. | Radioaktiivisen jätteen käsittelyyn on viime vuosina kiinnitetty enemmän huomiota, koska se sisältyy toimenpidestrategiaan. Koska kaikki osapuolet pitävät asiaa tärkeänä, ydinvoimaloissa on aloitettu useita radioaktiivisen jätteen käsittelyyn liittyviä hankkeita. |
| --- | --- |

8.34.

Radioaktiivisen jätteen käsittelyyn on viime vuosina kiinnitetty enemmän huomiota, koska se sisältyy toimenpidestrategiaan. Koska kaikki osapuolet pitävät asiaa tärkeänä, ydinvoimaloissa on aloitettu useita radioaktiivisen jätteen käsittelyyn liittyviä hankkeita.

| 8.35. | Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) on, kuten muutkin toimijat, laatinut ydinvoimalaitoksiin sovellettavia tulosindikaattoreita. Kansalliset valvontaviranomaiset raportoivat vuosittain IAEA:lle yleisellä tasolla turvallisuusstandardien noudattamisesta. Viranomaisten antamien tietojen mukaan indikaattorit ovat osoittaneet asteittaista parannusta. Tiedot ovat komission saatavissa, eikä se pidä omien yleisten turvallisuusindikaattoreiden kehittämistä tarpeellisena. |
| --- | --- |

8.35.

Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) on, kuten muutkin toimijat, laatinut ydinvoimalaitoksiin sovellettavia tulosindikaattoreita. Kansalliset valvontaviranomaiset raportoivat vuosittain IAEA:lle yleisellä tasolla turvallisuusstandardien noudattamisesta. Viranomaisten antamien tietojen mukaan indikaattorit ovat osoittaneet asteittaista parannusta. Tiedot ovat komission saatavissa, eikä se pidä omien yleisten turvallisuusindikaattoreiden kehittämistä tarpeellisena.

| 8.36. | Komission olisi kuitenkin kyettävä tarkistamaan Tacis-menojen vaikuttavuus. Vielä vuoden 2005 lopussa komissio ei pystynyt määrittämään Tacis-ohjelman vaikutusta turvallisuuden lisääntymiseen yksittäisten ydinvoimalaitosten tasolla. Komissio ei saa tietoja ydinvoimalaitoksilta tai omilta teknisen avun tiimeiltään. Tällaisessa tilanteessa on vaikeaa (ellei peräti mahdotonta) määrittää tarkoituksenmukaisesti alaan tulevaisuudessa suunnattavien varojen tavoitteet, suunnitella toteutettavat toimet ja laatia mahdollinen toimien lakkauttamisstrategia. |
| --- | --- |

8.36.

Komission olisi kuitenkin kyettävä tarkistamaan Tacis-menojen vaikuttavuus. Vielä vuoden 2005 lopussa komissio ei pystynyt määrittämään Tacis-ohjelman vaikutusta turvallisuuden lisääntymiseen yksittäisten ydinvoimalaitosten tasolla. Komissio ei saa tietoja ydinvoimalaitoksilta tai omilta teknisen avun tiimeiltään. Tällaisessa tilanteessa on vaikeaa (ellei peräti mahdotonta) määrittää tarkoituksenmukaisesti alaan tulevaisuudessa suunnattavien varojen tavoitteet, suunnitella toteutettavat toimet ja laatia mahdollinen toimien lakkauttamisstrategia.

| 8.36. | Vaikutusten arvioimiseksi on vuonna 2006 aloitettu kaikkien paikalla annettavaa apua koskevien hankkeiden arviointi. |
| --- | --- |

8.36.

Vaikutusten arvioimiseksi on vuonna 2006 aloitettu kaikkien paikalla annettavaa apua koskevien hankkeiden arviointi.

Jotta voitaisiin asettaa tulevat menotavoitteet ja suunnitella tulevia toimia, yhteistyössä kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n (Wien) kanssa tehdään aloite, jonka avulla pystyttäneen laatimaan kokonaisarvio Ukrainassa ja Venäjällä käytettävien VVER-tyypin reaktoreiden tämänhetkisestä turvallisuustasosta.

Henkilöstöresurssit ja ohjelman hallinnointi ovat parantuneet

| 8.37. | Komissio on lujittanut keskusyksiköidensä tasolla toimintaa lisäämällä 50 prosentilla vakinaisen henkilöstön määrää ydinturvallisuutta koskevan Tacis-ohjelman operatiivisesta hallinnoinnista vastaavassa yksikössä. Komissio on myös turvannut ohjelman hallinnointiin liittyvät Yhteisen tutkimuskeskukseen kuuluvan Energia-alan tutkimuslaitoksen palvelut. |
| --- | --- |

8.37.

Komissio on lujittanut keskusyksiköidensä tasolla toimintaa lisäämällä 50 prosentilla vakinaisen henkilöstön määrää ydinturvallisuutta koskevan Tacis-ohjelman operatiivisesta hallinnoinnista vastaavassa yksikössä. Komissio on myös turvannut ohjelman hallinnointiin liittyvät Yhteisen tutkimuskeskukseen kuuluvan Energia-alan tutkimuslaitoksen palvelut.

| 8.38. | Komissio on saattanut Moskovassa ja Kiovassa sijaitsevat lähetystönsä osalliseksi ohjelmatyöstä ja täytäntöönpanosta. Vuoden 2004 lopussa Kiovaan perustettiin yhteinen tukitoimisto edunsaajajärjestöjen ja komission tueksi. Se vastaa Moskovaan vuonna 1997 perustettua yhteistä hallinnointiyksikköä ja on lisännyt osaltaan ydinturvallisuustoimenpiteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta seuraavassa kuvattavin tavoin. Komissio ei ole kuitenkaan määrittänyt riittävän tarkasti lähetystöjen ja tukitoimistojen asemaa, tehtäviä ja valtuuksia. |
| --- | --- |

8.38.

Komissio on saattanut Moskovassa ja Kiovassa sijaitsevat lähetystönsä osalliseksi ohjelmatyöstä ja täytäntöönpanosta. Vuoden 2004 lopussa Kiovaan perustettiin yhteinen tukitoimisto edunsaajajärjestöjen ja komission tueksi. Se vastaa Moskovaan vuonna 1997 perustettua yhteistä hallinnointiyksikköä ja on lisännyt osaltaan ydinturvallisuustoimenpiteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta seuraavassa kuvattavin tavoin. Komissio ei ole kuitenkaan määrittänyt riittävän tarkasti lähetystöjen ja tukitoimistojen asemaa, tehtäviä ja valtuuksia.

| 8.38. | Lähetystöjen osallistuminen on ollut vähäistä ohjelman hajautetun hallinnoinnin vuoksi. Jos hajauttaminen toteutuu ydinturvallisuuden alalla, lähetystöjen ja tukitoimistojen rooli, tehtävät ja valtuudet määritellään hajauttaminen huomioon ottaen. Tämä kuitenkin edellyttää, että hajauttaminen on ydinturvallisuuden ja ohjelman hallinnoinnin parantamistavoitteiden mukaista. |
| --- | --- |

8.38.

Lähetystöjen osallistuminen on ollut vähäistä ohjelman hajautetun hallinnoinnin vuoksi. Jos hajauttaminen toteutuu ydinturvallisuuden alalla, lähetystöjen ja tukitoimistojen rooli, tehtävät ja valtuudet määritellään hajauttaminen huomioon ottaen. Tämä kuitenkin edellyttää, että hajauttaminen on ydinturvallisuuden ja ohjelman hallinnoinnin parantamistavoitteiden mukaista.

Hanketäytäntöönpano parantunut, mutta joitakin ongelmia edelleen havaittavissa

| 8.39. | Sopimuksiin sitomatta oleva määrä (20) pysyi vakaana vuoden 2002 loppuun saakka, jolloin se oli 168 miljoonaa euroa; vuoden 2004 loppuun mennessä määrä laski noin 108 miljoonaan euroon. Sopimuksen allekirjoittamista edeltävä keskimääräinen aika lyheni noin 700 päivästä 200 päivään vuosien 2000 ja 2005 välillä. |
| --- | --- |

8.39.

Sopimuksiin sitomatta oleva määrä (20) pysyi vakaana vuoden 2002 loppuun saakka, jolloin se oli 168 miljoonaa euroa; vuoden 2004 loppuun mennessä määrä laski noin 108 miljoonaan euroon. Sopimuksen allekirjoittamista edeltävä keskimääräinen aika lyheni noin 700 päivästä 200 päivään vuosien 2000 ja 2005 välillä.

| 8.40. | Viiveet kumuloituvat edelleen koko hanketäytäntöönpanon ajan. Komissio ei ole asettanut tiukkoja aikarajoja toiminnan eri osapuolille. Komission tilastotiedot osoittavat, että viiveet johtuivat lähinnä edunsaajaorganisaatioiden pitkistä vastausajoista. Varainhoitoasetukseen perustuva n +3 -sääntö (21) kannustaa kuitenkin kaikkia osapuolia toimimaan nopeammin. |
| --- | --- |

8.40.

Viiveet kumuloituvat edelleen koko hanketäytäntöönpanon ajan. Komissio ei ole asettanut tiukkoja aikarajoja toiminnan eri osapuolille. Komission tilastotiedot osoittavat, että viiveet johtuivat lähinnä edunsaajaorganisaatioiden pitkistä vastausajoista. Varainhoitoasetukseen perustuva n +3 -sääntö (21) kannustaa kuitenkin kaikkia osapuolia toimimaan nopeammin.

| 8.40. | Koska ydinturvallisuuteen liittyvät hankkeet ovat monimutkaisia, hankkeiden täytäntöönpanossa voi ilmetä viiveitä. Komissio on pyrkinyt välttämään tiukkojen aikarajojen asettamista eri osapuolille, koska ensisijainen tavoite hankkeiden täytäntöönpanossa on ollut ydinturvallisuuden parantaminen. Tämä on katsottu viiveitä tärkeämmäksi asiaksi. Viiveiden välttämiseksi on kuitenkin aloitettu toimenpiteitä. Komissio valvoo hankkeiden osapuolia (urakoitsijat, edunsaajat ja sopimuspuolina olevat viranomaiset) parhaan mahdollisen toteutuksen ja tehokkuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

8.40.

Koska ydinturvallisuuteen liittyvät hankkeet ovat monimutkaisia, hankkeiden täytäntöönpanossa voi ilmetä viiveitä. Komissio on pyrkinyt välttämään tiukkojen aikarajojen asettamista eri osapuolille, koska ensisijainen tavoite hankkeiden täytäntöönpanossa on ollut ydinturvallisuuden parantaminen. Tämä on katsottu viiveitä tärkeämmäksi asiaksi. Viiveiden välttämiseksi on kuitenkin aloitettu toimenpiteitä. Komissio valvoo hankkeiden osapuolia (urakoitsijat, edunsaajat ja sopimuspuolina olevat viranomaiset) parhaan mahdollisen toteutuksen ja tehokkuuden varmistamiseksi.

| 8.41. | Välineistöjen hankintaan liittyneet lukuisat ongelmat aiheuttivat edelleen erittäin pitkiä (joissakin tapauksissa jopa neljän vuoden) viiveitä ydinvoimalaitoksiin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Ongelmat liittyivät 8.29 a) teknisten eritelmien laadintaan ja hyväksymiseen, 8.29 b) hankintamenettelyihin, joita runsaslukuiset ja usein kokemattomat osallistujat pitivät monimutkaisina ja joustamattomina, sekä 8.29 c) vähäiseen kilpailuun, joka johtui erikoisteknologian korkeasta asteesta ja pienestä potentiaalisesta tarjoajajoukosta. |
| --- | --- |

8.41.

Välineistöjen hankintaan liittyneet lukuisat ongelmat aiheuttivat edelleen erittäin pitkiä (joissakin tapauksissa jopa neljän vuoden) viiveitä ydinvoimalaitoksiin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Ongelmat liittyivät 8.29 a) teknisten eritelmien laadintaan ja hyväksymiseen, 8.29 b) hankintamenettelyihin, joita runsaslukuiset ja usein kokemattomat osallistujat pitivät monimutkaisina ja joustamattomina, sekä 8.29 c) vähäiseen kilpailuun, joka johtui erikoisteknologian korkeasta asteesta ja pienestä potentiaalisesta tarjoajajoukosta.

| 8.41. | Koska teollisuushankkeet (voimaloiden parantamishankkeet) ovat teknisesti monimutkaisia, niistä päätetään vasta kun ensin on toteutettu alustava hanke (voimalan valmisteluhanke). Valmisteluhankkeessa voidaan määritellä toisessa vaiheessa toteutettavan parantamishankkeen toimet ja edellytykset. Tällaiset alustavat hankkeet ovat olennaisen tärkeitä, jotta huipputurvallisuuden edellyttämät määrittelyt voidaan toteuttaa harkitusti ja lupa-asiat saadaan hoidettua. |
| --- | --- |

8.41.

Koska teollisuushankkeet (voimaloiden parantamishankkeet) ovat teknisesti monimutkaisia, niistä päätetään vasta kun ensin on toteutettu alustava hanke (voimalan valmisteluhanke). Valmisteluhankkeessa voidaan määritellä toisessa vaiheessa toteutettavan parantamishankkeen toimet ja edellytykset. Tällaiset alustavat hankkeet ovat olennaisen tärkeitä, jotta huipputurvallisuuden edellyttämät määrittelyt voidaan toteuttaa harkitusti ja lupa-asiat saadaan hoidettua.

| 8.42. | Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut vuonna 2005 tarkastamiensa palvelu- ja hankintasopimusten yhteydessä tapauksia, joissa hankintamenettelyihin liittyviä asetuksia oli jätetty noudattamatta. Sisämarkkinoilla hankittuihin tai tuonnin kautta hankittuihin välineisiin sovellettavan alv:n poistamiseen liittyi kuitenkin ongelmia. |
| --- | --- |

8.42.

Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut vuonna 2005 tarkastamiensa palvelu- ja hankintasopimusten yhteydessä tapauksia, joissa hankintamenettelyihin liittyviä asetuksia oli jätetty noudattamatta. Sisämarkkinoilla hankittuihin tai tuonnin kautta hankittuihin välineisiin sovellettavan alv:n poistamiseen liittyi kuitenkin ongelmia.

| 8.42. | Komissio on tietoinen niistä ongelmista, joita edunsaajamaiden viranomaisilla on edelleen Tacis-asetuksessa vahvistettujen ALV-vapautuksia koskevien säännösten noudattamisessa. Tämä ongelma on otettu säännöllisesti esiin poliittisella tasolla, tosin tähän asti ilman tulosta. |
| --- | --- |

8.42.

Komissio on tietoinen niistä ongelmista, joita edunsaajamaiden viranomaisilla on edelleen Tacis-asetuksessa vahvistettujen ALV-vapautuksia koskevien säännösten noudattamisessa. Tämä ongelma on otettu säännöllisesti esiin poliittisella tasolla, tosin tähän asti ilman tulosta.

Edunsaajien osallisuus parantunut hieman

| 8.43. | Venäjällä ja Ukrainassa ydinturvallisuudesta vastaavien keskustason viranomaisten rakenteita ja hallinnollisia valmiuksia on parannettu. Vuonna 2005 kummankin maan viranomaiset ilmaisivat tyytyväisyytensä lisääntyneeseen osallisuutensa Tacis-toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

8.43.

Venäjällä ja Ukrainassa ydinturvallisuudesta vastaavien keskustason viranomaisten rakenteita ja hallinnollisia valmiuksia on parannettu. Vuonna 2005 kummankin maan viranomaiset ilmaisivat tyytyväisyytensä lisääntyneeseen osallisuutensa Tacis-toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa.

| 8.44. | Paikan päällä toimivat länsimaiset asiantuntijat ja ydinvoimalaitosten edustajat korostivat yleisesti parantunutta yhteistyötään. Ydinvoimalaitosten edustajien hankeisännyys ja yleinen sitoutuminen turvallisuuden parantamiseen on ollut tyydyttävää. Julkisten, ydinvoimalaitokset omistavien laitosten keskustaso ei kuitenkaan osallistunut tehokkaasti hanketulosten jakeluun tai levittämiseen. |
| --- | --- |

8.44.

Paikan päällä toimivat länsimaiset asiantuntijat ja ydinvoimalaitosten edustajat korostivat yleisesti parantunutta yhteistyötään. Ydinvoimalaitosten edustajien hankeisännyys ja yleinen sitoutuminen turvallisuuden parantamiseen on ollut tyydyttävää. Julkisten, ydinvoimalaitokset omistavien laitosten keskustaso ei kuitenkaan osallistunut tehokkaasti hanketulosten jakeluun tai levittämiseen.

| 8.44. | Komissio on valmistellut yhteisen tutkimuskeskuksen Pettenin ydinvoimalan avustuksella kaksi hanketta (yksi Venäjää varten, toinen hiljattain Ukrainaa varten), joiden tavoitteena on päähankkeiden tulosten tiedottaminen loppukäyttäjille (ydinvoimalat ja laitokset). |
| --- | --- |

8.44.

Komissio on valmistellut yhteisen tutkimuskeskuksen Pettenin ydinvoimalan avustuksella kaksi hanketta (yksi Venäjää varten, toinen hiljattain Ukrainaa varten), joiden tavoitteena on päähankkeiden tulosten tiedottaminen loppukäyttäjille (ydinvoimalat ja laitokset).

Seuraavassa ohjelmassa pyritään erityisesti parantamaan edunsaajamaiden, Venäjän ja Ukrainan, turvallisuuskulttuuria. Tähän sisältyvät myös parhaiden käytänteiden levittäminen sekä toimet, joita hankkeiden tulosten siirtäminen loppukäyttäjien käyttöön (ydinvoimalat) edellyttää.

| 8.45. | Myönteisestä kehityksestä huolimatta venäläisiltä ja ukrainalaisilta instituuteilta oli edelleen vaikea saada tietoja ydinvoimalaitosten suunnitteluparametreistä. |
| --- | --- |

8.45.

Myönteisestä kehityksestä huolimatta venäläisiltä ja ukrainalaisilta instituuteilta oli edelleen vaikea saada tietoja ydinvoimalaitosten suunnitteluparametreistä.

Päätelmät ja suositukset

| 8.46. | Komissio on edistynyt vuoden 2000 jälkeen huomattavasti ydinturvallisuusohjelman hallinnoinnissa. Ohjelman vaikuttavuuden lisäämiseksi entisestään tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio lujittaa edelleen |
| --- | --- |

8.46.

Komissio on edistynyt vuoden 2000 jälkeen huomattavasti ydinturvallisuusohjelman hallinnoinnissa. Ohjelman vaikuttavuuden lisäämiseksi entisestään tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio lujittaa edelleen

| 8.46. | Komissio pyrkii edelleen lujittamaan: |
| --- | --- |

8.46.

Komissio pyrkii edelleen lujittamaan:

| a) | toimenpidestrategiansa täytäntöönpanoa |
| --- | --- |

a)

toimenpidestrategiansa täytäntöönpanoa

| a) | toimenpidestrategiansa täytäntöönpanoa: |
| --- | --- |

a)

toimenpidestrategiansa täytäntöönpanoa:

| | i) | kehittämällä menetelmän, jonka avulla voidaan mitata ydinturvallisuusalaa koskevan Tacis-ohjelman vaikutusta yksittäisten ydinvoimalaitosten tasolla, ja laatimalla tarkistettavissa olevat tavoitteet uudelle ohjelmakaudelle; |
| --- | --- | --- |

i)

kehittämällä menetelmän, jonka avulla voidaan mitata ydinturvallisuusalaa koskevan Tacis-ohjelman vaikutusta yksittäisten ydinvoimalaitosten tasolla, ja laatimalla tarkistettavissa olevat tavoitteet uudelle ohjelmakaudelle;

| | i) | Komissio kehittää menetelmää, jolla voitaisiin mitata Tacis-hankkeiden vaikutuksia yksittäisissä ydinvoimaloissa ja tiedottaa tuloksista koko ydinalalle. Nämä toimet on yhdistettävä seuraavan ohjelman alkuvaiheessa. |
| --- | --- | --- |

i)

Komissio kehittää menetelmää, jolla voitaisiin mitata Tacis-hankkeiden vaikutuksia yksittäisissä ydinvoimaloissa ja tiedottaa tuloksista koko ydinalalle. Nämä toimet on yhdistettävä seuraavan ohjelman alkuvaiheessa.

| | ii) | lisäämällä toimia myös radioaktiivisen jätteen käsittelyyn liittyvien hankkeiden yksilöimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisäämällä toimia myös radioaktiivisen jätteen käsittelyyn liittyvien hankkeiden yksilöimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi;

| | ii) | Komissio valmistelee edunsaajien kanssa radioaktiiviseen jätteeseen liittyviä lisähankkeita ja ottaa huomioon ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- | --- |

ii)

Komissio valmistelee edunsaajien kanssa radioaktiiviseen jätteeseen liittyviä lisähankkeita ja ottaa huomioon ensisijaiset tavoitteet.

| | iii) | ottamalla käyttöön lähestymistavan, jonka yhteydessä koko julkinen laitos osallistuu hanketulosten jakeluun ja levittämiseen; |
| --- | --- | --- |

iii)

ottamalla käyttöön lähestymistavan, jonka yhteydessä koko julkinen laitos osallistuu hanketulosten jakeluun ja levittämiseen;

| | iii) | Komission tavoitteena on toteuttaa ne hankkeet, joihin edunsaajat ja loppukäyttäjät osallistuvat eniten teknisellä, hallinnon ja rahoituksen tasolla. Tämä ei kuitenkaan ole ehto hankkeen toteuttamiselle. |
| --- | --- | --- |

iii)

Komission tavoitteena on toteuttaa ne hankkeet, joihin edunsaajat ja loppukäyttäjät osallistuvat eniten teknisellä, hallinnon ja rahoituksen tasolla. Tämä ei kuitenkaan ole ehto hankkeen toteuttamiselle.

| b) | ohjelman hallinnointia |
| --- | --- |

b)

ohjelman hallinnointia

| b) | ohjelman hallinnointia: |
| --- | --- |

b)

ohjelman hallinnointia:

| | i) | lisäämällä lähetystöjen osallisuutta, myöntämällä tarvittavat henkilöstöresurssit ja tarkentamalla vastuualueet; |
| --- | --- | --- |

i)

lisäämällä lähetystöjen osallisuutta, myöntämällä tarvittavat henkilöstöresurssit ja tarkentamalla vastuualueet;

| | i) | Komissio tarkastelee mahdollisuutta lisätä lähetystöjen osallisuutta, riittävien henkilöstöresurssien myöntäminen ja henkilöstön vastuualueiden määrittäminen mukaan luettuina. Tässä on kuitenkin otettava huomioon ydinturvallisuuden ja ohjelman hallinnoinnin parantamistavoitteet. |
| --- | --- | --- |

i)

Komissio tarkastelee mahdollisuutta lisätä lähetystöjen osallisuutta, riittävien henkilöstöresurssien myöntäminen ja henkilöstön vastuualueiden määrittäminen mukaan luettuina. Tässä on kuitenkin otettava huomioon ydinturvallisuuden ja ohjelman hallinnoinnin parantamistavoitteet.

| | ii) | harkitsemalla lisärahoituksen asettamista riippuvaiseksi edunsaajan kyvystä sopimusvelvoitteiden noudattamiseen; |
| --- | --- | --- |

ii)

harkitsemalla lisärahoituksen asettamista riippuvaiseksi edunsaajan kyvystä sopimusvelvoitteiden noudattamiseen;

| | ii) | Komissio pyrkii edelleen siihen, että edunsaajamaat noudattaisivat sopimusvelvoitteitaan. |
| --- | --- | --- |

ii)

Komissio pyrkii edelleen siihen, että edunsaajamaat noudattaisivat sopimusvelvoitteitaan.

| | iii) | pyrkimällä menettelyjen tehostamiseen analysoimalla yksityiskohtaisesti välineistön hankintamenettelyä kokonaisuudessaan ja soveltamalla testattuja parhaita käytäntöjä, kuten yhteisrahoitusta. |
| --- | --- | --- |

iii)

pyrkimällä menettelyjen tehostamiseen analysoimalla yksityiskohtaisesti välineistön hankintamenettelyä kokonaisuudessaan ja soveltamalla testattuja parhaita käytäntöjä, kuten yhteisrahoitusta.

| | iii) | Komissio arvioi välineiden hankintamenettelyä kokonaisuutena pitäen mielessään, että menettely ei saa olla ristiriidassa ydinturvallisuuden parantamistavoitteen kanssa ja että menettelyn olisi parannettava hankkeiden hallinnointiedellytyksiä. |
| --- | --- | --- |

iii)

Komissio arvioi välineiden hankintamenettelyä kokonaisuutena pitäen mielessään, että menettely ei saa olla ristiriidassa ydinturvallisuuden parantamistavoitteen kanssa ja että menettelyn olisi parannettava hankkeiden hallinnointiedellytyksiä.

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTUT ERITYISKERTOMUKSET

| 8.47. | Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viimeisten kahdentoista kuukauden aikana neljä ulkoisiin toimiin liittyvää erityiskertomusta: |
| --- | --- |

8.47.

Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viimeisten kahdentoista kuukauden aikana neljä ulkoisiin toimiin liittyvää erityiskertomusta:

| a) | Tacis-ohjelman avulla Venäjän federaatiossa rahoitettujen hankkeiden tulokset (erityiskertomus nro 2/2006); |
| --- | --- |

a)

Tacis-ohjelman avulla Venäjän federaatiossa rahoitettujen hankkeiden tulokset (erityiskertomus nro 2/2006);

| b) | Euroopan komission humanitaarinen apu hyökyaallon uhrien auttamiseksi (erityiskertomus nro 3/2006); |
| --- | --- |

b)

Euroopan komission humanitaarinen apu hyökyaallon uhrien auttamiseksi (erityiskertomus nro 3/2006);

| c) | MEDA-ohjelma (erityiskertomus nro 5/2006); |
| --- | --- |

c)

MEDA-ohjelma (erityiskertomus nro 5/2006);

| d) | komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdat (erityiskertomus nro 6/2006). |
| --- | --- |

d)

komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdat (erityiskertomus nro 6/2006).

Erityiskertomukset löytyvät tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustolta (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Euroopan kehitysrahastoista maksettavasta tuesta raportoidaan erikseen, sillä sitä ei rahoiteta yleisestä talousarviosta.

(2)  CARDS-ohjelman avulla edistetään vakautta ja rauhaa Länsi-Balkanin maissa.

(3)  Yli 60 prosenttia CARDS-ohjelmaan liittyvistä maksusitoumuksista vuonna 2005.

(4)  Tarkastuskäynnit tehtiin Albanian, Kolumbian, Kroatian, Intian, Georgian ja Libanonin lähetystöihin.

(5)  Kohta 7.17.

(6)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 7.21.

(7)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 7.19.

(8)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 3/2006 Euroopan komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi, kohta 37.

(9)  Kyseiset maantieteelliset alueet ovat: Aasia ja Keski-Aasia; Eurooppa, eteläisen Välimeren alueen maat, Lähi-itä ja naapuruuspolitiikka; Latinalainen Amerikka.

(10)  Useimmat osa-alueet toimivat, mutta joitakin on vielä parannettava.

(11)  Sisäisen tarkastuksen yksikkö keskittyi järjestelmäanalyysiin eikä ole vielä testannut järjestelmiä; ECHOn tapauksessa testaus alkoi komission mukaan vuonna 2005 ja menettely saatetaan päätökseen vuoden 2006 aikana.

(12)  Parannukset ovat tarpeen täytäntöönpanosta vastaavien elinten tilaamien ulkoisten tarkastusten osalta; komission käyttöön ottamien uusien toimenpiteiden vaikutusten pitäisi näkyä vuonna 2006.

(13)  Vuosikertomuksissa varainhoitovuosilta 2001 ja 2004 kuvattiin vaikeuksia, joita tilintarkastustuomioistuimella oli YK:n erityisjärjestöiltä peräisin olevien tietojen saamisessa. Varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessa suositettiin, että komissio selvittäisi yhdessä YK:n erityisjärjestöjen kanssa tilintarkastustuomioistuimen oikeudet saada perehtyä kyseisten järjestöjen hallinnoimiin hankkeisiin. Vuonna 2005 tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaan liittyvään tarkastustyöhön ei valittu kohteeksi YK:n erityisjärjestöjä.

(14)  Päätöslauselma, joka sisältyy Euroopan parlamentin päätökseen vastuuvapauden myöntämisestä Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2004, 171 artikla, A6–0108/2006.

(15)  Rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen 13 artiklassa perustetaan työryhmä, joka kokoontuu vähintään kerran vuodessa kaikkia sopimuskysymyksiä koskevan säännöllisen tiedonvaihdon edistämiseksi.

(16)  Erään Indonesiassa toteutetun YK:n hankkeen yhteydessä ECHO sai alun pidättyvyyden jälkeen asiakirjat käyttöön vuonna 2005, kun hallintoa ja rahoitusta koskevaa puitesopimusta oli alettu soveltaa asianmukaisesti.

(17)  EYVL C 35, 9.2.1999.

(18)  Neuvoston suositus vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuoden 2000 osalta.

(19)  KOM(2000) 493 lopullinen, 6.9.2000.

(20)  RAC (reste à contracter).

(21)  Ks. neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 15 päivänä kesäkuuta 2002, 166 artiklan 2 kohta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1): ”Rahoitussopimukset...edunsaajina olevien kolmansien maiden kanssa tehdään viimeistään vuoden n + 1 joulukuun 31 päivänä vuoden n ollessa se vuosi, jonka aikana talousarviositoumus on tehty. Sopimukset, joilla vuoden n talousarviositoumuksiin liittyvät rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, tehdään viimeistään kolmen vuoden kuluessa talousarviositoumuksen päivämäärästä. Tarkastusta ja arviointia koskevat yksittäiset sopimukset voidaan tehdä myöhemmin.”

---

YHDEKSÄS LUKU

Liittymistä valmisteleva strategia

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

Tarkastushavainnot

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Valvontajärjestelmät

Päätelmät ja suositukset

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 9.1. | Tässä vuosikertomuksen luvussa käsitellään rahoitusnäkymien otsaketta 7, johon sisältyvät Keski- ja Itä-Euroopan maiden (1) EU:hun liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, ISPA ja Sapard) menot sekä Turkin liittymistä valmisteleva tukiohjelma. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

9.1.

Tässä vuosikertomuksen luvussa käsitellään rahoitusnäkymien otsaketta 7, johon sisältyvät Keski- ja Itä-Euroopan maiden (1) EU:hun liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, ISPA ja Sapard) menot sekä Turkin liittymistä valmisteleva tukiohjelma.

| 9.2. | Phare-ohjelman (2) ja Turkin liittymistä valmistelevan tukiohjelman (3) hallinnoinnista vastaa laajentumisasioiden pääosasto, ja niiden kautta tuetaan hallintorakenteiden kehittämistä ja investointeja. ISPA (4) perustettiin helpottamaan liittymisprosessia ympäristö- ja liikennealalla, ja sen hallinnoinnista vastaa aluepolitiikan pääosasto. Sapard-ohjelman (5) täytäntöönpano kuuluu maatalouden pääosastolle, ja sen tavoitteena on auttaa edunsaajamaita ratkaisemaan ongelmia, joita syntyy kyseisissä maissa maataloussektorin ja maaseudun rakenteellisen sopeuttamisen seurauksena. Lisäksi Sapard-ohjelmalla pyritään osaltaan edistämään yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

9.2.

Phare-ohjelman (2) ja Turkin liittymistä valmistelevan tukiohjelman (3) hallinnoinnista vastaa laajentumisasioiden pääosasto, ja niiden kautta tuetaan hallintorakenteiden kehittämistä ja investointeja. ISPA (4) perustettiin helpottamaan liittymisprosessia ympäristö- ja liikennealalla, ja sen hallinnoinnista vastaa aluepolitiikan pääosasto. Sapard-ohjelman (5) täytäntöönpano kuuluu maatalouden pääosastolle, ja sen tavoitteena on auttaa edunsaajamaita ratkaisemaan ongelmia, joita syntyy kyseisissä maissa maataloussektorin ja maaseudun rakenteellisen sopeuttamisen seurauksena. Lisäksi Sapard-ohjelmalla pyritään osaltaan edistämään yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa.

| 9.3. | Phare- ja ISPA-ohjelmien ja -hankkeiden sekä Turkkia koskevien ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanossa käytetään pääasiassa hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (DIS), jonka yhteydessä komission lähetystöt valvovat hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä ennakkotarkastuksin, tai laajennettua hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (EDIS) (6), jonka yhteydessä tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevasta komission ennakkovalvonnasta on luovuttu. Hajautetun hallinnoinnin yhteydessä sopimuspuolille ja edunsaajille suoritettavista maksuista vastaavat kansalliset viranomaiset ja jälkivalvonnasta huolehtii komissio. |
| --- | --- |

9.3.

Phare- ja ISPA-ohjelmien ja -hankkeiden sekä Turkkia koskevien ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanossa käytetään pääasiassa hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (DIS), jonka yhteydessä komission lähetystöt valvovat hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä ennakkotarkastuksin, tai laajennettua hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää (EDIS) (6), jonka yhteydessä tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevasta komission ennakkovalvonnasta on luovuttu. Hajautetun hallinnoinnin yhteydessä sopimuspuolille ja edunsaajille suoritettavista maksuista vastaavat kansalliset viranomaiset ja jälkivalvonnasta huolehtii komissio.

| 9.4. | Sapard-ohjelman täytäntöönpano tapahtuu niin ikään hajautetusti, mutta hankkeiden valinnassa tai tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä ei tarvita komission ennakkohyväksyntää. Komissio on omien arviointiensa pohjalta antanut ohjelman hallinnoinnin kunkin edunsaajamaan tehtäväksi. Täytäntöönpanosta ja maksujen suorittamisesta vastaavat siihen valtuutetut maksajavirastot, jotka korvaavat edunsaajille aiheutuneet menot. Kunkin maksajaviraston on toimitettava komissiolle vuosittain riippumattoman todistuksen myöntävän elimen laatima tarkastuskertomus ja todistus tileistä. Komissio valvoo, että järjestelmät ovat asianmukaisia ja toimivat vaaditulla tavalla, sekä toteuttaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt varainhoitovuoden päättyessä. |
| --- | --- |

9.4.

Sapard-ohjelman täytäntöönpano tapahtuu niin ikään hajautetusti, mutta hankkeiden valinnassa tai tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä ei tarvita komission ennakkohyväksyntää. Komissio on omien arviointiensa pohjalta antanut ohjelman hallinnoinnin kunkin edunsaajamaan tehtäväksi. Täytäntöönpanosta ja maksujen suorittamisesta vastaavat siihen valtuutetut maksajavirastot, jotka korvaavat edunsaajille aiheutuneet menot. Kunkin maksajaviraston on toimitettava komissiolle vuosittain riippumattoman todistuksen myöntävän elimen laatima tarkastuskertomus ja todistus tileistä. Komissio valvoo, että järjestelmät ovat asianmukaisia ja toimivat vaaditulla tavalla, sekä toteuttaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt varainhoitovuoden päättyessä.

| 9.5. | Liittymistä valmistelevien ohjelmien menot olivat vuonna 2005 yhteensä 2 985 miljoonaa euroa.
  Kaaviossa 9.1
  on eritelty vuonna 2005 sidotut ja käytetyt määrät. Kahdeksan vuonna 2004 EU:hun liittyneen Keski- ja Itä-Euroopan maan osalta ei sidottu uusia määrärahoja maiden liityttyä EU:hun vuonna 2004 (lukuun ottamatta Sapard-ohjelmaa, johon liittyviä maksusitoumuksia tehtiin vuoden 2004 loppuun saakka). Maksut kuitenkin jatkuvat ainakin vuoteen 2006 saakka. Kyseisten maiden ISPA-hankkeet katsotaan nyttemmin koheesiorahaston hankkeiksi. |
| --- | --- |

9.5.

Liittymistä valmistelevien ohjelmien menot olivat vuonna 2005 yhteensä 2 985 miljoonaa euroa.
  Kaaviossa 9.1
  on eritelty vuonna 2005 sidotut ja käytetyt määrät. Kahdeksan vuonna 2004 EU:hun liittyneen Keski- ja Itä-Euroopan maan osalta ei sidottu uusia määrärahoja maiden liityttyä EU:hun vuonna 2004 (lukuun ottamatta Sapard-ohjelmaa, johon liittyviä maksusitoumuksia tehtiin vuoden 2004 loppuun saakka). Maksut kuitenkin jatkuvat ainakin vuoteen 2006 saakka. Kyseisten maiden ISPA-hankkeet katsotaan nyttemmin koheesiorahaston hankkeiksi.

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

| 9.6. | Phare-ohjelmia ja Turkkia koskevia ohjelmia tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin |
| --- | --- |

9.6.

Phare-ohjelmia ja Turkkia koskevia ohjelmia tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin

| a) | tarkasti yksityiskohtaisen testaamisen avulla joukon keskustasolla komissiossa hallinnoituja tapahtumia (8 maksua) sekä Bulgariassa, Romaniassa ja Turkissa hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvia tapahtumia (26 tarjouspyyntöä ja 39 yhteensä 13 hankkeen yhteyteen kuuluvaa maksua), sekä |
| --- | --- |

a)

tarkasti yksityiskohtaisen testaamisen avulla joukon keskustasolla komissiossa hallinnoituja tapahtumia (8 maksua) sekä Bulgariassa, Romaniassa ja Turkissa hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvia tapahtumia (26 tarjouspyyntöä ja 39 yhteensä 13 hankkeen yhteyteen kuuluvaa maksua), sekä

Image

Image

| b) | arvioi valvontajärjestelmiä kiinnittäen erityistä huomiota kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontaan tarkoitettujen järjestelmien sekä EDIS-järjestelmän hankintasopimuksiin liittyvän osajärjestelmän toimintaan (ensin mainitussa tapauksessa tarkastettiin 11 hanketta Bulgariassa, Latviassa, Puolassa, Romaniassa ja Slovakiassa ja jälkimmäisessä tapauksessa tarkastettiin 13 tarjouspyyntöä Latviassa, Puolassa ja Slovakiassa); erityistä huomiota kiinnitettiin niin ikään hajautettuun hallinnointiin Kroatiassa (7). |
| --- | --- |

b)

arvioi valvontajärjestelmiä kiinnittäen erityistä huomiota kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontaan tarkoitettujen järjestelmien sekä EDIS-järjestelmän hankintasopimuksiin liittyvän osajärjestelmän toimintaan (ensin mainitussa tapauksessa tarkastettiin 11 hanketta Bulgariassa, Latviassa, Puolassa, Romaniassa ja Slovakiassa ja jälkimmäisessä tapauksessa tarkastettiin 13 tarjouspyyntöä Latviassa, Puolassa ja Slovakiassa); erityistä huomiota kiinnitettiin niin ikään hajautettuun hallinnointiin Kroatiassa (7).

| 9.7. | ISPAn osalta tilintarkastustuomioistuin toimitti rajoitetun tarkastuksen komissiossa tutkien lähinnä komission toimintaa hallinto- ja valvontajärjestelmien suhteen yhdessä ehdokasmaassa (Kroatia) sekä liittymisneuvotteluja käyvissä valtioissa (Bulgaria ja Romania); samassa yhteydessä tutkittiin EDIS-järjestelmän täytäntöönpanon etenemistä kahdessa viimeksi mainitussa maassa. Tarkastuksessa ei tutkittu yksittäisiä tilien perustana olevia toimia. |
| --- | --- |

9.7.

ISPAn osalta tilintarkastustuomioistuin toimitti rajoitetun tarkastuksen komissiossa tutkien lähinnä komission toimintaa hallinto- ja valvontajärjestelmien suhteen yhdessä ehdokasmaassa (Kroatia) sekä liittymisneuvotteluja käyvissä valtioissa (Bulgaria ja Romania); samassa yhteydessä tutkittiin EDIS-järjestelmän täytäntöönpanon etenemistä kahdessa viimeksi mainitussa maassa. Tarkastuksessa ei tutkittu yksittäisiä tilien perustana olevia toimia.

| 9.8. | Sapard-ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin testasi valvontajärjestelmiä ja tapahtumia Bulgariassa ja Romaniassa. Kummassakin maassa kohteena oli viisi hanketta, ja tarkastus kattoi tärkeimmät tarkastuksen aikaan toteutettavana olleet toimenpiteet. Tarkastuksessa tutkittiin hankeasiakirjoja maksajavirastoissa ja tehtiin käyntejä paikan päälle hankkeiden laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Lisäksi arvioitiin valvontajärjestelmiä ja muun muassa sitä, kuinka asianmukaisesti komissio oli hoitanut todistuksen antavien elinten laatimien raporttien tarkistamisen. |
| --- | --- |

9.8.

Sapard-ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin testasi valvontajärjestelmiä ja tapahtumia Bulgariassa ja Romaniassa. Kummassakin maassa kohteena oli viisi hanketta, ja tarkastus kattoi tärkeimmät tarkastuksen aikaan toteutettavana olleet toimenpiteet. Tarkastuksessa tutkittiin hankeasiakirjoja maksajavirastoissa ja tehtiin käyntejä paikan päälle hankkeiden laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Lisäksi arvioitiin valvontajärjestelmiä ja muun muassa sitä, kuinka asianmukaisesti komissio oli hoitanut todistuksen antavien elinten laatimien raporttien tarkistamisen.

Tarkastushavainnot

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

| 9.9. | Phare-ohjelmia ja Turkkia koskevia ohjelmia tarkastettaessa ei ilmennyt olennaisia virheitä testatuissa tapahtumissa. Phare-ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että rinnakkaiseen kansalliseen yhteisrahoitukseen kuuluvaksi ilmoitetut menot sisälsivät tukeen oikeuttamattomia menoja, jotka liittyivät lähinnä alv:hen, sekä menoja, jotka olivat aiheutuneet tukikelpoisen kauden ulkopuolella. Komission vastauksen jälkeen tilintarkastustuomioistuin haluaa toistaa, että laajentumisasioiden pääosastolla ei ollut oikeudellista perustaa hyväksyä alv:tä tukikelpoisena menona rinnakkaisen yhteisrahoituksen yhteydessä. Phare-asetuksessa alv on jätetty yhteisön rahoituksen ulkopuolelle, ja sen hyväksyminen yhteisrahoituksen piiriin olisi asetuksessa tarkoitetun vastaista (8). |
| --- | --- |

9.9.

Phare-ohjelmia ja Turkkia koskevia ohjelmia tarkastettaessa ei ilmennyt olennaisia virheitä testatuissa tapahtumissa. Phare-ohjelmaa tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että rinnakkaiseen kansalliseen yhteisrahoitukseen kuuluvaksi ilmoitetut menot sisälsivät tukeen oikeuttamattomia menoja, jotka liittyivät lähinnä alv:hen, sekä menoja, jotka olivat aiheutuneet tukikelpoisen kauden ulkopuolella. Komission vastauksen jälkeen tilintarkastustuomioistuin haluaa toistaa, että laajentumisasioiden pääosastolla ei ollut oikeudellista perustaa hyväksyä alv:tä tukikelpoisena menona rinnakkaisen yhteisrahoituksen yhteydessä. Phare-asetuksessa alv on jätetty yhteisön rahoituksen ulkopuolelle, ja sen hyväksyminen yhteisrahoituksen piiriin olisi asetuksessa tarkoitetun vastaista (8).

| 9.9. | Näissä tapahtumissa ei ole havaittu olennaisia virheitä. Alv:n pitäminen tukikelpoisena menona rinnakkaisessa kansallisessa yhteisrahoituksessa on Phare-asetuksen mukaista, sillä komissio katsoo, että Phare-asetuksessa vahvistetaan ainoastaan yhteisön rahoitukseen sovellettavat säännöt. |
| --- | --- |

9.9.

Näissä tapahtumissa ei ole havaittu olennaisia virheitä. Alv:n pitäminen tukikelpoisena menona rinnakkaisessa kansallisessa yhteisrahoituksessa on Phare-asetuksen mukaista, sillä komissio katsoo, että Phare-asetuksessa vahvistetaan ainoastaan yhteisön rahoitukseen sovellettavat säännöt.

Sopimusten tekoa ja maksuja koskevista määräajoista määrätään rahoituspöytäkirjassa, jossa viitataan ”EY:n avustukseen”. Siksi kansalliset viranomaiset voivat olla sitä mieltä, että kyseisiä päivämääriä sovelletaan vain EU:n tukiosuuteen eikä niiden rahoitusosuuteen.

| 9.10. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat Sapard-toimet sisälsivät merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Sapard-hankkeiden hyväksymismenettelyihin oli Bulgariassa tehty muutoksia ilman tarvittavaa komission ennakkohyväksyntää. Tukeen oikeuttamattomia Sapard-menoja havaittiin näin ollen 3,4 miljoonan euron verran, yhteensä 53 hankkeen kohdalla. Romaniassa ja Bulgariassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi hankkeita, joissa edunsaajat eivät noudattaneet sopimusvelvoitteitaan. Eräs Romaniassa tarkastettu hanke osoittautui EU-tukeen oikeuttamattomaksi, koska rahoitetun rakennuksen käyttöä koskevat ehdot eivät hankkeen yhteydessä täyttyneet. Maksajavirastot eivät myöskään olleet tarkistaneet riittävän huolellisesti eräiden vaatimusten noudattamista, minkä seurauksena oli hyväksytty ja rahoitettu hankkeita, joiden kohdalla ei ollut riittävää näyttöä tukikelpoisuusperusteiden täyttymisestä. |
| --- | --- |

9.10.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat Sapard-toimet sisälsivät merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että Sapard-hankkeiden hyväksymismenettelyihin oli Bulgariassa tehty muutoksia ilman tarvittavaa komission ennakkohyväksyntää. Tukeen oikeuttamattomia Sapard-menoja havaittiin näin ollen 3,4 miljoonan euron verran, yhteensä 53 hankkeen kohdalla. Romaniassa ja Bulgariassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi hankkeita, joissa edunsaajat eivät noudattaneet sopimusvelvoitteitaan. Eräs Romaniassa tarkastettu hanke osoittautui EU-tukeen oikeuttamattomaksi, koska rahoitetun rakennuksen käyttöä koskevat ehdot eivät hankkeen yhteydessä täyttyneet. Maksajavirastot eivät myöskään olleet tarkistaneet riittävän huolellisesti eräiden vaatimusten noudattamista, minkä seurauksena oli hyväksytty ja rahoitettu hankkeita, joiden kohdalla ei ollut riittävää näyttöä tukikelpoisuusperusteiden täyttymisestä.

| 9.10. | Komissio katsoo, että Bulgarian tapauksessa virheet eivät ole merkittäviä. Tämä koskee myös niitä tapauksia, joissa edunsaajat eivät noudattaneet sopimusvelvoitteitaan. |
| --- | --- |

9.10.

Komissio katsoo, että Bulgarian tapauksessa virheet eivät ole merkittäviä. Tämä koskee myös niitä tapauksia, joissa edunsaajat eivät noudattaneet sopimusvelvoitteitaan.

Komissio pahoittelee, että Bulgarian viranomaiset eivät pyytäneet ennakkohyväksyntää menettelyn muuttamiselle. Komissio on esittänyt näkemyksensä kyseisille viranomaisille ja muistuttanut, että ne ovat velvollisia toimittamaan komissiolle tiedon suunnitelluista muutoksista ennen niiden toteuttamista. Tämä ei kuitenkaan komission mielestä vaikuta hankkeiden tukikelpoisuuteen. Vuonna 2005 virolainen konsultti hylkäsi uuden menettelyn, mutta ulkoisen tarkastajan sittemmin tekemässä tarkastuksessa todettiin, että ”ajallisesti rajoitetun menettelyn soveltamisesta ei aiheudu merkittäviä riskejä”. Kaikki tarkastukset tehtiin ennen maksujen suorittamista.

Mitä tulee hankkeisiin, joissa ei ole noudatettu sopimusehtoja, ja vaatimusten noudattamisen tarkistamiseen, komissio on tutkinut lisätiedot ja katsoo, että virheet eivät ole merkittäviä.

Valvontajärjestelmät

| 9.11. | Tilintarkastustuomioistuin sai tapahtumien testaamisen avulla vahvistuksen tarkastetuissa lopputarkastuskertomuksissa esitetyille havainnoille, sillä virhetaso osoittautui testeissä taloudellisesti tarkasteltuna merkityksettömäksi. Kyseiset lopputarkastuskertomukset koskivat vuosien 1999 ja 2000 kansallisista Phare-ohjelmista rahoitettuja hankkeita, ja ne oli saatu vuoden kuluessa toimeksiannon saaneilta ulkoisilta tarkastajilta. |
| --- | --- |

9.11.

Tilintarkastustuomioistuin sai tapahtumien testaamisen avulla vahvistuksen tarkastetuissa lopputarkastuskertomuksissa esitetyille havainnoille, sillä virhetaso osoittautui testeissä taloudellisesti tarkasteltuna merkityksettömäksi. Kyseiset lopputarkastuskertomukset koskivat vuosien 1999 ja 2000 kansallisista Phare-ohjelmista rahoitettuja hankkeita, ja ne oli saatu vuoden kuluessa toimeksiannon saaneilta ulkoisilta tarkastajilta.

| 9.12. | Phare- ja ISPA-ohjelmien kohdalla lähetystöjen suorittama hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän piiriin kuuluvien tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyiden ennakkovalvonta on edelleen vaikuttava keskeinen valvontatapa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

9.12.

Phare- ja ISPA-ohjelmien kohdalla lähetystöjen suorittama hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän piiriin kuuluvien tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyiden ennakkovalvonta on edelleen vaikuttava keskeinen valvontatapa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi.

| 9.13. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ilmeni Phare-ohjelmien ja Turkkia koskevien ohjelmien kohdalla, että lähetystöjen toimittamien ennakkotarkastusten seurauksena oli suhteellisen usein ryhdytty korjaaviin toimiin. Tämä viittaa siihen, että kansalliset valvontajärjestelmät toimivat liittymisneuvotteluja käyvissä valtioissa ja ehdokasmaissa heikosti. Ennakkohyväksyntämenettelyjä ei kuitenkaan ole standardisoitu eikä tarkastusten sisältöä selvästi määritelty. |
| --- | --- |

9.13.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ilmeni Phare-ohjelmien ja Turkkia koskevien ohjelmien kohdalla, että lähetystöjen toimittamien ennakkotarkastusten seurauksena oli suhteellisen usein ryhdytty korjaaviin toimiin. Tämä viittaa siihen, että kansalliset valvontajärjestelmät toimivat liittymisneuvotteluja käyvissä valtioissa ja ehdokasmaissa heikosti. Ennakkohyväksyntämenettelyjä ei kuitenkaan ole standardisoitu eikä tarkastusten sisältöä selvästi määritelty.

| 9.13. | Ennakkotarkastukset ovat keskeisiä oppimisprosessissa, jossa kansallisten täytäntöönpanoelinten toimintaa seurataan. Tarkoituksena on parantaa tasaisesti niiden hallinnointivalmiuksia, jotta ne voitaisiin hyväksyä EDIS-järjestelmään. Tämän vuoksi tarkastusten tiukkuus saattaa muuttua ajan myötä, kun hallinnointivalmiuksien todetaan parantuneen, joten menettelyn standardointi ei vaikuta tarpeelliselta. |
| --- | --- |

9.13.

Ennakkotarkastukset ovat keskeisiä oppimisprosessissa, jossa kansallisten täytäntöönpanoelinten toimintaa seurataan. Tarkoituksena on parantaa tasaisesti niiden hallinnointivalmiuksia, jotta ne voitaisiin hyväksyä EDIS-järjestelmään. Tämän vuoksi tarkastusten tiukkuus saattaa muuttua ajan myötä, kun hallinnointivalmiuksien todetaan parantuneen, joten menettelyn standardointi ei vaikuta tarpeelliselta.

| 9.14. | Phare-ohjelmaan liittyvien kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvonta on parantunut etenkin Romaniassa, jossa täytäntöönpanovirastot ottivat rinnakkaisen kansallisen yhteisrahoituksen seurannan osaksi tavanomaista valvontamenettelyään. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin komission tasolla, että laajentumisasioiden pääosastossa ei ollut käytössä menettelyä, jolla järjestelmällisesti muistutettaisiin kansallisia viranomaisia näiden velvollisuudesta toimittaa lopulliset ilmoitukset ajoissa, eikä tarkastuksia varten ollut laadittu minkäänlaista tarkistuslistaa. |
| --- | --- |

9.14.

Phare-ohjelmaan liittyvien kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvonta on parantunut etenkin Romaniassa, jossa täytäntöönpanovirastot ottivat rinnakkaisen kansallisen yhteisrahoituksen seurannan osaksi tavanomaista valvontamenettelyään. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin komission tasolla, että laajentumisasioiden pääosastossa ei ollut käytössä menettelyä, jolla järjestelmällisesti muistutettaisiin kansallisia viranomaisia näiden velvollisuudesta toimittaa lopulliset ilmoitukset ajoissa, eikä tarkastuksia varten ollut laadittu minkäänlaista tarkistuslistaa.

| 9.14. | Komissio tekee kaikkensa, jotta lopulliset ilmoitukset saataisiin rahoitussopimuksissa määrätyissä aikarajoissa. Toisinaan tämä merkitsee maksupyyntöjen keskeyttämistä. Joillakin mailla on kuitenkin vaikeuksia toimittaa asiakirjat määräaikaan mennessä. Jotta kansallisilla rahastoilla olisi enemmän aikaa kerätä tarvittavat tiedot, ilmoitusten toimittamisaikaa on pidennetty. |
| --- | --- |

9.14.

Komissio tekee kaikkensa, jotta lopulliset ilmoitukset saataisiin rahoitussopimuksissa määrätyissä aikarajoissa. Toisinaan tämä merkitsee maksupyyntöjen keskeyttämistä. Joillakin mailla on kuitenkin vaikeuksia toimittaa asiakirjat määräaikaan mennessä. Jotta kansallisilla rahastoilla olisi enemmän aikaa kerätä tarvittavat tiedot, ilmoitusten toimittamisaikaa on pidennetty.

| 9.15. | Kun EDIS-järjestelmä ulotettiin uusiin jäsenvaltioihin, Phare-ohjelman täytäntöönpano annettiin erityisten täytäntöönpanovirastojen tehtäväksi ja tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevista komission ennakkotarkastuksista luovuttiin. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tapauksia (9), joissa valtuutetut täytäntöönpanovirastot eivät olleet varsinaisia sopimuksenteosta vastaavia viranomaisia eivätkä aina harjoittaneet sentyyppistä valvontaa, jota EDIS-järjestelmän myöntämisen jälkeen edellytetään. EDIS-järjestelmän täytäntöönpanoprosessi on kuitenkin merkinnyt suurta edistystä uusien jäsenvaltioiden hallinnollisten valmiuksien ja valvontajärjestelmien parantamisessa. |
| --- | --- |

9.15.

Kun EDIS-järjestelmä ulotettiin uusiin jäsenvaltioihin, Phare-ohjelman täytäntöönpano annettiin erityisten täytäntöönpanovirastojen tehtäväksi ja tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevista komission ennakkotarkastuksista luovuttiin. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin tapauksia (9), joissa valtuutetut täytäntöönpanovirastot eivät olleet varsinaisia sopimuksenteosta vastaavia viranomaisia eivätkä aina harjoittaneet sentyyppistä valvontaa, jota EDIS-järjestelmän myöntämisen jälkeen edellytetään. EDIS-järjestelmän täytäntöönpanoprosessi on kuitenkin merkinnyt suurta edistystä uusien jäsenvaltioiden hallinnollisten valmiuksien ja valvontajärjestelmien parantamisessa.

| 9.15. | Kun otetaan huomioon EDIS-järjestelmän valvontajärjestelmien perusteellisuus ja laajuus, ei ole yllättävää, että EDIS-järjestelmän myöntämisen yhteydessä edellytetyssä valvonnassa voidaan joiltain osin löytää puutteita. Kaikissa maissa, joille on myönnetty EDIS-järjestelmä, havaittiin seurantatarkastuksissa tilintarkastustuomioistuimen kuvaamia tilanteita. Komissio on kaikissa näissä tapauksissa pyytänyt kansalliselta viranomaiselta tietoja ja toimien toteuttamista sekä tarvittaessa harkinnut toimenpiteitä (maksujen keskeyttäminen ym.). |
| --- | --- |

9.15.

Kun otetaan huomioon EDIS-järjestelmän valvontajärjestelmien perusteellisuus ja laajuus, ei ole yllättävää, että EDIS-järjestelmän myöntämisen yhteydessä edellytetyssä valvonnassa voidaan joiltain osin löytää puutteita. Kaikissa maissa, joille on myönnetty EDIS-järjestelmä, havaittiin seurantatarkastuksissa tilintarkastustuomioistuimen kuvaamia tilanteita. Komissio on kaikissa näissä tapauksissa pyytänyt kansalliselta viranomaiselta tietoja ja toimien toteuttamista sekä tarvittaessa harkinnut toimenpiteitä (maksujen keskeyttäminen ym.).

| 9.16. | EDIS-järjestelmän myöntämisprosessi viivästyi edelleen Phare- ja ISPA-ohjelmien yhteydessä Bulgariassa ja Romaniassa. Romania jätti EDIS-hakemuksensa vuoden 2005 lopussa, mutta Bulgaria ei ollut siihen mennessä jättänyt omaa hakemustaan. Molempien maiden oli määrä ottaa EDIS-järjestelmä käyttöön tammikuuhun 2006 mennessä (10). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi ISPAn kohdalla, että yhteensopimattomia hallinto- ja valvontatehtäviä ei ollut pidetty erillään toisistaan Bulgarian valtiovarainministeriössä ja että Romaniassa kansallisena koordinointivirastona toimivalla infrastruktuurista vastaavalla hallintoviranomaisella oli vajavaiset resurssit. |
| --- | --- |

9.16.

EDIS-järjestelmän myöntämisprosessi viivästyi edelleen Phare- ja ISPA-ohjelmien yhteydessä Bulgariassa ja Romaniassa. Romania jätti EDIS-hakemuksensa vuoden 2005 lopussa, mutta Bulgaria ei ollut siihen mennessä jättänyt omaa hakemustaan. Molempien maiden oli määrä ottaa EDIS-järjestelmä käyttöön tammikuuhun 2006 mennessä (10). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi ISPAn kohdalla, että yhteensopimattomia hallinto- ja valvontatehtäviä ei ollut pidetty erillään toisistaan Bulgarian valtiovarainministeriössä ja että Romaniassa kansallisena koordinointivirastona toimivalla infrastruktuurista vastaavalla hallintoviranomaisella oli vajavaiset resurssit.

| 9.16. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat viivästymiset tapahtuivat siitä huolimatta, että komissio painosti kyseisiä kansallisia viranomaisia tehostamaan toimiaan. |
| --- | --- |

9.16.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat viivästymiset tapahtuivat siitä huolimatta, että komissio painosti kyseisiä kansallisia viranomaisia tehostamaan toimiaan.

Romaniassa on toteutettu saatujen hakemusten perusteella tarkastuskäyntejä paikan päällä. Komissio myönsi EDIS-järjestelmän kaikille ISPA:n täytäntöönpanovirastoille 28. kesäkuuta 2006. Se toivoo voivansa myöntää järjestelmän Pharen osalta vuoden 2006 loppuun mennessä.

Bulgaria ei ole esittänyt hakemuksiaan yhtä nopeasti, ja EDIS-järjestelmän myöntämisprosessi on sekä ISPA:n että Pharen osalta mahdollinen vasta sitten, kun paikan päällä on suoritettu lisää tarkastuksia, joiden odotetaan toteutuvan viimeistään syksyllä 2006.

ISPA:n tehtävien eriyttämistä koskeva ongelma ratkaistiin Bulgariassa maaliskuussa 2006 jakamalla tehtävät uudelleen. Romanian kansallisen ISPA-koordinointiviraston henkilöstömäärää on vuonna 2006 komission suosituksesta lisätty merkittävästi.

| 9.17. | Bulgariassa ja Romaniassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että Sapard-järjestelmiin oli kyllä sisällytetty keskeiset toiminnot, mutta käytännössä niissä ilmeni puutteita: |
| --- | --- |

9.17.

Bulgariassa ja Romaniassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että Sapard-järjestelmiin oli kyllä sisällytetty keskeiset toiminnot, mutta käytännössä niissä ilmeni puutteita:

| 9.17. | |
| --- | --- |

9.17.

| a) | Romaniassa järjestettyyn julkiseen tarjouskilpailuun liittyvästä asiakirja-aineistosta ei käynyt varmasti ilmi, että tarjoukset olivat saapuneet määräajan kuluessa ja että ne oli käyty asianmukaisesti läpi; |
| --- | --- |

a)

Romaniassa järjestettyyn julkiseen tarjouskilpailuun liittyvästä asiakirja-aineistosta ei käynyt varmasti ilmi, että tarjoukset olivat saapuneet määräajan kuluessa ja että ne oli käyty asianmukaisesti läpi;

| a) | Romanian viranomaiset ovat jo toteuttaneet toimia ratkaistakseen julkisia tarjouskilpailuja koskevat ongelmat kunnissa. Kesäkuusta 2005 lähtien aluetoimistojen asiantuntijoiden on täytynyt osallistua kaikkien tarjousten avaamiseen ja ottaa kopiot kaikista saapuneista tarjouksista. Tällä tavoin saadaan lisävarmuutta siitä, että tarjousmenettelyjen sääntöjä noudatetaan. Komissio tutkii julkisten tarjousmenettelyjen toteuttamista Romaniassa ja ottaa tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa. |
| --- | --- |

a)

Romanian viranomaiset ovat jo toteuttaneet toimia ratkaistakseen julkisia tarjouskilpailuja koskevat ongelmat kunnissa. Kesäkuusta 2005 lähtien aluetoimistojen asiantuntijoiden on täytynyt osallistua kaikkien tarjousten avaamiseen ja ottaa kopiot kaikista saapuneista tarjouksista. Tällä tavoin saadaan lisävarmuutta siitä, että tarjousmenettelyjen sääntöjä noudatetaan. Komissio tutkii julkisten tarjousmenettelyjen toteuttamista Romaniassa ja ottaa tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen havainnot huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa.

| b) | tiettyjen menojen (11) korvaaminen edunsaajille ei perustunut asianmukaisiin tositteisiin eikä maksajavirasto siksi pystynyt varmistamaan, että menot olivat tosiasiallisia ja/tai tukikelpoisia (Romania). Bulgariassa osa menoista korvattiin kiinteämääräisinä (Sapard-ohjelman yhteydessä). Oli kuitenkin mahdotonta tarkistaa, mistä kyseiset määrät koostuivat tai olivatko määrät perusteltuja; |
| --- | --- |

b)

tiettyjen menojen (11) korvaaminen edunsaajille ei perustunut asianmukaisiin tositteisiin eikä maksajavirasto siksi pystynyt varmistamaan, että menot olivat tosiasiallisia ja/tai tukikelpoisia (Romania). Bulgariassa osa menoista korvattiin kiinteämääräisinä (Sapard-ohjelman yhteydessä). Oli kuitenkin mahdotonta tarkistaa, mistä kyseiset määrät koostuivat tai olivatko määrät perusteltuja;

| b) | Romanian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle näiden lisämenojen laskentamenetelmät ja katsovat, että kaikista maksuista on kattavat tositteet. Koska hinnankorotuslaskelmat yleensä ylittävät 5 tai 10 prosentin ylärajat, syntyy vaikutelma, että ylärajoja sovelletaan automaattisesti, mikä ei pidä paikkansa. Tämä todennetaan tilien tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa.
  Bulgarian Sapard-virasto on korvannut menoja kiinteämääräisinä siten, että edunsaajalle on maksettu kiinteämääräinen summa (yleensä neliömetriä kohti) tai laskutettu summa siitä riippuen kumpi on alhaisempi. Tämä varmistaa, että enimmillään yhteisrahoitetaan ainoastaan laskutettuja summia. |
| --- | --- |

b)

Romanian viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle näiden lisämenojen laskentamenetelmät ja katsovat, että kaikista maksuista on kattavat tositteet. Koska hinnankorotuslaskelmat yleensä ylittävät 5 tai 10 prosentin ylärajat, syntyy vaikutelma, että ylärajoja sovelletaan automaattisesti, mikä ei pidä paikkansa. Tämä todennetaan tilien tarkastamis- ja hyväksymisprosessissa.

Bulgarian Sapard-virasto on korvannut menoja kiinteämääräisinä siten, että edunsaajalle on maksettu kiinteämääräinen summa (yleensä neliömetriä kohti) tai laskutettu summa siitä riippuen kumpi on alhaisempi. Tämä varmistaa, että enimmillään yhteisrahoitetaan ainoastaan laskutettuja summia.

| c) | järjestelmät, joilla tarkistetaan tukikelpoisiin määriin vaikuttavien hintojen kohtuullisuus (kuten hintoja koskeva tietokanta), puuttuivat Romaniasta kokonaan ja Bulgariassa niiden toiminta ja dokumentointi oli vajavaista; |
| --- | --- |

c)

järjestelmät, joilla tarkistetaan tukikelpoisiin määriin vaikuttavien hintojen kohtuullisuus (kuten hintoja koskeva tietokanta), puuttuivat Romaniasta kokonaan ja Bulgariassa niiden toiminta ja dokumentointi oli vajavaista;

| c) | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolissaan asiasta. Vaikka tietokantojen olemassaoloa ei vaadita säännöksissä, ne voisivat antaa vielä suuremman varmuuden moitteettomasta varainhoidosta yksityisten hankintojen yhteydessä. |
| --- | --- |

c)

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolissaan asiasta. Vaikka tietokantojen olemassaoloa ei vaadita säännöksissä, ne voisivat antaa vielä suuremman varmuuden moitteettomasta varainhoidosta yksityisten hankintojen yhteydessä.

| d) | edunsaaja oli maksanut joitakin huomattavan suuria laskuja käteisellä (Bulgariassa), mikä vaikeuttaa tarkistamista ja lisää riskin mahdollisuutta. |
| --- | --- |

d)

edunsaaja oli maksanut joitakin huomattavan suuria laskuja käteisellä (Bulgariassa), mikä vaikeuttaa tarkistamista ja lisää riskin mahdollisuutta.

| d) | Komissio myöntää, että käteismaksuihin sisältyy suurempi riski. |
| --- | --- |

d)

Komissio myöntää, että käteismaksuihin sisältyy suurempi riski.

| 9.18. | Varainhoitovuotta 2004 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa (12) tuotiin esiin, että sopimuskauden lopussa suoritetun Sapard-hakemuksia ja niihin liittyviä maksupyyntöjä koskevan arvioinnin laatu oli saattanut kärsiä aikapaineiden ja mahdollisen henkilöstöpulan vuoksi. Tähän saatiin vahvistus vuonna 2005 tarkastuskäynnillä Unkarissa, jossa hankkeen hyväksymismenettelyä oli muutettu siten, että hankehakemuksia koskevia tarkastuksia oli vähennetty. Muutos oli tullut voimaan huhtikuussa 2004, ilman että komissio olisi antanut sille ennakkoon hyväksyntänsä. On siis syytä korostaa uudelleen kyseisen riskin merkittävyyttä. |
| --- | --- |

9.18.

Varainhoitovuotta 2004 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa (12) tuotiin esiin, että sopimuskauden lopussa suoritetun Sapard-hakemuksia ja niihin liittyviä maksupyyntöjä koskevan arvioinnin laatu oli saattanut kärsiä aikapaineiden ja mahdollisen henkilöstöpulan vuoksi. Tähän saatiin vahvistus vuonna 2005 tarkastuskäynnillä Unkarissa, jossa hankkeen hyväksymismenettelyä oli muutettu siten, että hankehakemuksia koskevia tarkastuksia oli vähennetty. Muutos oli tullut voimaan huhtikuussa 2004, ilman että komissio olisi antanut sille ennakkoon hyväksyntänsä. On siis syytä korostaa uudelleen kyseisen riskin merkittävyyttä.

| 9.18. | On valitettavaa, että komissiolle ei ilmoitettu muutoksista Unkarin menettelyissä. Komissio on kuitenkin tutkinut muutosten vaikutuksen ja katsoo, että valvonta oli riittävää. |
| --- | --- |

9.18.

On valitettavaa, että komissiolle ei ilmoitettu muutoksista Unkarin menettelyissä. Komissio on kuitenkin tutkinut muutosten vaikutuksen ja katsoo, että valvonta oli riittävää.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 9.19. | Tarkastuksen sisällön puitteissa (kohdat 9.6–9.8) tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa toimissa ei yleisesti ottaen ilmennyt olennaisia virheitä lukuun ottamatta Sapard-ohjelmasta rahoitettuja toimia, joiden kohdalla havaittiin merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi valvontajärjestelmien parantuneen komission tasolla, mutta jäsenvaltioissa ilmeni huomattavia puutteita. Phare-ohjelmien, Turkkia koskevien ohjelmien sekä ISPA-hankkeiden tapauksessa kyseisten puutteiden suhteellisen suuri esiintymistiheys kompensoitui korjaavilla toimilla, joita oli suoritettu lähetystöjen toimittamien ennakkotarkastusten seurauksena. |
| --- | --- |

9.19.

Tarkastuksen sisällön puitteissa (kohdat 9.6–9.8) tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa toimissa ei yleisesti ottaen ilmennyt olennaisia virheitä lukuun ottamatta Sapard-ohjelmasta rahoitettuja toimia, joiden kohdalla havaittiin merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi valvontajärjestelmien parantuneen komission tasolla, mutta jäsenvaltioissa ilmeni huomattavia puutteita. Phare-ohjelmien, Turkkia koskevien ohjelmien sekä ISPA-hankkeiden tapauksessa kyseisten puutteiden suhteellisen suuri esiintymistiheys kompensoitui korjaavilla toimilla, joita oli suoritettu lähetystöjen toimittamien ennakkotarkastusten seurauksena.

| 9.19. | Komissio panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin toteaa valvontajärjestelmien parantuneen komission tasolla. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 4/2006 (Phare-investointihankkeet Bulgariassa ja Romaniassa) päätelmissä todetaan, että komission ennen hankkeen rahoittamista tekemät tarkastukset (ennakkovalvonta) osoittautuivat tehokkaaksi keinoksi ehkäistä hankintamenettelyihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia. |
| --- | --- |

9.19.

Komissio panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin toteaa valvontajärjestelmien parantuneen komission tasolla. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 4/2006 (Phare-investointihankkeet Bulgariassa ja Romaniassa) päätelmissä todetaan, että komission ennen hankkeen rahoittamista tekemät tarkastukset (ennakkovalvonta) osoittautuivat tehokkaaksi keinoksi ehkäistä hankintamenettelyihin liittyviä sääntöjenvastaisuuksia.

Vaikka komissio myöntää, että Sapardin osalta on havaittu virheitä, se ei kuitenkaan pidä niitä merkittävänä, ehkä lukuun ottamatta julkisten tarjousmenettelyjen järjestämistä Romaniassa.

Komission näkemys on, että Sapardin toteuttamisen kokonaistilanne on vuonna 2005 melko samanlainen kuin vuonna 2004.

| 9.20. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio |
| --- | --- |

9.20.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio

| 9.20. | |
| --- | --- |

9.20.

| — | huolehtii tiiviistä jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien ja erityisesti tuen myöntämis- ja maksumenettelyjen seurannasta, |
| --- | --- |

—

huolehtii tiiviistä jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien ja erityisesti tuen myöntämis- ja maksumenettelyjen seurannasta,

| — | Komissio huolehtii edelleen tiiviistä jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien seurannasta. |
| --- | --- |

—

Komissio huolehtii edelleen tiiviistä jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien seurannasta.

| — | määrittää selvät ennakkovalvontaprosessia koskevat menettelyt lähetystöjen käyttöön, |
| --- | --- |

—

määrittää selvät ennakkovalvontaprosessia koskevat menettelyt lähetystöjen käyttöön,

| — | Komissio katsoo, että kyseiset menettelyt ovat jo selviä. Komissio on kuitenkin valmis tarkastelemaan menettelyjä uudelleen viime vuosina saatujen kokemusten perusteella. |
| --- | --- |

—

Komissio katsoo, että kyseiset menettelyt ovat jo selviä. Komissio on kuitenkin valmis tarkastelemaan menettelyjä uudelleen viime vuosina saatujen kokemusten perusteella.

| — | painottaa aiempaa enemmän Phare-ohjelmien lopullisten menoilmoitusten seurantaa, erityisesti kun on kyse rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta, |
| --- | --- |

—

painottaa aiempaa enemmän Phare-ohjelmien lopullisten menoilmoitusten seurantaa, erityisesti kun on kyse rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta,

| — | Komissio tekee parhaansa, jotta lopulliset ilmoitukset saataisiin rahoitussopimuksissa mainittujen määräaikojen kuluessa. |
| --- | --- |

—

Komissio tekee parhaansa, jotta lopulliset ilmoitukset saataisiin rahoitussopimuksissa mainittujen määräaikojen kuluessa.

| — | kiinnittää erityistä huomiota riskeihin, jotka liittyvät sopimuskauden lopussa hyväksyttyihin Sapard-hankkeisiin, |
| --- | --- |

—

kiinnittää erityistä huomiota riskeihin, jotka liittyvät sopimuskauden lopussa hyväksyttyihin Sapard-hankkeisiin,

| — | Komissio on tietoinen mahdollisesta riskistä, mutta se ei ole tähän mennessä saanut näyttöä taloudellisen riskin toteutumisesta. |
| --- | --- |

—

Komissio on tietoinen mahdollisesta riskistä, mutta se ei ole tähän mennessä saanut näyttöä taloudellisen riskin toteutumisesta.

| — | varmistaa perusteellisen seurannan avulla, että Sapard-ohjelman maksajavirastot eivät tee muutoksia hyväksyttyihin menettelyihin ilman komission antamaa ennakkohyväksyntää. |
| --- | --- |

—

varmistaa perusteellisen seurannan avulla, että Sapard-ohjelman maksajavirastot eivät tee muutoksia hyväksyttyihin menettelyihin ilman komission antamaa ennakkohyväksyntää.

| — | Kyseisille maille muistutetaan säännöllisesti, että ne ovat velvollisia toimittamaan komissiolle tiedon suunnitelluista muutoksista ennen niiden toteuttamista. Komissio tutkii ilman sen hyväksyntää menettelyihin tehdyt muutokset ja arvioi tarvittaessa niiden vaikutuksen valvontaan. |
| --- | --- |

—

Kyseisille maille muistutetaan säännöllisesti, että ne ovat velvollisia toimittamaan komissiolle tiedon suunnitelluista muutoksista ennen niiden toteuttamista. Komissio tutkii ilman sen hyväksyntää menettelyihin tehdyt muutokset ja arvioi tarvittaessa niiden vaikutuksen valvontaan.

EDELLISEN VUOSIKERTOMUKSEN JÄLKEEN JULKAISTUT ERITYISKERTOMUKSET

| 9.21. | Tilintarkastustuomioistuin on viimeisten kahdentoista kuukauden kuluessa julkaissut liittymistä koskevaa strategiaa koskevan erityiskertomuksen (erityiskertomus nro 4/2006 – Phare-investointihankkeet Bulgariassa ja Romaniassa). Se on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustossa (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

9.21.

Tilintarkastustuomioistuin on viimeisten kahdentoista kuukauden kuluessa julkaissut liittymistä koskevaa strategiaa koskevan erityiskertomuksen (erityiskertomus nro 4/2006 – Phare-investointihankkeet Bulgariassa ja Romaniassa). Se on saatavilla tilintarkastustuomioistuimen Internet-sivustossa (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Kahdeksan uutta jäsenvaltiota (Tšekin tasavalta, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Slovenia, Slovakia) ja kaksi liittymisneuvotteluja käyvää valtiota (Bulgaria ja Romania) sekä ehdokasmaa Kroatia.

(2)  Puola, Unkari ja Itä-Euroopan rakennemuutos, neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89 (EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2500/2001, annettu 17 päivänä joulukuuta 2001, liittymistä valmistelevasta rahoitustuesta Turkille (EYVL L 342, 27.12.2001, s. 1; oikaisu EYVL L 285, 23.10.2002, s. 26).

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999 liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen luomisesta (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73).

(5)  Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeva erityinen liittymisohjelma (Sapard), neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 87).

(6)  EDIS-järjestelmä myönnettiin kahdeksalle uudelle Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltiolle, joissa Phare- ja ISPA-ohjelmien täytäntöönpano annettiin tehtäväksi valtuutetuille täytäntöönpanovirastoille; samalla luovuttiin tarjouskilpailuja ja sopimustentekoa koskevasta komission ennakkovalvonnasta.

(7)  Ensimmäiseen Kroatiassa toteutettavaan Phare-ohjelmaan liittyvät maksusitoumukset tehtiin vuonna 2005. Kroatian hallinnointivalmiuksia testatakseen tilintarkastustuomioistuin tarkasti CARDS-ohjelmasta rahoitettuja toimia, jotka kansalliset viranomaiset olivat toteuttaneet.

(8)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 8.24–8.26.

(9)  Latvia, Puola.

(10)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 8.18.

(11)  Kyseessä ovat ”aktualisointikulut” ja ”ennakoimattomissa tilanteissa aiheutuneet maksut”.

(12)  Kohta 4.70.

---

KYMMENES LUKU

Hallintomenot

SISÄLLYS

Toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomenot

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Valvontajärjestelmät

Erityiset huomautukset

Parlamentti

Neuvosto

Komissio

Yhteisöjen tuomioistuin

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Alueiden komitea

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

Yleiset päätelmät

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

Euroopan unionin erillisvirastot

Eurooppa-koulut

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| TOIMIELINTEN JA MUIDEN YHTEISÖN ELINTEN HALLINTOMENOT |
| Johdanto |
| 10.1. | Tässä luvussa käsitellään toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomenoja. Kukin toimielin ja muu yhteisön elin huolehtii näiden määrärahojen hallinnoinnista suoraan, ja määrärahat käytetään yhteisön toimielinten henkilöstön palkkojen, korvausten ja eläkkeiden maksuun sekä vuokriin, hankintoihin ja sekalaisiin hallintomenoihin. Varainhoitovuonna 2005 Euroopan unionin toimielinten hallintomenot olivat 6 191 miljoonaa euroa, kuten on esitetty tarkemmin
  taulukossa 10.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

TOIMIELINTEN JA MUIDEN YHTEISÖN ELINTEN HALLINTOMENOT

Johdanto

10.1.

Tässä luvussa käsitellään toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomenoja. Kukin toimielin ja muu yhteisön elin huolehtii näiden määrärahojen hallinnoinnista suoraan, ja määrärahat käytetään yhteisön toimielinten henkilöstön palkkojen, korvausten ja eläkkeiden maksuun sekä vuokriin, hankintoihin ja sekalaisiin hallintomenoihin. Varainhoitovuonna 2005 Euroopan unionin toimielinten hallintomenot olivat 6 191 miljoonaa euroa, kuten on esitetty tarkemmin
  taulukossa 10.1
  .

Taulukko 10.1 – Maksut toimielimittäin

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 2004 | 2005 |
| Euroopan parlamentti | 1 166 | 1 235 |
| Neuvosto | 507 | 533 |
| Komissio | 3 721 | 3 952 |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 216 | 211 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 84 | 92 |
| Euroopan talous- ja sosiaalikomitea | 92 | 96 |
| Alueiden komitea | 63 | 64 |
| Euroopan oikeusasiamies | 5 | 6 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 2 |
| Yhteensä | 5 856 | 6 191 |

(miljoonaa euroa)

2004

2005

Euroopan parlamentti

1 166

1 235

Neuvosto

507

533

Komissio

3 721

3 952

Yhteisöjen tuomioistuin

216

211

Tilintarkastustuomioistuin

84

92

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

92

96

Alueiden komitea

63

64

Euroopan oikeusasiamies

5

6

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

2

Yhteensä

5 856

6 191

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

| 10.2. | Tarkastuksessa arvioitiin toimielinten hallintomenoja koskevien tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus tarkastuslausumaan liittyvää erityisarviota varten. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti edustavan otoksen toimia yksityiskohtaisen testaamisen avulla sekä arvioi toimielinten tulojen ja menojen hyväksyjien käyttöönottamat valvontajärjestelmät. |
| --- | --- |

10.2.

Tarkastuksessa arvioitiin toimielinten hallintomenoja koskevien tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus tarkastuslausumaan liittyvää erityisarviota varten. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti edustavan otoksen toimia yksityiskohtaisen testaamisen avulla sekä arvioi toimielinten tulojen ja menojen hyväksyjien käyttöönottamat valvontajärjestelmät.

| 10.2. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Tulojen ja menojen hyväksyjien vuodeksi 2005 laatima sisäisen hallinnon ja tarkastuksen miniminormien itsearviointi osoittaa Euroopan parlamentissa, että käyttöönotettujen valvontajärjestelmien laatu ja luotettavuus lisääntyvät koko ajan sisäisen tarkastajan esittämien toimintaohjelmien ja suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

10.2.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Tulojen ja menojen hyväksyjien vuodeksi 2005 laatima sisäisen hallinnon ja tarkastuksen miniminormien itsearviointi osoittaa Euroopan parlamentissa, että käyttöönotettujen valvontajärjestelmien laatu ja luotettavuus lisääntyvät koko ajan sisäisen tarkastajan esittämien toimintaohjelmien ja suositusten mukaisesti.

| 10.3. | Tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamissa tarkastuksissa havaitut virheet eivät olleet olennaisia eivätkä ne johtuneet valvontajärjestelmien vakavista puutteista. Aiemmissa vuosikertomuksissa esitettyjen huomautusten seurantaa käsitellään
  taulukossa 10.2
  . |
| --- | --- |

10.3.

Tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamissa tarkastuksissa havaitut virheet eivät olleet olennaisia eivätkä ne johtuneet valvontajärjestelmien vakavista puutteista. Aiemmissa vuosikertomuksissa esitettyjen huomautusten seurantaa käsitellään
  taulukossa 10.2
  .

| 10.3. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Katso taulukon 10.2 viimeisessä sarakkeessa oleva vastaus. |
| --- | --- |

10.3.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Katso taulukon 10.2 viimeisessä sarakkeessa oleva vastaus.

| 10.3. | NEUVOSTON VASTAUS
  Tilintarkastustuomioistuin käsittelee taulukossa 10.2 aiemmissa vuosikertomuksissa tehtyjen huomautusten seurantaa, erityisesti ylimääräisen vuosiloman korvausta. Tuomioistuin katsoo, että pääsihteeristö on toteuttanut asianmukaisia toimia poistaakseen vähitellen jäljellä olevat ylimääräiset vuosilomapäivät, mutta toteaa toisaalta, että pitämättä jäänyttä ylimääräistä vuosilomaa ei enää ole syytä korvata rahana. |
| --- | --- |

10.3.

NEUVOSTON VASTAUS

Tilintarkastustuomioistuin käsittelee taulukossa 10.2 aiemmissa vuosikertomuksissa tehtyjen huomautusten seurantaa, erityisesti ylimääräisen vuosiloman korvausta. Tuomioistuin katsoo, että pääsihteeristö on toteuttanut asianmukaisia toimia poistaakseen vähitellen jäljellä olevat ylimääräiset vuosilomapäivät, mutta toteaa toisaalta, että pitämättä jäänyttä ylimääräistä vuosilomaa ei enää ole syytä korvata rahana.

Neuvoston pääsihteeristö on täysin tietoinen siitä, että jotkin sen ylityökorvauksia koskevat sisäiset säännöt ylittivät henkilösääntöjen määräykset ja ovat sen vuoksi ”praeter legem”. Nämä säännöt laadittiin sitä silmällä pitäen, että voitaisiin ottaa huomioon neuvoston erityisasemaan lainsäädäntöprosessissa liittyvistä poliittisista velvollisuuksista johtuvan erityisen vaativan työajan (erityisesti pitkät yöistunnot ja lomakautena pidettävät istunnot) vaikutukset virkamiesten terveyteen.

Koska neuvoston työmenetelmiin on tehty useita perusteellisia muutoksia, neuvosto on jo päättänyt monista toimenpiteistä vuosien mittaan kertyneiden epäkohtien korjaamiseksi. Näiden erityistoimenpiteiden tarkoituksena on yhdenmukaistaa neuvoston pääsihteeristön säännöt ja käytännöt henkilöstösääntöjen kanssa mahdollisimman pian. Samalla säännöissä ja käytännöissä on vältettävä sekaannusta aiheuttavia toimenpiteitä ja niiden seurauksia, joita neuvoston pääsihteeristön toiminnalle voisi koitua pelkästään lomaan perustuvasta ratkaisusta. Lisäksi niissä otetaan huomioon ne perustellut odotukset, joita kyseisillä virkamiehillä on aiempien, pitkään voimassa olleiden neuvoston pääsihteeristön sääntöjen pohjalta ja joiden vuoksi käytännön äkillistä lopettamista olisi vaikeaa perustella.

Tilintarkastustuomioistuimen asianmukaisina pitämistä toimista ennen 31. joulukuuta 1997 myönnettyjen ylimääräisten lomapäivien poistamiseksi voidaan tehdä seuraava yhteenveto:

| — | Henkilöstötiedotteessa 80/05 (17.5.2005) virkamiehiä pyydettiin pitämään ylimääräisiä lomapäiviään vapaaehtoisuuden pohjalta, minkä ansiosta niiden määrä vähenikin jo noin kolmanneksella. |
| --- | --- |

—

Henkilöstötiedotteessa 80/05 (17.5.2005) virkamiehiä pyydettiin pitämään ylimääräisiä lomapäiviään vapaaehtoisuuden pohjalta, minkä ansiosta niiden määrä vähenikin jo noin kolmanneksella.

| — | Henkilöstötiedotteessa 25/06 (10.2.2006) ilmoitettiin erityisistä toimenpiteistä jäljellä olevien ylimääräisten lomapäivien poistamiseksi, ja ne vahvistettiin henkilöstötiedotteessa 115/06 (30.6.2006): |
| --- | --- |

—

Henkilöstötiedotteessa 25/06 (10.2.2006) ilmoitettiin erityisistä toimenpiteistä jäljellä olevien ylimääräisten lomapäivien poistamiseksi, ja ne vahvistettiin henkilöstötiedotteessa 115/06 (30.6.2006):

| | — | pitämättömiä lomapäiviä saa olla enintään 25. Kaikki muut pitämättömät lomapäivät on pidettävä pois; muut pitämättömät lomapäivät on pidettävä neljän vuoden kuluessa |
| --- | --- | --- |

—

pitämättömiä lomapäiviä saa olla enintään 25. Kaikki muut pitämättömät lomapäivät on pidettävä pois; muut pitämättömät lomapäivät on pidettävä neljän vuoden kuluessa

| | — | (2006–2009) niin, että niistä pidetään vähintään 25 prosenttia vuodessa; |
| --- | --- | --- |

—

(2006–2009) niin, että niistä pidetään vähintään 25 prosenttia vuodessa;

| | — | lomapäiviä vähennetään joko pitämällä lomaa tai suorittamalla ne rahana niin, että niistä ”vapaa-aikana” (”temps libre”) käyttämättä jääneistä lomapäivistä, joista 25 prosenttia on pidettävä, maksetaan vuoden lopussa automaattisesti rahallinen korvaus; |
| --- | --- | --- |

—

lomapäiviä vähennetään joko pitämällä lomaa tai suorittamalla ne rahana niin, että niistä ”vapaa-aikana” (”temps libre”) käyttämättä jääneistä lomapäivistä, joista 25 prosenttia on pidettävä, maksetaan vuoden lopussa automaattisesti rahallinen korvaus;

| | — | neuvoston pääsihteeristössä työsuhteensa päättäville maksetaan käyttämättä jääneistä lomapäivistä rahallinen korvaus. |
| --- | --- | --- |

—

neuvoston pääsihteeristössä työsuhteensa päättäville maksetaan käyttämättä jääneistä lomapäivistä rahallinen korvaus.

Näin ollen neuvoston pääsihteeristö on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että jäljellä olevat käyttämättä jääneet lomat on pidettävä mahdollisimman pian.

Taulukko 10.2 – Aiempien vuosikertomusten huomautusten seuranta

| Huomautukset | Toteutetut toimet | Tarvitaanko lisätoimia? | Parlamentin vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Pitämättömän ylimääräisen vuosiloman suorittaminen rahana |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.18: |
| Neuvostossa ylimääräinen vuosiloma, jota myönnettiin ennen 31. joulukuuta 1997 korvauksena ylityöstä, suoritetaan virkamiehelle rahana tämän jäädessä eläkkeelle, ellei hän ole käyttänyt ylimääräistä vuosilomaansa. Koska ura-alueisiin A ja B kuuluva henkilöstö ei saa ylityökorvauksia, kyseiset maksut ovat henkilöstösääntöjen 56 artiklan vastaisia. | Pääsihteeristö on toteuttanut asianmukaisia toimia poistaakseen vähitellen ne jäljellä olevat ylimääräiset vuosilomapäivät, jotka ennen 31. joulukuuta 1997 myönnettiin ura-alueisiin A ja B kuuluvalle henkilöstölle korvauksena ylityöstä. | Pitämättä jäänyttä ylimääräistä vuosilomaa ei enää ole syytä korvata rahana. | |
| Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä | | | Oikeusperusta parlamentin osallistumiselle Euroopan parlamentin jäsenten eläkerahastoon, joka on voittoa tavoittelematon yhteisö: |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.17 ja 9.20:
  Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmälle on luotava riittävä oikeusperusta mahdollisimman nopeasti, jos järjestelmän toimintaa aiotaan jatkaa. Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä selkeät säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus. | Lisäeläkejärjestelmä mainitaan parlamentin 28. syyskuuta 2005 vahvistamien Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklassa. Kyseiset säännöt tulevat voimaan Euroopan parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäisenä päivänä. Sääntöjä, joissa määriteltäisiin Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudelliset sitoumukset ja vastuut siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus, ei ole laadittu. | Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevilla säännöillä ei ole oikeudellista vaikutusta ennen parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäistä päivää, eivätkä ne voi muodostaa oikeusperustaa parlamentin osallistumiselle eläkerahastoon (joka on voittoa tavoittelematon yhteisö). Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä asianmukaiset säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus. | Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklassa säädetään, että”eläkerahaston toimintaa jatketaan näiden sääntöjen voimaantulon jälkeen niiden jäsenten tai entisten jäsenten osalta, jotka jo ovat hankkineet tähän rahastoon liittyviä oikeuksia tai odotusoikeuksia”. Kun säännöissä käytetään sanamuotoa ”jatketaan”, tällä tunnustetaan epäsuorasti, että eläkerahastolla on oikeusperusta jo ennen sääntöjen voimaantuloa. Kyseisten sääntöjen 27 artiklan voidaan siis katsoa kattavan myös siirtymäkauden, joka alkoi sääntöjen hyväksymisestä Euroopan parlamentin päätöksellä 28. syyskuuta 2005 ja päättyy sääntöjen tullessa voimaan vuonna 2009. Sääntöjen voimaantuloa edeltävän ajan oikeusperusta on täsmennetty parlamentin vastauksessa, jonka tämä on antanut liittyen tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen vuodelta 2002 (kohta 9.18).

  Säännöt, joissa määritellään Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudelliset sitoumukset ja vastuut vastuuvajauksen varalta:

  Puhemiehistö tarkasteli kokouksessaan 30. marraskuuta 2005 vapaaehtoisen eläkerahaston tilannetta jäsenten asemaan koskevien sääntöjen hyväksymistä silmällä pitäen. Tässä yhteydessä puhemiehistö sitoutui laatimaan riippumattoman vakuutusmatemaattisen tutkimuksen perusteella säännöt, jotka koskevat rahaston ja parlamentin välisiä suhteita ja niiden vastuita. Tämä pitäisi toteuttaa sen jälkeen, kun se on jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevien päätösten – jotka sen on tehtävä kyseisten sääntöjen 24 artiklan mukaisesti – yhteydessä ryhtynyt tarpeellisiin toimiin taatakseen lisäeläkkeiden maksamisen uusien sääntöjen voimaantulon jälkeen vuonna 2009. Riippumatonta vakuutusmatemaattista tutkimusta koskeva avoin tarjouskilpailu julkaistaan lähiaikoina. Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamistoimien täytäntöönpanosta vastaava työryhmä on myös aloittanut toimintansa. |

Huomautukset

Toteutetut toimet

Tarvitaanko lisätoimia?

Parlamentin vastaus

Pitämättömän ylimääräisen vuosiloman suorittaminen rahana

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.18:

Neuvostossa ylimääräinen vuosiloma, jota myönnettiin ennen 31. joulukuuta 1997 korvauksena ylityöstä, suoritetaan virkamiehelle rahana tämän jäädessä eläkkeelle, ellei hän ole käyttänyt ylimääräistä vuosilomaansa. Koska ura-alueisiin A ja B kuuluva henkilöstö ei saa ylityökorvauksia, kyseiset maksut ovat henkilöstösääntöjen 56 artiklan vastaisia.

Pääsihteeristö on toteuttanut asianmukaisia toimia poistaakseen vähitellen ne jäljellä olevat ylimääräiset vuosilomapäivät, jotka ennen 31. joulukuuta 1997 myönnettiin ura-alueisiin A ja B kuuluvalle henkilöstölle korvauksena ylityöstä.

Pitämättä jäänyttä ylimääräistä vuosilomaa ei enää ole syytä korvata rahana.

Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä

Oikeusperusta parlamentin osallistumiselle Euroopan parlamentin jäsenten eläkerahastoon, joka on voittoa tavoittelematon yhteisö:

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.17 ja 9.20:

Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmälle on luotava riittävä oikeusperusta mahdollisimman nopeasti, jos järjestelmän toimintaa aiotaan jatkaa. Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä selkeät säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus.

Lisäeläkejärjestelmä mainitaan parlamentin 28. syyskuuta 2005 vahvistamien Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklassa. Kyseiset säännöt tulevat voimaan Euroopan parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäisenä päivänä. Sääntöjä, joissa määriteltäisiin Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudelliset sitoumukset ja vastuut siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus, ei ole laadittu.

Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevilla säännöillä ei ole oikeudellista vaikutusta ennen parlamentin vuonna 2009 alkavan vaalikauden ensimmäistä päivää, eivätkä ne voi muodostaa oikeusperustaa parlamentin osallistumiselle eläkerahastoon (joka on voittoa tavoittelematon yhteisö). Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä asianmukaiset säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus.

Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen 27 artiklassa säädetään, että”eläkerahaston toimintaa jatketaan näiden sääntöjen voimaantulon jälkeen niiden jäsenten tai entisten jäsenten osalta, jotka jo ovat hankkineet tähän rahastoon liittyviä oikeuksia tai odotusoikeuksia”. Kun säännöissä käytetään sanamuotoa ”jatketaan”, tällä tunnustetaan epäsuorasti, että eläkerahastolla on oikeusperusta jo ennen sääntöjen voimaantuloa. Kyseisten sääntöjen 27 artiklan voidaan siis katsoa kattavan myös siirtymäkauden, joka alkoi sääntöjen hyväksymisestä Euroopan parlamentin päätöksellä 28. syyskuuta 2005 ja päättyy sääntöjen tullessa voimaan vuonna 2009. Sääntöjen voimaantuloa edeltävän ajan oikeusperusta on täsmennetty parlamentin vastauksessa, jonka tämä on antanut liittyen tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen vuodelta 2002 (kohta 9.18).

Säännöt, joissa määritellään Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudelliset sitoumukset ja vastuut vastuuvajauksen varalta:

Puhemiehistö tarkasteli kokouksessaan 30. marraskuuta 2005 vapaaehtoisen eläkerahaston tilannetta jäsenten asemaan koskevien sääntöjen hyväksymistä silmällä pitäen. Tässä yhteydessä puhemiehistö sitoutui laatimaan riippumattoman vakuutusmatemaattisen tutkimuksen perusteella säännöt, jotka koskevat rahaston ja parlamentin välisiä suhteita ja niiden vastuita. Tämä pitäisi toteuttaa sen jälkeen, kun se on jäsenten asemaa koskevien sääntöjen täytäntöönpanoa koskevien päätösten – jotka sen on tehtävä kyseisten sääntöjen 24 artiklan mukaisesti – yhteydessä ryhtynyt tarpeellisiin toimiin taatakseen lisäeläkkeiden maksamisen uusien sääntöjen voimaantulon jälkeen vuonna 2009. Riippumatonta vakuutusmatemaattista tutkimusta koskeva avoin tarjouskilpailu julkaistaan lähiaikoina. Jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamistoimien täytäntöönpanosta vastaava työryhmä on myös aloittanut toimintansa.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

| 10.4. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ei havaittu olennaisia virheitä. |
| --- | --- |

10.4.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ei havaittu olennaisia virheitä.

Valvontajärjestelmät

| 10.5. | Varainhoitovuonna 2005 kaikkien toimielinten valvontajärjestelmät vastasivat uuden varainhoitoasetuksen vaatimuksia. Osa toimielimistä ei kuitenkaan ollut pannut jokaista sisäisen valvonnan standardiaan täytäntöön kokonaan (1). |
| --- | --- |

10.5.

Varainhoitovuonna 2005 kaikkien toimielinten valvontajärjestelmät vastasivat uuden varainhoitoasetuksen vaatimuksia. Osa toimielimistä ei kuitenkaan ollut pannut jokaista sisäisen valvonnan standardiaan täytäntöön kokonaan (1).

| 10.5. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Vuoden 2006 ensimmäisen puoliskon aikana hallinto on arvioinut tilanteen sisäisen valvonnan vähimmäisnormien osalta. Tähän arviointiin liittyy käyttöön otettujen järjestelmien parantamista koskevia ehdotuksia, ja lisäksi on perustettu toimintasuunnitelma, jotta nämä parannukset saataisiin toteutettua kohtuullisessa ajassa. |
| --- | --- |

10.5.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Vuoden 2006 ensimmäisen puoliskon aikana hallinto on arvioinut tilanteen sisäisen valvonnan vähimmäisnormien osalta. Tähän arviointiin liittyy käyttöön otettujen järjestelmien parantamista koskevia ehdotuksia, ja lisäksi on perustettu toimintasuunnitelma, jotta nämä parannukset saataisiin toteutettua kohtuullisessa ajassa.

| 10.6. | Vuonna 2005 kaikki toimielimet käyttivät henkilöstön palkkojen laskemiseen tarkoitettua NAP-sovellusta (Nouvelle application Paie), jonka komission palkkatoimisto kehitti vuonna 2003 ja jota se hallinnoi. Vuonna 2004 havaitut tekniset ongelmat korjattiin varainhoitovuonna 2005, mikä minimoi vaaran, että henkilöstön palkkojen eri osatekijät laskettaisiin virheellisesti. Toimielimet eivät kuitenkaan hyödyntäneet järjestelmällisesti NAP-sovelluksen raportointimekanismia varmistaakseen ennen palkkojen lopullista ajoa kaikki yksittäisten henkilöstön jäsenten tilannetta koskevat tiedot (esimerkiksi tasoituskorvaukset, henkilöstön siirtyminen toimielimestä toiseen, ylennykset ja yleisellä tasolla NAP-sovelluksen manuaalisesti muutetut tiedot). Jälkitarkastuksia toimitettiin säännöllisesti ainoastaan komissiossa (Luxemburgissa maksettujen palkkojen osalta) sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa. Vaikka varainhoitoasetuksessa ei vaadita jälkitarkastusten toimittamista, ne lisäisivät henkilöstön palkkojen hallinnointiin käytettyjen hallintomenettelyjen luotettavuutta ja auttaisivat havaitsemaan järjestelmän mahdolliset puutteet ja virheet. |
| --- | --- |

10.6.

Vuonna 2005 kaikki toimielimet käyttivät henkilöstön palkkojen laskemiseen tarkoitettua NAP-sovellusta (Nouvelle application Paie), jonka komission palkkatoimisto kehitti vuonna 2003 ja jota se hallinnoi. Vuonna 2004 havaitut tekniset ongelmat korjattiin varainhoitovuonna 2005, mikä minimoi vaaran, että henkilöstön palkkojen eri osatekijät laskettaisiin virheellisesti. Toimielimet eivät kuitenkaan hyödyntäneet järjestelmällisesti NAP-sovelluksen raportointimekanismia varmistaakseen ennen palkkojen lopullista ajoa kaikki yksittäisten henkilöstön jäsenten tilannetta koskevat tiedot (esimerkiksi tasoituskorvaukset, henkilöstön siirtyminen toimielimestä toiseen, ylennykset ja yleisellä tasolla NAP-sovelluksen manuaalisesti muutetut tiedot). Jälkitarkastuksia toimitettiin säännöllisesti ainoastaan komissiossa (Luxemburgissa maksettujen palkkojen osalta) sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa. Vaikka varainhoitoasetuksessa ei vaadita jälkitarkastusten toimittamista, ne lisäisivät henkilöstön palkkojen hallinnointiin käytettyjen hallintomenettelyjen luotettavuutta ja auttaisivat havaitsemaan järjestelmän mahdolliset puutteet ja virheet.

| 10.6. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Edeltäjäänsä verrattuna NAP-sovellus tarjoaa todellakin parempia mahdollisuuksia raportointiin ja tietojen poimimiseen tilasto- tai valvontatarkoituksia varten. Vuonna 2005 ei kuitenkaan ollut mahdollista kouluttaa tarvittavia asiantuntijoita käsittelemään tietoja kokonaisvaltaisesti. Tästä syystä henkilöstöasioiden pääosasto tarkasti vuonna 2005, kuten aikaisempinakin vuosina, systemaattisesti tiliyksikön taseet. Lisäksi joulukuuhun 2005 asti kaikki nimittävän viranomaisen päätökset (jotka ovat ratkaisevia tekijöitä sovelluksen kannalta) oli tarkistettava erikseen ennen niiden syöttämistä järjestelmään. Taseiden tarkistukset, jotka tehdään kaikille palkkaluokille (”centre de paie”) tuovat erityisen tehokkaasti esiin esimerkiksi toimielinten välisissä maksutapahtumissa tapahtuneet virheet. Lisäksi kaikki manuaalisesti järjestelmään syötetyt tiedot tarkistetaan tiliyksikössä kaksi kertaa. |
| --- | --- |

10.6.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Edeltäjäänsä verrattuna NAP-sovellus tarjoaa todellakin parempia mahdollisuuksia raportointiin ja tietojen poimimiseen tilasto- tai valvontatarkoituksia varten. Vuonna 2005 ei kuitenkaan ollut mahdollista kouluttaa tarvittavia asiantuntijoita käsittelemään tietoja kokonaisvaltaisesti. Tästä syystä henkilöstöasioiden pääosasto tarkasti vuonna 2005, kuten aikaisempinakin vuosina, systemaattisesti tiliyksikön taseet. Lisäksi joulukuuhun 2005 asti kaikki nimittävän viranomaisen päätökset (jotka ovat ratkaisevia tekijöitä sovelluksen kannalta) oli tarkistettava erikseen ennen niiden syöttämistä järjestelmään. Taseiden tarkistukset, jotka tehdään kaikille palkkaluokille (”centre de paie”) tuovat erityisen tehokkaasti esiin esimerkiksi toimielinten välisissä maksutapahtumissa tapahtuneet virheet. Lisäksi kaikki manuaalisesti järjestelmään syötetyt tiedot tarkistetaan tiliyksikössä kaksi kertaa.

Lisäksi on kyseenalaista, pystytäänkö NAP-sovelluksen tarjoamilla mahdollisuuksilla järkevästi toteuttamaan kattava varmistus ja valvonta ennen palkkojen maksamista. Tämä on yksi syy siihen, miksi henkilöstöasioiden pääosasto on ottanut sen kannan, että palkanmaksua koskeva valvonta voidaan toteuttaa tehokkaammin jälkitarkastuksina. Koska vähäiset resurssit ja uusien henkilöstösääntöjen käyttöönotto estivät jälkitarkastusten yleisen käytön, systemaattinen valvontaohjelma on ollut käytössä maaliskuusta 2006 lähtien.

| 10.6. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö toteaa, että NAP-sovelluksen rajallinen käyttö johtui sovellukseen liittyvistä ongelmista: NAP-sovelluksella oli käytössään vain harvoja välineitä, niitä ei ollut dokumentoitu ja ne toimivat usein puutteellisesti. Neuvoston pääsihteeristö pitää nykyisiä välineitä (joista palkkatoimisto on ilmoittanut käyttäjille laajasti vasta vuoden 2006 toukokuussa) hyvin käytännöllisinä, sillä niiden avulla voidaan tarkistaa tuloksia ja asiasta vastaava yksikkö on käyttänyt niitä mahdollisimman paljon huolimatta tukiasiakirjojen puutteista. |
| --- | --- |

10.6.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö toteaa, että NAP-sovelluksen rajallinen käyttö johtui sovellukseen liittyvistä ongelmista: NAP-sovelluksella oli käytössään vain harvoja välineitä, niitä ei ollut dokumentoitu ja ne toimivat usein puutteellisesti. Neuvoston pääsihteeristö pitää nykyisiä välineitä (joista palkkatoimisto on ilmoittanut käyttäjille laajasti vasta vuoden 2006 toukokuussa) hyvin käytännöllisinä, sillä niiden avulla voidaan tarkistaa tuloksia ja asiasta vastaava yksikkö on käyttänyt niitä mahdollisimman paljon huolimatta tukiasiakirjojen puutteista.

| 10.6. | KOMISSION VASTAUS
  Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät soveltavat kussakin toimielimessä sen tilanteeseen mukautettuja valvontamenettelyjä. Tarkoituksena ei ole missään vaiheessa ollut, että jokainen toimielin hyödyntäisi järjestelmällisesti kaikkia tarjolla olevia raportointimekanismeja. Palkkatoimisto on toimittanut raportit pyynnöstä kaikille tulojen ja menojen hyväksyjille. |
| --- | --- |

10.6.

KOMISSION VASTAUS

Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät soveltavat kussakin toimielimessä sen tilanteeseen mukautettuja valvontamenettelyjä. Tarkoituksena ei ole missään vaiheessa ollut, että jokainen toimielin hyödyntäisi järjestelmällisesti kaikkia tarjolla olevia raportointimekanismeja. Palkkatoimisto on toimittanut raportit pyynnöstä kaikille tulojen ja menojen hyväksyjille.

NAP-sovellusta alettiin käyttää komission eräiden henkilöstöryhmien palkanlaskennassa vuonna 2002. Palkkatoimisto päätti tuolloin, mitkä taulukot olisi tarkastettava ennakkoon. Ennakkotarkastuksista annettiin kirjalliset ohjeet vuonna 2003, kun NAP-sovellusta alettiin käyttää myös muiden henkilöstöryhmien palkanlaskentaan. Ennakkotarkastuksia on tehty ohjeiden mukaisesti siitä asti. Ohjeet on toimitettu myös muille toimielimille. Äskettäin kaikki NAP-sovelluksen käyttäjät saivat päivitetyt ohjeet, jotka sisältävät vähimmäistarkastuksia koskevat palkkatoimiston suositukset.

Niiden kokemusten pohjalta, joita on saatu erityisesti Luxemburgissa maksettujen palkkojen osalta, palkkatoimisto katsoo, että nykyiset tarkastusmenettelyt riittävät. Palkkatoimisto ei siis aio tässä vaiheessa vahvistaa ennakkotarkastustoimintaansa. Kyseiset tarkastukset työllistävät palkkatoimiston kokeneimmat henkilöresurssit. Palkkatoimisto aikoo hyödyntää niitä vuosina 2006 ja 2007, jolloin useita automaattisia ennakkotarkastuksia on tarkoitus sisällyttää yksilön oikeuksien hallinnointia koskevaan uuteen tietojärjestelmään (IRIS). Sen jälkeen kun kyseinen järjestelmä on saatu käyttöön, palkkatoimisto tarkistaa valvontastrategiansa.

| 10.7. | Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteessä VII oleva 13 artikla). Vastoin tätä määräystä kaikki toimielimet yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta ja oikeusasiamiestä lukuun ottamatta olivat määränneet sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle, joka ei esitä tositteita aiheutuneista majoituskuluista, suoritetaan kiinteämääräinen summa, jonka suuruus vaihtelee 30:stä 60 prosenttiin sallitusta enimmäismäärästä. Sen jälkeen, kun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004 oli julkaistu, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muutti sisäisiä sääntöjään joulukuussa 2005 noudattaakseen henkilöstösääntöjä. |
| --- | --- |

10.7.

Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteessä VII oleva 13 artikla). Vastoin tätä määräystä kaikki toimielimet yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta ja oikeusasiamiestä lukuun ottamatta olivat määränneet sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle, joka ei esitä tositteita aiheutuneista majoituskuluista, suoritetaan kiinteämääräinen summa, jonka suuruus vaihtelee 30:stä 60 prosenttiin sallitusta enimmäismäärästä. Sen jälkeen, kun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004 oli julkaistu, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muutti sisäisiä sääntöjään joulukuussa 2005 noudattaakseen henkilöstösääntöjä.

| 10.7. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Parlamentin toiminnan luonne ja työn jakautuminen kolmeen eri toimipaikkaan aiheuttavat parlamentille virkamatkoihin liittyviä erityisongelmia. |
| --- | --- |

10.7.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Parlamentin toiminnan luonne ja työn jakautuminen kolmeen eri toimipaikkaan aiheuttavat parlamentille virkamatkoihin liittyviä erityisongelmia.

Kiinteämääräistä summaa sovellettaessa otetaan huomioon parlamentin puhemiehistölle tästä asiasta esitetty oikeudellinen neuvonta, ja sen avulla pyritään löytämään asianmukainen tasapaino lainsäädäntökehyksen vaatimusten ja toimielimen työympäristön erityisominaisuuksien välillä. Käyttöönotettujen yksinkertaistettujen säännösten avulla voidaan lisäksi vähentää virkamatkojen suuren määrän vuoksi syntyviä hallinnollisia kustannuksia.

| 10.7. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö otti tämän kysymyksen esiin 26. tammikuuta 2006 pidetyssä hallintopäälliköiden kokouksessa. Keskustelussa ilmeni, että jotkin muut toimielimet eivät olleet vakuuttuneita tarpeesta muuttaa käytäntöjään. Neuvoston pääsihteeristö aikoo jatkaa keskusteluja tästä kysymyksestä, jotta päästäisiin toimielinten väliseen koordinoituun ratkaisuun. |
| --- | --- |

10.7.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö otti tämän kysymyksen esiin 26. tammikuuta 2006 pidetyssä hallintopäälliköiden kokouksessa. Keskustelussa ilmeni, että jotkin muut toimielimet eivät olleet vakuuttuneita tarpeesta muuttaa käytäntöjään. Neuvoston pääsihteeristö aikoo jatkaa keskusteluja tästä kysymyksestä, jotta päästäisiin toimielinten väliseen koordinoituun ratkaisuun.

| 10.7. | KOMISSION VASTAUS
  Virkamatkoja koskevaa ohjeistoa, joka sisältää komission henkilöstön virkamatkoihin sovellettavat sisäiset säännöt, tarkistetaan parhaillaan, jotta tuomioistuimen huomautus voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Uudet säännöt on tarkoitus hyväksyä vuoden 2007 alkupuolella. |
| --- | --- |

10.7.

KOMISSION VASTAUS

Virkamatkoja koskevaa ohjeistoa, joka sisältää komission henkilöstön virkamatkoihin sovellettavat sisäiset säännöt, tarkistetaan parhaillaan, jotta tuomioistuimen huomautus voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon. Uudet säännöt on tarkoitus hyväksyä vuoden 2007 alkupuolella.

| 10.7. | ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS
  Alueiden komitea on ottanut huomioon virkamatkoilla aiheutuneisiin kuluihin liittyvät tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Niin ollen alueiden komitea ei suorittanut varainhoitovuonna 2005 kiinteämääräisiä summia henkilöstön jäsenille, jotka eivät olleet esittäneet tositteita aiheutuneista majoituskuluista. Virkamatkoista annettuja alueiden komitean sisäisiä sääntöjä muutetaan vuonna 2006 ja asianomainen sääntö sisällytetään virkamatkoja koskevaan oppaaseen virallisesti. |
| --- | --- |

10.7.

ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS

Alueiden komitea on ottanut huomioon virkamatkoilla aiheutuneisiin kuluihin liittyvät tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Niin ollen alueiden komitea ei suorittanut varainhoitovuonna 2005 kiinteämääräisiä summia henkilöstön jäsenille, jotka eivät olleet esittäneet tositteita aiheutuneista majoituskuluista. Virkamatkoista annettuja alueiden komitean sisäisiä sääntöjä muutetaan vuonna 2006 ja asianomainen sääntö sisällytetään virkamatkoja koskevaan oppaaseen virallisesti.

Erityiset huomautukset

| 10.8. | Seuraavassa on esitetty kuhunkin toimielimeen liittyvät erityiset huomautukset. |
| --- | --- |

10.8.

Seuraavassa on esitetty kuhunkin toimielimeen liittyvät erityiset huomautukset.

Parlamentti

| 10.9. | Kuten aiemminkin (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.16), Euroopan parlamentin jäsenten korvauksien maksamiseen sovellettavat valvontajärjestelmät havaittiin puutteellisiksi. |
| --- | --- |

10.9.

Kuten aiemminkin (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 9.16), Euroopan parlamentin jäsenten korvauksien maksamiseen sovellettavat valvontajärjestelmät havaittiin puutteellisiksi.

| 10.9. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Vuotta 2004 koskevien tilintarkastustuomioistuimen huomioiden seurauksena tietokonesovellus, jota käytetään jäsenten toimikauden päättyessä suoritettavan korvauksen maksamiseen, laatii maksunsaajalle tulevaisuudessa tiedot korvausoikeuden säilyttämisen ehdoista. Asiaa käsitellään myös jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamiseen liittyvien toimien yhteydessä. |
| --- | --- |

10.9.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Vuotta 2004 koskevien tilintarkastustuomioistuimen huomioiden seurauksena tietokonesovellus, jota käytetään jäsenten toimikauden päättyessä suoritettavan korvauksen maksamiseen, laatii maksunsaajalle tulevaisuudessa tiedot korvausoikeuden säilyttämisen ehdoista. Asiaa käsitellään myös jäsenten asemaa koskevien sääntöjen soveltamiseen liittyvien toimien yhteydessä.

Parlamentin avustajakorvauksia koskeva vastaus on kohdassa 10.10.

| 10.10. | Puhemiehistö (parlamentin puhemiehestä ja 14 varapuhemiehestä koostuva elin) muutti avustajakorvauksen maksamista koskevia sääntöjä varainhoitovuonna 2004. Tässä yhteydessä annetut uudet säännökset liittyvät parlamentin jäsenten esittämiin tositteisiin. Uusista säännöksistä aiheutuvia velvollisuuksia selvennettiin ja selitettiin parlamentin jäsenille kvestorien ilmoituksessa heinäkuulta 2005. Ilmoituksessa vaadittiin, että parlamentin jäsenet esittävät alkuperäiset asiakirjat saamansa korvauksen käytöstä 1. marraskuuta 2005 mennessä. Marraskuun lopussa alle 20 prosenttia vaadituista todentavista asiakirjoista oli esitetty. Tammikuussa 2006 kvestorit pidensivät määräaikaa 17:teen maaliskuuta 2006. Muutettuja sääntöjä ei siis noudatettu asianmukaisesti varainhoitovuonna 2005, eivätkä palveluntarjoajille tai avustajille maksun välittäjien (2) kautta suoritetut maksut vieläkään perustuneet asianmukaisiin todentaviin asiakirjoihin, kuten parlamentin jäsenten maksamiin laskuihin tai tositteisiin, joissa on eritelty valtuutetun maksajan kustannukset. |
| --- | --- |

10.10.

Puhemiehistö (parlamentin puhemiehestä ja 14 varapuhemiehestä koostuva elin) muutti avustajakorvauksen maksamista koskevia sääntöjä varainhoitovuonna 2004. Tässä yhteydessä annetut uudet säännökset liittyvät parlamentin jäsenten esittämiin tositteisiin. Uusista säännöksistä aiheutuvia velvollisuuksia selvennettiin ja selitettiin parlamentin jäsenille kvestorien ilmoituksessa heinäkuulta 2005. Ilmoituksessa vaadittiin, että parlamentin jäsenet esittävät alkuperäiset asiakirjat saamansa korvauksen käytöstä 1. marraskuuta 2005 mennessä. Marraskuun lopussa alle 20 prosenttia vaadituista todentavista asiakirjoista oli esitetty. Tammikuussa 2006 kvestorit pidensivät määräaikaa 17:teen maaliskuuta 2006. Muutettuja sääntöjä ei siis noudatettu asianmukaisesti varainhoitovuonna 2005, eivätkä palveluntarjoajille tai avustajille maksun välittäjien (2) kautta suoritetut maksut vieläkään perustuneet asianmukaisiin todentaviin asiakirjoihin, kuten parlamentin jäsenten maksamiin laskuihin tai tositteisiin, joissa on eritelty valtuutetun maksajan kustannukset.

| 10.10. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Kvestorien ilmoitus voitiin lähettää jäsenille vasta heinäkuun loppupuolella 2005. Uusien sääntöjen sisältämä selvennys oli tärkeä ensimmäinen vaihe. Koska Euroopan unioni laajeni vuonna 2004 kymmenellä uudella jäsenvaltiolla ja samana vuonna pidettiin Euroopan parlamentin vaalit, ei ole yllättävää, että 1. päiväksi marraskuuta 2005 asetettu määräaika osoittautui liian lyhyeksi. Hallinnolle annettu tehtävä tarjota tietoa oli myös vaikea sääntöjen monimutkaisuuden, 25 jäsenvaltion toisistaan poikkeavien kansallisten velvoitteiden sekä lukuisten kielten vuoksi. |
| --- | --- |

10.10.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Kvestorien ilmoitus voitiin lähettää jäsenille vasta heinäkuun loppupuolella 2005. Uusien sääntöjen sisältämä selvennys oli tärkeä ensimmäinen vaihe. Koska Euroopan unioni laajeni vuonna 2004 kymmenellä uudella jäsenvaltiolla ja samana vuonna pidettiin Euroopan parlamentin vaalit, ei ole yllättävää, että 1. päiväksi marraskuuta 2005 asetettu määräaika osoittautui liian lyhyeksi. Hallinnolle annettu tehtävä tarjota tietoa oli myös vaikea sääntöjen monimutkaisuuden, 25 jäsenvaltion toisistaan poikkeavien kansallisten velvoitteiden sekä lukuisten kielten vuoksi.

Kvestorikollegio pidensi siis todentavien asiakirjojen esittämisen määräaikaa ensimmäisen kerran tammikuussa 2006 ja toisen kerran huhtikuussa 2006. Muutettujen sääntöjen soveltaminen aloitettiin kuitenkin vuonna 2005. Osaa säännöistä sovellettiin kokonaisuudessaan vuoden 2005 alusta, kuten jäsenten velvoitetta toimittaa kolmen kuukauden kuluessa työsopimuksen voimaantulosta tositteet kuulumisesta sosiaaliturvajärjestelmään ja tapaturvavakuutuksen piiriin. Vuoden 2006 puoliväliin mennessä oli toimitettu noin 54 prosenttia palveluntarjoajille suoritettujen maksujen tositteista heinäkuun 2004 ja kesäkuun 2005 väliseltä ajalta. Valtuutetuista maksun välittäjistä noin 29 prosenttia oli toimittanut vaaditut tositteet samalta ajalta.

Neuvosto

| 10.11. | Neuvosto uudisti jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakuluihin soveltamaansa korvausjärjestelmää päätöksellä 190/2003, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2004. Korvaukset maksetaan kullekin jäsenvaltiolle myönnetyn kokonaismäärärahan puitteissa. Määräraha maksetaan jäsenvaltioille vuosittain kahdessa erässä: ensimmäinen erä tammikuussa ja toinen heinäkuussa. Jokainen jäsenvaltio toimittaa helmikuun loppuun mennessä pääsihteeristölle tilityksen jäsenvaltiolle osoitetun määrärahan käytöstä edelliseltä varainhoitovuodelta. Käyttämättömät summat ja tosittein perustelemattomat määrät vähennetään seuraavan erän yhteydessä maksettavista määristä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että uusi järjestelmä kevensi huomattavasti valtuuskuntien jäsenten matkakulujen maksamisesta neuvostolle aiheutuvaa hallinnollista työtaakkaa; jäsenvaltioiden tilitysten oikeellisuutta ei kuitenkaan ollut tarkastettu riittävän perusteellisesti ennen heinäkuun 2005 erän maksamista. |
| --- | --- |

10.11.

Neuvosto uudisti jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakuluihin soveltamaansa korvausjärjestelmää päätöksellä 190/2003, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2004. Korvaukset maksetaan kullekin jäsenvaltiolle myönnetyn kokonaismäärärahan puitteissa. Määräraha maksetaan jäsenvaltioille vuosittain kahdessa erässä: ensimmäinen erä tammikuussa ja toinen heinäkuussa. Jokainen jäsenvaltio toimittaa helmikuun loppuun mennessä pääsihteeristölle tilityksen jäsenvaltiolle osoitetun määrärahan käytöstä edelliseltä varainhoitovuodelta. Käyttämättömät summat ja tosittein perustelemattomat määrät vähennetään seuraavan erän yhteydessä maksettavista määristä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että uusi järjestelmä kevensi huomattavasti valtuuskuntien jäsenten matkakulujen maksamisesta neuvostolle aiheutuvaa hallinnollista työtaakkaa; jäsenvaltioiden tilitysten oikeellisuutta ei kuitenkaan ollut tarkastettu riittävän perusteellisesti ennen heinäkuun 2005 erän maksamista.

| 10.11. | NEUVOSTON VASTAUS
  Jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakuluihin sovellettavan uuden korvausjärjestelmän toiminnasta vuosi järjestelmän käyttöönoton jälkeen toimitetun sisäisen tarkastuksen yksikön raportin pohjalta neuvoston pääsihteeristö tarkistaa parhaillaan järjestelmää. |
| --- | --- |

10.11.

NEUVOSTON VASTAUS

Jäsenvaltioiden valtuuskuntien matkakuluihin sovellettavan uuden korvausjärjestelmän toiminnasta vuosi järjestelmän käyttöönoton jälkeen toimitetun sisäisen tarkastuksen yksikön raportin pohjalta neuvoston pääsihteeristö tarkistaa parhaillaan järjestelmää.

Komissio (3)

| 10.12. | Erityyppisten perhelisien maksaminen perustuu henkilöstön ilmoittamiin tietoihin. Henkilöstön jäseniä, jotka saavat kotitalouslisää ja joilla ei ole huollettavana olevia lapsia, ei säännöllisesti pyydetä ajantasaistamaan kyseisiä tietoja. Näyttöä ei saatu siitä, että asianomaisista 1 605:tä Brysselissä työskentelevästä komission henkilöstön jäsenestä 676: ta olisi milloinkaan pyydetty vahvistamaan tai ajantasaistamaan alkuperäistä ilmoitustaan. Riittäviä tarkastuksia ei myöskään tehty sellaisten tapausten osalta, joissa henkilöstön jäsen on mahdollisesti saanut kansallisia huollettavana olevasta lapsesta maksettavia lisiä, jotka olisi niin ollen pitänyt vähentää henkilöstösääntöjen perusteella maksetuista lisistä. |
| --- | --- |

10.12.

Erityyppisten perhelisien maksaminen perustuu henkilöstön ilmoittamiin tietoihin. Henkilöstön jäseniä, jotka saavat kotitalouslisää ja joilla ei ole huollettavana olevia lapsia, ei säännöllisesti pyydetä ajantasaistamaan kyseisiä tietoja. Näyttöä ei saatu siitä, että asianomaisista 1 605:tä Brysselissä työskentelevästä komission henkilöstön jäsenestä 676: ta olisi milloinkaan pyydetty vahvistamaan tai ajantasaistamaan alkuperäistä ilmoitustaan. Riittäviä tarkastuksia ei myöskään tehty sellaisten tapausten osalta, joissa henkilöstön jäsen on mahdollisesti saanut kansallisia huollettavana olevasta lapsesta maksettavia lisiä, jotka olisi niin ollen pitänyt vähentää henkilöstösääntöjen perusteella maksetuista lisistä.

| 10.12. | KOMISSION VASTAUS
  Erityyppisiin perhelisiin sovelletaan erilaisia tarkastusstrategioita. |
| --- | --- |

10.12.

KOMISSION VASTAUS

Erityyppisiin perhelisiin sovelletaan erilaisia tarkastusstrategioita.

Kotitalouslisää koskevien tarkastusten tulokset on kirjattu järjestelmällisesti vasta vuodesta 2002 lähtien.

Komissio on tähän saakka suorittanut Brysselissä työskentelevän henkilöstönsä osalta tarkastuksia riskianalyysiin perustuvalla otannalla. Kaikki tässä mainitut tapaukset aiotaan kuitenkin tarkistaa seuraavien kahden vuoden aikana, ja pyrkimyksenä on tarkastaa säännöllisesti koko kohderyhmä. Yleisesti ottaen kaikki tapaukset on tarkistettava vähintään neljän vuoden välein, jotta takaisinperintä voidaan suorittaa henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetyssä viiden vuoden määräajassa.

Kansallisiin huollettavana olevasta lapsesta maksettaviin lisiin on tarkoitus soveltaa samaa tarkastusmekanismia, jota on kuvattu edellä kotitalouslisien kohdalla.

Yhteisöjen tuomioistuin

| 10.13. | Varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksensa kohdassa 9.21 tilintarkastustuomioistuin totesi, että sisäisen tarkastuksen osaston päällikkö vastasi tulojen ja menojen hyväksyjien toimien ennakkotarkastuksista. Sama tilanne havaittiin varainhoitovuoden 2005 osalta. Osallistuminen tällä tavoin taloustapahtumien toteuttamiseen ei ole sen sisäisen tarkastajan tehtävässä edellytettävän täydellisen riippumattomuuden mukaista, josta säädetään varainhoitoasetuksen 86 artiklassa. |
| --- | --- |

10.13.

Varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksensa kohdassa 9.21 tilintarkastustuomioistuin totesi, että sisäisen tarkastuksen osaston päällikkö vastasi tulojen ja menojen hyväksyjien toimien ennakkotarkastuksista. Sama tilanne havaittiin varainhoitovuoden 2005 osalta. Osallistuminen tällä tavoin taloustapahtumien toteuttamiseen ei ole sen sisäisen tarkastajan tehtävässä edellytettävän täydellisen riippumattomuuden mukaista, josta säädetään varainhoitoasetuksen 86 artiklassa.

| 10.13. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Kuten vuoden 2004 vuosikertomuksen 9.21 kohtaan annetussa vastauksessa on jo esitetty, ennakkotarkistuksista ja toisaalta sisäisestä tarkastuksesta huolehtivat hallintoyksikössä eri henkilöt yhden ainoan virkamiehen, joka on nimitetty myös sisäiseksi tarkastajaksi, alaisuudessa. Tämä hallinnollinen rakenne hyväksyttiin alun perin yhteisöjen tuomioistuimen koon takia ja sen takia, että ei ollut henkilökuntaa, joka olisi erikoistunut valvontaan ja varainhoitoon kuuluviin tehtäviin. Lisäksi katsottiin, että sisäiselle tarkastajalle myönnetty hallinnollinen vastuu, joka muodostuu tarkastajina toimivien toimihenkilöiden pienen ryhmän johtamisesta, ei millään tavalla vaikuta hänen riippumattomuuteensa hänen suorittaessaan sisäiseen tarkastukseen kuuluvia tehtäviään. |
| --- | --- |

10.13.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Kuten vuoden 2004 vuosikertomuksen 9.21 kohtaan annetussa vastauksessa on jo esitetty, ennakkotarkistuksista ja toisaalta sisäisestä tarkastuksesta huolehtivat hallintoyksikössä eri henkilöt yhden ainoan virkamiehen, joka on nimitetty myös sisäiseksi tarkastajaksi, alaisuudessa. Tämä hallinnollinen rakenne hyväksyttiin alun perin yhteisöjen tuomioistuimen koon takia ja sen takia, että ei ollut henkilökuntaa, joka olisi erikoistunut valvontaan ja varainhoitoon kuuluviin tehtäviin. Lisäksi katsottiin, että sisäiselle tarkastajalle myönnetty hallinnollinen vastuu, joka muodostuu tarkastajina toimivien toimihenkilöiden pienen ryhmän johtamisesta, ei millään tavalla vaikuta hänen riippumattomuuteensa hänen suorittaessaan sisäiseen tarkastukseen kuuluvia tehtäviään.

Ottaen huomioon huomautukset, joita valvonnasta ja vastuuvapauden myöntämisestä vastaavat viranomaiset ovat tältä osin esittäneet, yhteisöjen tuomioistuimen hallinto on kuitenkin varainhoitovuoden 2007 tuloista ja menoista tehtävää ennakkoarviota valmistellessaan esittänyt, että tätä organisaatiota muutetaan perustamalla hallintoyksikkö, joka vastaa yksinomaan tarkistamiseen liittyvistä asioista ja johon perustettaisiin tätä varten kaksi uutta tointa (yksikön johdosta vastaava hallintovirkamies ja avustaja, joka täydentää tarkistuksista vastaavaa ryhmää). Tämä uusi hallinnollinen rakenne voitaisiin siten ottaa käyttöön tulevien kuukausien aikana.

| 10.14. | Varainhoitovuoden 2005 jälkipuoliskolla sisäinen tarkastaja toimitti joitakin erityistarkastuksia ja antoi suosituksia asianomaisille yksiköille. Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen aikaan yhtään sisäisen tarkastajan kertomusta ei kuitenkaan ollut käytettävissä. |
| --- | --- |

10.14.

Varainhoitovuoden 2005 jälkipuoliskolla sisäinen tarkastaja toimitti joitakin erityistarkastuksia ja antoi suosituksia asianomaisille yksiköille. Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen aikaan yhtään sisäisen tarkastajan kertomusta ei kuitenkaan ollut käytettävissä.

| 10.14. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajan vieraillessa yhteisöjen tuomioistuimessa sisäisen tarkastuksen yhteydessä huhtikuussa 2006 sovittiin, että jäljennökset vuonna 2005 tehtyjä sisäisiä tarkastuksia koskevista kertomuksista voidaan luovuttaa hänelle virallisesti sen jälkeen, kun kertomukset on toimitettu yhteisöjen tuomioistuimen presidentille. Tämä toimittaminen tapahtui toukokuussa 2006, ja jäljennökset kertomuksista on lähetetty tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaiselle yksikölle. |
| --- | --- |

10.14.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajan vieraillessa yhteisöjen tuomioistuimessa sisäisen tarkastuksen yhteydessä huhtikuussa 2006 sovittiin, että jäljennökset vuonna 2005 tehtyjä sisäisiä tarkastuksia koskevista kertomuksista voidaan luovuttaa hänelle virallisesti sen jälkeen, kun kertomukset on toimitettu yhteisöjen tuomioistuimen presidentille. Tämä toimittaminen tapahtui toukokuussa 2006, ja jäljennökset kertomuksista on lähetetty tilintarkastustuomioistuimen toimivaltaiselle yksikölle.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

| 10.15. | Tilintarkastustuomioistuinta koskevan tarkastuksen toimittaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys, joka on myöntänyt todistuksen 31 päivänä joulukuuta 2005 päivätyn tilinpäätöksen asianmukaisuudesta ja oikeellisuudesta. Todistukseen on liitetty hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä, varainhoidon moitteettomuutta sekä sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva kertomus. Kertomuksessa tarkastaja katsoo, että tarkastustyön perusteella ei ilmennyt seikkoja, joiden vuoksi olisi syytä kyseenalaistaa hallinto- ja kirjanpitomenettelyjen ja sisäisen valvonnan riittävyys taikka varainhoidon säännöstenmukaisuus. Todistus ja kertomus julkaistaan virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

10.15.

Tilintarkastustuomioistuinta koskevan tarkastuksen toimittaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys, joka on myöntänyt todistuksen 31 päivänä joulukuuta 2005 päivätyn tilinpäätöksen asianmukaisuudesta ja oikeellisuudesta. Todistukseen on liitetty hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä, varainhoidon moitteettomuutta sekä sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva kertomus. Kertomuksessa tarkastaja katsoo, että tarkastustyön perusteella ei ilmennyt seikkoja, joiden vuoksi olisi syytä kyseenalaistaa hallinto- ja kirjanpitomenettelyjen ja sisäisen valvonnan riittävyys taikka varainhoidon säännöstenmukaisuus. Todistus ja kertomus julkaistaan virallisessa lehdessä.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 10.16. | Vuoden 2005 aikana perustettiin yksikkö, joka vastaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean yhteisten yksiköiden taloudellisten ja sopimuksiin liittyvien toimien koordinoinnista. Tämä paransi hankintojen vuosittaista suunnittelua, ja operatiiviset yksiköt saivat tarjouskilpailumenettelyihin liittyvää ohjausta. Tiettyjen hankintamenettelyjen operatiivisen hallinnoinnin osalta havaittiin kuitenkin yhä puutteita (esimerkiksi monimutkaisten sopimusluonnosten tarkistamiseen oli varattu liian vähän aikaa), ja uuden yksikön ja operatiivisten yksiköiden välisiä koordinointimenettelyjä ei ollut määritelty selkeästi. |
| --- | --- |

10.16.

Vuoden 2005 aikana perustettiin yksikkö, joka vastaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean yhteisten yksiköiden taloudellisten ja sopimuksiin liittyvien toimien koordinoinnista. Tämä paransi hankintojen vuosittaista suunnittelua, ja operatiiviset yksiköt saivat tarjouskilpailumenettelyihin liittyvää ohjausta. Tiettyjen hankintamenettelyjen operatiivisen hallinnoinnin osalta havaittiin kuitenkin yhä puutteita (esimerkiksi monimutkaisten sopimusluonnosten tarkistamiseen oli varattu liian vähän aikaa), ja uuden yksikön ja operatiivisten yksiköiden välisiä koordinointimenettelyjä ei ollut määritelty selkeästi.

| 10.16. | EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN JA ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS |
| --- | --- |

10.16.

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN JA ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS

Komiteat pitävät tervetulleena tilintarkastustuomioistuimen havaintoa, jonka mukaan hankintojen vuosittainen suunnittelu on kehittynyt ja operatiiviset yksiköt ovat hyötyneet tarjouskilpailuja koskevista selkeistä ohjeista. Vuonna 2005 hyväksyttiin ETSK:n ja AK:n yhteispalveluissa toimivan uuden rahoitus- ja sopimusasioista vastaavan yksikön ja operatiivisten yksiköiden väliset koordinointimenettelyt ja ne julkaistiin Intranetissä. Saadun kokemuksen pohjalta voidaan julkaista yksityiskohtaisempia ohjeita vuoden 2006 jälkipuoliskolla. Lisäksi vuonna 2006 tarkastajat ovat osallistuneet aiempaa järjestelmällisemmin julkisten hankintamenettelyiden alkuvaiheisiin. Oikeudellisten asiain yksikkö on hyväksynyt julkisia hankintamenettelyjä varten 28 malliasiakirjaa, jotka on julkaistu Intranetissä.

Alueiden komitea

| 10.17. | Kohdassa 10.16 esitetyt huomiot koskevat myös alueiden komiteaa. |
| --- | --- |

10.17.

Kohdassa 10.16 esitetyt huomiot koskevat myös alueiden komiteaa.

| 10.18. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman varainhoitovuoden 2004 DAS-tarkastuksen ja kahden sisäisen tarkastuksen jälkeen alueiden komitean hallintoyksiköt pyysivät lisätositteita tietyiltä edunsaajilta, joiden palkasta osa oli siirretty korjauskertoimella lisättynä toiseen jäsenvaltioon. Useita sellaisia siirtoja lakkautettiin, joita ei ollut tehty säännöllisesti ennen toukokuuta 2004 ja/tai joiden osalta edunsaajat eivät esittäneet asianmukaisia todentavia asiakirjoja. Varainhoitovuonna 2005 hallinto-osasto ei lainkaan perinyt takaisin aiheettomasti suoritettuja määriä, vaikka henkilöstösääntöjen 85 artiklan mukaan ”kaikki aiheettomasti suoritetut määrät peritään takaisin, jos edun saaja on ollut tietoinen suorituksen aiheettomuudesta tai jos suorituksen aiheettomuus oli niin ilmeinen, että hänen olisi täytynyt tietää siitä”. |
| --- | --- |

10.18.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman varainhoitovuoden 2004 DAS-tarkastuksen ja kahden sisäisen tarkastuksen jälkeen alueiden komitean hallintoyksiköt pyysivät lisätositteita tietyiltä edunsaajilta, joiden palkasta osa oli siirretty korjauskertoimella lisättynä toiseen jäsenvaltioon. Useita sellaisia siirtoja lakkautettiin, joita ei ollut tehty säännöllisesti ennen toukokuuta 2004 ja/tai joiden osalta edunsaajat eivät esittäneet asianmukaisia todentavia asiakirjoja. Varainhoitovuonna 2005 hallinto-osasto ei lainkaan perinyt takaisin aiheettomasti suoritettuja määriä, vaikka henkilöstösääntöjen 85 artiklan mukaan ”kaikki aiheettomasti suoritetut määrät peritään takaisin, jos edun saaja on ollut tietoinen suorituksen aiheettomuudesta tai jos suorituksen aiheettomuus oli niin ilmeinen, että hänen olisi täytynyt tietää siitä”.

| 10.18. | ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS
  Pääsihteerin pyynnöstä toimitettu sisäinen tarkastus, joka koski korjauskertoimella lisättynä toiseen jäsenvaltioon siirrettyjä palkanosia, saatiin päätökseen vasta helmikuussa 2006. Kopio tarkastuksesta laaditusta asiakirjasta on toimitettu tilintarkastustuomioistuimelle. Hallinto-osasto perii parhaillaan takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, jotka koskevat vain pientä virkamiesjoukkoa. Suurin osa tarkastuksen johdosta annetuista suosituksista on jo pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

10.18.

ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS

Pääsihteerin pyynnöstä toimitettu sisäinen tarkastus, joka koski korjauskertoimella lisättynä toiseen jäsenvaltioon siirrettyjä palkanosia, saatiin päätökseen vasta helmikuussa 2006. Kopio tarkastuksesta laaditusta asiakirjasta on toimitettu tilintarkastustuomioistuimelle. Hallinto-osasto perii parhaillaan takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, jotka koskevat vain pientä virkamiesjoukkoa. Suurin osa tarkastuksen johdosta annetuista suosituksista on jo pantu täytäntöön.

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 10.19. | Tarkastus ei antanut aihetta olennaisiin huomautuksiin. |
| --- | --- |

10.19.

Tarkastus ei antanut aihetta olennaisiin huomautuksiin.

Yleiset päätelmät

| 10.20. | Kaikissa toimielimissä on toteutettu parannuksia valvontajärjestelmien sovittamiseksi uuden varainhoitoasetuksen vaatimuksiin. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin, että yllä olevissa kohdissa mainituista puutteista huolimatta valvontajärjestelmät olivat riittävät toimielinten hallintomenoja koskevien tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuvien riskien hallitsemiseksi. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei ilmennyt olennaisia toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä virheitä. |
| --- | --- |

10.20.

Kaikissa toimielimissä on toteutettu parannuksia valvontajärjestelmien sovittamiseksi uuden varainhoitoasetuksen vaatimuksiin. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin, että yllä olevissa kohdissa mainituista puutteista huolimatta valvontajärjestelmät olivat riittävät toimielinten hallintomenoja koskevien tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen kohdistuvien riskien hallitsemiseksi. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei ilmennyt olennaisia toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä virheitä.

Edellisen vuosikertomuksen jälkeen julkaistut erityiskertomukset

| 10.21. | Erityiskertomus nro 9/2006 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston käännösmenoista. |
| --- | --- |

10.21.

Erityiskertomus nro 9/2006 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston käännösmenoista.

EUROOPAN UNIONIN ERILLISVIRASTOT

| 10.22. | Euroopan unionin erillisvirastojen (jäljempänä ”virastot”) tarkastuksesta laaditaan erityisvuosikertomukset. Varainhoitovuoden 2005 osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 18 virastoa. Virastojen talousarvioiden kokonaissumma oli 926,8 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2005, kun se vuonna 2004 oli 885,3 miljoonaa euroa. Virastojen hyväksyttyjen toimien yhteismäärä kasvoi 2 233 toimesta vuonna 2004 aina 2 644 toimeen vuonna 2005. Virastoihin liittyvät keskeiset tiedot annetaan
  taulukossa 10.3
  . |
| --- | --- |

10.22.

Euroopan unionin erillisvirastojen (jäljempänä ”virastot”) tarkastuksesta laaditaan erityisvuosikertomukset. Varainhoitovuoden 2005 osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 18 virastoa. Virastojen talousarvioiden kokonaissumma oli 926,8 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2005, kun se vuonna 2004 oli 885,3 miljoonaa euroa. Virastojen hyväksyttyjen toimien yhteismäärä kasvoi 2 233 toimesta vuonna 2004 aina 2 644 toimeen vuonna 2005. Virastoihin liittyvät keskeiset tiedot annetaan
  taulukossa 10.3
  .

| 10.22. | KOMISSION VASTAUS
  Erillisvirastot (jäljempänä ”virastot”) ovat riippumattomia elimiä, ja niiden hallintomenoihin sovelletaan erillistä vastuuvapausmenettelyä. Tuomioistuimen huomautuksiin vastaaminen on siis niiden oma asia. Virastojen niin halutessa komissio antaa niille apua ja tukea ja avustaa niitä esimerkiksi sääntöjen ymmärtämisessä ja tulkinnassa sekä sisäisten valvontajärjestelyjen käyttöönotossa. |
| --- | --- |

10.22.

KOMISSION VASTAUS

Erillisvirastot (jäljempänä ”virastot”) ovat riippumattomia elimiä, ja niiden hallintomenoihin sovelletaan erillistä vastuuvapausmenettelyä. Tuomioistuimen huomautuksiin vastaaminen on siis niiden oma asia. Virastojen niin halutessa komissio antaa niille apua ja tukea ja avustaa niitä esimerkiksi sääntöjen ymmärtämisessä ja tulkinnassa sekä sisäisten valvontajärjestelyjen käyttöönotossa.

Taulukko 10.3 – Euroopan unionin erillisvirastot – Keskeiset tiedot

| Euroopan unionin erillisvirastot | Päätoimipaikka | Perustamisvuosi | Talousarvio (4)

  (miljoonaa euroa) | Hyväksytyt toimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | Thessaloniki | 1975 | 16,6 | 16,6 | 88 | 91 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | Dublin | 1975 | 18,1 | 18,8 | 91 | 94 |
| Euroopan ympäristökeskus | Kööpenhamina | 1990 | 33,6 | 32,1 | 115 | 115 |
| Euroopan koulutussäätiö | Torino | 1990 | 18,4 | 26,7 | 104 | 104 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | Lissabon | 1993 | 12,2 | 13 | 77 | 77 |
| Euroopan lääkevirasto | Lontoo | 1993 | 99,1 | 110,1 | 314 | 379 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | Luxemburg | 1994 | 29,8 | 28,4 | 181 | 181 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | Angers | 1994 | 11,3 | 10,5 | 38 | 38 |
| Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto | Alicante | 1994 | 190 | 218,4 | 675 | 675 |
| Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto | Bilbao | 1995 | 10,7 | 13,4 | 38 | 40 |
| Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus | Wien | 1997 | 7,9 | 8,2 | 34 | 37 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto | Thessaloniki | 2000 | 374,6 | 276,5 | 114 | 114 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 13 | 76 | 87 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | Köln | 2002 | 11,3 | 57,5 | 95 | 200 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | Lissabon (5) | 2002 | 13,3 | 35,3 | 55 | 95 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | Parma | 2002 | 29,1 | 36,7 | 138 | 194 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | Heraklion (6) | 2003 | — | 6,8 | — | 38 |
| Euroopan rautatievirasto (7) | Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskus | Tukholma | 2005 | — | 4,8 | — | 85 |
| Yhteensä | 885,3 | 926,8 | 2 233 | 2 644 |

Euroopan unionin erillisvirastot

Päätoimipaikka

Perustamisvuosi

Talousarvio (4)

(miljoonaa euroa)

Hyväksytyt toimet

2004

2005

2004

2005

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Thessaloniki

1975

16,6

16,6

88

91

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Dublin

1975

18,1

18,8

91

94

Euroopan ympäristökeskus

Kööpenhamina

1990

33,6

32,1

115

115

Euroopan koulutussäätiö

Torino

1990

18,4

26,7

104

104

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Lissabon

1993

12,2

13

77

77

Euroopan lääkevirasto

Lontoo

1993

99,1

110,1

314

379

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Luxemburg

1994

29,8

28,4

181

181

Yhteisön kasvilajikevirasto

Angers

1994

11,3

10,5

38

38

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto

Alicante

1994

190

218,4

675

675

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto

Bilbao

1995

10,7

13,4

38

40

Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus

Wien

1997

7,9

8,2

34

37

Euroopan jälleenrakennusvirasto

Thessaloniki

2000

374,6

276,5

114

114

Eurojust

Haag

2002

9,3

13

76

87

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Köln

2002

11,3

57,5

95

200

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Lissabon (5)

2002

13,3

35,3

55

95

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Parma

2002

29,1

36,7

138

194

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Heraklion (6)

2003

—

6,8

—

38

Euroopan rautatievirasto (7)

Valenciennes

2003

—

—

—

—

Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskus

Tukholma

2005

—

4,8

—

85

Yhteensä

885,3

926,8

2 233

2 644

| 10.23. | Monessa virastossa talousarvion toteuttamiselle oli ominaista määrärahojen alhainen käyttöaste. Tämä johtuu etenkin siitä, että suunnittelussa ei ole otettu huomioon virastojen organisatorisia valmiuksia. Varojen alhainen käyttöaste on ristiriidassa sen kanssa, että tiettyjen virastojen hallussa on runsaasti käteisvaroja. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että siirtäessään virastoille varoja komissio ei aina noudattanut sääntöä, jonka mukaan varainsiirtojen on perustuttava virastojen käteisvarojen tarpeen asianmukaiseen ja perusteltuun arviointiin. |
| --- | --- |

10.23.

Monessa virastossa talousarvion toteuttamiselle oli ominaista määrärahojen alhainen käyttöaste. Tämä johtuu etenkin siitä, että suunnittelussa ei ole otettu huomioon virastojen organisatorisia valmiuksia. Varojen alhainen käyttöaste on ristiriidassa sen kanssa, että tiettyjen virastojen hallussa on runsaasti käteisvaroja. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että siirtäessään virastoille varoja komissio ei aina noudattanut sääntöä, jonka mukaan varainsiirtojen on perustuttava virastojen käteisvarojen tarpeen asianmukaiseen ja perusteltuun arviointiin.

| 10.23. | KOMISSION VASTAUS
  Virastojen talousarvioiden toteuttamisessa esiintyneet puutteet on tuotu järjestelmällisesti esiin sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) tekemissä tarkastuksissa. Kyseinen yksikkö toimii virastojen sisäisenä tarkastajana. |
| --- | --- |

10.23.

KOMISSION VASTAUS

Virastojen talousarvioiden toteuttamisessa esiintyneet puutteet on tuotu järjestelmällisesti esiin sisäisen tarkastuksen toimialan (IAS) tekemissä tarkastuksissa. Kyseinen yksikkö toimii virastojen sisäisenä tarkastajana.

Varainhoidon puiteasetuksen N:o 2343/2002 50 artiklan mukaan kukin virasto ”esittää komissiolle yhteisön avustuksen tai sen osan suorittamista koskevat maksupyynnöt komission kanssa sovittujen edellytysten ja määräaikojen mukaisesti ja liittää niihin kassatilannetta koskevan ennusteen”. Yleensä komissio suorittaa maksut erissä. Kun komissio on saanut virastojen hallintoneuvostojen hyväksymät virastojen tilinpäätökset, sen on perittävä takaisin käyttämättä jääneet määrärahat. Komissio aikoo kuitenkin tutkia huolellisesti tuomioistuimen mainitsemat tapaukset ja tarvittaessa muistuttaa valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä sovellettavista menettelyistä, sillä virastojen maksupyyntöjen hyväksyminen on kokonaan niiden vastuulla.

| 10.24. | Useat virastoista eivät olleet arvioineet operatiivisia riskejään. Henkilöstön palkkaamisen ja hankintamenettelyjen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen, että päätöksenteon avoimuusperiaatteen noudattaminen oli puutteellista. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission sisäisen tarkastajan, joka vastaa myös kaikkien yhteisön varoista rahoitettujen virastojen sisäisestä tarkastuksesta, olisi edelleen jatkossa pyrittävä varmistamaan, että virastojen valvontajärjestelmiä parannetaan. |
| --- | --- |

10.24.

Useat virastoista eivät olleet arvioineet operatiivisia riskejään. Henkilöstön palkkaamisen ja hankintamenettelyjen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen, että päätöksenteon avoimuusperiaatteen noudattaminen oli puutteellista. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission sisäisen tarkastajan, joka vastaa myös kaikkien yhteisön varoista rahoitettujen virastojen sisäisestä tarkastuksesta, olisi edelleen jatkossa pyrittävä varmistamaan, että virastojen valvontajärjestelmiä parannetaan.

| 10.24. | KOMISSION VASTAUS
  Sisäisen valvonnan toteuttaminen, operatiivisten riskien arviointi sekä henkilöstön palkkaamiseen ja hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattaminen ovat virastojen johtoelinten vastuulla. Tarkastuskertomuksissa, joita sisäisen tarkastuksen toimiala on vuodesta 2004 lähtien laatinut virastojen toiminnasta, on esitetty hyvin tarkkoja suosituksia sisäisen valvonnan tehostamiseksi. Hankintamenettelyjen osalta komissio julkaisee suuntaviivat, tarjoaa virastoille pääsyn omiin, rahoitusta koskeviin tietokokoelmiinsa ja neuvontapalveluunsa sekä antaa koulutusta erillisvirastojen väliselle oikeudelliselle verkostolle. Komissio hyväksyi 16. joulukuuta 2005 sääntelyvirastojen henkilöstöpolitiikkaa koskevat suuntaviivat, joissa suositellaan, että virastojen henkilöstövalintamenettelyjä yhdenmukaistettaisiin antamalla henkilöstövalintatoimistolle (EPSO) valintaprosessissa aiempaa suurempi rooli. |
| --- | --- |

10.24.

KOMISSION VASTAUS

Sisäisen valvonnan toteuttaminen, operatiivisten riskien arviointi sekä henkilöstön palkkaamiseen ja hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattaminen ovat virastojen johtoelinten vastuulla. Tarkastuskertomuksissa, joita sisäisen tarkastuksen toimiala on vuodesta 2004 lähtien laatinut virastojen toiminnasta, on esitetty hyvin tarkkoja suosituksia sisäisen valvonnan tehostamiseksi. Hankintamenettelyjen osalta komissio julkaisee suuntaviivat, tarjoaa virastoille pääsyn omiin, rahoitusta koskeviin tietokokoelmiinsa ja neuvontapalveluunsa sekä antaa koulutusta erillisvirastojen väliselle oikeudelliselle verkostolle. Komissio hyväksyi 16. joulukuuta 2005 sääntelyvirastojen henkilöstöpolitiikkaa koskevat suuntaviivat, joissa suositellaan, että virastojen henkilöstövalintamenettelyjä yhdenmukaistettaisiin antamalla henkilöstövalintatoimistolle (EPSO) valintaprosessissa aiempaa suurempi rooli.

| 10.25. | Yleisellä tasolla tilintarkastustuomioistuin totesi, että virastoissa ei ollut siirrytty toimintojohtamiseen, vaikka niihin sovellettavassa varainhoidon puiteasetuksessa sitä suositellaan ja vaikka yleisen talousarvion osalta siihen on jo siirrytty. Varainhoitoasetuksessa säädetään myös, että suoriteperusteinen kirjanpito on otettava käyttöön varainhoitovuodesta 2005 alkaen. Koska virastojen tilinpäätökset konsolidoidaan yhteisön toimielinten tilien kanssa, komission olisi tuettava virastoja suoraan nykyistä enemmän komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen noudattamisessa. |
| --- | --- |

10.25.

Yleisellä tasolla tilintarkastustuomioistuin totesi, että virastoissa ei ollut siirrytty toimintojohtamiseen, vaikka niihin sovellettavassa varainhoidon puiteasetuksessa sitä suositellaan ja vaikka yleisen talousarvion osalta siihen on jo siirrytty. Varainhoitoasetuksessa säädetään myös, että suoriteperusteinen kirjanpito on otettava käyttöön varainhoitovuodesta 2005 alkaen. Koska virastojen tilinpäätökset konsolidoidaan yhteisön toimielinten tilien kanssa, komission olisi tuettava virastoja suoraan nykyistä enemmän komission tilinpitäjän vahvistamien sääntöjen noudattamisessa.

| 10.25. | KOMISSION VASTAUS
  Virastoihin sovelletaan niiden omaa varainhoitoasetusta, joka perustuu varainhoidon puiteasetukseen N:o 2343/2002 ja jonka mukaan on otettava käyttöön budjettinimikkeistö, jossa menot luokitellaan niiden käyttötarkoituksen mukaan (30 artikla). |
| --- | --- |

10.25.

KOMISSION VASTAUS

Virastoihin sovelletaan niiden omaa varainhoitoasetusta, joka perustuu varainhoidon puiteasetukseen N:o 2343/2002 ja jonka mukaan on otettava käyttöön budjettinimikkeistö, jossa menot luokitellaan niiden käyttötarkoituksen mukaan (30 artikla).

Komissio arvioi, että toimintoperusteinen budjetointi olisi otettava virastoissa käyttöön vähitellen. Muun muassa sisäisen tarkastuksen toimialan tekemissä tarkastuksissa on säännöllisesti korostettu toimintoperusteisen budjetoinnin tarvetta.

Komissio olettaa, että virastot soveltavat uusia suoriteperusteisen kirjanpidon sääntöjä, joiden olisi käytävä selvästi ilmi sekä tilinpäätösten konsolidointia varten toimitetuista tiedoista että virastojen omista tilinpäätöksistä. Komissio on järjestänyt virastoille sääntöjen asianmukaista soveltamista koskevia neuvontatilaisuuksia ja toimittanut asiasta ohjekirjoja.

| 10.26. | Virastoja tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission virastoille paikalla antama tuki oli edelleen vähäistä, vaikka yhteisön hallinnolliset säännöt muuttuvat yhä monimutkaisemmiksi ja vaikka komission vastuu virastojen osalta kasvaa (8). Virastojen itsenäisyydestä huolimatta komission pitäisi tehdä yleisiä aloitteita, joiden tarkoituksena on antaa virastoille se tekninen tuki, jota ne vähäisen kokonsa vuoksi tarvitsevat. |
| --- | --- |

10.26.

Virastoja tarkastaessaan tilintarkastustuomioistuin totesi, että komission virastoille paikalla antama tuki oli edelleen vähäistä, vaikka yhteisön hallinnolliset säännöt muuttuvat yhä monimutkaisemmiksi ja vaikka komission vastuu virastojen osalta kasvaa (8). Virastojen itsenäisyydestä huolimatta komission pitäisi tehdä yleisiä aloitteita, joiden tarkoituksena on antaa virastoille se tekninen tuki, jota ne vähäisen kokonsa vuoksi tarvitsevat.

| 10.26. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio antaa virastoille tukea esimerkiksi kirjanpidon, julkisten hankintojen, henkilöstöpolitiikan ja tarkastustoiminnan alalla (ks. vastaukset kohtiin 10.23, 10.24 ja 10.25), mutta virastojen suuren lukumäärän vuoksi komissio ei voi tarjota tukea paikan päällä. |
| --- | --- |

10.26.

KOMISSION VASTAUS

Komissio antaa virastoille tukea esimerkiksi kirjanpidon, julkisten hankintojen, henkilöstöpolitiikan ja tarkastustoiminnan alalla (ks. vastaukset kohtiin 10.23, 10.24 ja 10.25), mutta virastojen suuren lukumäärän vuoksi komissio ei voi tarjota tukea paikan päällä.

| 10.27. | Useat virastot perustivat yhteisen tukipalvelun auttaakseen virastoissa työskenteleviä käyttäjiä mukauttamaan taloushallinnon tietojärjestelmiä yhteensopiviksi komission vastaavien järjestelmien kanssa. Yhteinen tukipalvelu (Common Support Service, CSS), jonka vuosibudjetti on noin 400 000 euroa, ei ole oikeushenkilö (9). Varainhoitovuodesta 2000 lähtien yhteinen tukipalvelu on hallinnoinut varojaan (noin 1,8 miljoonaa euroa) virastojen talousarvioiden ulkopuolella. Virastoja on syytä kannustaa keskinäiseen yhteistyöhön, mutta yhteistyötä pitäisi tehdä yhtenäisyyden ja seurattavuuden talousarvioperiaatteet huomioon ottaen. Olisi suotavaa, että tilanne korjataan komission avulla, etenkin hallinnoimalla yhteiselle tukipalvelulle osoitettuja virastojen rahoitusosuuksia käyttötarkoitukseensa osoitettuina tuloina. |
| --- | --- |

10.27.

Useat virastot perustivat yhteisen tukipalvelun auttaakseen virastoissa työskenteleviä käyttäjiä mukauttamaan taloushallinnon tietojärjestelmiä yhteensopiviksi komission vastaavien järjestelmien kanssa. Yhteinen tukipalvelu (Common Support Service, CSS), jonka vuosibudjetti on noin 400 000 euroa, ei ole oikeushenkilö (9). Varainhoitovuodesta 2000 lähtien yhteinen tukipalvelu on hallinnoinut varojaan (noin 1,8 miljoonaa euroa) virastojen talousarvioiden ulkopuolella. Virastoja on syytä kannustaa keskinäiseen yhteistyöhön, mutta yhteistyötä pitäisi tehdä yhtenäisyyden ja seurattavuuden talousarvioperiaatteet huomioon ottaen. Olisi suotavaa, että tilanne korjataan komission avulla, etenkin hallinnoimalla yhteiselle tukipalvelulle osoitettuja virastojen rahoitusosuuksia käyttötarkoitukseensa osoitettuina tuloina.

| 10.27. | KOMISSION VASTAUS
  Yhteinen tukipalvelu on esimerkki virastojen välisestä hyvästä yhteistyöstä, jonka tarkoituksena on jakaa kustannukset ja tiedot. Yhteiselle tukipalvelulle maksetut ennakot kirjataan palvelua käyttävien virastojen talousarviomenoihin. Yhteisen tukipalvelun pankkitilin saldo näkyy Euroopan lääkeviraston alustavassa tilinpäätöksessä varainhoitovuodelle 2005 (lääkevirasto toimi vuonna 2005 yhteisen tukipalvelun puheenjohtajana). Kuten tuomioistuin kuitenkin toteaa, kun yhteistyön kustannuksia esitetään virastojen tilinpäätöksissä, olisi noudatettava yhtenäisyyden ja seurattavuuden talousarvioperiaatteita. Virastot ovat täysin riippumattomia komissiosta, eikä komissio voi valvoa virastojen taloudellista toimintaa. Komissio aikoo kuitenkin ottaa tilintarkastustuomioistuimen huomiot esille virastojen kanssa. |
| --- | --- |

10.27.

KOMISSION VASTAUS

Yhteinen tukipalvelu on esimerkki virastojen välisestä hyvästä yhteistyöstä, jonka tarkoituksena on jakaa kustannukset ja tiedot. Yhteiselle tukipalvelulle maksetut ennakot kirjataan palvelua käyttävien virastojen talousarviomenoihin. Yhteisen tukipalvelun pankkitilin saldo näkyy Euroopan lääkeviraston alustavassa tilinpäätöksessä varainhoitovuodelle 2005 (lääkevirasto toimi vuonna 2005 yhteisen tukipalvelun puheenjohtajana). Kuten tuomioistuin kuitenkin toteaa, kun yhteistyön kustannuksia esitetään virastojen tilinpäätöksissä, olisi noudatettava yhtenäisyyden ja seurattavuuden talousarvioperiaatteita. Virastot ovat täysin riippumattomia komissiosta, eikä komissio voi valvoa virastojen taloudellista toimintaa. Komissio aikoo kuitenkin ottaa tilintarkastustuomioistuimen huomiot esille virastojen kanssa.

Useimmat virastot, jotka nykyisin käyttävät yhteisen tukipalvelun tukemaa taloushallintojärjestelmää, ovat pyytäneet, että ne saisivat suoran yhteyden ABAC-järjestelmään ja tukea komissiolta. Pyyntö on tarkoitus toteuttaa vuodesta 2007 alkaen.

EUROOPPA-KOULUT

| 10.28. | Tilintarkastustuomioistuimen Eurooppa-kouluja koskeva erityisvuosikertomus (jota ei julkaista virallisessa lehdessä) toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle ja rehtoreille. Koulujen talousarvio, joka varainhoitovuonna 2005 oli suuruudeltaan 227 miljoonaa euroa, rahoitettiin pääasiassa komission avustusten (127 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (50 miljoonaa euroa) avulla. Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 10.4
  . |
| --- | --- |

10.28.

Tilintarkastustuomioistuimen Eurooppa-kouluja koskeva erityisvuosikertomus (jota ei julkaista virallisessa lehdessä) toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle ja rehtoreille. Koulujen talousarvio, joka varainhoitovuonna 2005 oli suuruudeltaan 227 miljoonaa euroa, rahoitettiin pääasiassa komission avustusten (127 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (50 miljoonaa euroa) avulla. Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 10.4
  .

| 10.29. | Eurooppa-kouluja koskevaa tilintarkastustuomioistuimen kertomusta varainhoitovuodelta 2005 ei ole vielä hyväksytty. |
| --- | --- |

10.29.

Eurooppa-kouluja koskevaa tilintarkastustuomioistuimen kertomusta varainhoitovuodelta 2005 ei ole vielä hyväksytty.

Taulukko 10.4 – Eurooppa-koulut – Keskeiset tiedot

| Eurooppa-koulu | Maa | Perustamisvuosi | Talousarvio (10)
   (11)

  (miljoonaa euroa) | Avustukset komissiolta (11)

  (miljoonaa euroa) | Koulun oppilasmäärä (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| Pääsihteerin toimisto | Belgia | 1957 | 8,5 | 7,9 | 6,6 | 5,7 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 1953 | 33,3 | 34,6 | 19,4 | 20,3 | 3 190 | 3 101 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 2004 | 6,6 | 2,7 | 3,7 | 1,2 | 891 | 827 |
| Bryssel I Uccle | Belgia | 1958 | 27,1 | 26,0 | 16,0 | 17,0 | 2 617 | 2 394 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgia | 1974 | 27,3 | 27,1 | 17,1 | 17,7 | 3 014 | 2 917 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgia | 1999 | 25,6 | 24,2 | 16,9 | 15,7 | 2 781 | 2 773 |
| Mol | Belgia | 1960 | 10,7 | 10,9 | 6,0 | 6,4 | 622 | 643 |
| Varese | Italia | 1960 | 16,4 | 15,8 | 8,4 | 7,8 | 1 318 | 1 317 |
| Karlsruhe | Saksa | 1962 | 11,8 | 11,8 | 4,3 | 3,9 | 1 044 | 1 074 |
| München | Saksa | 1977 | 18,7 | 18,6 | 0,9 | 1,0 | 1 557 | 1 504 |
| Frankfurt | Saksa | 2002 | 9,4 | 8,8 | 3,5 | 4,2 | 876 | 809 |
| Alicante | Espanja | 2002 | 10,4 | 9,9 | 3,2 | 5,7 | 987 | 950 |
| Bergen | Alankomaat | 1963 | 10,8 | 11,5 | 5,0 | 6,3 | 626 | 664 |
| Culham | Yhdistynyt kuningaskunta | 1978 | 11,2 | 12,3 | 5,4 | 5,5 | 856 | 889 |
| Yhteensä | 227,8 | 222,1 | 116,4 | 118,4 | 20 379 | 19 862 |
| Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja. |

Eurooppa-koulu

Maa

Perustamisvuosi

Talousarvio (10)
   (11)

(miljoonaa euroa)

Avustukset komissiolta (11)

(miljoonaa euroa)

Koulun oppilasmäärä (12)

2005

2004

2005

2004

2005

2004

Pääsihteerin toimisto

Belgia

1957

8,5

7,9

6,6

5,7

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

1953

33,3

34,6

19,4

20,3

3 190

3 101

Luxemburg II

Luxemburg

2004

6,6

2,7

3,7

1,2

891

827

Bryssel I Uccle

Belgia

1958

27,1

26,0

16,0

17,0

2 617

2 394

Bryssel II (Woluwé)

Belgia

1974

27,3

27,1

17,1

17,7

3 014

2 917

Bryssel III (Ixelles)

Belgia

1999

25,6

24,2

16,9

15,7

2 781

2 773

Mol

Belgia

1960

10,7

10,9

6,0

6,4

622

643

Varese

Italia

1960

16,4

15,8

8,4

7,8

1 318

1 317

Karlsruhe

Saksa

1962

11,8

11,8

4,3

3,9

1 044

1 074

München

Saksa

1977

18,7

18,6

0,9

1,0

1 557

1 504

Frankfurt

Saksa

2002

9,4

8,8

3,5

4,2

876

809

Alicante

Espanja

2002

10,4

9,9

3,2

5,7

987

950

Bergen

Alankomaat

1963

10,8

11,5

5,0

6,3

626

664

Culham

Yhdistynyt kuningaskunta

1978

11,2

12,3

5,4

5,5

856

889

Yhteensä

227,8

222,1

116,4

118,4

20 379

19 862

Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

---

(1)  Neuvosto hyväksyi sisäisen valvonnan standardinsa heinäkuussa 2005, mutta valmisteli vielä vuoden 2005 lopussa toimintasuunnitelmaa niiden täytäntöönpanemiseksi. Yhteisöjen tuomioistuin ei ollut soveltanut useita sisäisen valvonnan standardeista. Parlamentissa täytäntöönpano ei vielä ollut optimaalista, ja alueiden komitea ei ollut pannut sisäisen valvonnan standardeja täytäntöön kaikilta osin.

(2)  Parlamentin jäsen voi suorittaa sihteeristökorvausmaksut maksun välittäjälle, jonka kanssa hän on tehnyt sopimuksen koko korvauksen tai sen osan hallinnoinnista.

(3)  Suurin osa hallintomenoista kuuluu seuraavien komission yksiköiden vastuualueeseen: henkilöstön ja hallinnon pääosasto, käännöstoimen pääosasto, tulkkauksen pääosasto, lehdistö- ja viestintäpääosasto, ulkosuhteiden pääosasto, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Luxemburg, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto – Bryssel, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto, julkaisutoimisto.

(4)  Maksusitoumusmäärärahat.

(5)  Erillisviraston päätoimipaikka sijaitsi tilapäisesti Brysselissä vuonna 2005.

(6)  Erillisviraston päätoimipaikka sijaitsi tilapäisesti Brysselissä osan vuodesta 2005.

(7)  Komissio vastasi erillisviraston talousarvion hallinnoinnista vuonna 2005. Talousarvion toteuttamisesta ei laadittu erillistä kertomusta.

(8)  Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston ja yhteisön kasvilajikeviraston rahoitus perustuu pääasiassa omarahoitukseen, mutta kaikkien muiden virastojen osalta komissiolla on ratkaiseva rooli johtajaa ja tiettyjä hallintoneuvoston jäseniä nimitettäessä. Lisäksi komissio esittää kantansa työohjelmista, tekee ehdotuksen toimintatuen määrästä ja maksaa tuen sekä konsolidoi tilit ja osoittaa henkilöstönsä jäsenen virastojen sisäisen tarkastajan tehtävään.

(9)  Vuonna 1998 tehdyssä palvelun perustamista koskevassa sopimuksessa määrättiin, että yksi virastoista huolehtisi yhteisen palvelun hallinnoinnista ja sisällyttäisi sen maksutapahtumat tileihinsä. Varainhoitovuodesta 2000 alkaen näin ei ole enää tehty.

(10)  Kunkin Eurooppa-koulun ja koulujen johtokunnan pääsihteerin toimiston talousarvioon otettujen tulojen ja menojen kokonaismäärä, mukaan lukien kaikki alun perin hyväksyttyihin talousarvioihin tehdyt muutokset.

(11)  Lähde: Eurooppa-koulut.

(12)  Lähde: Pääsihteerin Eurooppa-koulujen johtokunnalle laatima vuosikertomus ”2005 Annual report of the Secretary General to the Board of Governors of the European Schools”.

Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

---

YHDESTOISTA LUKU

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

SISÄLLYS

Johdanto

EIR:n kanssa tehty kolmikantasopimus

Riskipääomaoperaatioiden asteittainen päättäminen

Taustaa

ECIP-ohjelma (European Community Investment Partners)

MEDIA-ohjelma

Talous- ja raha-asioiden pääosaston hallinnoimien riskipääomaoperaatioiden asteittainen päättäminen

Päätelmät ja suositukset

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 11.1. | Yhteisöllä on seuraavat pankkitoimintaan liittyvät rahoitusvälineet: |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

11.1.

Yhteisöllä on seuraavat pankkitoimintaan liittyvät rahoitusvälineet:

| — | talousarviovaroista tai lainavaroista rahoitetut antolainat, mukaan lukien riskipääomaoperaatiot (1) |
| --- | --- |

—

talousarviovaroista tai lainavaroista rahoitetut antolainat, mukaan lukien riskipääomaoperaatiot (1)

| — | talousarviovaroista rahoitetut korkotuet |
| --- | --- |

—

talousarviovaroista rahoitetut korkotuet

| — | takuut merkityille lainoille ja kolmansien osapuolten myöntämille lainoille, mukaan lukien ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto |
| --- | --- |

—

takuut merkityille lainoille ja kolmansien osapuolten myöntämille lainoille, mukaan lukien ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

| — | osakkuudet yhteistä etua edustavissa yhteisöissä (2) |
| --- | --- |

—

osakkuudet yhteistä etua edustavissa yhteisöissä (2)

| — | osakkuudet esimerkiksi riskipääoman tarjoamiseen liittyvissä erityistoimenpiteissä. |
| --- | --- |

—

osakkuudet esimerkiksi riskipääoman tarjoamiseen liittyvissä erityistoimenpiteissä.

| 11.2. | Rahoitusvälineitä käytetään sekä jäsenvaltioissa että laajemmin unionin ulkopuolella ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Rahoitusvälineiden tärkeimmät tavoitteet ovat talouden kehityksen vahvistaminen, infrastruktuurin kehittäminen ja työpaikkojen luominen etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä toimenpiteillä, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (purettava EHTY) on osallisena samankaltaisissa toimissa. |
| --- | --- |

11.2.

Rahoitusvälineitä käytetään sekä jäsenvaltioissa että laajemmin unionin ulkopuolella ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Rahoitusvälineiden tärkeimmät tavoitteet ovat talouden kehityksen vahvistaminen, infrastruktuurin kehittäminen ja työpaikkojen luominen etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä toimenpiteillä, joilla parannetaan pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (purettava EHTY) on osallisena samankaltaisissa toimissa.

| 11.3. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi riskipääomaoperaatioiden asteittaisen päättämisen, ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toiminnan sekä purettavan EHTY:n toimet. |
| --- | --- |

11.3.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi riskipääomaoperaatioiden asteittaisen päättämisen, ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toiminnan sekä purettavan EHTY:n toimet.

EIR:N KANSSA TEHTY KOLMIKANTASOPIMUS

| 11.4. | Kolmikantasopimus Euroopan investointirahaston (EIR) ja Euroopan komission kanssa tehtiin ensimmäistä kertaa vuonna 2001. Tilintarkastustuomioistuin uudisti sopimuksen myöhemmin kahden vuoden ajaksi syyskuuhun 2005 saakka. Sopimuksen 2 artiklassa todetaan, että yhteisön merkitsemän EIR:n pääoman tarkastamista varten EIR:n tarkastuslautakunta antaa tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuuden perehtyä sen kertomuksiin ja ulkoisten tarkastajien kertomuksiin sekä kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kannalta merkityksellisiin työasiakirjoihin. EIR:n tarkastuslautakunnan kanssa 10. kesäkuuta 2005 pidetyssä kokouksessa kuitenkin ilmeni, että tilintarkastustuomioistuimen ei anneta tutustua tarkastajien työasiakirjoihin. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin päätti, ettei sopimusta enää jatketa syyskuun 2005 jälkeen. |
| --- | --- |

11.4.

Kolmikantasopimus Euroopan investointirahaston (EIR) ja Euroopan komission kanssa tehtiin ensimmäistä kertaa vuonna 2001. Tilintarkastustuomioistuin uudisti sopimuksen myöhemmin kahden vuoden ajaksi syyskuuhun 2005 saakka. Sopimuksen 2 artiklassa todetaan, että yhteisön merkitsemän EIR:n pääoman tarkastamista varten EIR:n tarkastuslautakunta antaa tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuuden perehtyä sen kertomuksiin ja ulkoisten tarkastajien kertomuksiin sekä kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kannalta merkityksellisiin työasiakirjoihin. EIR:n tarkastuslautakunnan kanssa 10. kesäkuuta 2005 pidetyssä kokouksessa kuitenkin ilmeni, että tilintarkastustuomioistuimen ei anneta tutustua tarkastajien työasiakirjoihin. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin päätti, ettei sopimusta enää jatketa syyskuun 2005 jälkeen.

| 11.4. | Mahdollisuutta tutustua lisätietoihin harkitaan kolmikantasopimusta koskevissa uusissa neuvotteluissa, kuten 11.5 kohdassa mainitaan. |
| --- | --- |

11.4.

Mahdollisuutta tutustua lisätietoihin harkitaan kolmikantasopimusta koskevissa uusissa neuvotteluissa, kuten 11.5 kohdassa mainitaan.

| 11.5. | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen presidentti ilmoitti kirjeessään kesäkuussa 2005 aikomuksesta neuvotella sopimuksesta uudelleen. Keskustelut EIR:n ja komission kanssa olivat edelleen käynnissä heinäkuussa 2006. |
| --- | --- |

11.5.

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen presidentti ilmoitti kirjeessään kesäkuussa 2005 aikomuksesta neuvotella sopimuksesta uudelleen. Keskustelut EIR:n ja komission kanssa olivat edelleen käynnissä heinäkuussa 2006.

RISKIPÄÄOMAOPERAATIOIDEN ASTEITTAINEN PÄÄTTÄMINEN

Taustaa

| 11.6. | EU osallistuu erilaisiin riskipääomaoperaatioihin ja asianomaisten ohjelmien päättyessä joitakin operaatioista on viime vuosien mittaan viety asteittain päätökseen. Myönnettyjä avustuksia ja lainoja on ollut tietyissä olosuhteissa määrä maksaa takaisin määrätyn ajanjakson kuluttua. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi viisi riskipääomaoperaatiota, joita hallinnoivat EuropeAid-yhteistyötoimisto, tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto sekä talous- ja raha-asioiden pääosasto. Tarkastettujen operaatioiden osalta jäljellä olevat kokonaismäärät on esitetty
  taulukossa 11.1
  . Tilintarkastustuomioistuin on useana varainhoitovuonna yksilöinyt toistuvia täsmäytys- ja arvostusongelmia sekä todennut, ettei komissio ole kyennyt korjaamaan esiin tuotuja epäkohtia (3). Nyt toimitetussa tarkastuksessa pyrittiin määrittämään, onko komissio ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin seuratakseen operaatioiden asteittaista päättämistä ja suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja ja ovatko asianomaiset tilinpäätöserät täydelliset ja luotettavat. |
| --- | --- |

11.6.

EU osallistuu erilaisiin riskipääomaoperaatioihin ja asianomaisten ohjelmien päättyessä joitakin operaatioista on viime vuosien mittaan viety asteittain päätökseen. Myönnettyjä avustuksia ja lainoja on ollut tietyissä olosuhteissa määrä maksaa takaisin määrätyn ajanjakson kuluttua. Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi viisi riskipääomaoperaatiota, joita hallinnoivat EuropeAid-yhteistyötoimisto, tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosasto sekä talous- ja raha-asioiden pääosasto. Tarkastettujen operaatioiden osalta jäljellä olevat kokonaismäärät on esitetty
  taulukossa 11.1
  . Tilintarkastustuomioistuin on useana varainhoitovuonna yksilöinyt toistuvia täsmäytys- ja arvostusongelmia sekä todennut, ettei komissio ole kyennyt korjaamaan esiin tuotuja epäkohtia (3). Nyt toimitetussa tarkastuksessa pyrittiin määrittämään, onko komissio ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin seuratakseen operaatioiden asteittaista päättämistä ja suojatakseen yhteisön taloudellisia etuja ja ovatko asianomaiset tilinpäätöserät täydelliset ja luotettavat.

Taulukko 11.1 — Tarkastettuja riskipääomaoperaatioita koskeva yleiskatsaus

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Toimenpide | Maksut yhteensä | Taseeseen kirjatut varat | Arvoa koskevat oikaisut taseessa |
| 31.12.2005 mennessä | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2004 | 31.12.2005 |
| ECIP-ohjelma (European Community Investment Partners) | 224,2 | 63,66 | 51,19 | –38,88 | –8,9 |
| MEDIA II -ohjelma | 302,3 (4) | 41,66 | 36,53 | –28,07 | –24,53 |
| Venture consort -ohjelma | 10,2 | 1,49 | 0,77 | –1,49 | –0,77 |
| Eurotech Capital -ohjelma | 9,5 | 1,63 | 0,46 | –1,63 | –0,46 |
| Joint Venture -ohjelma | 10,3 | 5,76 | 4,41 | –5,76 | –4,41 |

(miljoonaa euroa)

Toimenpide

Maksut yhteensä

Taseeseen kirjatut varat

Arvoa koskevat oikaisut taseessa

31.12.2005 mennessä

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2004

31.12.2005

ECIP-ohjelma (European Community Investment Partners)

224,2

63,66

51,19

–38,88

–8,9

MEDIA II -ohjelma

302,3 (4)

41,66

36,53

–28,07

–24,53

Venture consort -ohjelma

10,2

1,49

0,77

–1,49

–0,77

Eurotech Capital -ohjelma

9,5

1,63

0,46

–1,63

–0,46

Joint Venture -ohjelma

10,3

5,76

4,41

–5,76

–4,41

ECIP-ohjelma (European Community Investment Partners)

| 11.7. | ECIP-ohjelmalla edistettiin yhteisyritysten perustamista Aasian, Latinalaisen Amerikan, Välimeren alueen ja Etelä-Afrikan kehittyville markkinoille. ECIP-ohjelman yhteydessä maksettiin kaikkiaan 224,2 miljoonaa euroa. Ohjelma päättyi vuonna 1999, joten ne kaksi teknisen avun yksikköä, joille komissio oli ulkoistanut operaatioiden hallinnon ja varainhoidon, lopettivat toimintansa vuoden 2000 lopussa (5). Sopimusten hallinnoinnin osalta on kuitenkin todettava, että komissio ei edistynyt merkittävästi ohjelman päättämisessä ennen syyskuuta 2005, jolloin EuropeAid-yhteistyötoimistoon kuuluva erityisyksikkö aloitti toimintansa. Erityisyksikön täytyi luoda asianomainen tietokanta uudelleen, ja se yksilöi eri lähteistä 1 843 keskeneräistä tapausta. Koska toimintaa ei ollut valvottu edeltävien viiden vuoden aikana, tietojen luotettavuutta ja kattavuutta ei kuitenkaan voida taata. Vuoden 2005 lopussa 1 276 ongelmallisimpiin kuuluvaa tapausta oli yhä kesken. Lukuisista tapauksista puuttui keskeisiä taloudellisia tietoja. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että vuosien takaisten yhteensä 207 000 euron virheellisten maksujen osalta ei ollut toteutettu seurantaa (6) ja että perintämääräysten osalta ei joko ollut toteutettu seurantaa (4 miljoonaa euroa) tai perintämääräyksiä ei ollut annettu (62,3 miljoonaa euroa). Maaliskuussa 2006 EuropaAid-yhteistyötoimiston erityisyksikkö arvioi, että 21 miljoonaa euroa olisi perittävä vielä takaisin. |
| --- | --- |

11.7.

ECIP-ohjelmalla edistettiin yhteisyritysten perustamista Aasian, Latinalaisen Amerikan, Välimeren alueen ja Etelä-Afrikan kehittyville markkinoille. ECIP-ohjelman yhteydessä maksettiin kaikkiaan 224,2 miljoonaa euroa. Ohjelma päättyi vuonna 1999, joten ne kaksi teknisen avun yksikköä, joille komissio oli ulkoistanut operaatioiden hallinnon ja varainhoidon, lopettivat toimintansa vuoden 2000 lopussa (5). Sopimusten hallinnoinnin osalta on kuitenkin todettava, että komissio ei edistynyt merkittävästi ohjelman päättämisessä ennen syyskuuta 2005, jolloin EuropeAid-yhteistyötoimistoon kuuluva erityisyksikkö aloitti toimintansa. Erityisyksikön täytyi luoda asianomainen tietokanta uudelleen, ja se yksilöi eri lähteistä 1 843 keskeneräistä tapausta. Koska toimintaa ei ollut valvottu edeltävien viiden vuoden aikana, tietojen luotettavuutta ja kattavuutta ei kuitenkaan voida taata. Vuoden 2005 lopussa 1 276 ongelmallisimpiin kuuluvaa tapausta oli yhä kesken. Lukuisista tapauksista puuttui keskeisiä taloudellisia tietoja. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että vuosien takaisten yhteensä 207 000 euron virheellisten maksujen osalta ei ollut toteutettu seurantaa (6) ja että perintämääräysten osalta ei joko ollut toteutettu seurantaa (4 miljoonaa euroa) tai perintämääräyksiä ei ollut annettu (62,3 miljoonaa euroa). Maaliskuussa 2006 EuropaAid-yhteistyötoimiston erityisyksikkö arvioi, että 21 miljoonaa euroa olisi perittävä vielä takaisin.

| 11.7. | Komissio myöntää, että vuosina 2001–2004 ei kiinnitetty riittävästi huomiota ECIP-ohjelman päättämiseen ja että tämä tilanne vaikuttaa edelleen tilinpäätöksen täydellisyyteen ja luotettavuuteen. Kuitenkin jo ennen EuropeAid-yhteistyötoimiston erityisyksikön perustamista ryhdyttiin joihinkin toimenpiteisiin ECIP-tapausten päättämiseksi. |
| --- | --- |

11.7.

Komissio myöntää, että vuosina 2001–2004 ei kiinnitetty riittävästi huomiota ECIP-ohjelman päättämiseen ja että tämä tilanne vaikuttaa edelleen tilinpäätöksen täydellisyyteen ja luotettavuuteen. Kuitenkin jo ennen EuropeAid-yhteistyötoimiston erityisyksikön perustamista ryhdyttiin joihinkin toimenpiteisiin ECIP-tapausten päättämiseksi.

ECIP-ohjelmaa seurataan nyt säännöllisesti ja riittävästi. Toukokuun 31. päivänä 2006 analysoitavia ECIP-toimia oli vielä 800, ja ennusteen mukaan kaikki tapaukset saadaan analysoitua ennen vuoden 2006 loppua. Komissio pystyy tuolloin toimittamaan täydellisen ja luotettavan tilinpäätöksen.

MEDIA-ohjelma

| 11.8. | Media-ohjelmilla (7) pyritään edistämään Euroopan audiovisuaalista teollisuutta. Media II -ohjelma, jota nyt ollaan asteittain päättämässä, perustettiin 10 päivänä heinäkuuta 1995 (8) tehdyllä neuvoston päätöksellä 95/563/EY. Ohjelmaan liittyi yhteensä 302,3 miljoonan euron rahamäärä, josta 130,3 miljoonaa asetettiin käyttöön lainojen myöntämistä tai tietyissä tilanteissa takaisin maksettavaa ennakkorahoitusta varten ja 149,6 miljoonaa euroa avustuksia varten; loppuosa määrästä käytettiin ohjelman horisontaalisiin toimiin (Media-desk, teknisen avun toimistojen kustannukset jne.). Vuoden 2005 lopussa ennakkomaksuja oli saamatta 48,6 miljoonaa euroa, joista 6,9 miljoonaa euroa muunnettiin avustuksiksi, 10,4 miljoonan euron osalta annettiin perintämääräykset ja 31,3 miljoonaa euroa luokiteltiin saamisiin. |
| --- | --- |

11.8.

Media-ohjelmilla (7) pyritään edistämään Euroopan audiovisuaalista teollisuutta. Media II -ohjelma, jota nyt ollaan asteittain päättämässä, perustettiin 10 päivänä heinäkuuta 1995 (8) tehdyllä neuvoston päätöksellä 95/563/EY. Ohjelmaan liittyi yhteensä 302,3 miljoonan euron rahamäärä, josta 130,3 miljoonaa asetettiin käyttöön lainojen myöntämistä tai tietyissä tilanteissa takaisin maksettavaa ennakkorahoitusta varten ja 149,6 miljoonaa euroa avustuksia varten; loppuosa määrästä käytettiin ohjelman horisontaalisiin toimiin (Media-desk, teknisen avun toimistojen kustannukset jne.). Vuoden 2005 lopussa ennakkomaksuja oli saamatta 48,6 miljoonaa euroa, joista 6,9 miljoonaa euroa muunnettiin avustuksiksi, 10,4 miljoonan euron osalta annettiin perintämääräykset ja 31,3 miljoonaa euroa luokiteltiin saamisiin.

| 11.9. | Ohjelman mukaisesti audiovisuaaliselle teollisuudelle myönnettyihin lainoihin ja avustuksiin sovellettiin erityisen monimutkaisia ehtoja, jotka vaativat jatkuvaa pitkän aikavälin seurantaa. Jos esimerkiksi hankkeen tuotantovaihetta ei käynnistetty tai hankkeesta luovuttiin tiettyyn määräaikaan mennessä, 25 prosenttia saadusta lainasta piti maksaa takaisin. Jos taas tuotanto aloitettiin kolmen vuoden kuluessa, lainan koko määrä oli maksettava takaisin. Komissio ei kuitenkaan huolehtinut näiden ehtojen noudattamista koskevasta seurannasta. Vuoden 2005 loppuun asti (9) Media II -ohjelmaa hallinnoi komission puolesta teknisen avun toimisto. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vuotta 2001 edeltävien rahoitustapahtumien osalta komission yksiköillä ei ollut yksityiskohtaisia ohjelman kirjanpitotietoja eikä kyseisten rahoitustapahtumien osalta nimenomaisesti annettua tarkastustodistusta. Uudempien tapahtumien kohdalla dokumentointi oli usein vajavaista ja seuranta riittämätöntä, mikä toisinaan oli johtanut siihen, ettei perintämääräyksiä ollut annettu oikea-aikaisesti (10). |
| --- | --- |

11.9.

Ohjelman mukaisesti audiovisuaaliselle teollisuudelle myönnettyihin lainoihin ja avustuksiin sovellettiin erityisen monimutkaisia ehtoja, jotka vaativat jatkuvaa pitkän aikavälin seurantaa. Jos esimerkiksi hankkeen tuotantovaihetta ei käynnistetty tai hankkeesta luovuttiin tiettyyn määräaikaan mennessä, 25 prosenttia saadusta lainasta piti maksaa takaisin. Jos taas tuotanto aloitettiin kolmen vuoden kuluessa, lainan koko määrä oli maksettava takaisin. Komissio ei kuitenkaan huolehtinut näiden ehtojen noudattamista koskevasta seurannasta. Vuoden 2005 loppuun asti (9) Media II -ohjelmaa hallinnoi komission puolesta teknisen avun toimisto. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vuotta 2001 edeltävien rahoitustapahtumien osalta komission yksiköillä ei ollut yksityiskohtaisia ohjelman kirjanpitotietoja eikä kyseisten rahoitustapahtumien osalta nimenomaisesti annettua tarkastustodistusta. Uudempien tapahtumien kohdalla dokumentointi oli usein vajavaista ja seuranta riittämätöntä, mikä toisinaan oli johtanut siihen, ettei perintämääräyksiä ollut annettu oikea-aikaisesti (10).

| 11.9. | Eräistä viivästyksistä huolimatta teknisen avun toimisto on seurannut hankkeita komission valvonnassa kehitysapua koskevien kolmevuotisten sopimusten voimassaoloajan. |
| --- | --- |

11.9.

Eräistä viivästyksistä huolimatta teknisen avun toimisto on seurannut hankkeita komission valvonnassa kehitysapua koskevien kolmevuotisten sopimusten voimassaoloajan.

Kun uusi koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto otti hoitaakseen MEDIA-ohjelmaan liittyvät tapaukset 1. tammikuuta 2006 alkaen, sen hoidettavaksi siirrettiin myös teknisen avun toimiston ja komission hallinnoimat tapaukset.

Aikaisemmat rakenteelliset heikkoudet ratkaistaan vasta sitten kun MEDIA-ohjelmaan liittyvien tapausten siirto toimeenpanovirastolle on saatu päätökseen.

Talous- ja raha-asioiden pääosaston hallinnoimien riskipääomaoperaatioiden asteittainen päättäminen

| 11.10. | Kolmen riskipääoman investointiohjelman, joihin EU on osoittanut kaikkiaan noin 30 miljoonaa euroa, tavoitteena on edistää investointeja tavoiteltaviin mutta riskialttiisiin markkinasegmentteihin. Tarkastuksessa havaittiin, että ohjelmien hallinnointi, seuranta ja päättäminen oli aiemmin ollut puutteellista: tulojen hallinnointiin liittyi puutteita, investointien arvoa ei ollut määritetty, seurannassa ja raportoinnissa oli katkoksia ja tapausten päättäminen viivästyi. Ei ollut niin ollen mahdollista saada varmuutta varainhoidon moitteettomuudesta, yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta eikä EU:n tilinpäätökseen kirjattujen asianomaisten määrien oikeellisuudesta. Talous- ja raha-asioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö teki samanlaisia päätelmiä aiemmin vuonna 2005 toimittamassaan tarkastuksessa. |
| --- | --- |

11.10.

Kolmen riskipääoman investointiohjelman, joihin EU on osoittanut kaikkiaan noin 30 miljoonaa euroa, tavoitteena on edistää investointeja tavoiteltaviin mutta riskialttiisiin markkinasegmentteihin. Tarkastuksessa havaittiin, että ohjelmien hallinnointi, seuranta ja päättäminen oli aiemmin ollut puutteellista: tulojen hallinnointiin liittyi puutteita, investointien arvoa ei ollut määritetty, seurannassa ja raportoinnissa oli katkoksia ja tapausten päättäminen viivästyi. Ei ollut niin ollen mahdollista saada varmuutta varainhoidon moitteettomuudesta, yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta eikä EU:n tilinpäätökseen kirjattujen asianomaisten määrien oikeellisuudesta. Talous- ja raha-asioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö teki samanlaisia päätelmiä aiemmin vuonna 2005 toimittamassaan tarkastuksessa.

| 11.10. | Talouden ja rahoituksen pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön heinäkuussa 2005 tekemän tarkastuksen jälkeen laadittiin ennakoiva kokonaisstrategia kaikkien kolmen investointiohjelman puitteissa vielä avoinna olevien tapausten päättämiseksi (91 tapauksesta vain 14 oli päättämättä vuoden 2005 lopussa). Tämän toimintalinjan ansiosta tapauksia on saatettu päätökseen myös vuonna 2006. Eräitä tapauksia (7) ei voida päättää ennen vuotta 2012 sopimusten päättymispäivän vuoksi. |
| --- | --- |

11.10.

Talouden ja rahoituksen pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön heinäkuussa 2005 tekemän tarkastuksen jälkeen laadittiin ennakoiva kokonaisstrategia kaikkien kolmen investointiohjelman puitteissa vielä avoinna olevien tapausten päättämiseksi (91 tapauksesta vain 14 oli päättämättä vuoden 2005 lopussa). Tämän toimintalinjan ansiosta tapauksia on saatettu päätökseen myös vuonna 2006. Eräitä tapauksia (7) ei voida päättää ennen vuotta 2012 sopimusten päättymispäivän vuoksi.

Talouden ja rahoituksen pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön suorittaman tarkastuksen jälkeen laaditun toimintasuunnitelman ja viime vuoden aikana tehtyjen erilaisten tarkistusten perusteella komissio katsoo, että sillä on nyt kohtuullinen varmuus kyseisiin kolmeen ohjelmaan liittyvien lukujen paikkansapitävyydestä ja täydellisyydestä.

Päätelmät ja suositukset

| 11.11. | Mainitut eri ohjelmat olivat monimutkaisia, mutta komissio ei missään vaiheessa suunnannut niihin riittävästi voimavaroja, joilla olisi taattu toimenpiteiden onnistunut hallinnointi pitkällä aikavälillä. Vaikka komissio on käynnistänyt korjaavat toimet, tarkastuksessa saatiin tilintarkastustuomioistuimen aiempien päätelmien suuntaisesti vahvistus (Media II -ohjelmaa lukuun ottamatta) sille, että seuranta oli edelleen puutteellista ja ettei yhteisön taloudellisia etuja ollut aiemmin aina kyetty suojaamaan. |
| --- | --- |

11.11.

Mainitut eri ohjelmat olivat monimutkaisia, mutta komissio ei missään vaiheessa suunnannut niihin riittävästi voimavaroja, joilla olisi taattu toimenpiteiden onnistunut hallinnointi pitkällä aikavälillä. Vaikka komissio on käynnistänyt korjaavat toimet, tarkastuksessa saatiin tilintarkastustuomioistuimen aiempien päätelmien suuntaisesti vahvistus (Media II -ohjelmaa lukuun ottamatta) sille, että seuranta oli edelleen puutteellista ja ettei yhteisön taloudellisia etuja ollut aiemmin aina kyetty suojaamaan.

| 11.11. | Komissio katsoo, että ECIP-ohjelmaa seurataan nyt säännöllisesti ja riittävästi, ja tämänhetkisen ennusteen mukaan kaikki tapaukset saadaan analysoitua ennen vuoden 2006 loppua. Komissio pystyy tuolloin toimittamaan täydellisen ja luotettavan tilinpäätöksen. |
| --- | --- |

11.11.

Komissio katsoo, että ECIP-ohjelmaa seurataan nyt säännöllisesti ja riittävästi, ja tämänhetkisen ennusteen mukaan kaikki tapaukset saadaan analysoitua ennen vuoden 2006 loppua. Komissio pystyy tuolloin toimittamaan täydellisen ja luotettavan tilinpäätöksen.

| 11.12. | ECIP- ja MEDIA II -ohjelmiin liittyvät tilinpäätökseen kirjatut erät eivät mahdollista komission taseeseen merkittyjen omaisuuserien täydellistä ja luotettavaa arviointia. ECIP-ohjelman kohdalla tilien tarkastamiseksi ja hyväksymiseksi on vielä tehtävä runsaasti työtä. |
| --- | --- |

11.12.

ECIP- ja MEDIA II -ohjelmiin liittyvät tilinpäätökseen kirjatut erät eivät mahdollista komission taseeseen merkittyjen omaisuuserien täydellistä ja luotettavaa arviointia. ECIP-ohjelman kohdalla tilien tarkastamiseksi ja hyväksymiseksi on vielä tehtävä runsaasti työtä.

| 11.12. | MEDIA II -ohjelman hallinnointiin liittyvien yksityiskohtaisten sääntöjen vuoksi on ollut mahdotonta kirjata eriä yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

11.12.

MEDIA II -ohjelman hallinnointiin liittyvien yksityiskohtaisten sääntöjen vuoksi on ollut mahdotonta kirjata eriä yksityiskohtaisesti.

Maaliskuusta 2005 alkaen ECIP-ohjelman kohdalla on tehty huomattavasti työtä tilien tarkastamiseksi ja hyväksymiseksi, ja on todennäköistä, että työ saadaan periaatteessa päätökseen ennen vuoden 2006 loppua.

| 11.13. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: |
| --- | --- |

11.13.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:

| 11.13. | |
| --- | --- |

11.13.

| — | Perintämääräykset olisi annettava heti, kun takaisin perittävä summa on määritetty. Takaisin perittävät määrät olisi vähennettävä suoritettavista maksuista, tapausten selvittämistä olisi joudutettava parantamalla sisäistä seurantaa siten, että asetetaan viikko- ja kuukausitavoitteet, ja asteittaisen päättämisen yhteydessä sovellettavaa menettelyä olisi kehitettävä. |
| --- | --- |

—

Perintämääräykset olisi annettava heti, kun takaisin perittävä summa on määritetty. Takaisin perittävät määrät olisi vähennettävä suoritettavista maksuista, tapausten selvittämistä olisi joudutettava parantamalla sisäistä seurantaa siten, että asetetaan viikko- ja kuukausitavoitteet, ja asteittaisen päättämisen yhteydessä sovellettavaa menettelyä olisi kehitettävä.

| — | Komissio on samaa mieltä siitä, että takaisinperittävät määrät olisi vähennettävä suoritettavista maksuista.EuropeAid-yhteistyötoimisto varmistaa jo, että tavoitteen saavuttamista seurataan viikoittain, ja katsoo, että asteittaisen päättämisen yhteydessä sovellettava menettely on nyt tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

—

EuropeAid-yhteistyötoimisto varmistaa jo, että tavoitteen saavuttamista seurataan viikoittain, ja katsoo, että asteittaisen päättämisen yhteydessä sovellettava menettely on nyt tarkoituksenmukainen.

| — | Media II -ohjelman asteittaista päättämistä varten olisi laadittava yleissuunnitelma selvitysprosessin nopeuttamiseksi. Seurantamenettelyä voitaisiin vielä järkeistää tietyiltä osin (11). Olisi harkittava paikan päälle suuntautuvia valvontakäyntejä jatkuvien ongelmatapausten ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

—

Media II -ohjelman asteittaista päättämistä varten olisi laadittava yleissuunnitelma selvitysprosessin nopeuttamiseksi. Seurantamenettelyä voitaisiin vielä järkeistää tietyiltä osin (11). Olisi harkittava paikan päälle suuntautuvia valvontakäyntejä jatkuvien ongelmatapausten ratkaisemiseksi.

| — | Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto on ottanut hoidettavakseen teknisen avun toimistolta komissiolle siirretyt tapaukset ja komission suoraan siirtämät tapaukset näiden tapausten yhdistämisen jälkeen. MEDIA II -ohjelman tapauksista laaditun luettelon perusteella toimeenpanovirasto vahvistaa tapausten päättämistä koskevat menettelyt ja toimenpidevaiheet. Nämä menettelyt yhdenmukaistetaan yhdessä MEDIA-ohjelmia hallinnoivaa toimeenpanovirastoa tukevan tietoyhteiskunnan pääosaston kanssa. |
| --- | --- |

—

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto on ottanut hoidettavakseen teknisen avun toimistolta komissiolle siirretyt tapaukset ja komission suoraan siirtämät tapaukset näiden tapausten yhdistämisen jälkeen. MEDIA II -ohjelman tapauksista laaditun luettelon perusteella toimeenpanovirasto vahvistaa tapausten päättämistä koskevat menettelyt ja toimenpidevaiheet. Nämä menettelyt yhdenmukaistetaan yhdessä MEDIA-ohjelmia hallinnoivaa toimeenpanovirastoa tukevan tietoyhteiskunnan pääosaston kanssa.

| — | Koska nyt toimitetussa tarkastuksessa saatiin jälleen vahvistus jo aiemmin havaituille hallinnollisille puutteille (Media II -ohjelmaa lukuun ottamatta), joista aiheutuu merkittäviä taloudellisia tappioita yhteisölle, komission olisi harkittava asianmukaisia toimia. |
| --- | --- |

—

Koska nyt toimitetussa tarkastuksessa saatiin jälleen vahvistus jo aiemmin havaituille hallinnollisille puutteille (Media II -ohjelmaa lukuun ottamatta), joista aiheutuu merkittäviä taloudellisia tappioita yhteisölle, komission olisi harkittava asianmukaisia toimia.

| — | Komissio on maaliskuusta 2005 alkaen toteuttanut aiheellisia toimia päättääkseen ECIP-ohjelman, ja merkittävää edistymistä on saavutettukin. On luultavaa, että kaikki yksittäiset ECIP-toimet saadaan päätökseen ennen vuoden 2006 loppua ja että vuoden 2007 aikana on mahdollista lopettaa ECIP-ohjelma ja päättää tilit. |
| --- | --- |

—

Komissio on maaliskuusta 2005 alkaen toteuttanut aiheellisia toimia päättääkseen ECIP-ohjelman, ja merkittävää edistymistä on saavutettukin. On luultavaa, että kaikki yksittäiset ECIP-toimet saadaan päätökseen ennen vuoden 2006 loppua ja että vuoden 2007 aikana on mahdollista lopettaa ECIP-ohjelma ja päättää tilit.

ULKOSUHTEISIIN LIITTYVIEN HANKKEIDEN TAKUURAHASTO

| 11.14. | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (12), josta annetaan takauksia kolmansille maille myönnettäviä lainoja varten, tarkoituksena on hoitaa lainansaajan laiminlyömä lainan takaisinmaksu yhteisön lainanantajalle (13) ja välttää turvautuminen takaisinmaksussa suoraan yhteisön talousarvioon. Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa, ja EIP vastaa käteisvarojen hoidosta (14). Takuurahaston varojen (väliaikainen) kokonaismäärä 31. joulukuuta 2005 oli 1 323,9 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

11.14.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (12), josta annetaan takauksia kolmansille maille myönnettäviä lainoja varten, tarkoituksena on hoitaa lainansaajan laiminlyömä lainan takaisinmaksu yhteisön lainanantajalle (13) ja välttää turvautuminen takaisinmaksussa suoraan yhteisön talousarvioon. Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa, ja EIP vastaa käteisvarojen hoidosta (14). Takuurahaston varojen (väliaikainen) kokonaismäärä 31. joulukuuta 2005 oli 1 323,9 miljoonaa euroa.

| 11.15. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että takuurahaston hallinnointi oli tyydyttävää varainhoitovuonna 2005. Vuoden 2005 kuluessa takuurahastolle ei esitetty takuiden suorittamista koskevia pyyntöjä. |
| --- | --- |

11.15.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että takuurahaston hallinnointi oli tyydyttävää varainhoitovuonna 2005. Vuoden 2005 kuluessa takuurahastolle ei esitetty takuiden suorittamista koskevia pyyntöjä.

PURETTAVA EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ

| 11.16. | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä 23. heinäkuuta 2002 EHTY:n varat ja vastuut siirrettiin Euroopan yhteisölle (15). Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen tavoitteena oli saada kohtuullinen varmuus siitä, että purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilit ovat luotettavat ja että sitä koskevia säännöksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

11.16.

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä 23. heinäkuuta 2002 EHTY:n varat ja vastuut siirrettiin Euroopan yhteisölle (15). Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen tavoitteena oli saada kohtuullinen varmuus siitä, että purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilit ovat luotettavat ja että sitä koskevia säännöksiä on noudatettu.

| 11.17. | Toteutetulla investointistrategialla ei vielä vuonna 2005 ollut saavutettu sijoitussalkun osalta ehdotettua tavoiteltavaa maturiteettijakaumaa (16), ja likviditeetin havaittiin olleen jatkuvasti liian suuri. |
| --- | --- |

11.17.

Toteutetulla investointistrategialla ei vielä vuonna 2005 ollut saavutettu sijoitussalkun osalta ehdotettua tavoiteltavaa maturiteettijakaumaa (16), ja likviditeetin havaittiin olleen jatkuvasti liian suuri.

| 11.17. | Maturiteettijakaumatavoitetta tarkistettiin neuvoston päätöksessä vahvistettujen taloudellisten suuntaviivojen mukaiseksi vuonna 2004. Kyseinen mukautus koostui maturiteettien keston pidentämisestä siirtymällä merkittävässä määrin lyhytaikaisista sijoituksista pitkäaikaisiin sijoituksiin. |
| --- | --- |

11.17.

Maturiteettijakaumatavoitetta tarkistettiin neuvoston päätöksessä vahvistettujen taloudellisten suuntaviivojen mukaiseksi vuonna 2004. Kyseinen mukautus koostui maturiteettien keston pidentämisestä siirtymällä merkittävässä määrin lyhytaikaisista sijoituksista pitkäaikaisiin sijoituksiin.

Koska korkotaso katsottiin yleisesti matalaksi, oli vältettävä riski siitä, että suuri osa salkusta sisältäisi ennätyksellisen alhaisiin korkoihin sidottuja pitkäaikaisia sijoituksia tai että likviditeetti kasvaisi liian suureksi. Tämän vuoksi on laadittu strategia, joka perustuu objektiivisiin indikaattoreihin ja jonka tavoitteena ovat asteittaiset pitkäaikaiset sijoitukset. Tämä strategia on parhaillaan täytäntöönpanovaiheessa.

| 11.18. | Vuonna 2005 talous- ja raha-asioiden pääosasto päätti luopua Eurotunnel-osakkeista ja aiemman uudelleenjärjestelyn yhteydessä hankitun juniorilainan (17) jäljellä olleesta osuudesta. Kyseisistä omaisuuseristä luovuttiin kuitenkin hintavaihteluvälin ollessa alhaisimmillaan koko vuonna. Osakkeiden osalta aiheutui 34,4 miljoonan euron ja juniorilainan osalta 4,6 miljoonan euron tappio. |
| --- | --- |

11.18.

Vuonna 2005 talous- ja raha-asioiden pääosasto päätti luopua Eurotunnel-osakkeista ja aiemman uudelleenjärjestelyn yhteydessä hankitun juniorilainan (17) jäljellä olleesta osuudesta. Kyseisistä omaisuuseristä luovuttiin kuitenkin hintavaihteluvälin ollessa alhaisimmillaan koko vuonna. Osakkeiden osalta aiheutui 34,4 miljoonan euron ja juniorilainan osalta 4,6 miljoonan euron tappio.

| 11.18. | Komissio päätti myydä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat omaisuuserät edelleen toteutettavan investointien vähentämisstrategiansa mukaisesti. Kyseiset omaisuuserät eivät olleet EHTY:n yleisten investointivaatimusten mukaiset, vaan ne olivat tulosta aikaisemmasta rakennejärjestelystä, eivät vapaaehtoisista investointipäätöksistä. Vuonna 2005 toteutettu myynti oli näin ollen viimeinen kyseisistä myyntitoimista. |
| --- | --- |

11.18.

Komissio päätti myydä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat omaisuuserät edelleen toteutettavan investointien vähentämisstrategiansa mukaisesti. Kyseiset omaisuuserät eivät olleet EHTY:n yleisten investointivaatimusten mukaiset, vaan ne olivat tulosta aikaisemmasta rakennejärjestelystä, eivät vapaaehtoisista investointipäätöksistä. Vuonna 2005 toteutettu myynti oli näin ollen viimeinen kyseisistä myyntitoimista.

Eniten kyseisten omaisuuserien myyntiin osallistuneet pankit katsoivat keväällä 2005, että sekä osakkeiden että etuoikeusasemaltaan heikoimpien lainojen hinnat alenisivat huomattavasti uuden rakennejärjestelyn vuoksi. Jotta kyseisestä yrityksestä saataisiin elinkelpoinen, odotettavissa oli huomattava järjestely, jossa velka muutettaisiin pääomaksi. Tämä olisi edelleen alentanut osakkeiden hintaa merkittävästi. Sen vuoksi näytti asianmukaiselta myydä omaisuuserät huhti–kesäkuun 2005 hintatasolla vielä suurempien tappioiden välttämiseksi. Koska markkinat ovat kuitenkin erittäin epälikvidit ja niillä on vähän aktiivisia toimijoita, erilaiset tapahtumat vaikuttavat hintoihin ja odotusten toteutuminen on erittäin epävarmaa.

Vuoden 2005 tuloslaskelmaan kohdistunut vaikutus rajoittui 1 miljoonaan euroon, sillä loput tappiot katettiin aikaisemmilla varauksilla ja arvonalennuksilla.

| 11.19. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että 7,7 miljoonan euron verran hiiltä koskeviin tutkimushankkeisiin liittyviä varoja odottaa yhä komission käsittelyä. Viivästymisellä on kielteinen vaikutus likviditeetin hallintaan. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että maksattamatta olevien sitoumusten seuranta oli puutteellista, etenkin täytäntöönpanoa koskevan määräajan umpeutumisen osalta. |
| --- | --- |

11.19.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että 7,7 miljoonan euron verran hiiltä koskeviin tutkimushankkeisiin liittyviä varoja odottaa yhä komission käsittelyä. Viivästymisellä on kielteinen vaikutus likviditeetin hallintaan. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että maksattamatta olevien sitoumusten seuranta oli puutteellista, etenkin täytäntöönpanoa koskevan määräajan umpeutumisen osalta.

| 11.19. | Hiiltä koskevien EHTY:n tutkimushankkeiden osalta komissio on ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin maksatussuman purkamiseksi. Sitoumukset, joiden täytäntöönpanon määräaika on ylittynyt, päätettiin 6. huhtikuuta 2006 mennessä. |
| --- | --- |

11.19.

Hiiltä koskevien EHTY:n tutkimushankkeiden osalta komissio on ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin maksatussuman purkamiseksi. Sitoumukset, joiden täytäntöönpanon määräaika on ylittynyt, päätettiin 6. huhtikuuta 2006 mennessä.

| 11.20. | Tietoteknisiä puutteita ei saatu korjattua. Lisäksi uusi kirjanpitojärjestelmä oli tarkoitus toteuttaa vuonna 2005, mutta huomattavien viivästysten vuoksi sitä jouduttiin lykkäämään vuoteen 2006. Myöhästyminen vaikutti merkittävästi purettavaa EHTY:ä koskeviin automatisointi- ja täsmäyttämistoimenpiteisiin sekä viivästytti tilinpäätöksen valmistelua ja vähensi toiminnan tehokkuutta. |
| --- | --- |

11.20.

Tietoteknisiä puutteita ei saatu korjattua. Lisäksi uusi kirjanpitojärjestelmä oli tarkoitus toteuttaa vuonna 2005, mutta huomattavien viivästysten vuoksi sitä jouduttiin lykkäämään vuoteen 2006. Myöhästyminen vaikutti merkittävästi purettavaa EHTY:ä koskeviin automatisointi- ja täsmäyttämistoimenpiteisiin sekä viivästytti tilinpäätöksen valmistelua ja vähensi toiminnan tehokkuutta.

| 11.20. | Kaikki aikaisemmin havaitut tietotekniset puutteet on yhtä lukuun ottamatta ratkaistu. Viimeisen ongelman (SWIFT-häiriöiden palautussivusto) ratkaisemiseksi oli yksilöitävä asianmukainen sivusto ja toteutettava tarvittavat infrastruktuuria koskeneet toimenpiteet. Tämä hanke on meneillään ja se saataneen päätökseen vuonna 2006. Automaattinen sammutuslaitteisto asennetaan asianomaisen yksikön uuteen toimipaikkaan vuonna 2006. |
| --- | --- |

11.20.

Kaikki aikaisemmin havaitut tietotekniset puutteet on yhtä lukuun ottamatta ratkaistu. Viimeisen ongelman (SWIFT-häiriöiden palautussivusto) ratkaisemiseksi oli yksilöitävä asianmukainen sivusto ja toteutettava tarvittavat infrastruktuuria koskeneet toimenpiteet. Tämä hanke on meneillään ja se saataneen päätökseen vuonna 2006. Automaattinen sammutuslaitteisto asennetaan asianomaisen yksikön uuteen toimipaikkaan vuonna 2006.

Uuden kirjanpito-ohjelmiston alihankkija aliarvioi suuresti työmäärän, joka liittyy pankkitoimintoja koskevien erityisvaatimusten toteuttamiseen. Tämä on johtanut huomattavaan ylimääräiseen operatiiviseen työmäärään, mutta se ei ole kuitenkaan vaikuttanut tilien paikkansapitävyyteen.

| 11.21. | Purettavan EHTY:n rahoitustoimien päätökseenvieminen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten – muun muassa monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen – mukaisesti, vaikka toiminnassa havaittiin eräitä puutteita (ks. kohdat 11.17–11.20). |
| --- | --- |

11.21.

Purettavan EHTY:n rahoitustoimien päätökseenvieminen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten – muun muassa monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen – mukaisesti, vaikka toiminnassa havaittiin eräitä puutteita (ks. kohdat 11.17–11.20).

| 11.21. | Komissio jatkaa selvitystilassa olevan EHTY:n purkamisen hallinnointia sääntöjen mukaisesti ja katsoo 11.17 ja 11.18 kohdassa annettujen vastausten perusteella, että ei ole aiheellista puhua toiminnan puutteista. |
| --- | --- |

11.21.

Komissio jatkaa selvitystilassa olevan EHTY:n purkamisen hallinnointia sääntöjen mukaisesti ja katsoo 11.17 ja 11.18 kohdassa annettujen vastausten perusteella, että ei ole aiheellista puhua toiminnan puutteista.

---

(1)  Riskipääomalla tarkoitetaan sijoituksia riskialttiisiin yrityksiin, joiden kasvunäkymät ovat kuitenkin hyvät (esimerkiksi käynnistysvaiheessa olevat ja pienet yritykset tai uuden teknologian yritykset).

(2)  Kuten Euroopan investointirahasto (EIR) sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD).

(3)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohta 1.19 ja taulukko 1.1; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.10 ja taulukko 1.1; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 1.18–1.22 sekä vuosikertomus varainhoitovuodelta 2001, kohta 9.20.

(4)  Tästä kokonaismäärästä 130,3 miljoonaa euroa koskee lainoja ja tietyissä tilanteissa takaisin maksettavaa ennakkorahoitusta.

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston 4 päivänä huhtikuuta 2001 antamassa asetuksessa (EY) N:o 772/2001 (EYVL L 112, 21.4.2001, s. 1) säädettiin muun muassa, että komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ECIP-hankkeiden loppuun saattamiseksi ja päättämiseksi.

(6)  Esimerkiksi kolme tapausta, joiden yhteisarvo oli 207 000 euroa. Kyse on alun perin tehdyt sitoumukset ylittävistä määristä, jotka maksettiin erehdyksessä väärille pankkitileille. Alun perin tehdyt sitoumukset saatettiin ylittää, koska vain kokonaissitoumukset oli kirjattu.

(7)  MEDIA I 1991–1996 (saatu lähes päätökseen lukuun ottamatta kahta tapausta; kaikki rahoitusvarat, 26,7 miljoonaa euroa, poistettiin tase-erästä vuoden 2003 lopussa eikä enempää varoja aiota periä takaisin myöhemmin), MEDIA II 1996–2000 sekä MEDIA plus 2001–2006 (kesken).

(8)  EYVL L 321, 30.12.1995, s. 25.

(9)  Ohjelman johto- ja hallinnointitehtävät siirrettiin 1. tammikuuta 2006 alkaen komission uuden ”koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston” vastuulle.

(10)  Tämä koskee yhdeksää testatuista 32 tapahtumasta eli arviolta kaikkiaan 1,1:tä miljoonaa euroa. Mukana on yksi kiistanalainen tapaus, jonka osalta ei ole toteutettu seurantaa vuoden 2003 jälkeen ja johon liittyvän rahamäärän katsotaan olevan noin miljoona euroa.

(11)  Esimerkiksi muistutusten lähettämisen osalta.

(12)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2728/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 1994 (EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 22 päivänä joulukuuta 2004 annetulla asetuksella (EY, Euratom) N:o 2273/2004 (EUVL L 396, 31.12.2004, s. 28).

(13)  Pääasiassa EIP, mutta myös Euratomin yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myöntämät lainat sekä EU:n makrotaloudelliseen tukeen perustuva lainananto kolmansille maille.

(14)  EIP:n ja Euroopan yhteisön välinen hallinnointisopimus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 28 päivänä huhtikuuta 2002 ja 8 päivänä toukokuuta 2002.

(15)  Pöytäkirja EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta (EYVL C 80, 10.3.2001, s. 67).

(16)  Maturiteetti tarkoittaa ajankohtaa, jona joukkolainan varsinainen lainasumma on maksettava takaisin.

(17)  Juniorilaina on joko vakuudeton tai se ei ole maksujärjestyksessä ensisijainen. Se on samankaltainen kuin toissijainen laina.

---

| 31.10.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/205 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/205

---

VUOSIKERTOMUS KUUDENNESTA, SEITSEMÄNNESTÄ, KAHDEKSANNESTA JA YHDEKSÄNNESTÄ EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA (EKR) RAHOITETUISTA TOIMISTA

(2006/C 263/02)

---

TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA LAADITUN VUOSIKERTOMUKSEN LIITTEET

LIITE I

Taustatietoja yleisestä talousarviosta

SISÄLLYS

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

| 1. | Talousarvion tausta |
| --- | --- |

1.

Talousarvion tausta

| 2. | Oikeudellinen perusta |
| --- | --- |

2.

Oikeudellinen perusta

| 3. | Perustamissopimusten ja varainhoitoasetusten talousarviota koskevat periaatteet |
| --- | --- |

3.

Perustamissopimusten ja varainhoitoasetusten talousarviota koskevat periaatteet

| 4. | Talousarvion sisältö ja rakenne |
| --- | --- |

4.

Talousarvion sisältö ja rakenne

| 5. | Talousarvion rahoitus (talousarvion tulot) |
| --- | --- |

5.

Talousarvion rahoitus (talousarvion tulot)

| 6. | Talousarviomäärärahat |
| --- | --- |

6.

Talousarviomäärärahat

| 7. | Talousarvion toteuttaminen |
| --- | --- |

7.

Talousarvion toteuttaminen

| 7.1 | Vastuu talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

7.1

Vastuu talousarvion toteuttamisesta

| 7.2 | Tulojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.2

Tulojen toteuttaminen

| 7.3 | Menojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.3

Menojen toteuttaminen

| 7.4 | Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen |
| --- | --- |

7.4

Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen

| 8. | Tilinpäätöksen esittäminen |
| --- | --- |

8.

Tilinpäätöksen esittäminen

| 9. | Ulkoinen tarkastus |
| --- | --- |

9.

Ulkoinen tarkastus

| 10. | Vastuuvapauden myöntäminen ja jatkotoimenpiteet |
| --- | --- |

10.

Vastuuvapauden myöntäminen ja jatkotoimenpiteet

LISÄTIEDOT

Varainhoitoa koskevien tietojen lähdeaineisto

Rahayksikkö

Lyhenteet ja merkit

KAAVIOT

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

1.   TALOUSARVION TAUSTA

Talousarviosta katetaan Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) menot. Talousarvioon otetaan myös hallintomenot, jotka liittyvät yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan sekä kaikki muut sellaiset menot, joiden neuvosto arvioi kuuluvan talousarviosta katettavaksi kyseisten politiikan alojen täytäntöönpanemiseksi.

2.   OIKEUDELLINEN PERUSTA

Talousarviosta määrätään Rooman sopimusten varainhoitoa koskevissa säännöksissä (1)
   (2) (EY:n perustamissopimuksen 268—280 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 171—183 artikla) sekä varainhoitoasetuksissa (3).

3.   PERUSTAMISSOPIMUSTEN JA VARAINHOITOASETUSTEN TALOUSARVIOTA KOSKEVAT PERIAATTEET

Kaikki yhteisön tulot ja menot on koottava yhtenäiseen talousarvioon (yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet). Talousarvio vahvistetaan varainhoitovuodeksi (vuotuisperiaate). Siihen otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (tasapainoperiaate). Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina (laskentayksikön periaate). Tulot on käytettävä erittelemättä kaikkien menojen rahoittamiseen, ja ne on kirjattava menojen tapaan täysimääräisinä talousarvioon ja myöhemmin tilinpäätökseen vähentämättä niitä toisistaan (yleiskatteisuusperiaate). Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin (erittelyperiaate). Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman taloudenhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisesti (moitteeton varainhoito). Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään noudattaen periaatetta avoimuudesta (avoimuus). Näihin pääperiaatteisiin sisältyy muutamia pieniä poikkeuksia.

4.   TALOUSARVION SISÄLTÖ JA RAKENNE

Talousarvioon kuuluu yhteenveto tuloista ja menoista ja kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin. Nämä kahdeksan pääluokkaa ovat: I parlamentti, II neuvosto, III komissio, IV tuomioistuin, V tilintarkastustuomioistuin, VI talous- ja sosiaalikomitea, VII alueiden komitea ja VIII oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Kussakin pääluokassa tulot ja menot on luokiteltu budjettikohtiin (osastot, luvut, momentit ja mahdolliset alamomentit) lajin tai käyttötarkoituksen mukaan.

5.   TALOUSARVION RAHOITUS (TALOUSARVION TULOT)

Talousarvion tulopuoli muodostuu pääasiassa yhteisöjen omista varoista: BKTL:oon perustuvista omista varoista, alv:oon perustuvista omista varoista, tullimaksuista, maatalousmaksuista sekä sokeri- ja isoglukoosimaksuista (4).

Omien varojen lisäksi on olemassa myös muita, vähäisiä tuloeriä (katso
  kaavio I
  ).

6.   TALOUSARVIOMÄÄRÄRAHAT

Arvioitujen menojen kattamiseksi tarkoitetut talousarviomäärärahat eritellään talousarviossa seuraavasti:

| a) | Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM).






  — | Maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran; |
| --- | --- | --- |

a)

Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM).

—

Maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran;

| — | maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina.

| b) | Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa. |
| --- | --- |

b)

Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa.

Kunkin varainhoitovuoden osalta onkin tästä syystä laskettava kaksi erillistä kokonaismäärää:

| a) | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (5) |
| --- | --- |

a)

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (5)

| b) | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (5). |
| --- | --- |

b)

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (5).

Talousarvion tulojen avulla katetaan maksumääräyksiin käytettävät määrärahat kokonaisuudessaan. Maksusitoumusmäärärahoja ei tarvitse kattaa tuloista.

Seuraavasta yksinkertaistetusta kaaviosta (määrät eivät ole todellisia) käy ilmi määrärahojen jakautuminen kullekin varainhoitovuodelle.

Image

7.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

7.1   Vastuu talousarvion toteuttamisesta

Komissio toteuttaa talousarvion varainhoitoasetuksen mukaisesti omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa. Lisäksi komissio uskoo muille toimielimille tarpeellisen toimivallan näitä toimielimiä vastaavien talousarvion pääluokkien toteuttamiseksi (6). Varainhoitoasetuksessa täsmennetään toteuttamismenettelyt ja erityisesti toimielinten tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien, ennakoiden hoitajien ja sisäisten tarkastajien vastuualueet. Kahdella suurimmalla menoalalla (EMOTR-tuki ja rakennerahastot) yhteisön varojen hoito on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken.

7.2   Tulojen toteuttaminen

Arvioidut tulot kirjataan talousarvioon; niitä voidaan muuttaa lisätalousarvioissa.

Budjettitulojen toteuttamisessa yhteisön saatavat (omat varat ja muut tulot) todetaan ja peritään. Asiasta säädetään erityisissä säännöksissä (7). Varainhoitovuoden todelliset tulot määritellään kuluvan varainhoitovuoden aikana todettujen saatavien ja aiempina varainhoitovuosina todettujen, aiempien varainhoitovuosien perimättä olevien saatavien summaksi.

7.3   Menojen toteuttaminen

Arvioidut menot kirjataan talousarvioon.

Budjettimenojen toteuttaminen, toisin sanoen määrärahojen kehitys ja käyttö, voidaan esittää tiivistetysti seuraavasti:

| a) | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:






  i) | määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat; |
| --- | --- | --- |

a)

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:

i)

määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat;

| ii) | määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä); |
| --- | --- |

ii)

määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä);

| iii) | määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä; |
| --- | --- |

iii)

määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä;

| iv) | määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu; |
| --- | --- |

iv)

määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu;

| b) | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:






  i) | määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot; |
| --- | --- | --- |

b)

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:

i)

määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot;

| ii) | varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä); |
| --- | --- |

ii)

varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä);

| iii) | määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä; |
| --- | --- |

iii)

määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä;

| iv) | määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu; |
| --- | --- |

iv)

määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu;

| v) | varainhoitovuoden menot yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta; |
| --- | --- |

v)

varainhoitovuoden menot yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta;

| vi) | varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen. |
| --- | --- |

vi)

varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen.

7.4   Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen

Kunkin varainhoitovuoden päättyessä laaditaan selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös. Samalla määritetään varainhoitovuoden saldo, joka kirjataan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon lisätalousarvion avulla.

8.   TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN

Kunkin varainhoitovuoden tilinpäätös toimitetaan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivänä; liitteinä esitetään lisäksi tilinpäätökset ja talousarvion toteuttamista koskeva yhteenveto sekä selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.

9.   ULKOINEN TARKASTUS

Vuodesta 1977 alkaen talousarvion ulkoisesta tarkastuksesta on huolehtinut Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin (8), joka tarkastaa talousarvion kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit. Se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Se tarkastaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varmistautuu siitä, että varainhoito on ollut moitteetonta. Tarkastukset voidaan toimittaa ennen varainhoitovuoden päättymistä; tarkastukset toimitetaan asiakirjojen perusteella ja tarvittaessa paikalla yhteisön toimielimissä, jäsenvaltioissa tai yhteisön ulkopuolisissa maissa. Tilintarkastustuomioistuin laatii vuosikertomuksen kustakin varainhoitovuodesta. Se voi myös milloin tahansa esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa yhteisön muiden toimielinten pyynnöstä lausuntoja.

10.   VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN JA JATKOTOIMENPITEET

Vuodesta 1977 on noudatettu seuraavia määräyksiä (9): Euroopan parlamentti myöntää neuvoston antamasta suosituksesta komissiolle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen kyseisen varainhoitovuoden n + 2 huhtikuun 30. päivää. Tätä varten neuvosto ja parlamentti tutkivat komission esittämät tilit ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen ja erityiskertomukset. Toimielimet toteuttavat kaikki aiheelliset toimenpiteet antaakseen vastauksen vastuuvapautta koskevissa päätöksissä esitettyihin huomautuksiin sekä laativat selvityksen toteutetuista toimenpiteistä.

LISÄTIEDOT

VARAINHOITOA KOSKEVIEN TIETOJEN LÄHDEAINEISTO

Tämän liitteen varainhoitoa koskevat tiedot on poimittu Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksestä (10) sekä komission toimittamista muista varainhoitoa koskevista tiedoista. Maiden lyhenteinä on käytetty komission keskuskirjanpitojärjestelmän (ABAC) maakoodeja. Kuten komissio on todennut, menojen ja tulojen analysointi jäsenvaltioittain on pelkästään aritmeettinen toimi, joka antaa epätäydellisen kuvan kunkin jäsenvaltion unionilta saamasta hyödystä. Tietoja on siten tulkittava harkiten.

RAHAYKSIKKÖ

Kaikki varainhoitoa koskevat tiedot esitetään miljoonina euroina. Yhteenlasketut summat on esitetty yhden desimaalin tarkkuudella täsmällisestä arvosta, joten ne eivät välttämättä vastaa pyöristettyjen lukujen summaa.

LYHENTEET JA MERKIT

| alv | arvonlisävero |
| --- | --- |
| AT | Itävalta |
| BE | Belgia |
| BKTL | bruttokansantulo |
| CY | Kypros |
| CZ | Tšekin tasavalta |
| DE | Saksa |
| DK | Tanska |
| EE | Viro |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto |
| EJM | jaksottamattomat määrärahat |
| EL | Kreikka |
| ES | Espanja |
| ETY | Euroopan talousyhteisö |
| EU | Euroopan unioni |
| EU-25 | Kaikki Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| EY | Euroopan yhteisö(t) |
| EYVL | Euroopan yhteisöjen virallinen lehti |
| FI | Suomi |
| FR | Ranska |
| HU | Unkari |
| IE | Irlanti |
| IT | Italia |
| JM | jaksotetut määrärahat |
| LT | Liettua |
| LU | Luxemburg |
| LV | Latvia |
| MM | maksumäärärahat |
| MMKM | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| MSKM | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| MSM | maksusitoumusmäärärahat |
| MT | Malta |
| NL | Alankomaat |
| os | talousarvion osasto |
| PL | Puola |
| PT | Portugali |
| päälk | talousarvion pääluokka |
| SE | Ruotsi |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta |
| 0,0 | 0,0—0,05 |
| — | tieto puuttuu |

alv

arvonlisävero

AT

Itävalta

BE

Belgia

BKTL

bruttokansantulo

CY

Kypros

CZ

Tšekin tasavalta

DE

Saksa

DK

Tanska

EE

Viro

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto

EJM

jaksottamattomat määrärahat

EL

Kreikka

ES

Espanja

ETY

Euroopan talousyhteisö

EU

Euroopan unioni

EU-25

Kaikki Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

EY

Euroopan yhteisö(t)

EYVL

Euroopan yhteisöjen virallinen lehti

FI

Suomi

FR

Ranska

HU

Unkari

IE

Irlanti

IT

Italia

JM

jaksotetut määrärahat

LT

Liettua

LU

Luxemburg

LV

Latvia

MM

maksumäärärahat

MMKM

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

MSKM

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

MSM

maksusitoumusmäärärahat

MT

Malta

NL

Alankomaat

os

talousarvion osasto

PL

Puola

PT

Portugali

päälk

talousarvion pääluokka

SE

Ruotsi

SI

Slovenia

SK

Slovakia

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

0,0

0,0—0,05

—

tieto puuttuu

KAAVIOT

TALOUSARVIO JA TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN VARAINHOITOVUONNA 2005

| Kaavio I | Talousarvio 2005 — Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| --- | --- |
| Kaavio II | Talousarvio 2005 — Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| Kaavio III | Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2005 |
| Kaavio IV | Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2005 |
| Kaavio V | Omat varat jäsenvaltioittain vuonna 2005 |
| Kaavio VI | Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2005 suoritetut maksut |

Kaavio I

Talousarvio 2005 — Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

Kaavio II

Talousarvio 2005 — Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

Kaavio III

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2005

Kaavio IV

Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2005

Kaavio V

Omat varat jäsenvaltioittain vuonna 2005

Kaavio VI

Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2005 suoritetut maksut

TIETOJA TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA AIEMPINA VUOSINA (2001—2005)

| Kaavio VII | Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2001—2005 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan |
| --- | --- |

Kaavio VII

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2001—2005 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan

---

(1)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan yhteisön (EY) perustamissopimus.

(2)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus.

(3)  Erityisesti 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu varainhoitoasetus (EYVL L 248, 16.9.2002).

(4)  Omista varoista säädetään pääasiassa seuraavissa säännöksissä ja määräyksissä: neuvoston päätös 2000/597/EY, Euratom, tehty 29 päivänä syyskuuta 2000 (EYVL L 253, 7.10.2000); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 130, 31.5.2000); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1553/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989 (EYVL L 155, 7.6.1989); kuudes neuvoston direktiivi, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, yhteisestä alv-järjestelmästä ja yhtenäisestä verokannasta (EYVL L 145, 13.6.1977); neuvoston direktiivi 89/130/ETY, Euratom, annettu 13 päivänä helmikuuta 1989, BKTL-määrien yhtenäistämisestä (EYVL L 49, 21.2.1989); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta (EYVL L 181, 19.7.2003).

(5)  On syytä huomata ero ”maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksusitoumusmäärärahojen” välillä sekä ”maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksumäärärahojen” välillä. Käsitteitä ”maksusitoumusmäärärahat” ja ”maksumäärärahat” käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa.

(6)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 274 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 179 artikla ja varainhoitoasetuksen 50 artikla.

(7)  Varainhoitoasetuksen 69—74 artikla ja asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000.

(8)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 246, 247 ja 248 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 160 A, 160 B ja 160 C artikla ja varainhoitoasetuksen 139—147 artikla.

(9)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 276 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artikla.

(10)  Varainhoitovuoden 2005 osalta: varainhoitovuoden 2005 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä lopullinen tilinpäätös (SEC(2006) 915 ja SEC(2006) 916).

LIITE II

Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2001 alkaen

Perustamissopimuksissa tilintarkastustuomioistuimelle on annettu tehtäväksi vuosikertomuksen laatiminen. Perustamissopimusten ja asetusten mukaisesti tilintarkastustuomioistuimen on laadittava erityisvuosikertomuksia myös tietyistä yhteisön elimistä ja toiminnoista. Perustamissopimusten nojalla tilintarkastustuomioistuin voi lisäksi esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa lausuntoja yhteisön muun toimielimen pyynnöstä. Seuraavassa on lueteltu tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2001 alkaen.

| Nimi | Julkaistu |
| --- | --- |
| Vuosikertomukset ja tarkastuslausumat |
| Kahdeskymmenesneljäs, varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus:






  — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |

Nimi

Julkaistu

Vuosikertomukset ja tarkastuslausumat

Kahdeskymmenesneljäs, varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus:

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EYVL C 359, 15.12.2001, EYVL C 92, 17.4.2002 ja EUVL C 36, 15.2.2003

Kahdeskymmenesviides, varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EYVL C 295, 28.11.2002

Kahdeskymmeneskuudes, varainhoitovuotta 2002 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 286, 28.11.2003

Kahdeskymmenesseitsemäs, varainhoitovuotta 2003 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 293, 30.11.2004

Kahdeskymmeneskahdeksas, varainhoitovuotta 2004 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 301, 30.11.2005

Kahdeskymmenesyhdeksäs, varainhoitovuotta 2005 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleisen talousarvion toteuttamisesta

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

Julkaistu tässä EUVL:ssä

Erityiskertomukset

Omat varat

—

Yhteinen maatalouspolitiikka

| — | Erityiskertomus nro 4/2001 EMOTR:n tukiosaston tarkastuksesta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanon osalta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2001 EMOTR:n tukiosaston tarkastuksesta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanon osalta

EYVL C 214, 31.7.2001

| — | Erityiskertomus nro 6/2001 maitokiintiöistä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2001 maitokiintiöistä

EYVL C 305, 30.10.2001

| — | Erityiskertomus nro 7/2001 vientituista – määräpaikka ja markkinoille saattaminen |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2001 vientituista – määräpaikka ja markkinoille saattaminen

EYVL C 314, 8.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 8/2001 perunatärkkelyksen ja viljatärkkelysten tuotantotukijärjestelmästä ja perunatärkkelykselle maksettavista tuista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2001 perunatärkkelyksen ja viljatärkkelysten tuotantotukijärjestelmästä ja perunatärkkelykselle maksettavista tuista

EYVL C 294, 19.10.2001

| — | Erityiskertomus nro 14/2001 BSE-tautia koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 19/98 seurannasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 14/2001 BSE-tautia koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 19/98 seurannasta

EYVL C 324, 20.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 5/2002 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2002 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä

EYVL C 290, 25.11.2002

| — | Erityiskertomus nro 6/2002 komission hallinnoiman yhteisön öljysiementen tukijärjestelmän tarkastuksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2002 komission hallinnoiman yhteisön öljysiementen tukijärjestelmän tarkastuksesta

EYVL C 254, 22.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 7/2002 banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn varainhoidon moitteettomuudesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2002 banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn varainhoidon moitteettomuudesta

EYVL C 294, 28.11.2002

| — | Erityiskertomus nro 1/2003 vientitukien ennakkorahoituksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2003 vientitukien ennakkorahoituksesta

EUVL C 98, 24.4.2003

| — | Erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä: epäsuotuisten alueiden tuki |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä: epäsuotuisten alueiden tuki

EUVL C 151, 27.6.2003

| — | Erityiskertomus nro 9/2003 maataloustuotteiden vientiin sovellettavan tuen määrittämisestä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2003 maataloustuotteiden vientiin sovellettavan tuen määrittämisestä

EUVL C 211, 5.9.2003

| — | Erityiskertomus nro 12/2003 kuivarehumarkkinoiden yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisesta hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 12/2003 kuivarehumarkkinoiden yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisesta hallinnoinnista

EUVL C 298, 9.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 13/2003 puuvillan tuotantotuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 13/2003 puuvillan tuotantotuesta

EUVL C 298, 9.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 14/2003 maataloustulojen arvioinnista komissiossa (EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohta) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 14/2003 maataloustulojen arvioinnista komissiossa (EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohta)

EUVL C 45, 20.2.2004

| — | Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä

EUVL C 269, 4.11.2004

| — | Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa

EUVL C 29, 4.2.2005

| — | Erityiskertomus nro 7/2004 raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2004 raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä

EUVL C 41, 17.2.2005

| — | Erityiskertomus nro 8/2004 suu- ja sorkkataudin torjuntaa koskevien toimenpiteiden ja menojen hallinnoinnista ja valvonnasta komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2004 suu- ja sorkkataudin torjuntaa koskevien toimenpiteiden ja menojen hallinnoinnista ja valvonnasta komissiossa

EUVL C 54, 3.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa

EUVL C 67, 18.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen

EUVL C 279, 11.11.2005

| — | Erityiskertomus nro 7/2006 – Vaikuttavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2006 – Vaikuttavatko maaseudun kehittämisinvestoinnit tehokkaasti maaseutualueiden ongelmiin?

Julkaistaan lähiaikoina

| — | Erityiskertomus nro 8/2006 – Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2006 – Kasvava menestys? Hedelmien ja vihannesten tuottajien toimintaohjelmille myönnetyn EU:n tuen vaikuttavuus

Julkaistaan lähiaikoina

Rakennetoimet

| — | Erityiskertomus nro 1/2001 kaupunkialueita koskevasta yhteisöaloitteesta (Urban) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2001 kaupunkialueita koskevasta yhteisöaloitteesta (Urban)

EYVL C 124, 25.4.2001

| — | Erityiskertomus nro 10/2001 rakennerahastojen varainhoidon valvonnasta, komission asetukset (EY) N:o 2064/97 ja (EY) N:o 1681/94 |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2001 rakennerahastojen varainhoidon valvonnasta, komission asetukset (EY) N:o 2064/97 ja (EY) N:o 1681/94

EYVL C 314, 8.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 12/2001 tietyistä työllisyyden rakennetuista: EAKR:n tukien työllisyysvaikutukset ja ESR:n toimenpiteet pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 12/2001 tietyistä työllisyyden rakennetuista: EAKR:n tukien työllisyysvaikutukset ja ESR:n toimenpiteet pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi

EYVL C 334, 28.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 3/2002 Employment-Integra-yhteisöaloitteesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2002 Employment-Integra-yhteisöaloitteesta

EYVL C 263, 29.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 4/2002 paikallisista työllisyystoimista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2002 paikallisista työllisyystoimista

EYVL C 263, 29.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000–2006

EUVL C 174, 23.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 4/2004 Euroopan laajuisen yhteistyön ohjelmatyöstä – Interreg III -yhteisöaloite |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2004 Euroopan laajuisen yhteistyön ohjelmatyöstä – Interreg III -yhteisöaloite

EUVL C 303, 7.12.2004

| — | Erityiskertomus nro 1/2006 koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2006 koulunkäynnin keskeyttämisen ehkäisemiseen liittyvästä Euroopan sosiaalirahaston tuesta

EUVL C 99, 26.4.2006

| — | Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarviointeja koskevaa kertomusta varten |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2006 ohjelmakaudella 1994–1999 toteutettujen tavoite 1 ja 3 -ohjelmien (rakennerahastot) jälkiarviointeja koskevaa kertomusta varten

Julkaistaan lähiaikoina

Sisäiset politiikat

| — | Erityiskertomus nro 9/2001 tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2001 tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmasta

EYVL C 349, 10.12.2001

| — | Erityiskertomus nro 2/2002 yhteisön Sokrates ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2002 yhteisön Sokrates ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmista

EYVL C 136, 7.6.2002

| — | Erityiskertomus nro 11/2003 ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2003 ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE)

EUVL C 292, 2.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998–2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998–2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista

EUVL C 99, 23.4.2004

| — | Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2005 Euroopan laajuisista liikenneverkoista (TEN-T)

EUVL C 94, 21.4.2006

Ulkoiset toimet

| — | Erityiskertomus nro 2/2001 Kosovon kriisin uhreille myönnetyn humanitaarisen hätäavun hallinnoinnista (ECHO) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2001 Kosovon kriisin uhreille myönnetyn humanitaarisen hätäavun hallinnoinnista (ECHO)

EYVL C 168, 12.6.2001 ja EYVL C 159, 3.7.2002

| — | Erityiskertomus nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa

EYVL C 210, 27.7.2001

| — | Erityiskertomus nro 5/2001 talousarviotukiin kohdennettuihin rakennesopeutustukiin liittyvistä vastikevaroista (seitsemäs ja kahdeksas EKR) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2001 talousarviotukiin kohdennettuihin rakennesopeutustukiin liittyvistä vastikevaroista (seitsemäs ja kahdeksas EKR)

EYVL C 257, 14.9.2001

| — | Erityiskertomus nro 11/2001 Tacis-ohjelmaan kuuluvasta raja-alueyhteistyöohjelmasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2001 Tacis-ohjelmaan kuuluvasta raja-alueyhteistyöohjelmasta

EYVL C 329, 23.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 13/2001 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 13/2001 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) hallinnoinnista

EYVL C 338, 30.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille ja rakennesopeutustuista Välimeren alueen maille |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille ja rakennesopeutustuista Välimeren alueen maille

EYVL C 121, 23.5.2002

| — | Erityiskertomus nro 2/2003 yleisestä talousarviosta rahoitettavan Euroopan unionin elintarviketurvapolitiikan täytäntöönpanosta kehitysmaissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2003 yleisestä talousarviosta rahoitettavan Euroopan unionin elintarviketurvapolitiikan täytäntöönpanosta kehitysmaissa

EUVL C 93, 17.4.2003

| — | Erityiskertomus nro 8/2003 EKR:sta rahoitettujen infrastruktuuritoimien täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2003 EKR:sta rahoitettujen infrastruktuuritoimien täytäntöönpanosta

EUVL C 181, 31.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 10/2003 Intialle myönnettyä kehitysapua koskevan komission hallinnoinnin vaikuttavuudesta köyhille annetun tuen kohdentamisessa ja kestävän kehityksen varmistamisessa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2003 Intialle myönnettyä kehitysapua koskevan komission hallinnoinnin vaikuttavuudesta köyhille annetun tuen kohdentamisessa ja kestävän kehityksen varmistamisessa

EUVL C 211, 5.9.2003

| — | Erityiskertomus nro 15/2003 Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien pienimuotoisia hankkeita koskevien ohjelmien tarkastuksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 15/2003 Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien pienimuotoisia hankkeita koskevien ohjelmien tarkastuksesta

EUVL C 63, 11.3.2004

| — | Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille

EUVL C 72, 22.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta

EUVL C 249, 7.10.2005

| — | Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa

EUVL C 260, 19.10.2005

| — | Erityiskertomus nro 2/2006 Tacis-ohjelman avulla Venäjän federaatiossa rahoitettujen hankkeiden tuloksista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2006 Tacis-ohjelman avulla Venäjän federaatiossa rahoitettujen hankkeiden tuloksista

EUVL C 119, 19.5.2006

| — | Erityiskertomus nro 3/2006 Euroopan komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2006 Euroopan komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi

EUVL C 170, 21.7.2006

| — | Erityiskertomus nro 5/2006 MEDA-ohjelmasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2006 MEDA-ohjelmasta

EUVL C 200, 24.8.2006

| — | Erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista

EUVL C 235, 29.9.2006

Liittymistä valmisteleva strategia

| — | Erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaiden ympäristöhankkeiden Phare- ja Ispa-rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaiden ympäristöhankkeiden Phare- ja Ispa-rahoituksesta

EUVL C 167, 17.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa

EUVL C 167, 17.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 2/2004 – Liittymistä valmisteleva tuki: Onko Sapard-ohjelma hyvin hallinnoitu? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2004 – Liittymistä valmisteleva tuki: Onko Sapard-ohjelma hyvin hallinnoitu?

EUVL C 295, 30.11.2004

| — | Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta

EUVL C 15, 20.1.2005

| — | Erityiskertomus nro 4/2006 Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2006 Phare-investointihankkeista Bulgariassa ja Romaniassa

EUVL C 174, 26.7.2006

Hallintomenot

| — | Erityiskertomus nro 3/2003 yhteisön toimielinten työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2003 yhteisön toimielinten työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä

EUVL C 109, 7.5.2003

| — | Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista

EUVL C 202, 18.8.2005

| — | Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista

EUVL C 291, 23.11.2005

| — | Erityiskertomus nro 9/2006 komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston käännösmenoista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2006 komission, Euroopan parlamentin ja neuvoston käännösmenoista

Julkaistaan lähiaikoina

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

—

Erityisvuosikertomukset

EHTY:n tilinpäätös

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2000 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2000

EYVL C 185, 30.6.2001 ja EYVL C 363, 19.12.2001

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2001

EYVL C 158, 3.7.2002

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2002

EUVL C 127, 29.5.2003

EHTY:n vuosikertomus

| — | EHTY:n varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus |
| --- | --- |

—

EHTY:n varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus

EYVL C 366, 20.12.2001

| — | EHTY:n varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus sekä tarkastuslausuma |
| --- | --- |

—

EHTY:n varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus sekä tarkastuslausuma

EYVL C 302, 5.12.2002

| — | EHTY:n vuosikertomus ja tarkastuslausuma 23 päivänä heinäkuuta 2002 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

EHTY:n vuosikertomus ja tarkastuslausuma 23 päivänä heinäkuuta 2002 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EUVL C 224, 19.9.2003

Euratomin hankintakeskus

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2000 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2000 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

Joint European Torus (JET) -yhteisyritys

| — | Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2000 tileistä |
| --- | --- |

—

Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2000 tileistä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2001 tileistä |
| --- | --- |

—

Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2001 tileistä

Ei julkaistu EYVL:ssä

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Dublinin säätiö)

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksestä

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop-Thessaloniki)

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Eurooppa-koulut

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2001

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2003

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2004

Ei julkaistu EUVL:ssä

Euroopan keskuspankki (EKP, Frankfurt)

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2000 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2000 osalta

EYVL C 341, 4.12.2001

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2001 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2001 osalta

EYVL C 259, 25.10.2002

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2002 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2002 osalta

EUVL C 45, 20.2.2004

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2003 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2003 osalta

EUVL C 286, 23.11.2004

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2004 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2004 osalta

EUVL C 119, 19.5.2006

Schengenin sopimusten hallinnointi

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Schengenin sopimuksiin liittyvästä tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Schengenin sopimuksiin liittyvästä tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

Sisnet-sopimusten hallinnointi

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2005

Ei julkaistu EUVL:ssä

Yhteisön kasvilajikevirasto (Angers)

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (Alicante)

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto (Bilbao)

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan ympäristökeskus (Kööpenhamina)

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (Lissabon)

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan lääkevirasto (Lontoo)

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan unionin elinten käännöskeskus (Luxemburg)

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan koulutussäätiö (Torino)

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus (Wien)

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan jälleenrakennusvirasto (Thessaloniki)

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2000 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2000

EYVL C 355, 13.12.2001

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 41, 17.2.2005

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan meriturvallisuusvirasto (Lissabon)

| — | Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (Köln)

| — | Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (Parma)

| — | Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Eurojust

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

EUVL C 332, 28.12.2005

Valmistelukunta

| — | Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä (21. helmikuuta 2002 alkaneelta ja 31. joulukuuta 2002 päättyneeltä) varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä (21. helmikuuta 2002 alkaneelta ja 31. joulukuuta 2002 päättyneeltä) varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 122, 22.5.2003

| — | Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EUVL C 157, 14.6.2004

Galileo-yhteisyritys

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

Lausunnot

| — | Lausunto nro 1/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1258/1999 sekä useiden muiden yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien asetusten muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1258/1999 sekä useiden muiden yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien asetusten muuttamisesta

EYVL C 55, 21.2.2001

| — | Lausunto nro 2/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta

EYVL C 162, 5.6.2001

| — | Lausunto nro 3/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä

EYVL C 162, 5.6.2001

| — | Lausunto nro 4/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta (aihe: palvelussuhteen lopulliseen päättymiseen liittyvän korvauksen saajien verotus) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta (aihe: palvelussuhteen lopulliseen päättymiseen liittyvän korvauksen saajien verotus)

EYVL C 162, 5.6.2001

| — | Lausunto nro 5/2001 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2001 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 6/2001 komission luonnoksesta asetukseksi tiettyjen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä joulukuuta 1993 annetun komission asetuksen (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2001 komission luonnoksesta asetukseksi tiettyjen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä joulukuuta 1993 annetun komission asetuksen (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93 muuttamisesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 7/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta: Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavat asetukset ja määräykset |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta: Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavat asetukset ja määräykset

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 8/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemasta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemasta

EYVL C 345, 6.12.2001

| — | Lausunto nro 9/2001 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta [viite: 2001/0115 (COD) – KOM(2001) 272 lopullinen] |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2001 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta [viite: 2001/0115 (COD) – KOM(2001) 272 lopullinen]

EYVL C 14, 17.1.2002

| — | Lausunto nro 1/2002 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2002 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 2/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta

EYVL C 92, 17.4.2002

| — | Lausunto nro 3/2002 Eurojust-yksikön talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta luonnoksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2002 Eurojust-yksikön talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta luonnoksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 4/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta

EYVL C 225, 20.9.2002

| — | Lausunto nro 5/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 6/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 7/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin virkamiesten ja puolueryhmien väliaikaisten toimihenkilöiden palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin virkamiesten ja puolueryhmien väliaikaisten toimihenkilöiden palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 8/2002 Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvioon sovellettavaa tarkistettua varainhoitosääntöä koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2002 Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvioon sovellettavaa tarkistettua varainhoitosääntöä koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 9/2002 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2002 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta

EYVL C 285, 21.11.2002

| — | Lausunto nro 10/2002 komission ehdotuksesta Euroopan yhteisön erillisvirastojen perustamissäädösten muuttamiseksi uuden varainhoitoasetuksen hyväksymisen johdosta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2002 komission ehdotuksesta Euroopan yhteisön erillisvirastojen perustamissäädösten muuttamiseksi uuden varainhoitoasetuksen hyväksymisen johdosta

EYVL C 285, 21.11.2002

| — | Lausunto nro 11/2002 ehdotuksesta komission asetukseksi, joka liittyy Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettujen elinten varainhoidon puiteasetukseen |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 11/2002 ehdotuksesta komission asetukseksi, joka liittyy Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettujen elinten varainhoidon puiteasetukseen

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT–EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 13/2002 komission asetusluonnoksesta, joka koskee 25 päivänä kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta yleisestä varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissääntöjä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 13/2002 komission asetusluonnoksesta, joka koskee 25 päivänä kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta yleisestä varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissääntöjä

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 14/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 14/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamista

EYVL C 21, 28.1.2003

| — | Lausunto nro 1/2003 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) talousarviokomitean ehdotuksesta asetukseksi virastoon sovellettavista varainhoitosäännöksistä (”varainhoitoasetus”) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2003 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) talousarviokomitean ehdotuksesta asetukseksi virastoon sovellettavista varainhoitosäännöksistä (”varainhoitoasetus”)

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 2/2003 yhteisön kasvilajikeviraston hallintoneuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee virastoon sovellettavia varainhoitosääntöjä (”varainhoitoasetus”) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2003 yhteisön kasvilajikeviraston hallintoneuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee virastoon sovellettavia varainhoitosääntöjä (”varainhoitoasetus”)

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 3/2003 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2003 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 4/2003 Euroopan unionin elinten käännöskeskukseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2003 Euroopan unionin elinten käännöskeskukseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 5/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi virkamiesten palvelukseen ottamista Euroopan yhteisöihin koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä Kyproksen, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Tšekin, Slovakian ja Slovenian liittymisen vuoksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi virkamiesten palvelukseen ottamista Euroopan yhteisöihin koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä Kyproksen, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Tšekin, Slovakian ja Slovenian liittymisen vuoksi

EUVL C 224, 19.9.2003

| — | Lausunto nro 6/2003 ehdotuksesta Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) varainhoitoasetukseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2003 ehdotuksesta Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) varainhoitoasetukseksi

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 7/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta

EUVL C 318, 30.12.2003

| — | Lausunto nro 8/2003 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2003 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi

EUVL C 318, 30.12.2003

| — | Lausunto nro 9/2003 komission asetusluonnoksesta, joka koskee tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaista toimeenpanovirastojen varainhoidon malliasetusta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2003 komission asetusluonnoksesta, joka koskee tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaista toimeenpanovirastojen varainhoidon malliasetusta

EUVL C 19, 23.1.2004

| — | Lausunto nro 10/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

EUVL C 19, 23.1.2004

| — | Lausunto nro 1/2004 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2004 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta

EUVL C 75, 24.3.2004

| — | Lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus)

EUVL C 107, 30.4.2004

| — | Lausunto nro 1/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta

EUVL C 121, 20.5.2005 ja EUVL C 167, 7.7.2005

| — | Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä

EUVL C 121, 20.5.2005

| — | Lausunto nro 3/2005 komission asetusluonnoksesta (EY), joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2005 komission asetusluonnoksesta (EY), joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista

EUVL C 124, 23.5.2005

| — | Lausunto nro 4/2005 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä sekä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi täytäntöönpanotoimenpiteistä budjettiaseman epätasapainon korjaamiseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (...) tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2005 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä sekä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi täytäntöönpanotoimenpiteistä budjettiaseman epätasapainon korjaamiseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (...) tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti

EUVL C 167, 7.7.2005

| — | Lausunto nro 5/2005 kasvilajikeviraston hallintoneuvoston 16. syyskuuta 2004 hyväksymästä viraston varainhoitoasetusta koskevasta tarkistusluonnoksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2005 kasvilajikeviraston hallintoneuvoston 16. syyskuuta 2004 hyväksymästä viraston varainhoitoasetusta koskevasta tarkistusluonnoksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta

EUVL C 202, 18.8.2005

| — | Lausunto nro 7/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamista toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamista toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta

EUVL C 249, 7.10.2005

| — | Lausunto nro 8/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa petoksilta ja muulta laittomalta toiminnalta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta yhteisön taloudellisten etujen suojaamisessa petoksilta ja muulta laittomalta toiminnalta

EUVL C 313, 9.12.2005

| — | Lausunto nro 9/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 muuttamisesta (KOM(2005) 130 lopull.) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 muuttamisesta (KOM(2005) 130 lopull.)

EUVL C 313, 9.12.2005

| — | Lausunto nro 10/2005 neuvoston asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2005 neuvoston asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamista

EUVL C 13, 18.1.2006

| — | Lausunto nro 11/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 11/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista

EUVL C 13, 18.1.2006

| — | Lausunto nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013)

EUVL C 203, 25.8.2006

| — | Lausunto nro 2/2006 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2006 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä

EUVL C 203, 25.8.2006

| — | Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 3/2006 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 3/2006 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi käyttöön otettavista Euroopan yhteisöjen virkamiesten palvelukseen ottamista koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä

Julkaistaan lähiaikoina

| — | Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 4/2006 neuvoston asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamiseksi |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 4/2006 neuvoston asetusluonnoksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamiseksi

Julkaistaan lähiaikoina

---