# Europos Sąjungos C 258/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 258 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. spalio 26d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 258

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. spalio 26d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2006/C 258/1 | Euro kursas | 1 |
| 2006/C 258/2 | Valstybių narių perduota trumpa informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba | 2 |
| 2006/C 258/3 | Valstybių narių pateikta trumpa informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba | 8 |
| 2006/C 258/4 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 13 |
| 2006/C 258/5 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  ) | 17 |
| 2006/C 258/6 | Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui (
  1
  ) | 21 |
| 2006/C 258/7 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 258/8 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare) (
  1
  ) | 25 |
| 2006/C 258/9 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4405 — Walter Frey Holding/Mitsubishi Motors Europe) (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 258/0 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4294 — Arcelor/SNCFL/CFL Cargo) (
  1
  ) | 26 |
| | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | ELPA Teismas |
| 2006/C 258/1 | 2006 m. liepos 31 d. ELPA priežiūros institucijos Norvegijos Karalystei pateiktas ieškinys, (Byla E-2/06) | 27 |
| | ELPA priežiūros tarnyba |
| 2006/C 258/2 | Kvietimas teikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Norvegijoje naujai pasiūlytos schemos teikti finansinę pagalbą neapmokamai darbo jėgai vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, Neapmokamos MT&P darbo jėgos schema | 28 |
| 2006/C 258/3 | Kvietimas teikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Norvegijos mokslinių tyrimų tarybos skirtos valstybės pagalbos, susijusios su programine įranga Turborouter | 42 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2006/C 258/1

Euro kursas

1

2006/C 258/2

Valstybių narių perduota trumpa informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba

2

2006/C 258/3

Valstybių narių pateikta trumpa informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba

8

2006/C 258/4

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

13

2006/C 258/5

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (
  1
  )

1

17

2006/C 258/6

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui (
  1
  )

1

21

2006/C 258/7

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo (
  1
  )

1

23

2006/C 258/8

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare) (
  1
  )

1

25

2006/C 258/9

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4405 — Walter Frey Holding/Mitsubishi Motors Europe) (
  1
  )

1

26

2006/C 258/0

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla Nr. COMP/M.4294 — Arcelor/SNCFL/CFL Cargo) (
  1
  )

1

26

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Teismas

2006/C 258/1

2006 m. liepos 31 d. ELPA priežiūros institucijos Norvegijos Karalystei pateiktas ieškinys, (Byla E-2/06)

(Byla E-2/06)

27

ELPA priežiūros tarnyba

2006/C 258/2

Kvietimas teikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Norvegijoje naujai pasiūlytos schemos teikti finansinę pagalbą neapmokamai darbo jėgai vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, Neapmokamos MT&P darbo jėgos schema

28

2006/C 258/3

Kvietimas teikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Norvegijos mokslinių tyrimų tarybos skirtos valstybės pagalbos, susijusios su programine įranga Turborouter

Turborouter

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/1

---

Euro kursas (1)

2006 m. spalio 25 d.

(2006/C 258/01)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2580 |
| JPY | Japonijos jena | 149,93 |
| DKK | Danijos krona | 7,4551 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,6702 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2125 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5916 |
| ISK | Islandijos krona | 85,71 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,338 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5766 |
| CZK | Čekijos krona | 28,383 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 262,87 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6961 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,8855 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,5179 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,6 |
| SKK | Slovakijos krona | 36,576 |
| TRY | Turkijos lira | 1,8475 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6561 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4191 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,7905 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,9038 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9784 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 202,46 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,6349 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,9407 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,385 |
| IDR | Indijos rupija | 11 485,54 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,625 |
| PHP | Filipinų pesas | 62,837 |
| RUB | Rusijos rublis | 33,83 |
| THB | Tailando batas | 46,691 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2580

JPY

Japonijos jena

149,93

DKK

Danijos krona

7,4551

GBP

Svaras sterlingas

0,6702

SEK

Švedijos krona

9,2125

CHF

Šveicarijos frankas

1,5916

ISK

Islandijos krona

85,71

NOK

Norvegijos krona

8,338

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5766

CZK

Čekijos krona

28,383

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

262,87

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6961

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,8855

RON

Rumunijos lėja

3,5179

SIT

Slovėnijos tolaras

239,6

SKK

Slovakijos krona

36,576

TRY

Turkijos lira

1,8475

AUD

Australijos doleris

1,6561

CAD

Kanados doleris

1,4191

HKD

Honkongo doleris

9,7905

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,9038

SGD

Singapūro doleris

1,9784

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 202,46

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,6349

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,9407

HRK

Kroatijos kuna

7,385

IDR

Indijos rupija

11 485,54

MYR

Malaizijos ringitas

4,625

PHP

Filipinų pesas

62,837

RUB

Rusijos rublis

33,83

THB

Tailando batas

46,691

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/2

---

Valstybių narių perduota trumpa informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba

(2006/C 258/02)

Pagalbos numeris: XA 42/06

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Navara

Pagalbos schemos ar įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Pagalba atsekamumui navaros žemės ūkio produktų pramonėje 2006 m. užtikrinti

Teisinis pagrindas: Orden foral del Consejero de agricultura, ganadería y alimentación, por la que se establecen las bases reguladoras que regirán la concesión de ayudas a la trazabilidad en la industria agroalimentaria de Navarra y se aprueba la convocatoria de ayudas para el año 2006

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 1 800 000 EUR 2006 finansiniais metais iš atitinkamo 2007 m. išlaidų biudžeto punkto

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 50 % atsekamumo sistemų plėtros ir diegimo techninės paramos išlaidų, neviršijant 6 000 eur vienam gavėjui.

35 % investicijų į duomenų išsaugojimo ir perdavimo sistemų kompiuterizavimą ir automatizavimą, neviršijant 15 000 EUR vienam gavėjui

Įgyvendinimo data: 2006 m. rugpjūtis

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: Pagalba teikiama iki 2006 m. lapkričio mėn. pabaigos

Pagalbos tikslas: Šios pagalbos tikslas — skatinti navaros žemės ūkio produktų mvį diegti atsekamumo sistemas.

Ekonomikos sektorius (-iai): Perdirbimo ir prekybos sektorius, bet kuris minėtų sektorių pasektorius, jei atitinkami Žemės ūkio produktai yra išvardyti sutarties i priede, išskyrus produktų, kurie imituoja arba pakeičia pieną ir pieno produktus, gamybos ir pardavimo pasektorius, ir išskyrus perdirbimo bei prekybos veiklą cukraus sektoriuje

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación. |
| --- |
| c/ Tudela 20 |
| E-31003 Pamplona |

Gobierno de Navarra. Departamento de Agricultura, Ganadería y Alimentación.

c/ Tudela 20

E-31003 Pamplona

Tinklavietė: www.navarra.es

Kita informacija: 2006 m. gegužės 24 d., Pamplona

Pagalbos numeris: XA 44/06

Valstybė narė: Nyderlandai

Regionas: Fryslân provincija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Diever (šeima)

Teisinis pagrindas: Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2

Algemene Subsidieverordening Provincie Friesland 1998

Provinciewet artikel 145

Verordening met betrekking tot het verlenen van subsidies ten behoeve van het plattelandsbeleid voor de jaren 2005-2008

Numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos pagalbos suma: Didžiausia pagalbos suma yra 45 000 EUR. Numatoma, kad 80 % šios sumos, t.y. 36 000 EUR, bus išmokėti 2006 m. Galutinis pagalbos išmokėjimas numatomas 2007 m. arba ne vėliau kaip 2008 m.

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Didžiausias pagalbos intensyvumas yra 40 % reikalavimus atitinkančių išlaidų. Didžiausia pagalbos suma yra 45 000 EUR

Įgyvendinimo data: Sprendimas dėl subsidijos suteikimo bus paskelbtas po keturių savaičių nuo tos dienos, kai ES patvirtins šio pranešimo gavimą

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Galutinis išmokėjimo terminas yra 30 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo. T.y. ne vėliau kaip iki 2008 m. pabaigos. Tačiau projektą tikimasi pabaigti 2007 m.

Pagalbos tikslas: Projekto tikslas yra išsaugoti istorinį ūkio jį pritaikius prie šiuolaikinių žemės ūkio veiklos reikalavimų.

Taikoma Reglamento Nr. 1/2004 5 straipsnio 3 dalis

Ekonomikos sektorius (-iai): Pienininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Provincie Friesland |
| --- |
| Postbus 20120 |
| 8900 HM Leeuwarden |
| Nederland |

Provincie Friesland

Postbus 20120

8900 HM Leeuwarden

Nederland

Tinklavietė: www.fryslan.nl

Pagalbos numeris: XA 47/06

Valstybė narė: Prancūzija

Pagalbos schemos pavadinimas: Pagalba techninės paramos teikimui vaisių, daržovių ir sodo produktų auginimui šiltnamiuose

Teisinis pagrindas: Le décret no 83-246 du 18 mars 1983 portant création d'un Office National Interprofessionnel des fruits, des légumes et de l'horticulture et les textes subséquents repris notamment dans la partie réglementaire du code rural (livre 6 „productions et marchés“ — articles R 621-120, R 621-134, R 621-140 et R 621-161 à R 621-174)

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: Bendras pagalbai skirtas biudžetas yra 1 mln. EUR

Maksimalus pagalbos intensyvumas: Iki 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Bendras valstybės paramos dydis negali viršyti 100 000 EUR vienam pagalbos gavėjui per trejų metų laikotarpį arba 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, priklausomai nuo to, kuri suma didesnė

Įgyvendinimo data: Pagalbos schema įgyvendinama, kai Europos Komisija patvirtina apie gautą prašymą, kuriame nurodytas priemonės identifikavimo numeris, ir tik tuo atveju, jeigu surenkamos tam skirtos lėšos ir apie jį paskelbiama VINIFLHOR (Nacionalinio tarpšakinio vaisių, daržovių ir sodininkystės biuro) interneto svetainėje

Pagalbos schemos laikotarpis: Vieneri metai su galimybe pratęsti, neviršijant numatyto biudžeto

Pagalbos tikslas: Pagalbos schemos nuostatos apibrėžiamos 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 14 straipsnyje.

Tai auginimo šiltnamiuose struktūrinio pertvarkymo plano, kuriuo siekiama patenkinti šia auginimo sistema besinaudojančių ūkio subjektų poreikius, kurie patiria vis didėjančias išlaidas dėl brangstančios energijos ir kuriems reikalinga pagalba prisitaikyti, dalis.

Techninės pagalbos veiksmais siekiama padėti ūkio subjektams prisitaikyti prie didėjančių energijos kainų, įvertinus jų ypatingą padėtį juos nukreipiant link geresnio įmanomo techninių priemonių ir valdymo pasirinkimo.

Šis projektas leis apmokėti iki 50 % techninės pagalbos ir techninius ekonominius bei energijos tyrimus atliekančių patarėjų išlaidų:

pagalba techniniams ekonominiams tyrimams, atliekamiems siekiant įvertinti ūkio subjektų išlaidas, pirmiausia energijai skirtas išlaidas, ir pasiūlymų dėl tobulinimo rengimui (atitinkamos pagalbos suma negali viršyti 50 % tyrimų išlaidų vienam ūkio subjektui skiriant ne daugiau kaip 300 EUR),

pagalba energijos vartojimo auditui ir atitinkamais atvejais reikalingų investicijų įvertinimui (šios pagalbos suma negali viršyti 50 % audito išlaidų skiriant ne daugiau kaip 0,3 EUR už šildomo paviršiaus m2, ne daugiau kaip 3,5 ha)

Ekonomikos sektoriai: vaisių, daržovių ir dekoratyvinės sodininkystės produktų auginimas šiltnamiuose

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes, des Vins et de l'Horticulture |
| --- |
| 164, rue de Javel |
| F-75739 Paris Cedex 15 |

Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes, des Vins et de l'Horticulture

164, rue de Javel

F-75739 Paris Cedex 15

Interneto svetainė: www.oniflhor.fr

Pagalbos numeris: XA 48/06

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Limuzinas

Pagalbos schemos pavadinimas: Pagalba „ekologinės žemdirbystės“ pažymėjimų išdavimui (toliau tęsiama pagalba Nr. XA/54/05)

Teisinis pagrindas:

| — | Article 13 du règlement (CE) no 1/2004 du 23 décembre 2003 de la Commission; |
| --- | --- |

—

Article 13 du règlement (CE) no 1/2004 du 23 décembre 2003 de la Commission;

| — | Articles L. 1511-1 et L. 1511-2 du code général des collectivités territoriales; |
| --- | --- |

—

Articles L. 1511-1 et L. 1511-2 du code général des collectivités territoriales;

| — | Décision du Conseil régional du Limousin du 10 mai 2006 |
| --- | --- |

—

Décision du Conseil régional du Limousin du 10 mai 2006

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 85 000 EUR

Maksimalus pagalbos intensyvumas: Regiono taryba apmoka dalį sertifikavimo išlaidų, t. y. 80 % vienos pažymos išdavimo kainos be mokesčių, sudarančios 200–800 EUR 2006 m.

Įgyvendinimo data: Gavus Europos Komisijos pranešimo gavimo patvirtinimą

Pagalbos schemos trukmė: Iki 2006 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2092/91 numatoma, kad visi ekologine žemdirbyste besiverčiantys ūkio subjektai turi būti patikrinti ir turėti pažymėjimus, išduodamus Žemės ūkio ministerijos patvirtintų kontrolės įstaigų pagal normą (EN 45011). Šios pagalbos tikslas yra remti ekologinės žemdirbystės plėtrą, apmokant ūkių sertifikavimo išlaidas

Ekonomikos sektorius(-iai): Bet kuris Limuzine įsisteigęs ekologine žemdirbyste užsiimantis ūkininkas, 2006 m. pranešęs apie savo „ekologinės žemdirbystės“ arba „ūkinės veiklos pertvarkymo“ veiklą, kuris iki 2005 m. liepos 1 d. negavo ūkinės veiklos pertvarkymui teikiamos pagalbos (CTE-CAB1 arba CAD2–CAB), arba kuriam suteikta bendra CTE ar CAD/CAB pagalbos suma (per 5 metus) bei prašomos pagalbos sertifikavimui suma yra ne didesnė kaip 15 000 EUR. Apie vertimąsi ekologine žemdirbyste privaloma pranešti Agence Bio. Ši suma patikrinama remiantis CTE/CAD/CAB sutarties kopija

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Monsieur le Président du Conseil Régional du Limousin |
| --- |
| 27 boulevard de la Corderie |
| F-87031 Limoges Cedex |

Monsieur le Président du Conseil Régional du Limousin

27 boulevard de la Corderie

F-87031 Limoges Cedex

Interneto svetainė: http://www.cr-limousin.fr rubrique „guide des aides“

Pagalbos numeris: XA 52/06

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė

Regionas: Anglija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: EBLEX Beef Better Returns Programme

Teisinis pagrindas: Section 1 of the Agriculture Act 1967

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 0,402 mln. GBP per metus

Maksimalus pagalbos intensyvumas: 100 %

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Paraiškas galima pateikti iki 2009 m. birželio 30 d. Tačiau prieš tai gali prireikti pakeisti schemos taisykles, kad jose atsispindėtų Europos valstybės pagalbos taisyklių pakeitimai

Pagalbos tikslas: Apskritai, schemoje didžiausias dėmesys skiriamas galvijienos gamintojų mokymui ir lavinimui, siekiant padėti jiems prisitaikyti prie kintančių rinkos poreikių. Sutartoms priemonėms priskiriami mokymo kursai, seminarai ir internetu pateikiama informacija. Šios priemonės atitinka 14 straipsnį dėl techninės paramos teikimo žemės ūkio sektoriuje

Sektorius(-iai), kuriam(-iems) taikoma pagalbos schema: Galvijininkystės produkcija

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Meat and Livestock Commission |
| --- |
| PO Box 44 |
| Winterhill House |
| Snowdon Drive |
| Milton Keynes MK6 1AX |
| United Kingdom |

Meat and Livestock Commission

PO Box 44

Winterhill House

Snowdon Drive

Milton Keynes MK6 1AX

United Kingdom

Tinklapis: http://www.eblex.org.uk/betterReturns/beef

Kita informacija: Techninės paramos teikėjus laikydamasi rinkos principų ir nediskriminuodama atrinks bei jų paslaugas apmokės Meat and Livestock Commission (Mėsos ir gyvulių komisija ), veikdama per galvijienos sektoriaus vykdomąjį komitetą (EBLEX). Pagalba nebus išmokama tiesiogiai gavėjams. Konkursai bus skelbiami vadovaujantis Bendrijos teise.

Pasirašė ir nurodė datą JK kompetetingos institucijos Department of Environment, Food and Rural Affairs (Aplinkos, maisto ir kaimo reikalų departamentų) vardu

Neil Marr

Agricultural State Aid Advisor

Defra

8B 9 Millbank

c/o 17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Pagalbos numeris: XA 54/06

Valstybė narė: Nyderlandai

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Regeling stimulering biologische productiemethode (ekologinės žemės ūkio produktų gamybos skatinimas)

Teisinis pagrindas: Artikelen 2 en 4 van de Kaderwet LNV-subsidies

Numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos pagalbos suma: Išlaidos yra susijusios su įmonių, kurios turi laikytis kontrolės tvarkos, nurodytos Reglamento 2092/91 dėl ekologinės žemės ūkio produktų gamybos ir nuorodų apie tokią gamybą ant žemės ūkio ir maisto produktų 8 straipsnio 1 dalyje išlaidomis. Pagal šio reglamento 9 straipsnį kontrolės tvarka yra skirta užtikrinti, kad būtų laikomasi reglamento nuostatų. Skirtingais metais išlaidos gali būti skirtingos. 2006 m. pagalbos suma sudarys 650 EUR vienai įmonei (bazinė pagalba) ir 150 EUR (paraiška dėl narystės). Ši suma gali padidėti, jei pakyla paraiškos dėl narystės mokestis. Remiantis vidutinėmis išlaidomis per penkerius metus, t.y. 800 EUR per metus vienai įmonei, pagalba sudarys apie 24 800 EUR per metus penkerius metus

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Pagalba paraiškos dėl narystės mokesčiui sumokėti negali viršyti 3 000 EUR per metus vienai įmonei

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Pagalba teikiama penkerius metus išlaidoms, susijusioms su bendrovių, kurios pateikia paraiškas dėl kontrolės sistemos narystės, išlaidomis kompensuoti

Pagalbos tikslas: Pagalba mažoms ir vidutinėms įmonėms bei pagalba aukštos kokybės žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai skatinti, kaip nurodyta Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje 13 skirsnyje. Produktai pagaminti pagal Reglamento 2092/91 reikalavimus yra laikomi aukštos kokybės produktais. Išlaidų, susijusių su bendrovių, kurios turi prisijungti prie kontrolės sistemos, išlaidomis kompensavimas. Dalyvavimas Reglamento 2092/91 9 straipsnyje nurodytoje kontrolės sistemoje gali būti paskata bendrovėms, kurių gamyba atitinka šio reglamento reikalavimus, tęsti darbą su reikiamais gamybos būdais

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkio produktų, kurie nėra skirti žmonėms vartoti, gamintojai, pavyzdžiui medžių, augalų, gėlių ir svogūnėlių gamintojai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Dienst Regelingen |
| --- |
| Postbus 20401 |
| 2500 ER Den Haag |
| Nederland |

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, Dienst Regelingen

Postbus 20401

2500 ER Den Haag

Nederland

Tinklavietė: www.wetten.nl of www.overheid.nl > officiële publicaties > selecteren departementale regelgeving Staatscourant > invoeren titel regeling: Subsidieregeling voortzetting biologische productiemethode

Kita informacija: Visi ekologinių žemės ūkio produktų gamintojai atitinka pagalbos schemos Regeling stimulering biologische produktiemethode reikalavimus. Pagalba ekologinių žemės ūkio produktų gamintojams, kurie gamina žmonių maistui skirtus produktus, teikiama pagal 1999 .m gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiantį bei panaikinantį tam tikrus reglamentus (OL L 160). Šiuo klausimu 2005 m. pabaigoje Nyderlandų vyriausybė pateikė prašymą iš dalies pakeisti Nyderlandų kaimo plėtros planą 2005 m. Šis pranešimas yra susijęs su parama ekologinių žemės ūkio produktų gamintojams, kurie gamina produktus neskirtus vartoti žmonėms, atsižvelgiant į tai, kad dalinių pakeitimų prašymu neleidžiama remti šių ūkininkų

Pagalbos numeris: XA 58/06

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Endro ir Luaros (Indre-et-Loire) departamentas

Pagalbos schemos pavadinimas: Pagalba mokant draudimo įmokas krušai jautrioms kultūroms apdrausti

Teisinis pagrindas:

| — | Article 11 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

Article 11 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission

| — | Loi 64.706 du 10 juillet 1964 |
| --- | --- |

—

Loi 64.706 du 10 juillet 1964

| — | Article L 361-8 du livre III (nouveau) du code rural |
| --- | --- |

—

Article L 361-8 du livre III (nouveau) du code rural

| — | Article L 122.7 du code des assurances |
| --- | --- |

—

Article L 122.7 du code des assurances

| — | Décret no 2006-370 fixant les modalités d'application de l'article L.361-8 du livre II (nouveau) du code rural en vue de favoriser le développement de l'assurance contre certains risques agricoles et notamment son article 7 |
| --- | --- |

—

Décret no 2006-370 fixant les modalités d'application de l'article L.361-8 du livre II (nouveau) du code rural en vue de favoriser le développement de l'assurance contre certains risques agricoles et notamment son article 7

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 80 000 EUR

Maksimalus pagalbos intensyvumas: 10 % draudimo įmokų ar mokesčių, sumokėtų 2006 m. už vaisines kultūras, augančias ant medžių ir krūmų, vaisines daržoves, lapines daržoves, sumos ir 4 % draudimo įmokų ar mokesčių, sumokėtų 2006 m. už kitas jautrias kultūras — vynuoges ir gėles — sumos

Įgyvendinimo data: 2006 m.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis:: Vieneri metai

Pagalbos tikslas: Skatinti ūkininkus, kurie finansiškai nepajėgūs apsidrausti nuo kelių gamtinių jėgų, draustis bent nuo krušos, valstybei apmokant dalį draudimo išlaidų

Ekonomikos sektorius(-iai): Ant medžių ir krūmų augančių vaisių, vaisinių daržovių, lapinių daržovių, vynuogių ir gėlių auginimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Conseil Général d'Indre-et-Loire |
| --- |
| Place de la Préfecture |
| F-37927 Tours Cedex 9 |

Conseil Général d'Indre-et-Loire

Place de la Préfecture

F-37927 Tours Cedex 9

Interneto svetainė: www.cg37.fr

Pagalbos numeris: XA 59/06

Valstybė narė: Nyderlandai

Regionas: Šiaurės Brabanto provincija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Politikos taisyklės teikti pagalbą pagal Stuurgroep Landbouw Innovatie Noord-Brabant (toliau — Stuurgroep LIB) susitarimą

Teisinis pagrindas: Algemene subsidieverordening Provincie Noord-Brabant.

Pagalba gali būti teikiama pateikus paraiškas, kurios atitinka Reglamento (EB) Nr. 1/2004 reikalavimus

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos individualios pagalbos suma: Pagal Stuurgroep LIB susitarimą Šiaurės Brabanto provincija kiekvienais metais skiria bendrą 481 460,81 EUR sumą žemės ūkiui skatinti. Iš šios bendros sumos 113 445,05 EUR skiriama ekologinei žemdirbystei

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Didžiausias iš valstybės lėšų finansuojamos pagalbos intensyvumas yra 40 % (reikalavimus atitinkančių investicijų procentinė dalis). Jei investuojama į aplinkos apsaugą arba jos pagerinimą šis procentinis dydis gali būti padidintas 10 % arba 20 %.

Už vieną paraišką per metus gali būti suteikta didžiausia 35 000 EUR suma

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Iki 2008 m. sausio 1 d. Jei reikia, pagalbos schema bus atitinkamai pakeista persvarsčius Reglamentą (EB) nr. 1/2004. Komisijai turi būti pateikta išsamesnės informacijos

Pagalbos tikslas: Pagalbos schema yra skirta pagal projektus įgyvendinamoms naujovėms žemės ūkio ir sodininkystės srityje skatinti. Šių naujovių tikslas turėtų būti gerinti aplinkos ir vandens kokybę bei regiono ir ekonominę struktūrą Šiaurės Brabante. Pagrindinės paramos gavėjos yra mažos įmonės, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba. Iš esmės parama bus teikiama smulkioms pagal projektus įgyvendinamoms naujovių priemonėms, pagal kurias bus kaip įmanoma sustiprinami ekonominiai, socialiniai ir kultūriniai žemės ūkio bei sodininkystės aspektai, remti.

Pagal Stuurgroep LIB susitarimą finansinė parama gali būti teikiama šiai veiklai remti:

rinkos tyrimams ir kokybiškų žemės ūkio produktų gamybai ir prekybai skatinti (Reglamento (EB) Nr. 1/2004 13 straipsnis);

laikinai paramai praktinei patirčiai plėtoti ir perduoti ūkininkams bei ūkių darbininkams per gamintojų susitikimus, samdant konsultantus ir rengiant bei dalinant informacinę medžiagą (straipsniai, skrajutės ir internetas) (Reglamento (EB) Nr. 1/2004 14 straipsnis);

investicijoms į nekilnojamą turtą bei įrangą ir konsultantų samdymą (galimybių) tyrimams atlikti bei į kooperatyvines asociacijas gamybos sąnaudoms sumažinti, gamybai pagerinti ir perkelti į kitą vietą, produktų kokybei pagerinti, bei pagerinti gyvūnų gerovę ir aplinką (Reglamento (EB) Nr. 1/2004 4 straipsnis);

investicijoms į nekilnojamą turtą bei įrangą ir konsultantų samdymą (galimybių) tyrimams atlikti bei į kooperatyvines asociacijas perdirbimui ir prekybai pagerinti bei rezultatams aplinkos apsaugos, maisto kokybės ir gyvūnų gerovės srityje pagerinti (Reglamento (EB) Nr. 1/2004 7 straipsnis)

Ekonomikos sektorius (-iai): Iš esmės visi žemės ūkio ir sodininkystės sektoriai (gyvulių auginimo ir žemės ūkio gamyba). Tam tikros sąsajos žemės ūkio maisto produktų grandinėje (tiekėjai, pirkėjai ir mažmenininkai) dalyvaus tik tuose projektuose, kurie susiję su pirminio sektoriaus stiprinimu

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Gedeputeerde Staten van Noord-Brabant |
| --- |
| Brabantlaan 1 |
| Postbus 90151 |
| 5200 MC 's-Hertogenbosch |
| Nederland |

Gedeputeerde Staten van Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC 's-Hertogenbosch

Nederland

Tinklalapis: http://www.brabant.nl/Werken/Landbouw.aspx

Pagalbos numeris: XA 60/06

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė

Regionas: Tradicinės Škotijos smulkiųjų ūkių grafystės, kaip apibrėžta Crofters (Scotland) Act 1993 61 skyriuje

Pagalbos schemos pavadinimas: Crofting Counties Agricultural Grants Scheme

Teisinis pagrindas: Pavadinimas: Crofters (Scotland) Act 1993 (sections 42(1), (2) and (3). Also 46 (4)

„Įstatymas yra skirtas skatinti ir plėtoti smulkiųjų ūkių žemės ūkio gamybą, valstybės sekretorius (Secretary of State) gali, pasitaręs su smulkiųjų ūkininkų komisija ir pritarus iždui, sudaryti schemas dotacijų ir paskolų skyrimui smulkiesiems ūkininkams“.

Be to, bus įvesta nauja teisinė priemonė, kuria bus suteikiami įgaliojimai taikyti schemos nuostatas

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 2006–2007 m.: 3,16 mln. GBP

2007–2008 m.: 2,40 mln. GBP

Iš viso: 5,56 mln. GBP

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 50 % mažiau palankiose vietovėse (MPV)

40 % visose kitose vietovėse (ne MVP)

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos laikotarpis: Paraiškas bus galima pradėti teikti 2006 m. liepos 21 d. ir schema bus taikoma iki 2009 m. kovo 31 d. Tačiau prieš tai gali prireikti pakeisti schemos taisykles, kad jose atsispindėtų Europos valstybės pagalbos taisyklių pakeitimai

Pagalbos tikslas: Smulkiuosius ūkius yra svarbu išsaugoti, kad gyventojai nepasitrauktų iš šių labai ekstensyvios žemdirbystės ir atokių Škotijos sričių, nes smulkieji ūkininkai dažnai sudaro didžiąją vietos bendruomenių dalį. Smulkiuosius ūkininkus siejantis elementas yra bendroji žemės nuosavybė (croft land), o paskatos panaudoti šią žemę žemės ūkio reikmėms padeda stabdyti gyventojų migraciją. Smulkieji ūkininkai susiduria su nepalankiomis sąlygomis, kurių nepatiria kiti ES gamintojai, pavyzdžiui, nepalankiu klimatu, atokumu ir blogos kokybės žeme. Šia schema siekiama padėti smulkiesiems ūkininkams plėtoti savo verslą ir pagerinti jo ilgalaikį tvarumą. Šie tikslai atitinka 4 straipsnį (investicijos į žemės ūkio valdas), nes investuojama į smulkiuosius ūkius, kurie yra žemės ūkio valdos

Sektoriai, kuriems taikoma pagalbos schema: Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Scottish Executive Environment and Rural Affairs Department |
| --- |
| Rural Communities Division |
| Area 1D |
| Pentland House |
| 47 Robbs Loan |
| Edinburgh EH14 1TY |
| United Kingdom |

Scottish Executive Environment and Rural Affairs Department

Rural Communities Division

Area 1D

Pentland House

47 Robbs Loan

Edinburgh EH14 1TY

United Kingdom

Tinklapio adresas: http://www.crofterscommission.org.uk/documents/060508CCAGS_GUIDANCE_NOTES.pdf

Kita informacija: Papildomą ir išsamesnę informaciją apie schemos reikalavimų atitikimo kriterijus ir taisykles galite rasti viršuje pateiktame tinklapyje.

Pasirašė ir nurodė datą JK kompetetingos institucijos Department of Environment, Food and Rural Affairs (Aplinkos, maisto ir kaimo reikalų departamentų) vardu

Neil Marr

Agricultural State Aid Advisor

Defra

8E 9 Millbank

c/o 17 Smith Square

London SW1P 3JR

United Kingdom

Pagalbos numeris: XA 61/06

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Baskija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Pagalbos schema žemės ūkio gamintojų, kurie verčiasi valgomųjų ir sėklinių bulvių, išskyrus krakmolui gaminti skirtas bulves, auginimu

Teisinis pagrindas: Orden del Consejero de Agricultura, Pesca y Alimentación, pendiente de publicación, por la que se procede a la convocatoria de ayudas a las Agrupaciones de Productores Agrarios de Patata de consumo y de siembra, prevista en el Decreto 13/2004, de 20 de enero

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos pagalbos suma: 2006 m. visiems gavėjams kartu suteiktos kompensacijos iš viešųjų išlaidų neviršija 150 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Didžiausias pagalbos intensyvumas yra 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, patirtų pirmaisiais metais. Toks pagalbos intensyvumas bus laikinas ir mažės, o visa grupei suteiktos pagalbos suma jokiu būdu negali viršyti 100 000 EUR pagal Reglamento 1/2004 10 straipsnį

Įgyvendinimo data: Pagalba pradedama įgyvendinti kitą dieną po kvietimo teikti pasiūlymus paskelbimo Boletín Oficial del País Vasco

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Iki 2006 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas:

| — | Šią pagalbą iš esmės apima 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (2004 m. sausio 3 d. paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje) 10 straipsnis. Pagal šį straipsnį pagalba turėtų būti teikiama 3 dalyje nurodytoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms kompensuoti. |
| --- | --- |

—

Šią pagalbą iš esmės apima 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (2004 m. sausio 3 d. paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje) 10 straipsnis. Pagal šį straipsnį pagalba turėtų būti teikiama 3 dalyje nurodytoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms kompensuoti.

| — | Pirminis tikslas: skatinti šių produktų gamintojų grupes, kurių nariai savo produkciją parduoda pagal grupės nustatytas vidaus taisykles. |
| --- | --- |

—

Pirminis tikslas: skatinti šių produktų gamintojų grupes, kurių nariai savo produkciją parduoda pagal grupės nustatytas vidaus taisykles.

| — | Reikalavimus atitinkančios išlaidos: tinkamų patalpų nuomos rinkos kaina, biuro įrangos įsigijimo, administracinio personalo išlaidos, bendros, teisinės ir administracinės išlaidos |
| --- | --- |

—

Reikalavimus atitinkančios išlaidos: tinkamų patalpų nuomos rinkos kaina, biuro įrangos įsigijimo, administracinio personalo išlaidos, bendros, teisinės ir administracinės išlaidos

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis (gamintojų grupės)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Dirección de Agricultura y Ganadería |
| --- |
| Departamento de Agricultura, Pesca y Alimentación del Gobierno Vasco |
| c/ Donostia — San Sebastian, 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Dirección de Agricultura y Ganadería

Departamento de Agricultura, Pesca y Alimentación del Gobierno Vasco

c/ Donostia — San Sebastian, 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Tinklavietė: http://www.euskadi.net/bopv

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/8

---

Valstybių narių pateikta trumpa informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba

(2006/C 258/03)

Pagalbos numeris: XA 53/06 (b)

Valstybė narė: Nyderlandai

Regionas: Limburgo provincija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Kwekerij Litjens (kompensacija už per dideles išlaidas, susijusias su archeologiniais tyrimais ir kasinėjimais Horst/Meterik)

Teisinis pagrindas: Artikel 4:23 lid 3 onderdeel d Algemene wet bestuursrecht. Besluit van Gedeputeerde Staten d.d. 16 mei 2006

Numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos pagalbos suma: 80 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 80 000 EUR

Įgyvendinimo data: 2006 m. gegužės 16 d. Atliekant mokėjimus bus atsižvelgiama į galimybę pateikti prieštaravimų pagal Algemene wet bestuursrecht ir į datą, kai Europos Komisija pranešimą paskelbs Oficialiajame leidinyje

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Bus išmokėtas avansas, sudarantis 50 % subsidijos. Likę 50 % subsidijos bus išmokami kai projektas bus baigtas

Pagalbos tikslas: Pagal Erdvinio planavimo akto (Wet op de Ruimtelijke Ordening) 19 straipsnį ir kitus nacionalinius bei vietos teisės aktus paraiška dėl planavimo leidimo buvo pateikta siekiant Horst-Meterik išplėsti šiltnamių kompleksą. Atliekant preliminarius tyrimus buvo aptiktas ypatingos svarbos archeologinis radinys ir kasinėjimai buvo neišvengiami. Su šiais kasinėjimais susijusios išlaidos nėra proporcingos investicijų išlaidoms bei numatomam privačios iniciatyvos procentiniam prekybos pelnui.

Dėl lyginimo ir pamatų dėjimo darbų dirvos sluoksnyje bus padarytos tokios didelės duobės, kad likusi informacija taps nenuosekli ir praras savo archeologinė vertę. Radinys Limburgo provincijoje yra pakankamai unikalus. Už kasinėjimus turi būti atsakinga Litjens šeima. Atsižvelgiant į tai bei į faktą, kad radinio išsaugojimas in situ nėra tinkamas pasirinkimas (žr. toliau), buvo priimtas sprendimas pradėti kasinėjimus.

Preliminariais duomenimis su kasinėjimais susijusios išlaidos sudaro 160 000 EUR ( be PVM). Įprastomis aplinkybėmis tokia suma nėra neįveikiama problema projekto rengėjui arba savivaldybei, nes šias išlaidas galima padengti pardavus žemę ir pastatus. Tačiau šiuo atveju pareiškėjui priklauso smulkus verslas (paprikų gamintojas), kurio procentinis prekybos pelnas nėra toks didelis, kad jis galėtų padengti kasinėjimų išlaidas (pajamų praradimas dėl archeologinių kasinėjimų). Atsižvelgiant į tai, kad Limburgo provincijoje radinys yra pakankamai unikalus, Limuburgo provincijos valdžios institucijos bei Horst aan de Maas savivaldybė nusprendė šiuos kasinėjimus subsidijuoti. Išlaidos pasidalinamos taip:

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Postbus 5700 |
| 6202 MA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Postbus 5700

6202 MA Maastricht

Nederland

Tinklalapis: http://www.limburg.nl/nl/html/socrates/PSINFO/Openbare %20besluitenlijsten %20GS2006/060323-0235.doc

Pagalbos numeris: XA 73/06

Valstybė narė: Čekija

Regionas: Vysočina

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Pagalba techninei pagalbai teikti žemės ūkio sektoriuje

Žemės ūkio verslininkas t. y. fizinis arba juridinis asmuo, kurio pajamos gaunamos iš žemės ūkio gamybos, kuri vykdoma kaip nuolatinė ir nepriklausoma veikla jo vardu ir už kurią jis yra atsakingas bei kuria siekiama gauti pelno.

Juridiniai asmenys, įsisteigę ne verslo tikslais, t. y. civilinės asociacijos, viešąsias paslaugas teikiančios bendrijos ir juridinių asmenų grupės

Teisinis pagrindas:

| 1. | Zákon č. 129/ 2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů |
| --- | --- |

1.

Zákon č. 129/ 2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů

| 2. | Zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů |
| --- | --- |

2.

Zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů

| 3. | Zákon č. 252/ 1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů |
| --- | --- |

3.

Zákon č. 252/ 1997 Sb., o zemědělství, ve znění pozdějších předpisů

| 4. | Program rozvoje kraje Vysočina |
| --- | --- |

4.

Program rozvoje kraje Vysočina

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos individualios pagalbos suma: Didžiausios metinės išlaidos: 200 000 CZK

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Pagalbos suma: iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios gali būti finansuojamos, svyruoja nuo 5 000 CZK iki 200 000 CZK viena projektui.

Didžiausia finansinės paramos suma vienam gavėjui arba vienam projekto vykdytojui yra 200 000 CZK.

Visa finansinės pagalbos suma, suteikta pagal šią priemonę, negali viršyti 100 000 EUR vienam gavėjui per bet kurį trijų metų laikotarpį

Įgyvendinimo data: Nuo 2006 m. rugsėjo 1 d.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Iki 2006 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Pagalbos tikslas — pagerinti žemės ūkio sektoriaus subjektų profesines kvalifikacijas, siekiant padidinti darbo veiksmingumą ir našumą.

Ši pagalba atitinka galiojančius Čekijos įstatymus bei Vysočina regiono plėtros programos tikslus. Ši pagalba administruojama pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba (14 straipsnis. Techninės paramos teikimas žemės ūkio sektoriuje).

Reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis laikomos šios išlaidos: konkursų ir parodų organizavimo žemės ūkio sektoriuje išlaidos, įskaitant pagalbą, susijusią su eksponentų dalyvavimo tokiuose renginiuose išlaidomis; mokymų organizavimo kursų, seminarų arba darbinių seminarų forma žemės ūkio sektoriuje išlaidos; techninių ir ekonominių konsultacijų teikimo žemės ūkio verslininkams išlaidos

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Krajský úřad kraje Vysočina |
| --- |
| Žižkova 57 |
| CZ-587 33 Jihlava |

Krajský úřad kraje Vysočina

Žižkova 57

CZ-587 33 Jihlava

Tinklavietė: http://www.kr-vysocina.cz/

Kita informacija: Vysočina regiono valdžios institucija praneša, kad bus laikomasi Komisijos reglamente (EB) Nr. 1/2004 nustatytų sąlygų, t. y. pagalba bus teikiama mažoms ir vidutinėms įmonėms ir nebus viršijami reglamente nustatyti finansiniai apribojimai

Pagalbos numeris: XA 74/06

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Département de Saône-et-Loire

Pagalbos schemos pavadinimas: Gamtos apsaugos ir tvarios politikos plėtra

Teisinis pagrindas:

| — | Art. L 3231-2 et subséquents du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'accorder des aides pour favoriser le développement économique |
| --- | --- |

—

Art. L 3231-2 et subséquents du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'accorder des aides pour favoriser le développement économique

| — | Art. L. 1511-2 du Code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Art. L. 1511-2 du Code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général du 15.12.2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général du 15.12.2006

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 100 000 EUR metinės pagalbos (daugiausia)

Maksimalus pagalbos intensyvumas:

| Veikla | Reikalavimus atitinkančių išlaidų pobūdis | Didžiausios subsidijuojamos išlaidos
  eurais (be mokesčių) | Pagalbos dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| Kompostavimas ūkyje | Kompostavimo ir komposto saugojimo aikštelė su nuotėkų surinkimu | 20 000 | 20 % |
| Platesnis biologinio kuro naudojimas | Presai, įranga ir įrengimai, leidžiantys naudoti briketus, žemės ūkio mašinų pritaikymas kuro naudojimui | 10 000 | 30 % |
| Lietaus vandens utilizavimas ir naudojimas | Darbai ir nauja saugojimo įranga su siurbliu (vien tik už siurblį parama netaikoma) | 5 000 | 20 % |

Veikla

Reikalavimus atitinkančių išlaidų pobūdis

Didžiausios subsidijuojamos išlaidos

eurais (be mokesčių)

Pagalbos dydis

Kompostavimas ūkyje

Kompostavimo ir komposto saugojimo aikštelė su nuotėkų surinkimu

20 000

20 %

Platesnis biologinio kuro naudojimas

Presai, įranga ir įrengimai, leidžiantys naudoti briketus, žemės ūkio mašinų pritaikymas kuro naudojimui

10 000

30 %

Lietaus vandens utilizavimas ir naudojimas

Darbai ir nauja saugojimo įranga su siurbliu (vien tik už siurblį parama netaikoma)

5 000

20 %

Įgyvendinimo data: Gavus Europos Komisijos pranešimo gavimo patvirtinimą 2006 m.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos galiojimo laikotarpis: Septyneri metai, atsižvelgiant į Europos teisės aktų pasikeitimus ir esant biudžeto dotacijoms

Pagalbos tikslas: Siekiama prisidėti prie geresnio žemės ūkio valdų naudojimo, kad būtų labiau tausojama aplinka:

skatinant kompostavimą ūkyje, dėl kurio tampa įmanoma naudoti fermentuotinas ūkio atliekas ir žaliąsias kaimo vietovių atliekas;

plėtojant ūkyje pagaminto ir sunaudoto biokuro naudojimą;

skatinant ūkininkus taupyti lietaus vandens surinkimo ir valdymo srityje teikiant pagalbą atliekant darbus ir įsigyjant reikiamą įrangą lietaus vandeniui utilizuoti, saugoti bei skirstymo siurblius (kad būtų kontroliuojamas vandens suvartojimas ūkiuose, ypač plaunant įrangą).

Ekonomikos sektoriai: Visi departamento žemės ūkio produktų gamybos sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| MONSIEUR LE PRÉSIDENT DU CONSEIL GÉNÉRAL DE SAÔNE-ET-LOIRE |
| --- |
| Direction de l'Équipement rural et de l'agriculture |
| Service des Affaires Agricoles |
| Espace Duhesme — 18, rue de Flacé |
| F-71026 Macon Cedex 9 |

MONSIEUR LE PRÉSIDENT DU CONSEIL GÉNÉRAL DE SAÔNE-ET-LOIRE

Direction de l'Équipement rural et de l'agriculture

Service des Affaires Agricoles

Espace Duhesme — 18, rue de Flacé

F-71026 Macon Cedex 9

Interneto svetainė: http://www.cg71.com

Pagalbos numeris: XA 75/06

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Département de Saône-et-Loire

Pagalbos schemos pavadinimas: Bendros įrangos įsigijimas

Teisinis pagrindas:

| — | Art. L 3231-2 et subséquents du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'accorder des aides pour favoriser le développement économique |
| --- | --- |

—

Art. L 3231-2 et subséquents du Code général des collectivités territoriales permettant aux collectivités territoriales d'accorder des aides pour favoriser le développement économique

| — | Art. L. 1511-2 du Code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Art. L. 1511-2 du Code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général du 15.12.2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général du 15.12.2006

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 60 000 EUR metinės pagalbos (daugiausia)

Maksimalus pagalbos intensyvumas: Reikalavimus atitinkančios išlaidos: nauja įranga

Mėšlo kratytuvai; didžiausios subsidijuojamos išlaidos: 22 500 EUR

ritinių vartytuvai kompostavimui; didžiausios subsidijuojamos išlaidos: 36 800 EUR

vynuogynų šienapjovės; didžiausios subsidijuojamos išlaidos: 22 500 EUR

gyvatvorių genėtuvai; didžiausios subsidijuojamos išlaidos: 22 500 EUR

mobilūs medžio trupintuvai ar smulkintuvai; didžiausios subsidijuojamos išlaidos: 22 500 EUR

didelio klirenso traktoriai; didžiausios subsidijuojamos išlaidos: 80 000 EUR

Reikalavimų neatitinkančios išlaidos: įranga, skirta esamai įrangai pakeisti

Subsidijų dydis: 20 % išskyrus didelio klirenso traktorius (subsidijos dydis — 15 %. Bendra viršutinė riba — 40 % kartu su kitu finansavimu.

Didinimas 5 %, jei investuojant turimas investicijų planas bent trejiems metams

Įgyvendinimo data: Gavus Europos Komisijos pranešimo gavimo patvirtinimą 2006 m.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos galiojimo laikotarpis: Septyneri metai, atsižvelgiant į Europos teisės aktų pasikeitimus ir esant biudžeto dotacijoms

Pagalbos tikslas: Kadangi pastarųjų krizių metu išryškėjo bendro ūkininkavimo efektyvumas, Departamentas, teikdamas papildomą paramą regiono teikiamai paramai įrangai įsigyti neviršijant viršutinių dydžių, norėtų sustiprinti žemės ūkio įrangos naudotojų kooperatyvų pajėgumus. Subsidijuojama įranga bus skirta pagerinti aplinkos apsaugą ūkiuose auginant kultūras.

Pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 4 straipsnį, reikalavimus departamento pagalbai gauti atitinkančios išlaidos yra šios: mėšlo kratytuvai, ritinių vartytuvai kompostavimui, vynuogynų šienapjovės, gyvatvorių genėtuvai, mobilūs medžio trupintuvai ar smulkintuvai, didelio klirenso traktoriai

Ekonomikos sektoriai: Visi departamento žemės ūkio produktų gamybos sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| MONSIEUR LE PRÉSIDENT DU CONSEIL GÉNÉRAL DE SAÔNE-ET-LOIRE |
| --- |
| Direction de l'Équipement rural et de l'agriculture |
| Service des Affaires Agricoles |
| Espace Duhesme — 18, rue de Flacé |
| F-71026 Macon Cedex 9 |

MONSIEUR LE PRÉSIDENT DU CONSEIL GÉNÉRAL DE SAÔNE-ET-LOIRE

Direction de l'Équipement rural et de l'agriculture

Service des Affaires Agricoles

Espace Duhesme — 18, rue de Flacé

F-71026 Macon Cedex 9

Interneto svetainė: http://www.cg71.com

Pagalbos numeris: XA 76/06

Valstybė narė: Slovakija

Regionas: Vidurio Slovakija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Poľnohospodárske družstvo Belá — Dulice

SK-038 11 Belá — Dulice 1; IČO: 00196452

Teisinis pagrindas:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004, 4 straipsnio 3 dalies c punktas |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004, 4 straipsnio 3 dalies c punktas

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos individualios pagalbos suma: 393 226 SKK t. y. 10 324 144 EUR (2006 8 3 dienos kursas)

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 13,85 %

Įgyvendinimo data: 2006 m.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: 2006 m. rugpjūčio mėn.

Pagalbos tikslas: MVĮ. Žemės ūkis

Ekonomikos sektorius: Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Sociálna poisťovňa, pobočka Martin |
| --- |
| Nám. SNP 4, SK-036 25 Martin |

Sociálna poisťovňa, pobočka Martin

Nám. SNP 4, SK-036 25 Martin

Tinklavietė: www.socpoist.sk

Pagalbos numeris: XA 77/06

Valstybė narė: Slovakija

Regionas: Vidurio Slovakija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: AFG, s.r.o., Dĺžiny 122/40

SK-039 18 Turčianske Teplice; IČO: 36383422

Teisinis pagrindas:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 4 straipsnio 3 dalies c punktas |
| --- | --- |

—

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 4 straipsnio 3 dalies c punktas

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos individualios pagalbos suma: 955 843 00 SKK t. y. 25 095 646 EUR (2006 8 3 dienos kursas)

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 35,5 %

Įgyvendinimo data: 2006 m.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: 2006 m. rugpjūčio mėn.

Pagalbos tikslas: MVĮ. Žemės ūkis

Ekonomikos sektorius (-iai): Žemės ūkis

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Sociálna poisťovňa, pobočka Martin |
| --- |
| Nám. SNP 4, SK-036 25 Martin |

Sociálna poisťovňa, pobočka Martin

Nám. SNP 4, SK-036 25 Martin

Tinklavietė: www.socpoist.sk

Pagalbos numeris: XA 78/06

Valstybė narė: Lenkija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Pagalba anglų grynakraujų ir arabų grynakraujų žirgų savininkams dalyvauti kvalifikacinėse varžybose, kurios organizuojamos siekiant suklasifikuoti žirgus pagal greitumą ir rungtyniavimą, juos tiesiogiai lyginant per lenktynes bėgimo take

Teisinis pagrindas:

| 1) | Ustawa z dnia 30 maja 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249, poz. 2104, z późn. zm.) |
| --- | --- |

1)

Ustawa z dnia 30 maja 2005 r. o finansach publicznych (Dz.U. z 2005 r., nr 249, poz. 2104, z późn. zm.)

| 2) | Rozporządzenie Ministra Rolnictwa i Rozwoju Wsi z dnia 30 maja 2006 r. w sprawie stawek dotacji przedmiotowych dla różnych podmiotów wykonujących zadania na rzecz rolnictwa (Dz.U. z 2006 r., nr 98, poz. 683, z późn. zm.) |
| --- | --- |

2)

Rozporządzenie Ministra Rolnictwa i Rozwoju Wsi z dnia 30 maja 2006 r. w sprawie stawek dotacji przedmiotowych dla różnych podmiotów wykonujących zadania na rzecz rolnictwa (Dz.U. z 2006 r., nr 98, poz. 683, z późn. zm.)

Pagal pagalbos schemą numatomos metinės išlaidos arba visa bendrovei suteiktos individualios pagalbos suma: Pagal schemą planuojamos išlaidos sudaro 2 000 000 PLN

Didžiausia pagalbos suma (už vieno žirgo registravimą): 820 PLN

Taikymo data: Schema pradedama taikyti gavus pranešimą, t. y. patvirtinimą ir identifikavimo numerį, kad Europos Komisija gavo sutrumpintą informaciją apie pagalbą, teiktą pagal šią schemą

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Nuo 2006 m. rugpjūčio 3 dešimtadienio iki 2006 m. gruodžio mėn.

Pagalbos tikslas: Pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, 14 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktį pagalba yra teikiama dalyvavimo mokesčiams kompensuoti 2006 m. siekiant, kad kvalifikacinėse varžybose dalyvautų reikiamas žirgų skaičius. Šiais metais dėl nepakankamų galimybių Służewiec Racetrack Varšuvoje pasirinkti žirgų varžybų organizatorių, kuris turėtų leidimą organizuoti lažybas, iškilo grėsmė 970 žirgų kvalifikacinių varžybų organizavimui. Šios varžybos, kaip vienas iš arklių vertės nustatymo komponentų, organizuojamos tam tikros amžiaus grupės žirgams ir yra jų kvalifikavimo pagrindas veisimo procese. Žirgai, kurių vertė taip nebuvo įvertinta, nebūtų iš esmės naudojami veisimui. Siekiant to išvengti buvo dedama pastangų suorganizuoti šias žirgų varžybas Służewiec Racetrack tik kaip kvalifikacines varžybas t. y. neparduodant bilietų ir neorganizuojant lažybų. Šiuo atveju pagrindines būsimų organizatorių pajamas sudarytų žirgų registravimo lenktynėms mokesčiai. Todėl registravimo mokesčiai labai išaugs ir gali tapti per dideliais žirgų savininkams, kurie savo žirgus įregistravo 2006 m. varžyboms.

Todėl siekiant užtikrinti, kad kvalifikacinėse varžybose dalyvautų reikalingas žirgų skaičius, ir skatinti žirgų savininkus registruoti savo žirgus varžyboms, Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministras (Minister Rolnictwa i Rozwoju Wsi) nusprendė teikti pagalbą, susijusią su žirgų dalyvavimu varžybose, kompensuojant registravimo išlaidas

Ekonomikos sektorius (-iai): Pagalba teikiama gavėjams, kurie vykdo žemės ūkio veiklą gyvulininkystės sektoriuje

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Minister Rolnictwa i Rozwoju Wsi |
| --- |
| ul. Wspólna 30, PL-00-930 Warszawa |

Minister Rolnictwa i Rozwoju Wsi

ul. Wspólna 30, PL-00-930 Warszawa

Tinklavietė: Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministro dekretas, kuriame nurodyti pagalbos teikimo principai:

http://isip.sejm.gov.pl/prawo/indez.html

Kita informacija:

| — | Kvalifikacinių varžybų registravimo mokestis vienam žirgui yra 870 PLN. |
| --- | --- |

—

Kvalifikacinių varžybų registravimo mokestis vienam žirgui yra 870 PLN.

| — | Bendra pagalbos suma (didžiausias pagalbos intensyvumas) buvo apskaičiuotas pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, 2 straipsnio 5 dalyje pateiktą apibrėžtį. Bendros pagalbos sumos ir registravimo mokesčio santykis yra 820 PLN/870 PLN = 94,25 %. |
| --- | --- |

—

Bendra pagalbos suma (didžiausias pagalbos intensyvumas) buvo apskaičiuotas pagal 2003 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba, 2 straipsnio 5 dalyje pateiktą apibrėžtį. Bendros pagalbos sumos ir registravimo mokesčio santykis yra 820 PLN/870 PLN = 94,25 %.

| — | Pagalbos schemos biudžetas buvo apskaičiuotas atsižvelgiant į tai, kad juo bus kompensuojama ne daugiau kaip 2 420 žirgų registravimo mokesčių |
| --- | --- |

—

Pagalbos schemos biudžetas buvo apskaičiuotas atsižvelgiant į tai, kad juo bus kompensuojama ne daugiau kaip 2 420 žirgų registravimo mokesčių

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/13

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2006/C 258/04)

Šis paskelbimas suteikia teisę pateikti protestą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Protestai dėl šios paraiškos Komisijai turi būti pateikti per 6 mėnesius nuo šio paskelbimo.

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

Įregistravimo paraiška pagal 5 straipsnį ir 17 straipsnio 2 dalį

„ARANCIA DEL GARGANO“

No CE: IT/PGI/005/0296/10.06.2003

SKVN ( ) SGN ( X )

Šis dokumentas yra informacijai skirta apibendrinamoji santrauka. Išsami informacija, ypač galinti dominti gamintojus, kurių gaminiams taikoma atitinkama SKVN ir SGN, pateikiama išsamioje produkto specifikacijoje, kurios reikėtų teirautis nacionalinėse institucijose, asociacijose ar kompetentingose Europos Komisijos tarnybose (1).

1.   Valstybės narės kompetentinga tarnyba

| Pavadinimas: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresas: | Via XX Settembre, 20 |
| I-00187 Roma |

Pavadinimas:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresas:

Via XX Settembre, 20

I-00187 Roma

Tel.

06 481 99 68

Faksas

06 42 01 31 26

El. paštas

qtc3@politicheagricole.it

2.   Pareiškėjų grupė

| Pavadinimas: | Consorzio di tutela e valorizzazione «Gargano Agrumi» |
| --- | --- |
| Adresas: | Via Salita della Bella |
| I-71018 Vico del Gargano (FG) |

Pavadinimas:

Consorzio di tutela e valorizzazione «Gargano Agrumi»

Adresas:

Via Salita della Bella

I-71018 Vico del Gargano (FG)

Tel.

0884–96 62 29

Faksas

0884–96 63 99

El. paštas

—

Sudėtis:

gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) kiti ( )

3.   Produkto tipas

1.6, švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir javai

4.   Specifikacijos aprašymas (4 straipsnio 2 dalies reikalavimų santrauka)

4.1   Pavadinimas: „Arancia del Gargano“

4.2   Aprašymas: Švieži Biondo comune del Gargano ir vietinio Duretta del Gargano ekotipo, vadinamo „arancia tosta“, vaisiai.

Pagrindinės „Arancia del Gargano“ savybės yra šios:

Biondo Comune del Gargano:

sferinė ar kriaušės forma;

plona, kieta, daugiau ar mažiau grūdėta ryškios aukso geltonumo spalvos žievelė;

skersmuo: ne mažiau kaip 60 mm;

mažiausias sulčių kiekis spaudžiant rankomis: 35 %.

Baltymas minkštas, vidutiniškai priaugęs, žiedyno ašis nereguliari, vidutinė, puspilnė, minkštimas ir sultys yra geltonai oranžinės spalvos, angliavandenilių kiekis ne mažesnis kaip 9 %, rūgštingumas mažesnis už 1,2 %, cukraus kiekis, išreikštas Brikso verte, ne mažesnis kaip 10 laipsnių, Brikso brandos koeficientas/bevandenė citrinų rūgštis ne mažiau kaip 6.

Arancia duretta:

apvali ar ovalinė forma, vadinama atitinkamai duretta tonda ar a viso lungo;

šviesiai oranžinės, kintamo intensyvumo spalva, labai lygi ir smulkiai gumbuota žievelė;

branduolys švelnaus pluošto, su mažomis pūslelėmis, gintaro spalvos, tipiškai traškus, be sėklelių arba jų nėra daug, rūgštingumas mažesnis už 1,2 %;

vidutinis skersmuo: 55–60 mm;

mažiausias sulčių kiekis spaudžiant rankomis: 35 %;

angliavandenilių kiekis ne mažesnis kaip 10 %;

cukraus kiekis, išreikštas Brikso verte, ne mažesnis kaip 11 laipsnių, Brikso brandos koeficientas/bevandenė citrinų rūgštis ne mažiau kaip 6,2.

Visų aprašytų rūšių vaisiai turi būti sunkūs, sveriantys ne mažiau kaip 100 g, jų odelės spalva turi būti vienoda, kotelio pagrindas ryškiai žalios spalvos.

„Arancia del Gargano“ vartotojams turi būti patiekiama uždarose, kietose pakuotėse iš augalinės kilmės medžiagų (medis, kartonas), kurių talpa ne mažesnė kaip 1 kg ir ne didesnė kaip 25 kg. Ne mažiau kaip ant 80 % suvyniotų ar nesuvyniotų į popierių vaisių turi būti logotipas SGN „Arancia Bionda del Gargano“.Parduodami nesupakuoti vaisiai taip pat turi būti pažymėti šiuo logotipu.

4.3   Geografinė vietovė: Geografinė vietovė, kurioje vyksta gamyba ir fasavimas, yra Foggia provincijoje, (Apulijos regione) ir apima Vico del Gargano, Ischitella ir Rodi Garganico komunų teritorijas, o dar tiksliau — pakrantės juostą, jos šiaurinę teritoriją, nuo Gargano kyšulio išsidriekusio nuo Vico del Gargano iki Rodi Garganico ir iki pat Ischitella.

4.4   Kilmės įrodymas: Dėl gamintojų ir fasuotojų įregistravimo ad hoc kontrolės institucijos sąrašuose, visi gamybos proceso etapai yra nuolat kontroliuojami taip užtikrinant produkto tapatumą ir atsekamumą.

Šis atsekamumas ir kilmės vietos įrodymas užtikrinamas įregistruojant kiekvieną šiltnamį specialiame atvirame registre, kurį pildo ir atnaujina kontrolės institucija; tame registre įrašomi duomenys, kuriais remiantis galima nustatyti šiltnamį, taip pat pranešant kontrolės institucijai apie pagamintą kiekį. Visi fiziniai ar juridiniai asmenys, įrašyti į skirtingus registrus, yra tikrinami kontrolės institucijos pagal specifikacijos aprašyme esančias taisykles ir tikrinimo programą.

4.5   Gamybos būdas: Specifikacijos aprašyme visų pirma numatyta, kad šiltnamiai statomi atsižvelgiant į gamybos vietovei būdingas reljefo ir dirvos savybes: šlaituose įrengiamos terasos su akmeninėmis sienelėmis ar bermomis. Tradiciškai naudojami tik pomarančiaus (citrus mearda), įteisinto galiojančiais teisės aktais, poskiepiai.

Medžiui suteikiama pusrutulio forma yra tipiška regionui, iš jos kilęs pavadinimas „cupola“: vaismedį sudaro dvi pagrindinės ir dvi antrinės šakos. Lapija vystydamasi įgauna apskritimo, telpančio į kvadratą, formą. Būdama tuščiavidurė, ši forma palengvina aeraciją ir derliaus surinkimą.

Vaismedžiai sodinami pagal tradicinę šachmatinę schemą, nuo 250 iki 400 vaismedžių į hektarą tankumu.

Vaismedžiai pradedami laistyti gegužės mėnesį, o baigiami laistyti spalio mėnesį.

„Biondo comune del Gargano“ apelsinų rūšies produktyvumas neturi viršyti 30 tonų iš hektaro, „Duretta del Gargano“ — 25 tonų iš hektaro.

Dėl natūralaus „Arancia del Gargano“ brandos pasiskirstymo, „Biondo comune del Gargano“ derlius nuimamas nuo balandžio 15 d. iki rugpjūčio pabaigos, o „Duretta del Gargano“ — nuo gruodžio 1 d. iki balandžio 30 d.

Derlius surenkamas rankomis, naudojantis žirklėmis. Vaisius nokinti dirbtiniu būdu draudžiama.

Siekiant užtikrinti produkto tapatumą ir kontrolę, SGN „Arancia del Gargano“ produktai pakuojami tik 4.3 punkte nurodytoje geografinėje gamybos vietovėje.

4.6   Sąsaja: SGN įregistravimo paraiška grindžiama šio citrusų vaisiaus reputacija. Regiono, kuriame yra citrusų vaisių sodai, klimatinės sąlygos pasižymi ryškiais kokybiniais privalumais: visų pirma, švelniai šiltas klimatas neskatina vaisių ir medžių rimtų patologijų atsiradimo. Dėl antro su klimato sąlygomis susijusio aspekto Gargano citrusų vaisių brendimo laikas tampa ypač ryškia savybe: ne sausio, vasario ar kovo mėnesį, bet iki balandžio, gegužės, netgi rugpjūčio, t. y., brendimo laikotarpis keliais mėnesiais vėlesnis, nei visų kitų Italijos regionuose auginamų citrusų vaisių. Paskutinis taip pat labai svarbus aspektas yra tas, kad „Arancia del Gargano“ gerai išsilaiko, dėl to anksčiau vaisiai galėdavo būti vežami 30 ar net 40 dienų ir sveiki pristatomi į Čikagą ar Niujorką. Be savo išskirtinių organoleptinių savybių ir ypatingos formos, atsirandančių dėl gamybos vietovėje esančių dirvožemio sąlygų (raudonas klinčių dirvožemis, kuriame gausu geležies ir mangano, paprastai raižytas, sudarytas iš kalvų viršūnių ir slėnių, šalti vėjai, dėl kurių staigus sumažėja temperatūra), „Arancia del Gargano“ vystymasis ir reputacija priklauso nuo nuolatinių žmogaus pastangų, kuris laikui bėgant, sukaupė svarbų agronominių žinių paveldą.

Nuo antikos laikų, „Arancia del Gargano“ reputacija išplito už regiono ribų ir buvo minima įvairių autorių, pvz., Gabrielė d'Anuncijaus, kūriniuose. Nuo XVIII amžiaus rengiama žymi procesija, susijusi su Gargano citrusų vaisiais, kuri ir šiomis dienomis vyksta kiekvienais metais vasario mėnesį citrusų vaisių globėjo šv. Valentino garbei, jos metu šventinami apelsinmedžiai ir citrinmedžiai bei jų vaisiai. Išsaugota daug registrų, nuotraukų, afišų ir lankstinukų, liudijančių ypatingą Gargano citrusų vaisių reputaciją, kuri pripažinta ir tarptautiniu lygiu.

Pirmosios istorinės nuorodos, susijusios su citrusų vaisių auginimu toje vietovėje siekia 1003 m. ir siejamos su Bari princu Melo. Trokšdamas normanams įrodyti, kad Gargano žemės yra derlingos ir vaisingos, princas jiems nusiuntė Gargano„pomi citrini“, t. y., pomarančiaus (arancio amaro) vaisių. XVII amžiuje jau gyva prekyba citrusų vaisiais tarp venecijiečių ir Vico del Gargano bei Rodi Garganico komunų dar labiau sustiprėjo. Ši gyva prekyba vyko iki XIX amžiaus, o „Arancia del Gargano“ reputacija tapo žinoma kitose Europos ir Amerikos valstybėse.

4.7   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | C.C.I.A.A. di Foggia |
| --- | --- |
| Adresas: | via Dante, 27 |
| I-71100 Foggia |

Pavadinimas:

C.C.I.A.A. di Foggia

Adresas:

via Dante, 27

I-71100 Foggia

Tel.:

0881797111

Faksas

0881726046

El. paštas

—

Kontrolės įstaiga — paskirtoji viešosios valdžios institucija.

4.8   Ženklinimas: Ant pakuotės turi būti nurodyta:

„Arancia del Gargano“ įrašas po kurio nurodomas parduodamos rūšies pavadinimas (biondo comune ar duretta), logotipas, visas įrašas SGN, nuorodos į gamintoją, pakuotoją, pardavėją ir pradinis grynasis svoris.

Produktai, kurių gamybai naudojamas SGN „Arancia del Gargano“, įskaitant paruošimo procesą ir perdirbimą, gali būti parduodami pakuotėse, turinčiose minėtą įrašą SGN ir neturinčiose Bendrijos logotipo, su sąlyga, kad:

saugomos nuorodos produktas, sertifikuotas kaip toks, yra vienintelis šiai produktų kategorijai priklausantis ingredientas

atitinkamų intelektinės nuosavybės teisių turėtojai, sudarę „consorzio“ (susivienijimą), kurį Žemės ūkio ir miškų politikos ministerijos Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (MiPAF) paskiria atsakingu už SGN naudojimo priežiūrą, suteikia įgaliojimus saugomos nuorodos produkto naudotojams. Šis susivienijimas taip pat įrašinės vartotojus į šiam tikslui numatytus registrus ir kontroliuos ar teisingai naudojamasi SGN. Nesant tokio apsaugos susivienijimo, jo funkcijas užtikrins MiPAF, kaip nacionalinė valdžios institucija, atsakinga už Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 įgyvendinimą.

Logotipą sudaro elipsinės formos vainikas, kurio viduje pavaizduoti du stilizuoti apelsinai ir daugialapė šakelė; vainike yra įrašas „Arancia del Gargano“, o apačioje, šio įrašo centre yra užrašas „Indicazione Geografica Protetta“.

Vaizduojami apelsinai yra oranžinės spalvos, užrašas „Arancia del Gargano“ — baltas oranžiniame fone, šakelė ir lapai žali, užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ — stilizuotas (lankas su perspektyva), patamsintas.

4.9   Nacionaliniai reikalavimai: —

---

(1)  Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, už žemės ūkio produktų kokybę atsakingas skyrius, B-1049 Briuselis.

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/17

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms

(2006/C 258/05)

(Tekstas svarbus EEE)

| Pagalbos numeris | XS 14/06 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Vokietijos Federacinė Respublika |
| Regionas | Saksonija |
| Pagalbos schemos pavadinimas | ESF mikropaskolos |
| Teisinis pagrindas | Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit zur Förderung von Existenzgründern durch Gewährung von Mikrodarlehen (Richtlinie ESF-Mikrodarlehen) vom 14. Dezember 2005 (SächsABl Heft 52/2005 vom 29.12.2005, S. 1280);
  §§ 23, 44 der Sächsischen Haushaltsordnung;
  Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000–2006;
  Verordnung (EG) Nr. 1784/1999
  Verordnung (EG) Nr. 1260/1999 |
| Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | Fondui suteikiama vienkartinė 25 mln. EUR pagalba |
| Maksimalus pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip |
| Įsigaliojimas | 2006 1 1 |
| Pagalbos schemos laikotarpis | Mikropaskolos teikiamos iš ESF mikropaskolų fondo, įsteigto vadovaujantis papildomu biudžetu ir biudžeto pataisa. Fondo laikotarpis: 2005 12 19 — 2013 12 31. Vis dėlto paskolos bus teikiamos tik iki 2008 12 31 (struktūrinių fondų programavimo laikotarpis). Po to už esančias paskolų sutartis bus atsakingas fondas |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ | Ne |
| Atskiri sektoriai | Taip |
| — | Anglies kasyba |

Pagalbos numeris

XS 14/06

Valstybė narė

Vokietijos Federacinė Respublika

Regionas

Saksonija

Pagalbos schemos pavadinimas

ESF mikropaskolos

Teisinis pagrindas

Richtlinie des Sächsischen Staatsministeriums für Wirtschaft und Arbeit zur Förderung von Existenzgründern durch Gewährung von Mikrodarlehen (Richtlinie ESF-Mikrodarlehen) vom 14. Dezember 2005 (SächsABl Heft 52/2005 vom 29.12.2005, S. 1280);

§§ 23, 44 der Sächsischen Haushaltsordnung;

Operationelles Programm zur Strukturfondsförderung des Freistaates Sachsen 2000–2006;

Verordnung (EG) Nr. 1784/1999

Verordnung (EG) Nr. 1260/1999

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Fondui suteikiama vienkartinė 25 mln. EUR pagalba

Maksimalus pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įsigaliojimas

2006 1 1

Pagalbos schemos laikotarpis

Mikropaskolos teikiamos iš ESF mikropaskolų fondo, įsteigto vadovaujantis papildomu biudžetu ir biudžeto pataisa. Fondo laikotarpis: 2005 12 19 — 2013 12 31. Vis dėlto paskolos bus teikiamos tik iki 2008 12 31 (struktūrinių fondų programavimo laikotarpis). Po to už esančias paskolų sutartis bus atsakingas fondas

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skiriama pagalba MVĮ

Ne

Atskiri sektoriai

Taip

—

Anglies kasyba

| — | Apdirbamoji pramonė |
| --- | --- |

—

Apdirbamoji pramonė

Ne

arba:

Plieno pramonė

Ne

Laivų statyba

Ne

Sintetinių pluoštų pramonė

Ne

Automobilių pramonė

Ne

Kita apdirbamoji pramonė

Taip

| — | Visos paslaugos |
| --- | --- |

—

Visos paslaugos

Ne

arba:

Transporto paslaugos

Ne

Finansinės paslaugos

Ne

Kitos paslaugos

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

| Pirnaische Straße 9 |
| --- |
| D-01069 Dresden |

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

Dėl paskolų teikimo po 2006 12 31, Vokietijos valdžios institucijos užtikrina, kad bus laikomasi tuo metu galiosiančių reglamento dėl išimties taikymo valstybės pagalbai MVĮ nuostatų. Gairės (ESF mikropaskolos) bus pritaikytos atsižvelgiant į 2007 1 1 įsigaliosiantį reglamentą dėl išimties taikymo valstybės pagalbai MVĮ.

| Pagalbos numeris | XS 20/06 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Italija |
| Regionas | Kampanija |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | „Nauja pagalbos schema amatininkų įmonėms: antrasis skelbimas“ |
| Teisinis pagrindas | POR Campania 2000-2006 approvato dalla Commissione Europea con decisione C(2000) 2347 dell'8 agosto 2000 e s.m.i.
  Complemento di Programmazione, misura 4.2 b)
  Deliberazione di Giunta Regionale N. 786 del 10.4.2004. |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | 15 mln. EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Maksimalus pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip |
| Įgyvendinimo data | 2006 1 30 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2006 12 31 |
| Pagalbos tikslas | Pagalba amatininkų įmonėms, atitinkančioms labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių dydžio kriterijus, nustatytus 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo | Taip |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, atitinkantys mažosioms ir vidutinėms įmonėms skiriamai pagalbai gauti reikalavimus | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Regione Campania Assessorato Attività Produttive
  Area Generale di Coordinamento n. 12 «Sviluppo Attività Settore Secondario»
  Dirigente del Settore Artigianato Dr.ssa Vittoria Capriglione «Sviluppo e Promozione Attività Artigiane e della Cooperazione». |
| Centro Direzionale |
| I-Isola A6 |
| Telefono 081.7966724, 081.7966725; fax 081.7966718 |
| e-mail: v.capriglione@regione.campania.it |

Pagalbos numeris

XS 20/06

Valstybė narė

Italija

Regionas

Kampanija

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

„Nauja pagalbos schema amatininkų įmonėms: antrasis skelbimas“

Teisinis pagrindas

POR Campania 2000-2006 approvato dalla Commissione Europea con decisione C(2000) 2347 dell'8 agosto 2000 e s.m.i.

Complemento di Programmazione, misura 4.2 b)

Deliberazione di Giunta Regionale N. 786 del 10.4.2004.

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

15 mln. EUR

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

Garantuotos paskolos

Maksimalus pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įgyvendinimo data

2006 1 30

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 12 31

Pagalbos tikslas

Pagalba amatininkų įmonėms, atitinkančioms labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių dydžio kriterijus, nustatytus 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo

Taip

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, atitinkantys mažosioms ir vidutinėms įmonėms skiriamai pagalbai gauti reikalavimus

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Regione Campania Assessorato Attività Produttive

Area Generale di Coordinamento n. 12 «Sviluppo Attività Settore Secondario»

Dirigente del Settore Artigianato Dr.ssa Vittoria Capriglione «Sviluppo e Promozione Attività Artigiane e della Cooperazione».

Centro Direzionale

I-Isola A6

Telefono 081.7966724, 081.7966725; fax 081.7966718

e-mail: v.capriglione@regione.campania.it

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 24/06 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | Vakarų Velsas ir Valleys 1 tikslo regionas |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Energy Tech Ltd |
| Teisinis pagrindas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/99 |
| The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000)
  The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation2000 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | 300 300 GBP |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip |
| Įgyvendinimo data | Nuo 2006 1 17 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2006 12 31
  NB: Kaip pažymėta pirmiau, pagalba buvo patvirtinta iki 2006 m. gruodžio 31 d. Mokėjimai pagal šį patvirtinimą gali (remiantis N + 2) tęstis iki 2008 m. balandžio 30 d. |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip |
| Ekonomikos sektoriai | Atskiri sektoriai | Taip |
| Kitos paslaugos (atsinaujinanti energija) | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | National Assembly for Wales |
| C/o Welsh European Funding Office |
| Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Pagalbos Nr.

XS 24/06

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

Vakarų Velsas ir Valleys 1 tikslo regionas

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Energy Tech Ltd

Teisinis pagrindas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/99

The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No/906/2000)

The Structural Funds (National Assembly for Wales) Designation2000

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

300 300 GBP

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įgyvendinimo data

Nuo 2006 1 17

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 12 31

NB: Kaip pažymėta pirmiau, pagalba buvo patvirtinta iki 2006 m. gruodžio 31 d. Mokėjimai pagal šį patvirtinimą gali (remiantis N + 2) tęstis iki 2008 m. balandžio 30 d.

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Ekonomikos sektoriai

Atskiri sektoriai

Taip

Kitos paslaugos (atsinaujinanti energija)

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

National Assembly for Wales

C/o Welsh European Funding Office

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 48/06 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | Vakarų Velsas ir Valleys 1 tikslo regionas |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas | Trac Môn Ltd |
| Teisinis pagrindas | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/99 |
| The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No 906/2000)
  Local Government Act 2000 |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | 1 369 647 GBP |
| Garantuotos paskolos | |
| Didžiausias pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip |
| Įgyvendinimo data | Nuo 2006 m. kovo 16 d. |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2006 m. gruodžio 31 d.
  NB: Kaip pažymėta pirmiau, pagalba buvo patvirtinta iki 2006 m. gruodžio 31 d. Mokėjimai pagal šį patvirtinimą gali (remiantis N + 2) tęstis iki 2007 m. gruodžio 31 d. |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip |
| Ekonomikos sektoriai | Tik tam tikri sektoriai | Taip |
| Kitos paslaugos (automobilių sportas) | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | National Assembly for Wales |
| C/o Welsh European Funding Office |
| Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash CF45 4ER |
| United Kingdom |

Pagalbos Nr.

XS 48/06

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

Vakarų Velsas ir Valleys 1 tikslo regionas

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas

Trac Môn Ltd

Teisinis pagrindas

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/99

The Structural Funds (National Assembly for Wales) Regulations 2000 (No 906/2000)

Local Government Act 2000

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

1 369 647 GBP

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įgyvendinimo data

Nuo 2006 m. kovo 16 d.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2006 m. gruodžio 31 d.

NB: Kaip pažymėta pirmiau, pagalba buvo patvirtinta iki 2006 m. gruodžio 31 d. Mokėjimai pagal šį patvirtinimą gali (remiantis N + 2) tęstis iki 2007 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Ekonomikos sektoriai

Tik tam tikri sektoriai

Taip

Kitos paslaugos (automobilių sportas)

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

National Assembly for Wales

C/o Welsh European Funding Office

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash CF45 4ER

United Kingdom

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

Taip

| Pagalbos Nr. | XS 85/06 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Malta |
| Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą pavadinimas | Eureka Programme Scheme |
| Teisinis pagrindas | Malta Enterprise Corporation Act (CAP 463) |
| Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma | Pagalbos schema | Metinė bendra suma | 0,2 mln. EUR |
| Garantuotos paskolos | |
| Individuali pagalba | Bendra pagalbos suma | |
| Garantuotos paskolos | |
| Maksimalus pagalbos intensyvumas | Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį | Taip |
| Įgyvendinimo data | 2006 6 8 |
| Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis | Iki 2007 6 30 |
| Pagalbos tikslas | Pagalba MVĮ | Taip |
| Ekonomikos sektoriai | Visi sektoriai, kuriems gali būti skirta pagalba MVĮ | Taip |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Malta Enterprise Corporation |
| Malta Enterprise |
| Enterprise Centre, Industrial Estate, |
| MT-San Gwann SGN 09 |

Pagalbos Nr.

XS 85/06

Valstybė narė

Malta

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą pavadinimas

Eureka Programme Scheme

Teisinis pagrindas

Malta Enterprise Corporation Act (CAP 463)

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma

Pagalbos schema

Metinė bendra suma

0,2 mln. EUR

Garantuotos paskolos

Individuali pagalba

Bendra pagalbos suma

Garantuotos paskolos

Maksimalus pagalbos intensyvumas

Pagal reglamento 4 straipsnio 2–6 dalis ir 5 straipsnį

Taip

Įgyvendinimo data

2006 6 8

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis

Iki 2007 6 30

Pagalbos tikslas

Pagalba MVĮ

Taip

Ekonomikos sektoriai

Visi sektoriai, kuriems gali būti skirta pagalba MVĮ

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Malta Enterprise Corporation

Malta Enterprise

Enterprise Centre, Industrial Estate,

MT-San Gwann SGN 09

Didelės individualiai teikiamos pagalbos subsidijos

Pagal reglamento 6 straipsnį

—

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/21

---

Valstybių narių pranešama informacija apie valstybės pagalbą, teikiamą pagal 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui

(2006/C 258/06)

(Tekstas svarbus EEE)

| Pagalbos Nr. | XE 12/06 |
| --- | --- |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Regionas | Limuzinas |
| Pagalbos schemos pavadinimas | Pagalba ūkio valdytojo pavaduotojo įdarbinimui |
| Teisinis pagrindas | — | 2002 m. gruodžio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui |

Pagalbos Nr.

XE 12/06

Valstybė narė

Prancūzija

Regionas

Limuzinas

Pagalbos schemos pavadinimas

Pagalba ūkio valdytojo pavaduotojo įdarbinimui

Teisinis pagrindas

—

2002 m. gruodžio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui

| — | 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai- |
| --- | --- |

—

1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai-

| — | Code rural — Art. R.113-13 à R. 113-17 relatifs à la délimitation des zones agricoles défavorisées [l'ensemble du territoire Limousin est en zone défavorisée, à l'exception de la commune de Limoges] |
| --- | --- |

—

Code rural — Art. R.113-13 à R. 113-17 relatifs à la délimitation des zones agricoles défavorisées [l'ensemble du territoire Limousin est en zone défavorisée, à l'exception de la commune de Limoges]

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą

Bendra metinė suma

0,5 mln. EUR

Garantuotos paskolos

Didžiausias pagalbos intensyvumas

Pagal Reglamento 4 straipsnio 2–5 dalis ir 5 straipsnį:

| — | 50 % darbo užmokesčio ir darbdavio socialinio draudimo įmokų 24 mėnesių laikotarpiu, išskyrus Limožo savivaldybę, kur didžiausias galimas lygis — 15 % |
| --- | --- |

—

50 % darbo užmokesčio ir darbdavio socialinio draudimo įmokų 24 mėnesių laikotarpiu, išskyrus Limožo savivaldybę, kur didžiausias galimas lygis — 15 %

Taip

Įgyvendinimo data

2004 9 24.

Pagalbos schemos laikotarpis

Iki 2010 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas

4 straipsnis: darbo vietų kūrimas;

Taip

5 straipsnis: palankių sąlygų neturinčių darbuotojų ir neįgalių darbuotojų įdarbinimas;

Ne

6 straipsnis: neįgalių darbuotojų užimtumas

Ne

Ekonomikos sektoriai

| — | Visi Bendrijos sektoriai (1), atitinkantys pagalbai užimtumui gauti reikalavimus |
| --- | --- |

—

Visi Bendrijos sektoriai (1), atitinkantys pagalbai užimtumui gauti reikalavimus

Ne

| — | Visi gamybos sektoriai (1) |
| --- | --- |

—

Visi gamybos sektoriai (1)

Ne

| — | Visi sektoriai (1) |
| --- | --- |

—

Visi sektoriai (1)

Ne

| — | Kiti sektoriai: visas žemės ūkio sektorius (veikla, susijusi su I priede išvardytų produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba jais), turint omenyje tai, kad tokio pat pobūdžio pagalba kitiems veikloms sektoriams numatyta jau 2000–2006 m. valstybės ir regionų plano 4 sutartyje ir taikoma pagal FRAC schemą Nr. 2/99 |
| --- | --- |

—

Kiti sektoriai: visas žemės ūkio sektorius (veikla, susijusi su I priede išvardytų produktų gamyba, perdirbimu ir prekyba jais), turint omenyje tai, kad tokio pat pobūdžio pagalba kitiems veikloms sektoriams numatyta jau 2000–2006 m. valstybės ir regionų plano 4 sutartyje ir taikoma pagal FRAC schemą Nr. 2/99

Taip

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Conseil Régional du Limousin

| 27, Boulevard de la Corderie |
| --- |
| F-87031 Limoges Cedex |

27, Boulevard de la Corderie

F-87031 Limoges Cedex

Kita informacija

Jei pagalbos schema finansuojama ir iš Bendrijos lėšų, įterpti:

Pagalbos schema bendrai finansuojama iš Bendrijos lėšų per Europos socialinį fondą pagal Limuzino regiono bendrojo programavimo dokumente numatytos priemonės 2.3.3 dalį „Parama įsikūrimui ir kvalifikacijos įgijimui žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose“

Pagalba, apie kurią reikia iš anksto pranešti Komisijai

Pagal Reglamento 9 straipsnį

Taip

---

(1)  Išskyrus laivų statybos ir kitus sektorius, kuriems taikomos specialiosios reglamentų ar direktyvų, reglamentuojančių jiems skiriamą valstybės pagalbą, taisyklės.

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/23

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1988 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyvą 88/378/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su žaislų sauga, suderinimo

(2006/C 258/07)

(Tekstas svarbus EEE)

(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą)

| ESO

   (1) | Darniojo standarto nuorodinis žymuo ir pavadinimas
  (ir pamatinis dokumentas) | Pakeisto standarto nuorodinis žymuo | Pakeisto standarto atitikties prielaidos atšaukimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:1998 (2)
   (3)

  Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizinės savybės | EN 71-1:1998 | Terminas pasibaigęs
  (2001 1 31) |
| EN 71-1:1998/A5:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 5 31) |
| EN 71-1:1998/A1:2001 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2001 7 31) |
| EN 71-1:1998/A2:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 8 31) |
| EN 71-1:1998/A6:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 9 30) |
| EN 71-1:1998/A7:2002 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2002 11 30) |
| EN 71-1:1998/A8:2003 (4) | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 3 31) |
| EN 71-1:1998/A4:2004 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  2005 12 31 |
| EN 71-1:1998/A10:2004 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  2005 12 31 |
| EN 71-1:1998/A11:2004 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  2005 12 31 |
| CEN | EN 71-2:2006
  Žaislų sauga. Degumas | EN 71-2:2003 | Terminas pasibaigęs
  2006 7 31 |
| EN 71-2:2006/AC:2006 | | |
| CEN | EN 71-3:1994
  Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija | EN 71-3:1988 | Terminas pasibaigęs
  (1995 6 30) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2000 10 31) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai rinkiniai cheminiams ir panašiems bandymams | — | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (1998 10 31) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2004 1 31) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Žaislų sauga. 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), išskyrus eksperimentinius rinkinius | — | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 3 pastaba | Terminas pasibaigęs
  2006 7 31 |
| CEN | EN 71-6:1994
  Žaislų sauga. 6 dalis. Grafinis amžiaus grupės įspėjamasis ženklas | — | |
| CEN | EN 71-7:2002
  Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai | — | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Žaislų sauga. 8 dalis. Buitinės sūpynės, šliaužynės ir kiti panašūs judrumo žaislai, naudojami lauke ir viduje | — | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 3 pastaba | 2006 11 30 |

ESO

(1)

Darniojo standarto nuorodinis žymuo ir pavadinimas

(ir pamatinis dokumentas)

Pakeisto standarto nuorodinis žymuo

Pakeisto standarto atitikties prielaidos atšaukimo data

1 pastaba

CEN

EN 71-1:1998 (2)
   (3)

Žaislų sauga. 1 dalis. Mechaninės ir fizinės savybės

EN 71-1:1998

Terminas pasibaigęs

(2001 1 31)

EN 71-1:1998/A5:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 5 31)

EN 71-1:1998/A1:2001

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2001 7 31)

EN 71-1:1998/A2:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 8 31)

EN 71-1:1998/A6:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 9 30)

EN 71-1:1998/A7:2002

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2002 11 30)

EN 71-1:1998/A8:2003 (4)

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 3 31)

EN 71-1:1998/A4:2004

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

2005 12 31

EN 71-1:1998/A10:2004

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

2005 12 31

EN 71-1:1998/A11:2004

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

2005 12 31

CEN

EN 71-2:2006

Žaislų sauga. Degumas

EN 71-2:2003

Terminas pasibaigęs

2006 7 31

EN 71-2:2006/AC:2006

CEN

EN 71-3:1994

Žaislų sauga. 3 dalis. Tam tikrų elementų migracija

EN 71-3:1988

Terminas pasibaigęs

(1995 6 30)

EN 71-3:1994/A1:2000

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2000 10 31)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

EN 71-3:1994/AC:2002

CEN

EN 71-4:1990

Žaislų sauga. 4 dalis. Eksperimentiniai rinkiniai cheminiams ir panašiems bandymams

—

EN 71-4:1990/A1:1998

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(1998 10 31)

EN 71-4:1990/A2:2003

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2004 1 31)

CEN

EN 71-5:1993

Žaislų sauga. 5 dalis. Cheminiai žaislai (rinkiniai), išskyrus eksperimentinius rinkinius

—

EN 71-5:1993/A1:2006

3 pastaba

Terminas pasibaigęs

2006 7 31

CEN

EN 71-6:1994

Žaislų sauga. 6 dalis. Grafinis amžiaus grupės įspėjamasis ženklas

—

CEN

EN 71-7:2002

Žaislų sauga. 7 dalis. Pirštais tepami dažai. Reikalavimai ir bandymo metodai

—

CEN

EN 71-8:2003

Žaislų sauga. 8 dalis. Buitinės sūpynės, šliaužynės ir kiti panašūs judrumo žaislai, naudojami lauke ir viduje

—

EN 71-8:2003/A1:2006

3 pastaba

2006 11 30

| 1 pastaba | Paprastai atitikties prielaidos atšaukimo data — tai panaikinimo data (angl. „dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba

Paprastai atitikties prielaidos atšaukimo data — tai panaikinimo data (angl. „dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita.

| 3 pastaba | Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3 pastaba

Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

Pastaba:

| — | Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (5) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (6), priede. |
| --- | --- |

—

Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (5) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (6), priede.

| — | Standartų nuorodų paskelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

Standartų nuorodų paskelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacija:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32 2) 550 08 11, faksas (32 2) 550 08 19, http://www.cenorm.be; |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel. (32 2) 550 08 11, faksas (32 2) 550 08 19, http://www.cenorm.be;

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32 2) 519 68 71, faksas (32 2) 519 69 19, http://www.cenelec.org; |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel. (32 2) 519 68 71, faksas (32 2) 519 69 19, http://www.cenelec.org;

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00, faksas (33) 493 65 47 16, http://www.etsi.org. |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00, faksas (33) 493 65 47 16, http://www.etsi.org.

(2)

Pastaba: pagal 2001 m. liepos 30 d. Komisijos sprendimą (OL L 205, 2001 7 31, p. 39) standarto EN 71-1:1998 4.20(d) straipsnis dėl C svertinio didžiausio triukšmo lygio, sukuriamo žaislų su sprogdinimo kapsulėmis, suteikia atitikties prielaidą tik nuo 2001 m. rugpjūčio 1 d.

(3)

Pastaba: pagal 2005 m. kovo 9 d. Komisijos sprendimą (OL L 63, 2005 3 10, p. 27) standarto EN 71-1:1998 4.6 ir 8.14 punktuose, kiek tai susiję su 24 valandų laikotarpiu, per kurį žaislas turi būti laikomas panardintas konteineryje, nenumatyta visa rizika, kurią kelia iš plėtriųjų medžiagų pagaminti žaislai ar sudėtinės jų dalys. Dėl šių savybių standartas nesuteikia atitikties prielaidos.

(4)

Pastaba: standartu EN 71-1:1998/A8:2003 reglamentuojama tik rizika, keliama „mažų kamuoliukų“ (standarte apibrėžti kaip rutulio, „kiaušinio ar elipsės pavidalo objektai“), kurie skirti mesti, į juos suduoti, spirti, ridenti, numesti ar mušinėti. Prieš pateikiant į rinką žaislus, kuriuose yra mažų kamuoliukų ir kuriems netaikomas minėtas standartas, jiems turi būti suteiktas EB tipo tyrimo sertifikatas.

(5)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(6)  OL L 217, 1998 8 5, p. 18.

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/25

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare)

(2006/C 258/08)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2006 m. spalio 19 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Thermo Electron Corporation“ (toliau — „Johnson & Johnson“ (toliau — J&J, JAV), pirkdama akcijas ir turtą, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą dalies įmonės „Pfizer Inc.“ (toliau — „Pfizer“, JAV), t. y. visos įmonės „Pfizer“ vartotojų sveikatos apsaugos skyriaus „Pfizer Consumer Health Care“ (toliau — PCH, JAV), kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2006 m. spalio 19 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė „Thermo Electron Corporation“ (toliau — „Johnson & Johnson“ (toliau — J&J, JAV), pirkdama akcijas ir turtą, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visą dalies įmonės „Pfizer Inc.“ (toliau — „Pfizer“, JAV), t. y. visos įmonės „Pfizer“ vartotojų sveikatos apsaugos skyriaus „Pfizer Consumer Health Care“ (toliau — PCH, JAV), kontrolę.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | „Johnson & Johnson“: vartojimo priežiūros priemonės, medikamentai, medicinos prietaisai ir diagnostika; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

„Johnson & Johnson“: vartojimo priežiūros priemonės, medikamentai, medicinos prietaisai ir diagnostika;

| — | „Pfizer Consumer Healthcare“: asmeninės higienos produktai ir be recepto parduodami medikamentai. |
| --- | --- |

—

„Pfizer Consumer Healthcare“: asmeninės higienos produktai ir be recepto parduodami medikamentai.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu, Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare šiuo adresu:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Fusions |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komisija kviečia suinteresuotąsias trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Jas Komisijai galima siųsti faksu (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44 arba paštu su nuoroda COMP/M.4314 — Johnson & Johnson/Pfizer Consumer Healthcare šiuo adresu:

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Fusions

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/26

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4405 — Walter Frey Holding/Mitsubishi Motors Europe)

(2006/C 258/09)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. spalio 17 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra vokiečių. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4405 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4405 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/26

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla Nr. COMP/M.4294 — Arcelor/SNCFL/CFL Cargo)

(2006/C 258/10)

(Tekstas svarbus EEE)

2006 m. spalio 9 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra prancūzų. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių. |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių.

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4294 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32006M4294 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Teismas

| 26.10.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/27

---

2006 m. liepos 31 d. ELPA priežiūros institucijos Norvegijos Karalystei pateiktas ieškinys

(Byla E-2/06)

(2006/C 258/11)

ELPA priežiūros institucija, atstovaujama Niels Fenger, veikiančio ELPA priežiūros institucijos, 35, Rue Belliard, B-1040 Brussels, vardu, 2006 m. liepos 31 d. pateikė ieškinį Norvegijos Karalystei ELPA teisme.

Ieškovas reikalauja, kad Teismas:

| 1. | Paskelbtų, kad Norvegijos Karalystė pažeidė EEE susitarimo 31 ir 40 straipsnius toliau taikydama priemones, numatytas 1917 m. gruodžio 14 d. Įstatyme Nr. 16, kuriame privačioms ir visoms įmonėms, kurios yra EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys, numatyta teikti riboto laikotarpio lengvatas teisei naudoti krioklius elektros energijos gamybai, ir kuriame reikalaujama, kad įmonės, išskyrus Norvegijos valstybės įmones, kurioms lengvatos taikomos neribotą laikotarpį, pasibaigus lengvatos taikymo laikotarpiui visą įrangą neatlygintinai perduotų Norvegijos valstybei.
  bei |
| --- | --- |

1.

Paskelbtų, kad Norvegijos Karalystė pažeidė EEE susitarimo 31 ir 40 straipsnius toliau taikydama priemones, numatytas 1917 m. gruodžio 14 d. Įstatyme Nr. 16, kuriame privačioms ir visoms įmonėms, kurios yra EEE susitarimo Susitariančiosios Šalys, numatyta teikti riboto laikotarpio lengvatas teisei naudoti krioklius elektros energijos gamybai, ir kuriame reikalaujama, kad įmonės, išskyrus Norvegijos valstybės įmones, kurioms lengvatos taikomos neribotą laikotarpį, pasibaigus lengvatos taikymo laikotarpiui visą įrangą neatlygintinai perduotų Norvegijos valstybei.

bei

| 2. | Nurodytų Norvegijos Karalystei sumokėti bylinėjimosi išlaidas. |
| --- | --- |

2.

Nurodytų Norvegijos Karalystei sumokėti bylinėjimosi išlaidas.

Teisinis ir faktinis pagrindas bei teismui pateikti ieškinį pagrindžiantys paaiškinimai:

| — | Byla yra susijusi su hidroelektrinių nuosavybės teisių perdavimu Norvegijos valstybei be kompensacijos pasibaigus lengvatos taikymo laikotarpiui. Šis perdavimas Norvegijos teisėje vadinamas „reversija“ (norvegiškai — hjemfall), net jei valstybė praeityje niekada neturėjo nuosavybės teisių į krioklį ar hidroelektrinės įrangą. |
| --- | --- |

—

Byla yra susijusi su hidroelektrinių nuosavybės teisių perdavimu Norvegijos valstybei be kompensacijos pasibaigus lengvatos taikymo laikotarpiui. Šis perdavimas Norvegijos teisėje vadinamas „reversija“ (norvegiškai — hjemfall), net jei valstybė praeityje niekada neturėjo nuosavybės teisių į krioklį ar hidroelektrinės įrangą.

| — | Pagal 1917 m. gruodžio 14 d. Įstatymą Nr. 16 („Pramonės licencijavimo įstatymas“), lengvatos naudotis kriokliais ir hidroelektrinės įranga taikymo laikotarpis yra neribotas įmonėms, kurių ne mažiau kaip 2/3 priklauso Norvegijos valstybei, apskričių savivaldybėms arba savivaldybėms, tačiau jis ribotas visiems kitiems, įskaitant visas įmones, kuriose savininkai iš kitų EEE valstybių, atskirai ar kartu su Norvegijos privačiais savininkais, turi daugiau kaip 1/3 akcinio kapitalo. |
| --- | --- |

—

Pagal 1917 m. gruodžio 14 d. Įstatymą Nr. 16 („Pramonės licencijavimo įstatymas“), lengvatos naudotis kriokliais ir hidroelektrinės įranga taikymo laikotarpis yra neribotas įmonėms, kurių ne mažiau kaip 2/3 priklauso Norvegijos valstybei, apskričių savivaldybėms arba savivaldybėms, tačiau jis ribotas visiems kitiems, įskaitant visas įmones, kuriose savininkai iš kitų EEE valstybių, atskirai ar kartu su Norvegijos privačiais savininkais, turi daugiau kaip 1/3 akcinio kapitalo.

| — | Svarbu tai, kad reversija taikoma tik pastarajai kategorijai. |
| --- | --- |

—

Svarbu tai, kad reversija taikoma tik pastarajai kategorijai.

| — | ELPA priežiūros institucijos nuomone, tai reiškia, kad tokia reversija, kokia taikoma dabar, diskriminuoja savininkus iš kitų EEE valstybių, o tai pažeidžia EEE susitarimo 31 ir 40 straipsnius. |
| --- | --- |

—

ELPA priežiūros institucijos nuomone, tai reiškia, kad tokia reversija, kokia taikoma dabar, diskriminuoja savininkus iš kitų EEE valstybių, o tai pažeidžia EEE susitarimo 31 ir 40 straipsnius.

| — | ELPA priežiūros institucija laikosi pozicijos, kad šis skirtingų sąlygų taikymas nėra objektyviai pateisinamas ir nepatenka į EEE susitarimo 125 straipsnio taikymo sritį. |
| --- | --- |

—

ELPA priežiūros institucija laikosi pozicijos, kad šis skirtingų sąlygų taikymas nėra objektyviai pateisinamas ir nepatenka į EEE susitarimo 125 straipsnio taikymo sritį.

---

ELPA priežiūros tarnyba

| 26.10.2006 | LT EN | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT EN

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/28

---

Kvietimas teikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Norvegijoje naujai pasiūlytos schemos teikti finansinę pagalbą neapmokamai darbo jėgai vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, „Neapmokamos MT&P darbo jėgos schema“

(2006/C 258/12)

Autentiška kalba parengtu toliau pateiktu 2006 m. kovo 8 d. Sprendimu Nr. 59/06/COL ELPA Priežiūros institucija pradėjo procesą pagal ELPA valstybių Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (Institucijos ir Teismo susitarimas) 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Norvegijos valdžios institucijoms pranešta perdavus šio sprendimo kopiją.

Todėl ELPA Priežiūros institucija kviečia ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas apie minimą priemonę per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo šiuo adresu:

| Autorité de surveillance de l'AELE |
| --- |
| 35, Rue Belliard |
| B-1040 Bruxelles |
| Fakso numeris (32 2) 286 18 00 |

Autorité de surveillance de l'AELE

35, Rue Belliard

B-1040 Bruxelles

Fakso numeris (32 2) 286 18 00

Pastabos bus perduotos Norvegijos valdžios institucijoms. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Norvegijos valdžios institucijų naujai pasiūlytos schemos teikti dotacijas neapmokamai darbo jėgai remti vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą („Neapmokamos MT&P darbo jėgos schema“), kurios pagrindinis tikslas yra skatinti mažųjų įmonių, kaip antai verslininkų ir individualių įmonių, investicijas mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje.

Neapmokamos MT&P darbo jėgos schema buvo pasiūlyta, kadangi, Norvegijos valdžios institucijų manymu, neapmokamai darbo jėgai vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą paramos negalima teikti pagal esamą „Skattefunn schemą“ (kurią Institucija patvirtino 2002 m. rugsėjo 25 d. Sprendime Nr. 171/02/COL ir 2003 m. vasario 5 d. Sprendime Nr. 16/03/COL). Pagal Skattefunn schemą pagalba yra teikiama mokesčių atskaitymo forma. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos manė, kad iš apmokestinamos sumos atskaityti sumą, kuri yra grindžiama neapmokamos darbo jėgos sąnaudomis, kurios iš tiesų nėra nei patiriamos, nei mokamos, yra nesuderinama su bendraisiais mokesčių teisės aktais Norvegijoje.

Institucija įvertino Neapmokamos MT&P darbo jėgos schemą pagal Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai gaires. Institucija laikosi preliminarios nuomonės, kad pagal Neapmokamos MT&P darbo jėgos schemą skiriama pagalba nėra akivaizdi paskata vykdyti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą. Šiomis aplinkybėmis Institucija mano, kad neapmokama mokslinių tyrimų ir plėtros veikla būtų vykdoma ir neteikiant pagalbos, nes neapmokamą darbą atliekantys asmenys bet kuriuo atveju buvo pasirengę atlikti tam tikrą darbą be jokio atlygio. Todėl pagalba nėra būtina, kad būtų vykdoma atitinkama mokslinių tyrimų ir plėtros veikla. Be to, Institucija mano, kad neapmokamos darbo jėgos sąnaudos nėra laikomos reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis, kaip apibrėžta Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai gairėse.

Norvegijos valdžios institucijos paaiškino, kad buvo daug įmonių, atsakingų už projektus, patvirtintus pagal Skattefunn schemą, bet kai kurios iš tų įmonių negalėjo pasinaudoti mokesčių atskaitymu (arba turėjo sumokėti sumą, prilygstančią jau sumokėtų mokesčių atskaitymui), nes jų veikloje dalyvavo neapmokama darbo jėga. Todėl Norvegijos valdžios institucijos parengė schemą, kad būtų galima kompensuoti įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros projektams 2002–2004 m. padarytus nuostolius, todėl kad neapmokamai darbo jėgai negalėjo būti taikoma Skattefunn schema.

Pirmiau minėtais tikslais išmokama kompensacija bus išmokama kaip de minimis pagalba, ir jeigu visa de minimis pagalbos suma vienam pareiškėjui viršija 100 000 EUR per trejų metų laikotarpį, kompensacija bus sumažinta. Be to, pareiškėjai privalo pateikti išsamią visos nuo 2003 m. sausio 1 d. pareiškėjo gautos de minimis pagalbos apžvalgą. Todėl Institucija laikosi preliminarios nuomonės, kad kompensavimo schema neviršija de minimis reglamente (1) nustatytos de minimis pagalbos ribos.

---

(1)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 69/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai (OL L 10, 2001 1 13, p. 30), įtrauktas į EEE susitarimo XV priedo 1 dalies e punktą Jungtinio komiteto Sprendimu Nr. 88/2002 (OL L 266, 2002 10 3, p. 56 ir EEE priedas Nr. 49, 2002 10 3, p. 42).

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 59/06/COL

of 8 March 2006

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to financial support to unpaid labour in research and development activities

(NORWAY)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (1), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (2), in particular to Article 24 thereof and Article 1(2) in Part I of Protocol 3 thereof,

Having regard to the Authority's Guidelines (3) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular Chapter 14 thereof on aid for research and development,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 14 October 2005 from the Norwegian Mission to the European Union, forwarding a letter from the Norwegian Ministry of Trade and Industry, dated 5 October 2005, both received and registered by the Authority on 17 October 2005 (Event no: 346675), the Norwegian authorities notified, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, a proposal for a new scheme for State aid to support unpaid labour in research and development activities. The newly proposed scheme is referred to in the following as the ‘Unpaid R&D Labour Scheme’.

By letter dated 27 October 2005 (Event no: 348209), the Authority acknowledged receipt of the notification.

By letter dated 13 December 2005 the Authority requested additional information according to Article 5(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (Event no: 348961). The Norwegian authorities responded by letter dated 10 January 2006, enclosed in a letter from the Norwegian Mission to the European Union, dated 13 January 2006, both received and registered by the Authority on 16 January 2006 (Event no: 358121).

2.   Description of the proposed measures

2.1.   The objective, legal basis and function of the Unpaid R&D Labour Scheme

It appears from legislative preparatory works that the overall objective of the Unpaid R&D Labour Scheme is to stimulate increased investments in research and development activities, particularly by small companies, such as entrepreneur and one-man enterprises (4). More specifically, the objective of the new scheme is to stimulate efforts by individuals in research and development oriented companies which, in the start-up phase, often are dependent on work resources that cannot be paid for. Research and development oriented companies are considered by the Norwegian authorities to be important for purposes of value creation derived from research as well as for innovation.

On a more detailed level, the Norwegian authorities have explained that the introduction of the Unpaid R&D Labour Scheme was motivated by the fact that under the existing ‘Skattefunn Scheme’ (5), it is not possible to support unpaid labour in research and development activities undertaken by entrepreneur and one-man enterprises due to the fact that the Skattefunn Scheme is a tax deduction scheme (6). In this respect the authorities have explained that under the Skattefunn Scheme aid is granted to research and development activities in the form of a tax deduction (or tax credit) whereby an amount, corresponding to a percentage of the eligible costs, is deducted from the amount due in tax by the company. However, the Norwegian authorities considered that it would not be in compliance with general tax legislation to deduct, in the amount to be paid in tax, an amount which is not based on actual eligible costs but rather on unpaid labour ‘costs’ which have not been incurred in reality. On this basis it was considered that unpaid labour costs could not qualify as eligible costs under the Skattefunn Scheme.

It is against this background that the Norwegian authorities proposed the establishment of a new Unpaid R&D Labour Scheme under which financial support is to be awarded to unpaid labour in research and development activities in the form of grants which are exempt from tax. As such the Norwegian authorities consider the Unpaid R&D Labour Scheme as a mere correction or supplement to the existing Skattefunn Scheme.

The Norwegian authorities have further explained that many companies have been in charge of projects that were approved under the Skattefunn Scheme but that some of these companies were subsequently prevented from receiving the tax deduction (or had to pay an amount corresponding to an already received tax deduction) due to the fact that unpaid labour was involved. As a result the profitability of entrepreneurs and one-man enterprises has been affected negatively. It is against this background that the Norwegian authorities adopted a decision to introduce a compensation scheme (the ‘Compensation Scheme’) for purposes of compensating companies for financial losses caused to their research and development projects during the years between 2002-2004 as a result of the fact that unpaid labour could not be covered by the Skattefunn Scheme (7). However, the Norwegian authorities consider that the Compensation Scheme does not form part of the notification in the present case as it falls under the de minimis threshold in the ‘de minimis Regulation’ (8).

In a proposition on the fiscal budget from the Norwegian Government to the Norwegian Parliament (9), which was followed up by a Recommendation from a Parliamentary Committee to the Parliament (10), the Government proposed to grant a budget of a total amount of NOK 70 million for the establishment of the Unpaid R&D Labour Scheme as well as the Compensation Scheme. The budget was approved by the Parliament on 17 June 2005.

In parallel, the Government presented a proposal to the Parliament in order to amend the Norwegian Act on Taxation of wealth and income for purposes of introducing provisions on tax treatment and ceilings in respect of the grants to be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme (hereinafter referred to as the ‘Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme’) (11). The proposal was furthered in a Recommendation from the Finance Committee in the Parliament (12). On 17 June 2005 the Norwegian Parliament adopted the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme (13).

Aside from the adoption of the budget and the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the measure intended to govern the new scheme in practice consists of draft guidelines on the implementation of the Unpaid R&D Labour Scheme (hereinafter referred to as the ‘Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme’).

Finally, as regards the Compensation Scheme, the Norwegian authorities have proposed a Royal Decree on the implementation of the Compensation Scheme as well as the authorities' plan to prepare and issue draft Guidelines on the functioning of the Compensation Scheme (14).

It appears from the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme that eligible projects must involve research and development activities performed by individuals who are not receiving any pay or other compensation for their labour. Individuals who receive payment by means of other public sources are not covered (15).

As regards the type of the projects covered by the scheme, it appears moreover from the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme that eligible projects must be aimed (but also limited to) providing new information, knowledge or experience that is presumed to be of use to the enterprise in connection with the development of new or better products, services or production methods. Moreover, activities where results from industrial research are transferred into a plan, a project or a design for new enhanced products, services or production processes, and the development of a first prototype or pilot project that cannot be commercially exploited are also eligible activities under the Unpaid R&D Labour Scheme (16). The Norwegian authorities have stated that this definition of eligible research and development projects is identical to the definition of eligible research and development projects under the existing Skattefunn Scheme. In fact, in practice the Norwegian authorities refer to eligible projects under the Unpaid R&D Labour Scheme as projects which meet the ‘Skattefunn criteria’ or have been approved under the Skattefunn Scheme (17).

The Unpaid R&D Labour Scheme is administered and implemented by ‘Norges forskningsråd’. The latter body is also the secretariat and the administering body, assessing whether projects are eligible under the Skattefunn scheme (18). The Norwegian authorities have explained that the fact that the definition of eligible research and development activities are defined in the same manner under both the Skattefunn Scheme and the Unpaid R&D Labour Scheme, and that the administering body, assessing whether the projects qualify as eligible, is the same under both schemes, means that for purposes of implementation the two schemes are also closely coordinated. In this regard applicants applying for support to eligible research and development activities must complete one single application form only in which the applicant has had the option to tick off whether support is sought for paid or unpaid labour in the relevant research and development activities (19). Moreover, financial support to be granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be taken into account when applicants also request support under the Skattefunn Scheme and is also limited by the maximum limit for support under the latter scheme (20). In fact, according to the Norwegian authorities the only difference between the two schemes is the type of eligible costs (i.e., paid as opposed to unpaid labour) and the form in which support is granted (i.e., a tax deduction as opposed to a grant).

2.2.   Recipients

The Norwegian authorities have explained that the Unpaid R&D Labour Scheme is open to all tax payers with tax liability in Norway, including all enterprises, irrespectively of their size and sector (21). Recipients may include undertakings jointly participating in a co-operation project (22).

The Norwegian authorities have explained that the reason that the Unpaid R&D Labour Scheme includes medium-sized and large companies is to keep it in conformity with the conditions of the Skattefunn Scheme (which is open to all enterprises regardless of size) (23). However, the Norwegian authorities have also made it clear that, in practice, the Unpaid R&D Labour Scheme is intended to target only entrepreneur firms and one-man enterprises: ‘Even if the scheme includes enterprises of all sizes, the very nature of the scheme (support for unpaid labour) implies that the incentive effect will be most significant for entrepreneur-firms and one-man enterprises.’
   (24) In the same vein the authorities have stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is ‘...primarily targeting newly established technology-based companies with no ability to pay salaries to the individuals performing the R&D activity.’ and ‘As the Unpaid R&D Labour Scheme shall give support to unpaid labour performed by R&D personnel not receiving salary or other compensation for the labour, the scheme will not be relevant for ordinary medium-sized and large companies.’
   (25)

On this basis the Norwegian authorities have stated that ‘Companies with an annual turnover or an annual balance sheet total corresponding to the ESA definition of medium-sized companies will in practise not receive support for unpaid labour.’ The reason for this is that, according to the Norwegian authorities, ‘Larger companies generally use employed and paid R&D personnel to perform the actual R&D activity in a Skattefunn-project.’ and ‘The costs of paying these employees will be eligible for tax-refund in the Skattefunn Scheme, and such companies will therefore neither have need nor basis for applying for subsidy from the Unpaid R&D Labour Scheme.’ (26)

Finally, the Norwegian authorities point out that the maximum limit for support to an eligible project is the same both in case support is granted exclusively in the form of a tax deduction under the Skattefunn Scheme or by a combination of a tax deduction and a grant under the Unpaid R&D Labour Scheme. There is therefore no incentive for large companies to obtain support from both schemes. By contrast, research and development activities performed by companies which only rely on unpaid labour will not be eligible for support under the Skattefunn Scheme.

2.3.   Eligible costs and aid intensity

Under the Unpaid R&D Labour Scheme, eligible expenditure consists of the unpaid labour costs in an eligible project (27). In terms of identifying the appropriate wage rate(s) for the unpaid labour, the Norwegian authorities have explained that as formal qualifications of an individual are not always reflected in the ability to carry out research and development projects, it was difficult to identify separate wage rates which correspond to relevant education, experience and field of work. It was therefore decided to use one common rate for the calculation of support under the Unpaid R&D Labour Scheme.

The hourly rate is based on 1,6 ‰ of the nominal annual industrial worker salary which for the year of 2005 results in an hourly rate of NOK 550. However, as a mark-up for social and overhead/administrative costs for purposes of unpaid labour costs was considered exaggerated, it was decided to use one common hourly rate of NOK 500 for unpaid labour performed in 2005 (28). The hourly rate of NOK 500 may be subject to adjustment by the Ministry of Trade and Industry on the basis of general wage developments.

As regards a ceiling on the eligible costs, it appears from the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme that the unpaid labour costs eligible for financial support is subject to a fixed ceiling of NOK 2 million annually per undertaking (29).

Finally, as regards control measures, the unpaid labour and the rest of the project costs must be certified by an accountant (30). The Norwegian authorities have explained that as there is no evidence of reported hours in unpaid labour, companies are required to record the date, tasks, number of hours spent and the name of the relevant individual. In projects with more than one individual, the records must be signed both by the individual having carried out the unpaid labour and the individual responsible for the project. The reported number of hours may be reduced if it is deemed to be out of proportion of what may be considered as ‘normal’ in comparable projects.

The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are subject to the thresholds set out in Section 16-40 of the Norwegian Act on Taxation of wealth and income (31). The latter provision is the basis for the Skattefunn Scheme and provides that eligible projects may be supported with aid intensities of up to 18 % or alternatively 20 % in the case of small and medium-sized enterprises ‘SMEs’ (that is, the support may amount to 18 % or 20 % of eligible costs).

The Norwegian authorities first stated that this means that the net aid intensities under the Unpaid R&D Labour Scheme are 18 % and 20 % (for SMEs) which correspond to gross aid intensities of respectively 25 % and 27,8 % (for SMEs) (32). However, the authorities have subsequently explained and confirmed that since the support under the Unpaid R&D Labour Scheme is paid in the form of a grant, 18 % and 20 % (for SMEs) constitute gross aid intensities (33). The grants are exempt from corporate tax, the rate of which is currently 28 %. Finally, the Norwegian authorities have confirmed that in view of the fact that the ceiling for eligible unpaid labour costs is NOK 2 million, and that the aid intensities are 18 % and 20 % (for SMEs), the aid ceilings in absolute figures are NOK 360 000 and NOK 400 000 (for SMEs) on an annual basis (34).

The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are considered in conjunction with aid received under the Skattefunn Scheme. In this respect it appears from the proposed and adopted Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme (35) that if, in an eligible project, it can be concluded that the total amount of the tax deduction (under the Skattefunn Scheme) and the grant (under the R&D Labour Scheme) exceeds the limits set forth in the Skattefunn scheme, the tax deduction will be diminished. The Norwegian authorities have explained that under the Skattefunn Scheme the total amount of support may not exceed 18 % or 20 % (for SMEs) of eligible costs, and the eligible costs may not be in excess of NOK 4 million. The Norwegian authorities have also clarified that these limits are, however, without prejudice to the fact that the costs of unpaid labour must still be within the abovementioned ceiling of NOK 2 million. Finally the authorities have explained that in case grants under the Unpaid R&D Labour Scheme and public support from sources, other than the Skattefunn Scheme, are the cause of exceeding the limit for total support, a reduction in the support granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be made.

2.4.   De minimis

As stated above, the Norwegian authorities consider that the Compensation Scheme does not form part of the notification as it falls under the de minimis threshold under the ‘de minimis Regulation’ (36).

Section 6 of the Royal Decree on the Compensation Scheme provides that the compensation will be calculated on the basis of an hourly rate of NOK 500 and that it must constitute 18 % or 20 % (for SMEs) of the costs for unpaid labour in eligible projects. The total amount of eligible costs may not exceed NOK 4 million in the relevant financial year where research and development is carried out by the undertaking itself or NOK 8 million in case of research and development activities carried out by research institutions (37).

The Norwegian authorities have stated that Article 3(1) of the de minimis Regulation has been complied with by virtue of a reference to the de minimis character of the compensation in Section 8 of the Royal Decree on the Compensation Scheme. The latter provision provides that compensation will be paid out as de minimis aid in accordance with the ‘de minimis Regulation’; and that if the total amount of de minimis aid to the applicant exceeds Euro 100 000 during a period of three years, the compensation will be reduced. Applicants which cannot receive de minimis aid cannot claim to be entitled to receive compensation under the Royal Decree on the Compensation Scheme (38).

Applicants requesting compensation must submit an overview of the total amount of all tax deductions received under the Skattefunn Scheme during the years for which compensation is sought as well as a complete overview of all de minimis aid received by the applicant as of 1 January 2003 (39). Applicants must request compensation within six weeks of the publication of the Royal Decree on the Compensation Scheme (40). The compensation will be paid out in the form of lump sums during 2006.

2.5.   Budget and duration

It appears from legislative preparatory works on the fiscal budget that out of a total amount of NOK 70 million, financed by the Ministry of Trade and Industry for 2005, NOK 60 million is the budget for the Unpaid R&D Labour Scheme (of which NOK 5 million is for administration costs) while NOK 10 million is the budget for the Compensation Scheme (41).

The Unpaid R&D Labour Scheme is not limited in time. In this respect the Norwegian authorities have stated that as the objective of the Unpaid R&D Labour Scheme is to stimulate unpaid research and development activities to the same extent as paid research and development activities are stimulated under the Skattefunn Scheme, the time frame for the Unpaid R&D Labour Scheme must be the same as that for the Skattefunn Scheme. In this respect it appears from the Authority's approval of amendments to the Skattefunn Scheme that the Skattefunn Scheme is not limited in time (42). However, just as under the Skattefunn Scheme, the continuation of the Unpaid R&D Labour Scheme is dependent on the approval of an annual budget each year (43).

II.   APPRECIATION

1.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

By means of a letter dated 5 October 2005, the Norwegian authorities have submitted a notification for purposes of introducing the Unpaid R&D Labour Scheme under which financial support may be granted to unpaid labour in research and development activities.

As regards the entry into force of the Unpaid R&D Labour Scheme, it appears from legislative preparatory works (on the budget) that entry into force of the scheme is dependent on what would be determined in the context of adopting the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme (44). The Norwegian authorities therefore consider the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme as the legal measure determining when the Unpaid R&D Labour Scheme enters into force. It appears from the adopted Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme that the Ministry of Finance decides when the law enters into force. It appears, moreover, from the relevant preparatory legislative works that this provision is based on the prerequisite that the Unpaid R&D Labour Scheme must be notified to, and approved by, the Authority before entering into force (45). Subject to approval by the Authority the original objective was to have the scheme enter into force during the autumn of 2005 (46).

In these circumstances — where the power of the Ministry of Finance to command the entry into force of the Unpaid R&D Labour Scheme is subject to the condition of obtaining a prior approval by the Authority — the Authority considers that the Norwegian authorities have respected its notification requirement pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

2.   The presence of State aid

2.1.   State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

To be termed aid, within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement a measure must meet the following four cumulative criteria: The measure must (i) confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business; (ii) the advantage must be granted by the State or through State resources and must (iii) be selective by favouring certain undertakings or the production of certain goods; and (iv) distort competition and affect trade between Contracting Parties. In the following it is examined whether the four cumulative criteria are met in the present case.

2.2.   Economic advantage

The measure must confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business.

Under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities will award financial grants to tax payers, including all enterprises. The recipients of such grants therefore receive an economic advantage, i.e., a grant, which they would not have received in their normal course of business.

Moreover, recipients of grants are exempted from paying corporate tax on the grants. The tax exemption relieves recipients from a charge that is normally borne out of their budgets and they therefore receive one further economic advantage in addition to the grant.

2.3.   Presence of State resources

The measure must be granted by the State or through State resources.

The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are financed by the Ministry of Trade and Industry and are therefore financed by the State.

Moreover, with respect to the exemption of grants from corporate tax, a tax exemption means that the State foregoes tax revenue and a loss of tax revenue is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal expenditure (47).

47

2.4.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

The measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.

‘certain undertakings or the production of certain goods’.

In its decision (16/03/COL) of 5 February 2003 in which the Authority assessed a notified amendment to the Skattefunn Scheme for purposes of extending the scheme to be open to all undertakings, irrespective of their size and sector, the Authority considered that the bodies administering and implementing the Skattefunn Scheme (i.e., ‘Statens nærings- og distriktsutviklingsfond’ and‘Norges forskningsråd’), enjoyed discretionary powers for purposes of assessing the research character of the projects and the incentive effect of the support measure.

In view of the above and the fact that the criteria for determining the eligibility of projects under the Skattefunn Scheme and the Unpaid R&D Labour Scheme are the same and are assessed by the same administering body, i.e., Norges forskningsråd, the Authority takes the view that the latter enjoys discretionary powers also for purposes of implementing the Unpaid R&D Labour Scheme. This means that the Unpaid R&D Labour Scheme is, de facto, selective. In this regard the Authority recalls that the European Court of Justice has held that discretionary powers enjoyed by the public authorities, administering a financial support scheme, means that the scheme is, de facto, selective (48).

48

In addition hereto, it is recalled that the Norwegian authorities state that the Unpaid R&D Labour Scheme will, in practice, only favour one-man enterprises and entrepreneur firms. To the extent that this means that Norges forskningsråd will also implement the R&D Labour Scheme in this manner (i.e., by turning down applications for support from medium-sized or large companies), the Authority considers that this is a mere confirmation of the fact that Norges forskningsråd enjoys discretionary powers and that the scheme is, de facto, selective (in favour of one-man enterprises and entrepreneur firms). Indeed the statement of the Norwegian authorities that ‘...there is no

  formal

  discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme's definition of beneficiaries.’ (emphasis added) could be an indication that the scheme is to be implemented in the above-stated manner.

‘...there is no

formal

discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme's definition of beneficiaries.’

Finally, the assessment set out above is equally valid for the exemption from corporate tax enjoyed by recipients of grants under the Unpaid R&D Labour Scheme.

2.5.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

The measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties.

The Unpaid R&D Labour Scheme covers all sectors of the economy established in Norway. In view of the fact that for the year of 2006 exports to the EU will represent about 70 % out of total exports from Norway, whereas imports from the EU will represent approximately 68 % out of total imports to Norway, there is extensive trade between Norway and the EU (49).

49

In such circumstances, the Authority considers that the grant of support and the connected tax exemption in favour of undertakings under the Unpaid R&D Labour Scheme will strengthen the relative position of recipients compared to other undertakings located in other EEA countries and competing in similar sectors or businesses. Furthermore, in case the administering body of the Unpaid R&D Labour Scheme may indeed preclude larger companies from receiving support, the position of one-man enterprises and entrepreneur companies, receiving support under the scheme will be reinforced compared to any larger companies which would be denied support. The Unpaid R&D Labour Scheme is therefore to be regarded as affecting trade and distorting or threatening to distort competition.

2.6.   Conclusion

In light of the above, the preliminary conclusion of the Authority is that the grant of support, including the tax exemption under the Unpaid R&D Labour Scheme, satisfies the test of Article 61(1) of the EEA Agreement and hence involves State aid.

3.   Compatibility of the aid and de minimis aid

de minimis

As the preliminary conclusion of the Authority is that the Unpaid R&D Labour Scheme satisfies the test of Article 61(1) of the EEA Agreement and hence involves State aid, it has to be examined whether the Unpaid R&D Labour Scheme may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement under Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement.

3.1.   Compatibility with Article 61(2) of the EEA Agreement

It appears that none of the exceptions under Article 61(2) apply in this case as the Unpaid R&D Labour Scheme is not aimed at the objectives listed in those provisions.

3.2.   Compatibility with Article 61(3) of the EEA Agreement

A State aid measure is considered compatible with the functioning of the EEA Agreement under Article 61(3)(a) when it is designed to promote the economic development where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment. However, as no such areas are defined by the Norwegian regional aid map, this provision does not apply (50).

50

Moreover, the exception in Article 61(3)(b) of the EEA Agreement does not apply since the State aid granted under the Unpaid R&D Labour Scheme is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of Norway.

However, the exception laid down in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement which provides that State aid may be considered compatible with the common market where it facilitates the development of certain economic activities or of certain economic areas and does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest, may be applicable.

In the following the Authority considers the compatibility of the Unpaid R&D Labour Scheme with the functioning of the EEA Agreement under Article 61(3)(c) by virtue of Chapter 14 in the State Aid Guidelines on aid for research and development.

(i)   Eligible research and development projects and aid intensities

In Chapter 14 of the State Aid Guidelines aid granted to firms for research and development may be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. Chapter 14 sets out indicative definitions of different types of research and development, such as ‘fundamental research’, ‘industrial research’ and ‘precompetitive development activity’ and the aid intensities which apply.

‘fundamental research’

‘industrial research’

precompetitive development activity’

It appears from paragraph 2 of Chapter 14.2.1 that by ‘precompetitive development activity’ is meant ‘the shaping of the results of industrial research into a plan, arrangement or design for new, altered or improved products, processes or services, whether they are intended to be sold or used, including the creation of an initial prototype which could not be used commercially. This may also include the conceptual formulation and design of other products, processes or services and initial demonstration projects or pilot projects, provided that such projects cannot be converted or used for industrial applications or commercial exploitation. It does not include the routine or periodic changes made to products, production lines, manufacturing processes, existing services and other operations in progress, even if such changes may represent improvements.’

‘precompetitive development activity’

‘the shaping of the results of industrial research into a plan, arrangement or design for new, altered or improved products, processes or services, whether they are intended to be sold or used, including the creation of an initial prototype which could not be used commercially. This may also include the conceptual formulation and design of other products, processes or services and initial demonstration projects or pilot projects, provided that such projects cannot be converted or used for industrial applications or commercial exploitation. It does not include the routine or periodic changes made to products, production lines, manufacturing processes, existing services and other operations in progress, even if such changes may represent improvements.’

The Authority considers that the description of eligible projects under the Unpaid R&D Labour Scheme, set out above in Section 2.1 of Part I hereof, seems to be in line with the description given of ‘pre-competitive development activity’ in paragraph 2 of Chapter 14.2.1 of the State Aid Guidelines.

‘pre-competitive development activity’

According to paragraph five of Chapter 14.5.1 of the State Aid Guidelines, the permissible gross aid intensity for pre-competitive development activities is fixed at 25 % of eligible costs. Moreover, according to paragraph one of Chapter 14.5.3 of the State Aid Guidelines, an extra 10 percentage points may be granted where the aid is given to SMEs (as defined in the Annex to the block exemption on aid to SMEs), bringing the aid intensity up to 35 % of eligible costs in the case of pre-competitive activities by SMEs (51).

51

Since the support granted under the Unpaid R&D Labour Scheme is paid in the form of a grant, 18 % and 20 % (for SMEs) constitute gross aid intensities. However, the fact that the grant is tax exempt is a further aid element, the value of which corresponds to the current tax rate of 28 %. In the present case the total gross aid intensity corresponds, therefore, to the combined maximum value of the grant and the tax exemption which is 23,04 % and 25,6 % (for SMEs) (52). The Authority therefore considers that the maximum aid intensities of the Unpaid R&D Labour Scheme are currently on an acceptable level by reference to Chapter 14 of the State Aid Guidelines. However, if the corporate tax rate should be increased, the total gross aid intensity may become higher. Therefore, in the absence of any general aid intensity ceilings which ensure that individual aid awards under the Unpaid R&D Labour Scheme do not exceed the aid intensities set out in Chapter 14.5.1 of the State Aid Guidelines, the Authority cannot be reassured that the aid intensities, which may result from the application of the Unpaid R&D Labour Scheme, will be on an acceptable level by reference to Chapter 14 of the State Aid Guidelines also in the future. On this basis the Authority has doubts that the aid intensities resulting from the application of the Unpaid R&D Aid Scheme may be considered as compatible on the basis of Chapter 14 of the State Aid Guidelines.

52

(ii)   Eligible costs and incentive effect

Section 14.6 of the State Aid Guidelines sets out a list of costs which are to be regarded as eligible for purposes of calculating the aid intensity set out in Chapter 14. One of such cost items is personnel costs which cover the costs of researchers, technicians and other supporting staff employed solely for the research activity.

While section 14.6 of the State Aid Guidelines does not elaborate on whether personnel costs may cover costs of unpaid labour, the Authority considers that when the word ‘costs’ has been used without any further explanation it means that the intention was only to cover the situation where costs have actually been incurred and paid. Moreover, for purposes of interpreting Chapter 14 of the State Aid Guidelines, which are based on the research and development guidelines established by the European Commission, (53) the Authority considers it relevant that under the Community Research Framework Programmes, financial support from the Community for unpaid labour costs cannot be obtained (54). In this context the European Commission has adopted the view that if the value of the labour costs cannot be identified and registered in the books of the company it cannot be charged to the Framework Programme either (55).

53

54

55

As regards the incentive effect, it appears from section 14.7 of the State Aid Guidelines that aid for research and development should serve as an incentive for firms to undertake research and development activities in addition to their normal day-to-day operations or it may encourage firms not carrying out research and development to undertake such activities. Where the incentive effect is not evident the Authority may consider such aid less favourably than it usually does.

In the present case the Authority considers that it is doubtful whether the aid awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme may be considered as an evident incentive to carry out research and development activities in line with section 14.7 of the State Aid Guidelines. In this respect the Authority takes the preliminary view that unpaid research and development activities would be carried out in any event, i.e., even without the aid, since the individuals carrying out unpaid labour were apparently prepared to undertake the relevant work without pay in any event. In other words, the Authority considers that the aid appears not to be necessary in order to achieve the aim of having the relevant research and development activities carried out.

Moreover, to the extent that the Unpaid R&D Labour Scheme would also apply to larger companies, it is clear that such companies could (over time) (re-)organise their research and development activities into basing themselves on using unpaid labour instead of paid labour due to knowledge of the fact that support for unpaid labour may be obtained. In such circumstances it is certain that the support under the Unpaid R&D Labour Scheme is not the incentive for undertaking the relevant research and development activity. In this context the Authority considers that the fact that the company may — for the same project — obtain a tax deduction under the Skattefunn Scheme (by using paid labour) is irrelevant because the reason for using unpaid labour in these cases would precisely be that it is financially more attractive to obtain support for paying the labour than a tax deduction in respect of already paid labour.

On this basis the Authority takes the preliminary view that it is doubtful whether the unpaid labour costs qualify as eligible costs and whether there is any incentive effect under the Unpaid R&D Labour Scheme. In light of the comments set out above, the Norwegian authorities are invited to submit reasons as to why it may be considered that the Unpaid R&D Labour Scheme does create an incentive to carry out research and development activities and on what basis unpaid labour costs should qualify as eligible costs.

3.3.   Conclusions

In view of the fact that the Unpaid R&D Labour Scheme appears not to qualify for any of the exceptions provided for in the EEA Agreement, the Authority doubts that the Unpaid R&D Labour Scheme may be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement.

3.4.   De minimis aid: The Compensation Scheme

The grant of State aid may qualify as de minimis under the ‘de minimis Regulation’ where the total aid granted to any one enterprise does not exceed Euro 100 000 over any three-year period with the consequence that there is no obligation to notify (56). It appears from Article 3(1) of the de minimis Regulation that the national authorities can only grant de minimis aid after first having verified that the total amount of de minimis aid received by the company is not raised beyond the ceiling by virtue of other de minimis aid having been received during the previous three years. One way of verifying the de minimis threshold is by obtaining full information from the recipient on this matter.

de minimis

de minimis

56

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

de minimis

In the present case compensation under the Compensation Scheme will be paid out as de minimis aid and if the total amount of de minimis aid to an applicant exceeds Euro 100 000during a period of three years, the compensation will be reduced. Moreover, the Norwegian authorities will obtain from the applicants, via their applications requesting compensation, an overview of the total amount of all tax deductions received by the applicant under the Skattefunn Scheme during the years for which compensation is sought, as well as a complete overview of all de minimis aid the applicant has received as of 1 January 2003.

de minimis

de minimis

de minimis

On the basis of the above and on the assumption that the Norwegian authorities will not grant de minimis aid under the Compensation Scheme where it is clear that the de minmis threshold has been or will, as a result of the new grant, be exceeded, the Authority considers that the Compensation Scheme is in compliance with the de minimis Regulation, including the requirement of verifying that the potential recipient has not received other de minimis aid in excess of the relevant ceiling.

de minimis

de minmis

de minimis

de minimis

On the basis of the information available, the Authority therefore takes the preliminary view that the aid granted to undertakings under the Compensation Scheme will qualify as de minimis aid.

de minimis

III.   CONCLUSION

Based on the information submitted by the Norwegian authorities, the Authority cannot exclude that the Unpaid R&D Labour Scheme constitutes aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that the Unpaid R&D Labour Scheme can be regarded as complying with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, in combination with the requirements laid down in Chapter 14 of the Authority's State Aid Guidelines. Consequently, the Authority has doubts that the Unpaid R&D Labour Scheme is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Consequently, and in accordance Article 4(4) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the Unpaid R&D Labour Scheme is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Norwegian authorities to submit its comments and to provide all such information which may help to assess the Unpaid R&D Labour Scheme, within one month of the date of receipt of this decision.

one month

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Norway with regard to the ‘Unpaid R&D Labour Scheme’. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Norway with regard to the ‘Unpaid R&D Labour Scheme’.

| 2. | The Norwegian authorities are requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this decision and to provide all such information which may help to assess the Unpaid R&D Labour Scheme. |
| --- | --- |

2.

The Norwegian authorities are requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this decision and to provide all such information which may help to assess the Unpaid R&D Labour Scheme.

| 3. | Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by means of publication of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication. |
| --- | --- |

3.

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by means of publication of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

| 4. | This decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

4.

This decision is authentic in the English language.

| 5. | This decision is addressed to the Kingdom of Norway. |
| --- | --- |

5.

This decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Done at Brussels, 8 March 2006

For the EFTA Surveillance Authority

Bjørn T. GRYDELAND

President

Kurt JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the ‘EEA Agreement’.

1

(2)  Hereinafter referred to as the ‘Surveillance and Court Agreement’.

2

(3)  Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid — Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994, published in OJ L 231, 3.9.1994, p. 1, EEA Supplement No 32, 3.9.94, p.1, last amended by the Authority's Decision No 329/05/COL of 20 December 2005 on financing of airports and start up aid to airlines (hereinafter referred to as the ‘State Aid Guidelines’).

3

(4)  Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005).

4

(5)  The Skattefunn Scheme was approved by the Authority in its Decision No 171/02/COL of 25 September 2002 and amendments to the Skattefunn Scheme were approved by the Authority in its Decision No 16/03/COL of 5 February 2003.

5

(6)  The terms used by the Norwegian authorities for the mentioned company forms are ‘gründerselskaper’ and‘enkeltpersonforetak’.

6

gründerselskaper

‘enkeltpersonforetak’

(7)  The Compensation Scheme is described in section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005).

7

(8)  Commission Regulation (EC) No 69/2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to de minimis aid (OJ L 10, 13.1.2001, p. 30), incorporated into Annex XV in Section 1(e) to the EEA Agreement by means of Joint Committee Decision No 88/2002 (OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Supplement No 49, 3.10.2002, p. 42).

8

de minimis

(9)  Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005): Chapter 928, item 71 concerns the Unpaid R&D Labour Scheme and Chapter 1500, item 73 concerns the Compensation Scheme.

9

(10)  Innst. S. No 240 (2004-2005): Section 10.1.1.2, Chapter 928, item 71 concerns the Unpaid R&D Labour Scheme; and Section 16.2.4, Chapter 1500, item 73 concerns the Compensation Scheme.

10

(11)  Section 14.1 of Ot. prp. No 92 (2004-2005) which also refers to the original budget proposition in St. prp. No 65 (2004-2005).

11

(12)  Section 15.1 of Innst. O. No 125 (2004-2005).

12

(13)  ‘Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 No 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven).’

13

‘Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 No 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven).’

(14)  ‘Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004’. The draft Guidelines is intended to be based on ‘Høringsnotat om utkast til forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprojsekt for inntektsårene 2002, 2003 og 2004.’ (in the following referred to as ‘Høringsnotat’).

14

‘Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004’

‘Høringsnotat om utkast til forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprojsekt for inntektsårene 2002, 2003 og 2004.’

Høringsnotat

(15)  Section 6 of Part III.6.A in the Standard Notification Form and Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.

15

(16)  Section 6 of Part I in the Standard Notification Form and Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme. However, ordinary business oriented product development without having the character of research are not encompassed, such as projects that have a continuing character or include modification of methods without requiring the development of new knowledge or the use of existing knowledge in new ways, are of an organisational character, or consist of inquires, etc.

16

(17)  Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme; and Section IX of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme.

17

(18)  Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005), Section 14.1 of Ot. prp. No 92 (2004-2005) and the introduction to the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.

18

(19)  Section 7 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.

19

(20)  See further Section 2.3 herein below on ‘Eligible costs and aid intensity’.

20

(21)  See also Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005) where it is stated that the Unpaid R&D Labour Scheme is addressed to one-man enterprises, limited companies and other types of companies.

21

(22)  In this case the cost frame of the project is allocated to the participants in proportion to their share of participation.

22

(23)  The Norwegian authorities have in this context stated that ‘This is also why there is no formal discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme's definition of beneficiaries.’ (emphasis added).

23

‘This is also why there is no formal discrimination against larger companies in the Unpaid R&D Labour Scheme's definition of beneficiaries.’

(24)  Section 8.1 in Part III.6.A of the Standard Notification form.

24

(25)  Letter, dated 10 January 2006, from the Norwegian Ministry of Trade and Industry.

25

(26)  Letter dated 10 January 2006, from the Norwegian Ministry of Trade and Industry.

26

(27)  Section 6 of Part III.6.A of the Standard Notification form.

27

(28)  A similar method is applied in the context of the Skattefunn Scheme where the basis for the calculation of support to personnel and indirect costs per hour is 1,6‰ of the nominal salary. However, under the Skattefunn Scheme the nominal salary also includes social and overhead/administrative costs.

28

(29)  Section 3 of the draft Guidelines on Unpaid R&D Labour Scheme. It appears from Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005) that the ceiling is a result of the fact that only up to 50 % of the maximum limit for support to projects (carried out by the undertaking itself) under the Skattefunn scheme (of NOK 4 million) may constitute the value of unpaid labour in the project.

29

(30)  Section 4 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.

30

(31)  Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme.

31

(32)  Section 7 of Part III.6.A of the Standard Notification form.

32

(33)  This should be compared to the situation under the Skattefunn Scheme where the Authority considered in its Decision No 171/02/COL of 25 September 2002 (approving the Skattefunn Scheme) that as the aid is granted in the form of a tax deduction, the 18 % is a net grant which corresponds to a gross aid intensity of 25 % (taking into account a tax rate of 28 %).

33

(34)  Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme and Section 6 of Part I in the Standard Notification form.

34

(35)  Section 14.2.1 of Ot. prp. No 92 (2004-2005) and Section IX of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme.

35

(36)  Article 2(1) of the de minimis Regulation, see reference in footnote 8 above.

36

de minimis

(37)  Section 7 of the Royal Decree on the Compensation Scheme.

37

(38)  It appears from the ‘Høringsnotat’ that this statement refers to Article 1 of the de minimis Regulation which lists sectors and activities excluded from receiving de minimis aid.

38

‘Høringsnotat’

de minimis

de minimis

(39)  Section 9(h) and (i) of the Royal Decree on the Compensation Scheme.

39

(40)  See Section 3 of the Royal Decree on the Compensation Scheme and the second paragraph in the ‘Høringsnotat’.

40

‘Høringsnotat’

(41)  Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005) and Section 5 in Part I of the Standard Notification form.

41

(42)  Decision No 16/03/COL adopted by the Authority on 5 February 2003. The Skattefunn Scheme is currently the subject of an evaluation (to be terminated in 2007) for purposes of determining whether the scheme should be continued in its present form, be altered or terminated.

42

(43)  Section 5 in Part I of the Standard Notification form.

43

(44)  Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005).

44

(45)  Section 14.3 of Ot. prp. No 92 (2004-2005) which refers to Section 3.9 of St. prp. No 65 (2004-2005).

45

(46)  See Section 7.2 in Part I of the Standard Notification form.

46

(47)  See point 3 of Chapter 17.B.3 of the State Aid Guidelines.

47

(48)  See Case 241/94 France v Commission [1998] ECR I-7907, paragraphs 23 and 24; Case C-295/97 Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA v International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH and Ministero della Difesa [1999] ECR I-3735, paragraph 39; Case 200/97 Ecotrade Srl v Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS) [1998] ECR I-7907, paragraph 40.

48

France

Commission

Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA

International Factors Italia SpA (Ifitalia), Dornier Luftfahrt GmbH and Ministero della Difesa

Ecotrade Srl

Altiforni e Ferriere di Servola SpA (AFS

(49)  The relevant statistics have been issued by ‘Statistisk Sentralbyrå’ and are entitled ‘Samhandelen med land og landområder. Januar. 2005 og 2006.’ (Table 3). The statistics are available at:

49

‘Statistisk Sentralbyrå’

‘Samhandelen med land og landområder. Januar. 2005 og 2006.’

http://www.ssb.no/emner/09/05/muh/tab-2006-02-15-03.html

(50)  The Authority's Decision No 110/98/COL of 28 April 1998 on the map of assisted areas (Norway).

50

(51)  Commission Regulation (EC) No 70/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises (OJ L 10, 13.1.2001, p. 33), as amended by Commission Regulation (EC) No 364/2004 of 25 February 2004 (OJ L 63, 28.2.2004, p. 22). Both Regulations have been incorporated into Section 1(f) in Annex XV to the EEA Agreement by Joint Committee Decision No 88/2002 (OJ L 266, 3.10.2002, p. 56 and EEA Suppl. No 49, 3.10.2002, p. 42) and Joint Committee Decision No 131/2004 (OJ L 64, 10.3.2005, p. 67 and EEA Supplement No 12, 10.3.2005, p. 49).

51

(52)  18 % and 5,04 % (corresponding to 28 % of 18 %) is in total 23,04 %. For SMEs 20 % and 5.6 % (corresponding to 28 % of 20 %) is in total 25,6 %.

52

(53)  Community framework for State aid for research and development (OJ C 45, 17.2.1996, p. 5) as amended.

53

(54)  The EU's research Framework Programme is the EU's main instrument for research funding in Europe. In Part B.II.22.3 of Annex II to the general model contract used for purposes of granting support under Framework Programme 6, it appears that ‘Physical persons may not charge any labour cost in relation to their personal involvement in the project.’ and in Part B.II.19.1(a) it appears that eligible costs ‘must be actual, economic and necessary for the implementation for the project.’

54

‘Physical persons may not charge any labour cost in relation to their personal involvement in the project.’

‘must be actual, economic and necessary for the implementation for the project.’

(55)  E.g., the Framework Programme 6.

55

(56)  Article 2 of the de minimis Regulation, see reference in footnote 8.

56

de minimis

---

| 26.10.2006 | LT EN | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 258/42 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2006

LT EN

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 258/42

---

Kvietimas teikti pastabas pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį dėl Norvegijos mokslinių tyrimų tarybos skirtos valstybės pagalbos, susijusios su programine įranga Turborouter

(2006/C 258/13)

Autentiška kalba parengtu toliau pateiktu 2006 m. kovo 8 d. Sprendimu Nr. 60/06/COL ELPA Priežiūros institucija pradėjo procesą pagal ELPA valstybių Susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (Institucijos ir Teismo susitarimas) 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį. Norvegijos valdžios institucijoms pranešta perdavus šio sprendimo kopiją.

Todėl ELPA Priežiūros institucija kviečia ELPA valstybes, ES valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas apie minimą priemonę per vieną mėnesį nuo šio pranešimo paskelbimo šiuo adresu:

| Autorité de surveillance de l'AELE |
| --- |
| Greffe |
| 35, Rue Belliard |
| B-1040 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 286 18 00 |

Autorité de surveillance de l'AELE

Greffe

35, Rue Belliard

B-1040 Bruxelles

Faksas (32 2) 286 18 00

Pastabos bus perduotos Norvegijos valdžios institucijoms. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKA

2002 m. kovo 5 d. laišku (Dok. Nr. 02-1733-A), Institucija gavo skundą, kad Norvegijos mokslinių tyrimų taryba (toliau — NMTT) skyrė valstybės pagalbą Norvegijoje įvairiems mokslinių tyrimų projektams, susijusiems su programinės įrangos Turborouter rengimu.

2006 m. kovo 8 d., Institucijai ir Norvegijos valdžios institucijoms bei skundo pateikėjui apsikeitus išsamia korespondencija, Institucija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl skunde minimų projektų.

NMTT pagal pagalbos schemą Pramoninių mokslinių tyrimų ir plėtros programa skyrė pagalbą keturiems projektams, susijusiems su programinės įrangos Turborouter rengimu. Institucija šią ir kitas esamas pagalbos schemas įvertino, ir 1994 m. gruodžio mėn. priėmė Sprendimą Nr. 217/94/COL, kuriame Norvegijai siūlomos atitinkamos priemonės. Norvegijos valdžios institucijos atitinkamoms priemonėms pritarė. Todėl skiriant bet kokią pagalbą pagal šią schemą atitinkamai reikia vadovautis 1994 m. Institucijos priimtomis Valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai gairėmis.

Remdamasi turima informacija, Institucija abejoja, ar pagalbos skyrimas minimiems projektams yra suderinamas su Mokslinių tyrimų ir plėtros gairių nuostatomis. Abejotina, ar projektai buvo tinkamai klasifikuoti. Tai ypač pasakytina apie tris projektus, kurie buvo laikomi pasirengimo veikti konkurencinėje veikloje mokslinių tyrimų projektais, kurie neatitinka reikalavimų pagalbai gauti, nes yra per daug artimi rinkai.

Institucija taip pat turi abejonių dėl projekto finansavimo. Nėra aišku, ar projektuose dalyvaujančios įmonės iš tiesų dengė projektų mokslinių tyrimų sąnaudas, ar įprastos veiklos sąnaudos buvo laikomos mokslinių tyrimų projektų dalimi. Jeigu taip, tuomet būtina persvarstyti pagalbos intensyvumo dydžius.

Šiomis aplinkybėmis Institucijai nėra aišku, ar pagalbos gavėjai nepiktnaudžiavo NMTT skirta pagalba.

Jeigu minimiems projektams skirta pagalba nepatektų į Pramoninių mokslinių tyrimų ir plėtros programos schemą, kiekvienas projektas turėtų būti vertinamas individualiai remiantis Mokslinių tyrimų ir plėtros gairių nuostatomis, taikomomis pagalbos skyrimo metu arba tiesiogiai remiantis EEE susitarimo taisyklėmis.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 60/06/COL

of 8 March 2006

on R&D aid granted by the Research Council of Norway in connection with the development of the software programme Turborouter

(NORWAY)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) and (3) in Part I and Articles 1, 4, 6, 10, 13, 14, 16 and 20 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (4),

Having regard to the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular Chapter 14 thereof, ‘Aid for Research and Development’,

Having regard to the Authority's Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 in Part II of Protocol 3 (6),

Having regard to the Authority's Decision No 217/94/COL of 1 December 1994 to propose appropriate measures to Norway on, amongst others, the aid scheme Industrial R&D Programmes,

Having regard to Norway's acceptance of the proposed appropriate measures by letter dated 19 December 1994,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 5 March 2002 (Doc. No 02-1733-A), the Authority received a complaint alleging that state aid had been granted by Norway through the Research Council of Norway (hereinafter: ‘the RCN’) to various research projects in connection with the development of the software programme Turborouter.

The Authority requested information from the Norwegian authorities by letter dated 26 April 2002 (Doc. No 02-2605-D). The Ministry of Trade and Industry replied by letter dated 3 June 2002 (Doc. No 02-4177-A), which included RCN's comments on the so-called Turborouter project.

In October 2002, a meeting between representatives from the Authority and the Norwegian authorities took place in Oslo in order to clarify some technical aspects.

On 28 February 2003, the Authority requested further clarification and documentation on certain aspects raised during the above-mentioned meeting (Doc. No 03-1159-D). The required information was supplied by the Norwegian authorities by letter dated 11 April 2003 (Doc. No 03-2338 A) and completed by letter of 20 June 2003 (Doc. No 03-4083-A).

Representatives of the Authority and the Norwegian authorities discussed the case at a meeting in the framework of the package meeting which took place in Oslo on 23 September 2004. Some of the issues raised during this meeting were later addressed by the Authority in a letter dated 11 November 2004 (Event No 294194). The Norwegian authorities answered by letter of 31 January 2005 (Event No 307137).

The Authority lastly requested information in a letter dated 7 July 2005 (Event No 323594). The Authority furthermore stated that should the response from the Norwegian authorities not dispel the remaining doubts of the Authority, the formal investigation procedure would have to be opened with respect to the granting of R&D aid in connection with the development of the software programme Turborouter.

The Norwegian authorities replied in a letter dated 22 August 2005 (Event No 331615).

The complainant contacted the Authority on various occasions during the preliminary investigation and submitted additional information.

2.   The complaint

In March 2002, the Authority received a complaint alleging that the RCN had granted R&D aid to ‘projects in the maritime sector that violate the EEA rules. The projects that have received state aid are commercial software programs that are marketed and sold in the international markets. We refer specifically to the software program called TURBOROUTER’.

According to the complainant, the Turborouter programme is distorting the competition with other European or international companies which develop software programmes for the maritime industry. The complainant, who has software products in the same sector, has stated to have invested important sums of money in developing mathematical algorithms, which seem to be similar to the ones used in Turborouter.

The complaint concerns not only the projects that led to the development of a commercial software programme called Turborouter but also its development in several sub-projects. Although the complainant identified Project 136171 Algopt and Project 144214 Optimisation routines, it explicitly stated that the complaint is not limited to these projects but concerns ‘all of these projects that have been targeting the development of a commercial software program called Turborouter’.

The complainant mainly argued that (1) the projects that received aid were too close to the market to be eligible for R&D aid and had been marketed for sale to third companies in Norway and abroad; (2) the research results had not been disseminated but the research institute Marintek, which developed the software programme Turborouter, had received the property rights to sell the programme; (3) the maximum aid intensities had not been respected due to the fact that the own capital contribution from the concerned companies was in reality lower than stated in the application form. The complainant brought forward the following arguments to support the complaint:

| 1) | ‘The RCN has given aid to projects which are very close to the market. Turborouter has for more than two years been actively marketed for sale both domestically in Norway and abroad. This marketing has been done partly by the research institute Marintek and partly by Shipnet, a privately owned commercial vendor of software systems for the maritime industry with which, according to the information submitted by the complainant, Marintek has an agreement. The Turborouter projects cannot be classified into “fundamental research” nor “industrial research” according to the definitions laid down by the EEA. In view of the complainant, the projects are even far beyond pre-competitive development activity. “Turborouter projects are aimed at developing software programs that are developed in close co-operation with a limited number of users, and in parallel is actively marketed towards any maritime company in need of such program”.’ |
| --- | --- |

1)

‘The RCN has given aid to projects which are very close to the market. Turborouter has for more than two years been actively marketed for sale both domestically in Norway and abroad. This marketing has been done partly by the research institute Marintek and partly by Shipnet, a privately owned commercial vendor of software systems for the maritime industry with which, according to the information submitted by the complainant, Marintek has an agreement. The Turborouter projects cannot be classified into “fundamental research” nor “industrial research” according to the definitions laid down by the EEA. In view of the complainant, the projects are even far beyond pre-competitive development activity. “Turborouter projects are aimed at developing software programs that are developed in close co-operation with a limited number of users, and in parallel is actively marketed towards any maritime company in need of such program”.’

| 2) | ‘As the Turborouter projects have received public aid and where in the R&D programs it has been stated that reports will be made available for any party interested, it is a breach of the regulations to give Marintek the proprietary rights to sell and market the program. In view of the complainantthis confirms the argument that Turborouter is a commercial product far beyond any R&D stage.’ |
| --- | --- |

2)

‘As the Turborouter projects have received public aid and where in the R&D programs it has been stated that reports will be made available for any party interested, it is a breach of the regulations to give Marintek the proprietary rights to sell and market the program. In view of the complainantthis confirms the argument that Turborouter is a commercial product far beyond any R&D stage.’

| 3) | ‘In calculating the aid intensities, the RCN has used the pro forma funding assumed in the R&D application to be given by the aid receiving firm.’ The complainant claimed neither to have seen any documentation that the firms actually contributed with their own resources to the alleged funds, nor any audited reports where such contribution is proven. ‘For many projects in the maritime sectors the aid receivers are supposed to chip in their own contribution, but quite often there is in actual fact very little man time hours or any other costs that the receivers chip in.’ |
| --- | --- |

3)

‘In calculating the aid intensities, the RCN has used the pro forma funding assumed in the R&D application to be given by the aid receiving firm.’ The complainant claimed neither to have seen any documentation that the firms actually contributed with their own resources to the alleged funds, nor any audited reports where such contribution is proven. ‘For many projects in the maritime sectors the aid receivers are supposed to chip in their own contribution, but quite often there is in actual fact very little man time hours or any other costs that the receivers chip in.’

3.   The four projects related to the software programme Turborouter supported with RCN funds

a)   Description of the projects

1)   Project 40049 — Strategic activities within maritime transport and logistics (The first version of the software programme Turborouter)

Together with the Centre for International Economy and Shipping (SIØS), which is an integral part of the Norwegian School of Economics and Business Administration, Marintek applied to the RCN for support for the project ‘Strategic activities within maritime transport and logistics’ under the ‘Strategic Institute Programme’ (SIP) in 1995. SIP was a programme for long term research, characterised by a large proportion of fundamental research, but strategic in its orientation to serve future needs of industry. Under SIP, research projects could receive public financing up to 100 %.

According to the information provided by the Norwegian authorities, due to limited funds available under this programme, the RCN re-classified the project as a ‘three-year strategic competence development project’ under the sub-programme ‘Short Sea Shipping’ (1995-1998) within the Industrial R&D Programme. The whole project was re-classified as industrial research although some activities constituted fundamental research.

Project 40049 ‘Strategic activities within maritime transport and logistics’ was broad in concept and covered several sub-projects. The first version of the pilot software Turborouter was developed in the first year of research of one of the sub-projects called ‘Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains’.

Nowadays, Turborouter is a tool (7) for optimising vessel fleet scheduling, i.e. to decide which vessels to assign different cargoes to. The design philosophy has been to combine the knowledge and experience of the planners with the calculating capabilities of the computer. Optimisation software implemented on a computer can calculate millions of alternatives in only a few seconds but tend to have restricted ability to handle all practical constraints that occur in real life. Turborouter is based on electronic sea charts where scheduling information can be displayed. Other key elements of Turborouter include a database for vessels, ports, cargoes, etc; automatic calculation of port-to-port distances; vessel position reports and automatic update of estimated time of arrival; sophisticated optimisation routines for fleet scheduling; schedule visualisation or schedule calculator for manual planning.

According to the information provided by the Norwegian authorities, out of the total NOK 10,5 million budget for Project 40049, the RCN contributed NOK 4,6 million, the Norwegian Ship-owners' Association (NSA) NOK 1,4 million and Marintek NOK 4,5 million.

The table below recapitulates the costs of the project and its financing of the project in NOK (8):

| Costs | | | Financing | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personal and indirect costs | 8 700 000 | | Own financing | 4 500 000 |
| Purchase of R&D | 600 000 | | RCN | 6 000 000 |
| Equipment | 450 000 | | Total | 10 500 000 |
| Other operating costs | 750 000 | | | |
| Total | 10 500 000 | | | |

Costs

Financing

Personal and indirect costs

8 700 000

Own financing

4 500 000

Purchase of R&D

600 000

RCN

6 000 000

Equipment

450 000

Total

10 500 000

Other operating costs

750 000

Total

10 500 000

According to the information provided by the Norwegian authorities, the project costs for the sub-project ‘Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains’ amounted to NOK 5,1 million. The state support for it amounted to NOK 2,24 million.

According to the information provided by the Norwegian authorities, the RCN selected several projects related to the development of the software package Turborouter for R&D support. According to the RCN, even though they had elements of industrial research, these projects were classified as ‘pre-competitive development activity’. The RCN considered that the results from each of these projects were company specific prototype demonstrators which would need considerable further in-house development to become day-to-day tools in the companies' operations.

2)   Project 138811 — AlgOpt

The aim of this project (9) was to develop and carry out practical tests of algorithms to calculate the optimal utilisation of a fleet of ships, given the obligations to load cargoes for several customers, the requirements as to when cargoes must be loaded and discharged in the destination port, the possibility of carrying joint cargoes of a limited number of bulk goods on each voyage as well as limitations that mean that not all the vessels involved are suitable for serving all customers or all ports.

The overreaching objective of AlgOpt was that the algorithms should be integrated into a software concept that would offer users full control and the possibility of overriding the suggestions made by the algorithms. The software should help decision-makers to combine their own experience with the ability of the numerical processes to test a number of possibilities rapidly and in a manner that offers the best possible basis for making decisions.

The principal activities of the Project AlgOpt were the definition of user dialogues and criteria for good capacity utilisation; the development of algorithms for working out optimal voyage combinations; the testing of algorithms and the follow-up and documentation of benefits.

According to the information submitted by the Norwegian authorities, the Project AlgOpt was only a pre-study defining the user requirements and investigation of the feasibility of using Turborouter for the contract partner, the company Beltship Management AS. Total costs amounted to NOK 925 000. The project was classified as pre-competitive research. The financing was split between the RCN (NOK 300 000) and private funds from participating companies (NOK 625 000). The table below recapitulates the costs of the project as well as its financing (10):

| Costs | | | Financing | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personal and indirect costs | 545 000 | | Own financing | 625 000 |
| Purchase of R&D | 380 000 | | RCN | 300 000 |
| Other operating costs | | | Total | 925 000 |
| Total | 925 000 | | | |

Costs

Financing

Personal and indirect costs

545 000

Own financing

625 000

Purchase of R&D

380 000

RCN

300 000

Other operating costs

Total

925 000

Total

925 000

3)   Project 144265 — Shiplog II

The Shiplog project mainly dealt with transport at sea. This project (11) should use the results of a previous project called Shiplog (which did not involve the use of Turborouter) to focus on the requirements for door-to-door delivery of goods, when transport at sea is a key element. The objectives of the project were:

| — | to support interaction between parties involved in door-to-door transport. This objective was shared by the EU proposal ‘D2D’, which aimed at demonstrating an integrated management and communication system for door-to-door intermodal freight transport operation, |
| --- | --- |

—

to support interaction between parties involved in door-to-door transport. This objective was shared by the EU proposal ‘D2D’, which aimed at demonstrating an integrated management and communication system for door-to-door intermodal freight transport operation,

| — | to demonstrate the communication of information between software systems by using XML (12) messages, |
| --- | --- |

—

to demonstrate the communication of information between software systems by using XML (12) messages,

| — | to demonstrate how TurboRouter could be integrated in a door-to-door transport service. |
| --- | --- |

—

to demonstrate how TurboRouter could be integrated in a door-to-door transport service.

The project should utilise the results obtained in other projects such as Intermodal Portal, Themis, D2D, INTRA, INFRATRANS, TRANSDATA or INFOLOG.

The activities of the project included:

| 1. | Methodology for modelling business processes which concerned the evaluation of business processes required in door-to-door transport. |
| --- | --- |

1.

Methodology for modelling business processes which concerned the evaluation of business processes required in door-to-door transport.

| 2. | The use of XML messages in system communication, which should specify the requirements for system communication and will implement XML messages supporting the exchange of information. |
| --- | --- |

2.

The use of XML messages in system communication, which should specify the requirements for system communication and will implement XML messages supporting the exchange of information.

| 3. | Development of demonstrator of door-to-door transport, which should implement an Internet application demonstrating a door-to-door transport operation. |
| --- | --- |

3.

Development of demonstrator of door-to-door transport, which should implement an Internet application demonstrating a door-to-door transport operation.

| 4. | Integrating Transport Chain Management System (TCMS) and TurboRouter, which should specify the interface and demonstrate the exchange of information between TurboRouter and the TCMS demonstrator. |
| --- | --- |

4.

Integrating Transport Chain Management System (TCMS) and TurboRouter, which should specify the interface and demonstrate the exchange of information between TurboRouter and the TCMS demonstrator.

According to the information provided by the Norwegian authorities, this project failed to achieve its objective because TCMS and Turborouter could not be satisfactorily integrated.

The RCN classified this project as pre-competitive development and awarded it state aid for an amount of NOK 2,15 million out of the NOK 6,2 million of the total project costs. The project received funds from the NSA for an amount of NOK 750 000 which were channelled through the RCN. The remainder was financed by the contract partner of this project, the company United European Car Carriers AS (UECC), and other participating companies. The table below recapitulates both the costs and the financing of the project (13):

| Costs | | | Financing | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personal and indirect costs | 800 000 | | Own financing | 800 000 |
| Purchase of R&D | 2 150 000 | | Other private means | 3 250 000 |
| Equipment | 100 000 | | RCN | 2 150 000 |
| Other operating costs | 3 150 000 | | Total | 6 200 000 |
| Total | 6 200 000 | | | |

Costs

Financing

Personal and indirect costs

800 000

Own financing

800 000

Purchase of R&D

2 150 000

Other private means

3 250 000

Equipment

100 000

RCN

2 150 000

Other operating costs

3 150 000

Total

6 200 000

Total

6 200 000

4)   Project 144214 — Library of optimisation routines for scheduling in shipping

The pre-competitive research project ‘Library of optimisation routines for scheduling in shipping’ aimed at developing algorithms for advanced optimisation and scheduling of very complex shipping operations. The Norwegian authorities have explained that the library of algorithms is very trade and company specific and must thus be company-owned and not part of the standard Turborouter ‘tool kit’. Nevertheless, it may give rise to development of additional Turborouter functionalities demanded by the applications development.

The overall project costs amounted to NOK 7 million, of which NOK 1,5 million were covered by the RCN, NOK 805 000 by the NSA and the remaining amount of NOK 4,7 million by private funds. The company Beltship Management AS was the contract partner of this project.

The table below recapitulates the costs and the financing of the project (14):

| Costs | | | Financing | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personal and indirect costs | 4 100 000 | | Own financing | 1 950 000 |
| Purchase of R&D | 2 900 000 | | Other private means | 2 750 000 |
| Equipment | | | RCN | 2 300 000 |
| Other operating costs | | | Total | 7 000 000 |
| Total | 7 000 000 | | | |

Costs

Financing

Personal and indirect costs

4 100 000

Own financing

1 950 000

Purchase of R&D

2 900 000

Other private means

2 750 000

Equipment

RCN

2 300 000

Other operating costs

Total

7 000 000

Total

7 000 000

b)   The beneficiaries

The projects addressed in the current Decision have been developed in cooperation between the research institute Marintek and several private companies. Two of the private companies were the contract partners of the concerned projects and are therefore addressed in the following. In this context the other companies involved in the said projects could also be considered as potential beneficiaries for the purposes of this Decision.

1)   Marintek

Marintek is a research institution, 56 % owned by the SINTEF group, a private research foundation, 26 % by the Norwegian Shipowners' Association, 9 % by Det Norske Veritas, an independent foundation, and the rest by several shareholders in the maritime community.

Marintek delivers marine technology research and development services. Together with the Department of Marine Technology at the Norwegian University of Science and Technology (NTNU), it constitutes the Marine Technology Centre in Trondheim. The Norwegian Marine Technology Research Institute does research, development and technical consulting in the maritime sector for industry and the public sector. The Institute develops and verifies technological solutions for the shipping and maritime equipment industries and for offshore petroleum production. Marintek's business areas include shipping, shipbuilding, offshore marine industry and marine industry (15).

According to the information provided by the Norwegian authorities, Marintek has developed several software packages. Most of them are only for ‘internal use’ but others are made available as commercial products through marketing alliances.

2)   United European Car Carriers (UECC)

UECC (16) is a provider of logistics and sea transportation services for the vehicle manufacturing industry in Europe with an extensive route network to transport all sorts of rolling cargo to most destinations in Europe.

According to current figures, UECC is a short sea operator which transports approximately 1,8 million new vehicles a year on behalf of the global automotive industry. As a major logistics provider, UECC is able to offer total management solutions, which encompass the full transport chain, from the manufacturing plant through to the final retail destination. In addition to a fleet of over 20 specially-designed vessels, UECC also operate the own vehicle handling centres and provide full tracking information at unit level using the latest IT-systems.

UECC is owned in equal shares by Nippon Yusen Kabushiki Kaisha (NYK) of Tokyo, one of the world's largest shipping companies, and by Wallenius Lines of Stockholm, a Swedish shipping enterprise.

3)   Beltship Management AS

Beltship Management is a company which operates a highly specialised fleet of so-called self-unloading bulk carriers. Beltship Management was established in 1997 as a 50/50 partnership between Jebsens Shipping Company and Heidelberger Zement Group of Germany. The company is located in Bergen, Norway. Beltships has 9 vessels at their disposal, mainly with independently operated belt self-unloaders. Most of the vessels operate in the North Sea basin and in the Mediterranean. Beltship Management has been involved in the development of TurboRouter since 1999, and has used the tool for optimizing fleet scheduling in the North Sea basin since then (17).

4.   Description of the relationship between the four grants of aid and the Norwegian aid scheme for industrial R&D programmes

According to the information provided by the Norwegian authorities, the four grants of aid covered by the present Decision received aid within the framework of the aid scheme ‘Industrial R&D Programmes’ (brukerstyrte forskningsprogrammer).

a)   The aid scheme Industrial R&D Programmes

Prior to the entry into force of the EEA Agreement, the Norwegian authorities established an aid scheme called ‘Industrial R&D Programmes’ (brukerstyrte forskningsprogrammer) which was administered by the RCN. According to the information provided by the Norwegian authorities, this scheme covered awards of aid in the form of direct grants to research programmes of 3-5 years duration, either thematic or sector-oriented, implemented through a variable number of projects.

In December 1994, the Authority adopted a Decision on several aid schemes for research and development existing in Norway prior to the entry into force of the EEA Agreement, amongst others, the aid scheme Industrial R&D Programme (brukerstyrte forskningsprogrammer, case no 93-183). In this Decision, the Authority proposed appropriate measures to bring the scheme in line with the state aid rules of the EEA Agreement (18). In this Decision, the Authority noted that:

‘Clear guidelines or specific provisions of a binding nature have not been developed for the scheme. Awards of aid are granted at the discretion of the responsible authorities within the framework of the Research Council's society rules.’

In order to bring the scheme in line with the state aid rules, the Authority proposed to Norway, in particular, the introduction of detailed provisions which would ensure that awards of aid were granted in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines.

The Decision reads as follows:

| ‘1(i) | The Norwegian authorities shall introduce detailed provisions for the schemes listed in Annex I to this decision which ensure that awards of aid are granted in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines. This means that the provisions must





  — | distinguish between the different types of R&D activities by providing definitions for basic industrial research as well as for applied research and development in line with the provisions of paragraph 14.1(2) of the State Aid Guidelines, |
| --- | --- | --- |

‘1(i)

—

distinguish between the different types of R&D activities by providing definitions for basic industrial research as well as for applied research and development in line with the provisions of paragraph 14.1(2) of the State Aid Guidelines,

| — | define the aid intensities in such a way that as a general rule aid for basic industrial research does not exceed 50 % and that aid for applied research and development does not exceed 25 % of the eligible costs. These intensities can, if so desired, be adjusted according to the principles laid down in the State Aid Guidelines and |
| --- | --- |

—

define the aid intensities in such a way that as a general rule aid for basic industrial research does not exceed 50 % and that aid for applied research and development does not exceed 25 % of the eligible costs. These intensities can, if so desired, be adjusted according to the principles laid down in the State Aid Guidelines and

| — | define the eligibility costs for the purpose of calculating the aid intensity in compliance with the definitions in paragraph 14.5(1) of the State Aid Guidelines.’ |
| --- | --- |

—

define the eligibility costs for the purpose of calculating the aid intensity in compliance with the definitions in paragraph 14.5(1) of the State Aid Guidelines.’

Norway accepted the appropriate measures proposed by the Authority by letter dated 19 December 1994. The acceptance of appropriate measures implied that the award of aid under the Industrial R&D Programme would be done in accordance with the provisions of the Authority's R&D Guidelines as they were drafted in 1994. Following the wording of the Authority's Decision No 217/94/COL, this is in particular the case when it concerns the definition of the different types of R&D activities, the aid intensities and the eligible costs.

In the framework of the current preliminary investigation, the Norwegian authorities have stated that, as a follow-up of the acceptance of the appropriate measures, the RCN developed provisions to ensure that aid was awarded in compliance with Chapter 14 of the State Aid Guidelines on R&D aid. This set of rules is called DOKSY, ‘Aid intensities in accordance with EEA rules’. According to the information provided by the Norwegian authorities, Doksy is a set of provisions adopted by the RCN which correspond mainly to the R&D Guidelines of the Authority. It serves as the basis guidelines for the granting of R&D aid by the RCN.

‘Aid intensities in accordance with EEA rules’

It is regrettable that the Norwegian authorities did not provide the amended version of the scheme Industrial R&D Programmes to the Authority for its review (19). Notwithstanding this, it is the understanding of the Authority that the Norwegian authorities amended the set of rules called Doksy in accordance with the amendments of Chapter 14 of the Authority's State Aid Guidelines.

19

b)   The Research Council of Norway

The aid granted to the undertakings for the four projects was granted by the RCN, which is the responsible body in charge of the aid scheme Industrial R&D Programmes.

According to its own statement (20), the RCN is a national strategic body and funding agency for research and innovation activities. The RCN covers all fields of research and innovation and works together with research institutions as well as the private and public sectors to reach the national financial goals and quality targets set in this area.

20

The RCN plays a vital role in developing and implementing the country's national research strategy. It acts as:

| — | a government adviser, identifying present and future needs for knowledge and research, and recommending national priorities; |
| --- | --- |

—

a government adviser, identifying present and future needs for knowledge and research, and recommending national priorities;

| — | a funding agency for research programmes and independent projects, strategic programmes at research institutions, and Norwegian participation in international research activities. The RCN has an annual budget of some NOK 4,5 billion and utilises specifically-targeted funding schemes to help translate national research policy goals into action; |
| --- | --- |

—

a funding agency for research programmes and independent projects, strategic programmes at research institutions, and Norwegian participation in international research activities. The RCN has an annual budget of some NOK 4,5 billion and utilises specifically-targeted funding schemes to help translate national research policy goals into action;

| — | a co-ordinator, initiating networks and promoting co-operation between research institutions, ministries, business and industry, public agencies and enterprises, other sources of funding, and users of research. |
| --- | --- |

—

a co-ordinator, initiating networks and promoting co-operation between research institutions, ministries, business and industry, public agencies and enterprises, other sources of funding, and users of research.

II.   APPRECIATION

1.   Introduction: the applicable legal framework

According to the information submitted by the Norwegian authorities, the four projects which are assessed in this Decision were granted R&D aid in the framework of the Industrial R&D Programme (brukerstyrte forskningsprogrammer, case no 93-183). As mentioned above, the Industrial R&D Programme was already in place before 1994. Following the entry into force of the EEA Agreement in Norway, the Authority assessed the Industrial R&D Programme together with other existing aid schemes and adopted Decision No 217/94/COL in December 1994. In this Decision, the Authority proposed appropriate measures with respect to the Industrial R&D Programme to mainly require that awards of aid would be granted in accordance with the principles laid down in Chapter 14 of the State Aid Guidelines.

brukerstyrte forskningsprogrammer

The Norwegian authorities accepted the proposed appropriate measures. Thus, thereafter, any grant of aid under the Industrial R&D Programme had to be done in accordance with the R&D rules applicable when the Authority adopted Decision No 217/94/COL.

The R&D rules applicable when the Authority adopted Decision No 217/94/COL were Chapter 14 of the State Aid Guidelines as adopted in 1994 (hereinafter referred to as the R&D Guidelines of 1994 (21)).

21

Hence, by definition, any aid granted under the scheme Industrial R&D Programmes which does not comply with the provisions of the version of the R&D Guidelines applicable in 1994, when the Authority proposed the appropriate measures which Norway accepted, falls outside the scope of application of the scheme. Accordingly, such a measure would constitute new individual aid and would as such need to be notified to the Authority individually.

In this context it is important to note that the present decision only concerns the application of the scheme Industrial R&D Programmes to the four concrete projects identified as relating to the development of the software programme Turborouter on which a complaint was lodged in 2002.

Should the granting of aid to the four questioned projects not be covered by the scheme Industrial R&D Programmes as explained above, each of the projects would need to be assessed individually. In this assessment, the Authority would have to determine whether state aid was granted in each of the projects and whether this aid could have been considered compatible aid on the basis of the provisions of the R&D Guidelines applicable at the time where the grants were given or directly on the basis of the rules of the EEA Agreement.

As far as Project 40049 ‘Strategic activities within maritime transport and logistics’, which led to the development of the first software programme Turborouter, is concerned, the aid was granted by a decision of the RCN of December 1995. The applicable rules governing the granting of R&D aid were Chapter 14 of the Authority's State Aid Guidelines as originally adopted in Decision No 4/94/COL. In other words, the provisions of the scheme Industrial R&D Programmes as amended following the appropriate measures of the Authority should correspond to the provisions of the generally applicable R&D Guidelines in 1995, when aid was granted to Project 40049. Thus, should the granting of aid to this project not have been done in compliance with these rules, the aid will have to be considered incompatible aid, unless its compatibility can be established on the basis of the state aid provisions in Article 61(3) (a), (b) or (c) of the EEA Agreement directly.

‘Strategic activities within maritime transport and logistics’

As far as the other three projects assessed in this Decision are concerned, they received aid on the basis of decisions taken by the RCN in 2000. Prior to that date, the Authority had amended Chapter 14 of the Guidelines with Decision No 53/96/COL adopted on 15.5.1996 to incorporate the amended Community Framework for state aid for research and development (22). Thus, an individual assessment of the granting of aid to Projects 138811 ‘AlgOpt’, 144265 ‘Shiplog II’ and 144214 ‘Library of optimisation routines for scheduling in shipping’ as individual aid should be done in accordance with the provisions of the version of Chapter 14 of the Guidelines existing since May 1996 or directly on the basis of the state aid rules in Article 61(3) (a), (b) or (c) of the EEA Agreement.

22

‘AlgOpt’

‘Shiplog II’

‘Library of optimisation routines for scheduling in shipping’

2.   State aid assessment of the projects

Article 61(1) of the EEA Agreement states that:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

Thus, in order for a measure to be considered state aid, it must constitute a selective advantage in favour of certain undertakings, be granted through state resources, distort competition and affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

Firstly, the measure must confer on certain undertakings an advantage that reduces the costs they normally bear in the course of business and relieves them of charges that are normally borne from their budgets. By paying grants to support certain R&D projects, the RCN confers an economic advantage only on the promoters of the selected R&D projects.

Secondly, the advantage must be granted by the State or through state resources. The RCN develops and implements the country's national research strategy and specially acts as a funding agency for research. In particular, for the development of the Maritime research programme, the RCN managed funds received from the Ministries of Trade and Industry and of Finance. Thus, the public funds channelled through the RCN and which were obtained from the above-mentioned ministries constitute state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

Thirdly, the measure must distort competition. Since there are other Norwegian undertakings which compete with the promoters of the selected R&D projects that may not receive support from the RCN to carry out their R&D projects, the granting of aid has the effect of distorting competition.

Moreover, the beneficiaries of the financing are active in sectors open to competition within the EEA. Therefore, the funds granted by the RCN for the development of R&D projects affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.

For these reasons, the grants given by the RCN to the projects related to the development of the software programme Turborouter constitute state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

Whether the four projects fall within the existing aid scheme will be assessed under a).

Under b), the Authority will assess whether the aid grants, if outside the existing aid scheme, nevertheless are in compliance with the state aid rules.

a)   Assessment of the projects on the basis of the aid scheme Industrial R&D Programmes

The RCN granted financing to the above-mentioned projects in the framework of the aid scheme Industrial R&D Programmes, which the Authority classified as state aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement in its Decision No 217/94/COL of 1 December 1994.

As mentioned above, the Norwegian authorities accepted the appropriate measures proposed by the Authority to bring the aid scheme Industrial R&D Programmes in line with the rules of the EEA Agreement in a letter dated 19 December 1994. They accordingly committed to amend the aid scheme Industrial R&D Programmes in accordance with the R&D Guidelines of 1994.

In the following, the Authority will assess whether the granting of aid to the four projects in question falls within the provisions of the scheme Industrial R&D Programmes as amended in accordance with R&D Guidelines of 1994.

As a preliminary remark, the Authority would like to point out that, in general terms, according to the information available to the Authority at this stage, the RCN does not seem to control how the own contributions of the beneficiaries are distributed to various activities and whether they are effectively disbursed. This type of control seems crucial in the determination of whether the beneficiaries receive aid in the amount they are entitled to or whether, on the contrary, they are misusing the RCN's research grants.

1)   The development of the first version of the software programme Turborouter

On the basis of the information provided by the Norwegian authorities, the RCN classified Project 40049 Strategic activities within maritime transport and logistics as industrial research. According to Point 14.1.(2) of the R&D Guidelines of 1994, basic industrial research is defined as ‘original theoretical or experimental work whose objective is to achieve new or better understanding of the laws of science and engineering as they might apply to an industrial sector or the activities of a particular enterprise.’

‘original theoretical or experimental work whose objective is to achieve new or better understanding of the laws of science and engineering as they might apply to an industrial sector or the activities of a particular enterprise.’

Although, according to the information submitted by the RCN, the project consisted of activities which were classified as fundamental research as well as other activities which were classified as industrial research, the project as a whole was considered as industrial research.

The development of the first software programme Turborouter, a tool useful for companies to optimise vessel fleet scheduling, was developed as the result of one of the sub-projects covered by Project 40049. Further, the project was exclusively carried out by the research institute Marintek.

Although Turborouter has become a software tool which seems to be appreciated on the market, the RCN funds allocated to Project 40049 devoted to the sub-project ‘Methods and analytical tools for design and operation of integrated transport and logistics chains’ only led to the development of the first software programme Turborouter, in the application of industrial research. Obviously since the first software was developed in the first phase of the sub-project back in early 1996, the software has been further improved and also marketed. However, it seems that the granting of aid to project 40049 which resulted, amongst others, in the development of the first software Turborouter, cannot by this fact be considered in relation to market proximity to be beyond the stage of industrial research as it was classified by the RCN.

As industrial research, Project 40049 was granted aid from the RCN for an amount corresponding to 43,8 % of the costs of the project. This intensity is below the maximum aid intensity allowed by the Guidelines which read ‘the level of aid for basic industrial research should not be more than 50 % of the gross costs of the project or programme.’

‘the level of aid for basic industrial research should not be more than 50 % of the gross costs of the project or programme.’

For the purpose of calculating the intensity of aid from R&D activities, Section 14.5.1 of R&D Guidelines of 1994 foresaw the following eligible costs:

| — | ‘personnel costs (researchers, technicians, other supporting staff) calculated as a sum of the total amount needed to carry out the project; |
| --- | --- |

—

‘personnel costs (researchers, technicians, other supporting staff) calculated as a sum of the total amount needed to carry out the project;

| — | other running costs calculated in the same way (costs of materials, supplies, etc.); |
| --- | --- |

—

other running costs calculated in the same way (costs of materials, supplies, etc.);

| — | instruments and equipment, land and buildings; |
| --- | --- |

—

instruments and equipment, land and buildings;

| — | consultancy and equivalent services including bought-in research, technical knowledge, patents, etc; |
| --- | --- |

—

consultancy and equivalent services including bought-in research, technical knowledge, patents, etc;

| — | additional overhead costs incurred directly as a result of the R&D project or programme being promoted.’ |
| --- | --- |

—

additional overhead costs incurred directly as a result of the R&D project or programme being promoted.’

It seems that the costs of the projects, as they were taken into account in the determination of the granting of aid, are a priori covered by the definition of eligible costs provided in the R&D Guidelines of 1994.

Therefore, it appears that the RCN had classified Project 40049 as basic industrial research in accordance with the provisions of the R&D Guidelines of 1994.

It is the preliminary opinion of the Authority that the granting of aid to Project 40049 falls within the scheme Industrial R&D Programme as amended on the basis of Chapter 14 of the Authority's R&D Guidelines of 1994. This preliminary opinion is however without prejudice to the Authority's final conclusion.

The complainant has further claimed that the research results had not been disseminated but the research institute Marintek, which developed the software programme Turborouter, had received the property rights to sell the programme.

The Authority would like to point out that under the R&D Guidelines of 1994, and accordingly under the provisions of the aid scheme Industrial R&D Programmes, there was no written obligation to disseminate the results of research as is the case for fundamental research under the currently applicable R&D Guidelines.

2)   The projects relating to the further use of the software programme Turborouter

In 2000, the RCN authorised the granting of R&D aid to three R&D projects which concerned the use and further development of the software programme Turborouter: Project 138811 ‘AlgOpt’, Project 144265 ‘Shiplog II’ and Project 144214 ‘Library of optimisation routines for scheduling in shipping’.

‘AlgOpt’

‘Shiplog II’

‘Library of optimisation routines for scheduling in shipping’

The Norwegian authorities have however indicated that there were other projects which involved the use and further development of the software programme Turborouter which did not receive any support from the RCN (23).

23

The RCN classified all three projects as pre-competitive research.

The complainant has claimed that these projects were far beyond pre-competitive development activities. In his opinion, the so-called Turborouter projects were aimed at developing software programmes developed in close co-operation with a limited number of users while in parallel being marketed towards other maritime companies in need of such programmes.

What in later versions of the R&D Guidelines has been named pre-competitive research largely corresponds to the definition of applied research and development within the meaning of the R&D Guidelines of 1994.

Point 14.1.(2) of the R&D Guidelines of 1994 distinguished between three categories of research: fundamental, basic industrial and applied research and development. According to this provision, applied research ‘covers investigation or experimental work based on the results of basic industrial research to acquire new knowledge to facilitate the attainment of specific practical objectives such as the creation of new products, production processes or services. It could normally be said to end with the creation of a first prototype.’ Development is considered to cover ‘work based on applied research aimed at establishing new or substantially improved products, production processes or services up to but not including industrial application and commercial exploitation.’

‘covers investigation or experimental work based on the results of basic industrial research to acquire new knowledge to facilitate the attainment of specific practical objectives such as the creation of new products, production processes or services. It could normally be said to end with the creation of a first prototype.

‘work based on applied research aimed at establishing new or substantially improved products, production processes or services up to but not including industrial application and commercial exploitation.’

On the basis of the information available to it at this stage of the procedure, the Authority is not in the position of ascertaining whether these projects were correctly classified as applied or pre-competitive research as will be shown below. In the following, the Authority will use the term ‘pre-competitive research’ when referring to applied research and pre-competitive research.

The complainant also claimed that the maximum aid intensities had not been respected due to the fact that the own capital contributions from the concerned companies were in reality lower than stated in the application forms.

The Authority will address these allegations below for each of the projects concerned.

a)   Project 138811 — AlgOpt

—   Doubts concerning the classification of the project

The Norwegian authorities explained that the AlgOpt project was a pre-study defining the user requirements and investigation of the feasibility of using Turborouter for Beltship Management, the contract partner of the project. According to the information provided by the Norwegian authorities, this project was considered as a sort of ‘pre-project’ to Project 144214, Library of Optimisation routines for scheduling in shipping, which will be addressed below.

On the basis of the information available at Marintek's website, the aim of the project was to develop and carry out practical tests of algorithms to calculate the optimal utilisation of a fleet of ships.

It is questionable whether this project goes beyond the stage of applied or pre-competitive research to constitute a commercial product. This application has been developed on the basis of the software programme Turborouter incorporating algorithms to calculate the optimal utilisation of Beltship Management's fleet. It is not clear to the Authority what would make the difference between the pre-competitive phase of the product and the final commercial product. The Authority has doubts as to what is the borderline between a prototype and a commercial product in the case at hand. It is not clear from the information provided whether the result of the project financed with aid granted by the RCN was developed further before it could be used in the daily operation of the company.

—   Doubts concerning the financing of the project and the aid intensities

The Authority would like to point out that there is a slight discrepancy between the figures provided by the Norwegian authorities in the written information submitted to the Authority concerning the financing of the AlgOpt project and the information presented in the application forms for grant to the RCN also forwarded by the Norwegian authorities as follows:

| | |
| --- | --- |

The Norwegian authorities are invited to comment on these figures. They are also invited to provide the correct information concerning the amount of money which the Norwegian Shipowners' Association invested in the AlgOpt project which is included in the amount granted through the RCN in the table above. This information is of the essence when it comes to assessing the aid intensity of the project.

| | |
| --- | --- |

Following the arguments of the complainant, there is a doubt as to whether the real research cost of the project corresponded to NOK 380 000 instead of the amount claimed by Beltship Management in its application for a grant from the RCN, i.e. NOK 925 000.

i.e.

This doubt is substantiated by comparing the figures concerning the costs of the project and its financing. Beltship Management contributes with own means amounting to NOK 625 000 to the financing of the project. According to the information contained in the application form to the RCN, this sum is divided as NOK 80 000 in cash and NOK 545 000 as contribution in kind. The later corresponds exactly to the personnel and indirect costs of the project whereas the cash contribution together with the aid granted by the RCN (NOK 300 000) pays the purchase of R&D which costs NOK 380 000.

It seems that it is Marintek, the research institute that developed the first software programme Turborouter, which had the necessary know-how and technological competence to do the project. Therefore, it appears rational to assume that most of the work would have been carried out by its own staff. This would imply, in principle, that the participation of the staff of Beltship Management, which was the final user of the software, would have most probably been related to the definition of the users needs and/or to some degree of testing.

Although it seems questionable to what extent the staff of the company can carry out activities classified as research activities, the R&D Guidelines of 1994 did not require that staff be employed solely on the research activities for these costs to be eligible for aid.

Notwithstanding this, comparison of the costs of the project shows that the total contribution of Beltship Management's staff to the project which amounted to 545 000 NOK is more important and costly than the development of the R&D which was acquired from Marintek for a total of 380 000 NOK. It seems questionable to what extent the staff of the company has carried out research activities or whether these costs rather concerned normal operational activities of the company. The Authority would appreciate documentary evidence which can substantiate that the hours behind these research costs were actually used in the project.

To the extent that Beltship's contribution in kind may not have corresponded to research costs, the overall costs of the research project would be lower and the aid intensities accordingly higher.

b)   Project 144265 — Shiplog II

—   Doubts concerning the classification of the project

According to the information provided by the Norwegian authorities, the main objective of Shiplog II was to develop a pilot demonstrator of door-to-door logistics management in the shipping of chemicals and cars.

According to Point 14.1.(2) of the R&D Guidelines of 1994, applied research covers investigation or experimental work based on the results of basic industrial research which could normally be said to end with the creation of a first prototype. The Authority has doubts whether the definition of applied research covers cases such as this where the pilot demonstrator or prototype seems to be very close to what the final product would have been. According to the information submitted by the Norwegian authorities, the integration of the Transport Chain Management System (TCMS) and Turborouter, the main objective of this project, failed.

—   Doubts concerning the financing of the project and the aid intensities

A comparison of the figures corresponding to the project costs and its financing shows that the amount granted by the RCN equals the sum necessary to purchase R&D. Further, the contribution of UECC's (own financing), the company in charge of the project, corresponds to the personnel and indirect costs. The rest of the gross costs of the project covers equipment and other operating costs and equals the financing brought by the other companies participating in the project.

The Norwegian authorities have contended in their letter dated 22 August 2005 that ‘in order to promote cooperation [between private companies and public R&D institutions] we may in some calls for proposals for industry-driven projects, state that the application will be evaluated favourably if the external purchases of R&D from research institutes (institutes or universities) are at least as high as the support given by the RCN.’
   (24)

‘in order to promote cooperation [between private companies and public R&D institutions] we may in some calls for proposals for industry-driven projects, state that the application will be evaluated favourably if the external purchases of R&D from research institutes (institutes or universities) are at least as high as the support given by the RCN.’

24

The Authority questions whether the figures for the total project costs have been inflated to seemingly obtain more financing. It is questionable whether this approach has led beneficiaries to include part of their normal operating costs in the R&D costs allocated to the research projects financed with support from the RCN.

Should this be the case and should the R&D project in reality only correspond to the purchased R&D, the intensity of the aid granted would have to be revised. It would then be necessary to assess whether the revised aid intensity falls within the parameters of the Industrial R&D Programme.

c)   Project 144214 — Library of optimisation routines for scheduling in shipping

—   Doubts concerning the classification of the project

According to the information provided by the Norwegian authorities, in this specific project the requirements of Beltship Management and another company, Iver Ships, were used as an example to gain some more experience from this kind of scheduling software in shipping organisations. This could have been of great value to Marintek's further development of Turborouter. Even if the requirements of these two companies would not be the same as for other shipping companies, it would be possible to build on some main principles in the used algorithms.

The Authority has difficulties in understanding which are the determining features of this project in classifying it as applied research and not as a commercial project.

During the preliminary investigation, the Norwegian authorities have argued that the result of the activities in any of the projects classified as applied or pre-competitive research cannot be exploited commercially and sold to other users because they are company-specific applications. According to the information provided by the Norwegian authorities, Turborouter will never be an ‘off-the-shelf’ product but will always need, by definition, further adaptations.

The Norwegian authorities acknowledge the difficulty in distinguishing between a commercial and a pre-competitive product where the result of the activity is not a physical product but a new, altered or improved process, service or procedure to be used internally. In their opinion, the activity that has created these results may be classified as a pre-competitive development activity if it is not part of the day-to-day operation of the company and not part of routine or periodic changes or improvements.

The borderline between a pilot project, which could not be used commercially, and a commercial final product seems very diffuse in the case at hand because the software needs to be adapted anew for each new application specific to each final user. The Authority questions to what extent the further development of the software programme Turborouter for use in developing applications which serve concrete needs for the final users can be covered by the definition of applied research. It is not clear to the Authority what would be considered as a commercial product and what would fall under a prototype regarding the concrete application of the software programme Turborouter to the specific needs of a given company.

The Authority doubts whether, due to the specific characteristics of the software programme Turborouter, the development of each new application necessarily goes beyond the stage of pilot project to be a new commercial product or whether, on the contrary, it constitutes applied research.

Furthermore, although the project as such was considered pre-competitive research, the RCN classified certain activities within Project 144214 ‘Library of optimisation routines for scheduling of shipping’ such as map chart status or the writing and publishing of articles as industrial research. The correctness of this classification seems doubtful.

—   Doubts concerning the financing of the project and the aid intensities

As was the case of the previously mentioned projects, the comparison of the figures provided for as the cost and financing of the project raises doubts as to whether the project only concerns research activities or whether it covers part of the operational costs of the company, in this case of Beltship Management and Iver Ships.

From the information provided by the Norwegian authorities, it seems that the object of the project was to allow Marintek to use the two companies as an example to gain some more experience from this kind of scheduling software in shipping organisations. In principle, this would imply that the majority of the research work will be done by Marintek itself. It is the understanding of the Authority that this research done by Marintek is covered by the rubric ‘Purchase of R&D’ in the costs of the project and amounts to NOK 2 900 000. It follows logically that the work of the personnel has an auxiliary function, to provide the researchers with the experiences acquired ‘on the job’ while using the software tool Turborouter. In the understanding of the Authority, this information should serve as a basis for the research of Marintek and should be processed into new algorithms for advanced optimisation and scheduling of shipping operations. It does not seem that the aim of the project was the development of a given prototype or pilot demonstrator. In such a situation, it seems unusual that the costs of personnel and indirect costs are higher than the cost of purchasing R&D.

The Authority welcomes any comment regarding this issue.

3)   The necessity to open the formal investigation procedure

On the basis of the information available at this stage of the procedure, the Authority is not in the position of ascertaining whether these projects were correctly classified as pre-competitive development activities or whether, on the contrary, they were already too close to the market to be eligible for state aid.

Furthermore, the Authority has doubts concerning the financing of the projects, in particular regarding the effective disbursement of the own contributions in kind of the beneficiaries of the projects.

In light of the above, the Authority has doubts both as to whether the above-mentioned projects have received aid in compliance with the R&D Guidelines of 1994 and as to whether the beneficiaries have used the aid in contravention of the accepted appropriate measures on the scheme Industrial R&D Programmes. On the basis of the definition in Article 1(g) in Part II of Protocol 3, aid used by the beneficiary in contravention of a decision taken pursuant to Article 4(3) or Article 7(3) or (4) constitutes misuse of aid. This definition covers, in the Authority's view, individual aid awards within a scheme approved by the Authority by means of appropriate measures.

According to Article 4(4) in Part II of Protocol 3, the Authority shall decide to initiate the formal investigation procedure where, after a preliminary investigation, it finds that doubts are raised as to the compatibility of a measure with the functioning of the EEA Agreement. Furthermore, according to Article 16 in Part II of Protocol 3, the Authority may in cases of misuse of aid open the formal investigation procedure pursuant to Article 4(4) in Part II of Protocol 3.

With regard to the correct classification of the projects and the respective aid intensities, should the Authority find out in the course of this formal investigation that the above-mentioned projects have received aid which was not awarded on the basis of the aid scheme Industrial R&D Programmes, it will consider these projects as individual aid awards which were not notified to the Authority in due time. Any aid which is put into effect in contravention of Article 1(3) in Part I of Protocol 3, i.e. that was not notified and authorised by the Authority prior to being put into effect, is considered unlawful aid by virtue of Article 1(f) in Part II of the same Protocol.

Both in the case of misuse of aid and of the granting of unlawful aid which is incompatible with the state aid rules of the EEA Agreement, the aid will have to be recovered from the beneficiaries.

b)   Assessment of the projects as individual aid grants

1)   Introduction

Should the granting of financial support by the RCN to the projects concerning the development of the software programme Turborouter not be covered by the aid scheme Industrial R&D Programmes, as assessed above, these measures will constitute individual aid and should have been notified in accordance with Article 1(3) in Part I of Protocol 3 and will have to be assessed individually.

2)   Compatibility

At this stage of the procedure, the Authority is not in the position of determining whether the granting of aid to the projects related to the further development of the software programme Turborouter can be considered compatible on the basis of the provisions of the R&D Guidelines as amended by the Authority with Decision No 53/96/COL (25). For this reason, in the following, the Authority will only recall provisions which may seem relevant for a possible assessment of these grants in light of the R&D Guidelines.

25

On the basis of the provisions of Chapter 14 of the State Aid Guidelines ‘Aid for research and development’, aid granted to firms for R&D may be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement by virtue of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement which provides a derogation for aid that facilitates the development of certain economic activities as long as it does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.

‘Aid for research and development’

State aid for R&D should serve as an incentive for firms to undertake research activities in addition to their normal day-to-day operations (26). In order to verify that the planned aid will induce firms to pursue research which they would not otherwise have pursued, the Authority takes particular account of quantifiable factors such as changes in R&D spending or in the number of people assigned to R&D activities, market failures, other additional costs connected with cross-border cooperation and other relevant factors.

26

When examining the compatibility of an aid for research and development, under the R&D Guidelines, the Authority pays special attention to the type of research carried out, the beneficiaries, the aid intensity or the accessibility to the results. The closer the aid is to the market, the more significant the distortive effect of the state aid may be.

In order to determine the proximity to the market of the aided R&D, the Authority makes a distinction between fundamental research, industrial research and pre-competitive development activity. By pre-competitive development activity is meant (27)
  ‘the shaping of the results of industrial research into a plan, arrangement or design for new, altered or improved products, processes or services, whether they are intended to be sold or used, including the creation of an initial prototype which could not be used commercially. It may include conceptual formulation and design of other products, processes or services and initial demonstration projects or pilot projects, provided that such projects cannot be converted or used for industrial applications or commercial exploitation’. The permissible gross aid intensity for such activities is fixed at 25 % of the eligible costs.

27

‘the shaping of the results of industrial research into a plan, arrangement or design for new, altered or improved products, processes or services, whether they are intended to be sold or used, including the creation of an initial prototype which could not be used commercially. It may include conceptual formulation and design of other products, processes or services and initial demonstration projects or pilot projects, provided that such projects cannot be converted or used for industrial applications or commercial exploitation’

According to Point 14.5.9 of the R&D Guidelines, in cases of R&D activity spanning industrial research and pre-competitive development activities, the permissible aid intensity will not normally exceed the weighted average of the permissible aid intensities applicable to the two types of research.

However, in the event of failure of the research concerned, the Authority, in line with past practice, may allow a higher level of aid intensity since the project's failure reduces the risk of competition and trade being distorted (28).

28

Under Annex II to Chapter 14, the R&D Guidelines, the Authority revised the concept of eligible costs for the purpose of calculating the aid intensity to cover:

| — | personnel costs (researchers, technicians and other supporting staff employed solely on the research activity) |
| --- | --- |

—

personnel costs (researchers, technicians and other supporting staff employed solely on the research activity)

| — | cost of instruments, equipment, and land and premises used solely and on a continual basis (except where transferred commercially) for the research activity |
| --- | --- |

—

cost of instruments, equipment, and land and premises used solely and on a continual basis (except where transferred commercially) for the research activity

| — | cost of consultancy and equivalent services used exclusively for the research activity, including the research, technical knowledge and patents, etc. bought from outside sources |
| --- | --- |

—

cost of consultancy and equivalent services used exclusively for the research activity, including the research, technical knowledge and patents, etc. bought from outside sources

| — | additional overheads incurred directly as a result of the research activity |
| --- | --- |

—

additional overheads incurred directly as a result of the research activity

| — | other operating expenses (e.g. cost of materials, supplies and similar products) incurred directly as a result of the research activity. |
| --- | --- |

—

other operating expenses (e.g. cost of materials, supplies and similar products) incurred directly as a result of the research activity.

Should the granting of aid to any of these projects not be considered compatible on the basis of the R&D Guidelines of 1996 or on another state aid provision of the EEA Agreement, any illegally granted aid will have to be recovered from the beneficiaries, pursuant to Article 14 of Protocol 3.

3.   Conclusion

In light of the above, the Authority has doubts as to whether all or any of the above-mentioned four projects have received aid in compliance with the R&D State Aid Guidelines.

In particular regarding the projects related to the further development of the software programme Turborouter, on the basis of the information available to it at this stage of the procedure, the Authority is not in the position of ascertaining whether these projects were correctly classified as pre-competitive development activities or whether, on the contrary, they were already too close to the market to be eligible for state aid.

The Authority has doubts regarding the real research costs of the projects. Should the Authority, in the framework of the current investigation, find out that they were lower than alleged in the application for funding to the RCN, the aid intensities will have to be reviewed.

Furthermore, the Authority also has doubts regarding the effective disbursement of all contributions in kind from the beneficiaries.

The two concerns mentioned above with respect to the pre-competitive research projects may lead to the conclusion that aid could have been granted for an amount exceeding 25 % of the real costs of the project. As far as the industrial research project is concerned, this percentage can reach 50 %. Any amount exceeding this figure not covered by the state aid rules on R&D aid might need to be recovered.

The Authority also doubts whether the beneficiaries have used the aid in contravention of the accepted appropriate measures on the scheme Industrial R&D Programmes.

Therefore, in accordance with Articles 4(4), 10 and following and 16 in Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority.

The Norwegian authorities should inform Marintek, Beltship Management, UECC and any other beneficiary of possible state aid by means of a copy of this Decision —

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure pursuant to Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement regarding the R&D aid granted by the Research Council of Norway in connection with the development of the software programme Turborouter.

Article 2

The Norwegian Government is invited, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this decision.

Article 3

Other Contracting Parties to the EEA Agreement and interested parties shall be informed by the publishing of a meaningful summary and the full text of this Decision in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication of this Decision.

Article 4

The Authority requests the Norwegian authorities to forward a copy of this letter to the recipients of the aid immediately.

Article 5

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 6

This Decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 8 March 2006.

For the EFTA Surveillance Authority

Bjørn T. GRYDELAND

President

Kurt JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as ‘the Authority’.

1

(2)  Hereinafter referred to as ‘the EEA Agreement’.

2

(3)  Hereinafter referred to as ‘the Surveillance and Court Agreement’.

3

(4)  Hereinafter referred to as ‘Protocol 3’.

4

(5)  Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid, Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19 January 1994, published in OJ 1994 L 231, EEA Supplements 3.9.94 No 32, last amended on 14 December 2005, hereinafter referred to as ‘the Guidelines’.

5

(6)  Not yet published in the OJ or the EEA Supplement. Available at:

6

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts/ms2decision.DOC. This Decision has been last amended by the Authority's Decision No 329/05/COL of 20.12.2005.

(7)  The following information has been obtained from the brochure TurboRouter Vessel schedule optimizing software, available at the website of Marintek: http://www.marintek.no

7

(8)  These figures have been obtained from the form submitted to the RCN for the application for a grant.

8

(9)  Information obtained from Marintek's website: http://www.marintek.no

9

(10)  These figures have been obtained from the form submitted to the RCN for the application for a grant.

10

(11)  Information obtained from Marintek's website.

11

(12)  XML (Extensible Mark-up Language) is a flexible way to create common information formats and share both the format and the data on the World Wide Web, intranets, and elsewhere. XML is a formal recommendation from the World Wide Web Consortium (W3C) similar to the language of today's Web pages, the Hypertext Mark-up Language (HTML).

12

(13)  These figures have been obtained from the form submitted to the RCN for the application for a grant.

13

(14)  These figures have been obtained from the form submitted to the RCN for the application for a grant.

14

(15)  Information issued from Marintek's website: http://www.sintef.no/Content/page2____690.aspx.

15

(16)  Information issued from UECC's website: www.uecc.com.

16

(17)  Information issued from ‘TurboRouter, Vessel schedule optimizing software’, a publication from Marintek.

17

(18)  Decision of the EFTA Surveillance Authority No 217/94/COL of 1.12.1994. The schemes covered by this decision were: Industrial R&D Contracts (case 93-147) and Public R&D Contracts (case 93-182) granted by the SND and Industrial R&D Projects (case 93-181) and Industrial R&D Programs (case 93-183) granted by the RCN.

18

(19)  According to the Decision, ‘The Norwegian authorities must inform the EFTA Surveillance Authority on the adoption of such provisions [the appropriate measures], insofar as these involve state aid, before they are put into effect’.

19

(20)  Information taken from the website of the RCN at http://www.forskningsradet.no/english/

20

(21)  In January 1994, the Authority had taken Decision No 4/94/COL on the adoption and issuing of the Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid (Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3). Chapter 14 thereof deals with Aid for research and development, which mainly corresponded to the Community framework for state aid for research and development. This Decision was published on the Official Journal L 231 of 3.9.1994, pages 1 to 84.

21

(22)  Published in the OJ C 45 of 17.2.1996, pages 5 to 16.

22

(23)  See chart ‘Projects involving development of Turborouter’ handed over by the RCN during the meeting with representatives of the Authority held in Oslo in September 2004.

23

(24)  See page 1 in the letter from the Norwegian authorities dated 22.8.2005.

24

(25)  Should the granting of R&D aid to Project 40049 fall outside the scheme Industrial R&D Programmes, its compatibility as individual aid can only be established on the basis of the EEA Agreement directly (see page 12 of this Decision).

25

(26)  See Section 14.7 Incentive effect of R&D aid in Chapter 14 of the State Aid Guidelines, R&D Guidelines, as amended in 1996.

26

(27)  See Annex I to Chapter 14 of the State Aid Guidelines, R&D Guidelines, as amended in 1996.

27

(28)  See Section 14.5.6 in Chapter 14 of the State Aid Guidelines, R&D Guidelines, as amended in 1996.

28

---