# Eiropas Savienības C 238E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 238E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 3. oktobris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 238E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 3. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Padome |
| 2006/C 238E/1 | 2006. gada 27. jūnijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 10/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par finanšu instrumentu videi (LIFE+) | 1 |
| 2006/C 238E/2 | 2006. gada 18. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu Kultūra (2007.–2013.) | 18 |
| 2006/C 238E/3 | 2006. gada 18. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — Progress | 31 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Padome

2006/C 238E/1

2006. gada 27. jūnijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 10/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par finanšu instrumentu videi (LIFE+)

1

2006/C 238E/2

2006. gada 18. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 11/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu Kultūra (2007.–2013.)

18

2006/C 238E/3

2006. gada 18. jūlijā Kopējā nostāja (EK) Nr. 12/2006, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — Progress

31

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Padome

| 3.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 238/1

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 10/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 27. jūnijā

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par finanšu instrumentu videi (LIFE+)

(2006/C 238 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Vides aizsardzība ir viens no galvenajiem mērķiem, kas izklāstīti Eiropadomes pieņemtajās deklarācijās par ilgtspējīgas attīstības pamatprincipiem. Tā ir Kopienas līdzfinansēšanas prioritāte un būtu jāfinansē, galvenokārt izmantojot Kopienas horizontālos finanšu instrumentus, tostarp Eiropas Reģionālo attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, Eiropas Zivsaimniecības fondu un Septīto zinātniskās izpētes pamatprogrammu. |
| --- | --- |

(1)

Vides aizsardzība ir viens no galvenajiem mērķiem, kas izklāstīti Eiropadomes pieņemtajās deklarācijās par ilgtspējīgas attīstības pamatprincipiem. Tā ir Kopienas līdzfinansēšanas prioritāte un būtu jāfinansē, galvenokārt izmantojot Kopienas horizontālos finanšu instrumentus, tostarp Eiropas Reģionālo attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, Eiropas Zivsaimniecības fondu un Septīto zinātniskās izpētes pamatprogrammu.

| (2) | Šie Kopienas finanšu instrumenti neattiecas uz visām vides prioritātēm. Tādēļ ir vajadzīgs Finanšu instruments videi (LIFE+), lai nodrošinātu īpašu atbalstu Kopienas vides politikas un tiesību aktu, jo īpaši Sestās Kopienas vides rīcības programmas (Sestā VRP) mērķu, izstrādāšanai un īstenošanai, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (4). |
| --- | --- |

(2)

Šie Kopienas finanšu instrumenti neattiecas uz visām vides prioritātēm. Tādēļ ir vajadzīgs Finanšu instruments videi (LIFE+), lai nodrošinātu īpašu atbalstu Kopienas vides politikas un tiesību aktu, jo īpaši Sestās Kopienas vides rīcības programmas (Sestā VRP) mērķu, izstrādāšanai un īstenošanai, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (4).

| (3) | Atbalsts būtu jāsniedz, izmantojot subsīdiju līgumus un publiskā iepirkuma līgumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5). |
| --- | --- |

(3)

Atbalsts būtu jāsniedz, izmantojot subsīdiju līgumus un publiskā iepirkuma līgumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5).

| (4) | Lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu vislabāko izmantojumu, LIFE+ finansētajiem pasākumiem un projektiem būtu jāatbilst atbilstības kritērijiem. Jo īpaši saistībā ar to budžeta daļu, uz ko attiecas deleģēta vadība, pasākumiem un projektiem būtu jāatbilst papildu atbilstības kritērijiem, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību un izvairītos no regulāru darbību finansēšanas, kādas ir, piemēram, ikdienas darbības. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu vislabāko izmantojumu, LIFE+ finansētajiem pasākumiem un projektiem būtu jāatbilst atbilstības kritērijiem. Jo īpaši saistībā ar to budžeta daļu, uz ko attiecas deleģēta vadība, pasākumiem un projektiem būtu jāatbilst papildu atbilstības kritērijiem, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību un izvairītos no regulāru darbību finansēšanas, kādas ir, piemēram, ikdienas darbības.

| (5) | Attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību pati Kopienas politikas un tiesību aktu īstenošana nodrošina sistēmu Eiropas pievienotajai vērtībai. Labākās prakses vai demonstrācijas pasākumiem un projektiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanu un noteikšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (6) un Padomes Direktīvu 79/409/EEK (1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību (7), vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību pati Kopienas politikas un tiesību aktu īstenošana nodrošina sistēmu Eiropas pievienotajai vērtībai. Labākās prakses vai demonstrācijas pasākumiem un projektiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanu un noteikšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (6) un Padomes Direktīvu 79/409/EEK (1979. gada 2. aprīlis) par savvaļas putnu aizsardzību (7), vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu.

| (6) | Inovatīviem vai demonstrācijas pasākumiem un projektiem, kas attiecas uz Kopienas vides mērķiem, tostarp labākas prakses, zināšanas un tehnoloģiju izveidi un izplatīšanu, kā arī pasākumi un projekti izpratnes veicināšanas kampaņām un īpašām apmācībām personām, kuras ir iesaistītas mežu ugunsgrēku profilaksē, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu. |
| --- | --- |

(6)

Inovatīviem vai demonstrācijas pasākumiem un projektiem, kas attiecas uz Kopienas vides mērķiem, tostarp labākas prakses, zināšanas un tehnoloģiju izveidi un izplatīšanu, kā arī pasākumi un projekti izpratnes veicināšanas kampaņām un īpašām apmācībām personām, kuras ir iesaistītas mežu ugunsgrēku profilaksē, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu.

| (7) | Pasākumiem un projektiem, kas attīstītu un īstenotu Kopienas mērķus attiecībā uz plašu, saskaņotu, visaptverošu un stabilu mežu un vides mijiedarbību pārraudzību, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu. |
| --- | --- |

(7)

Pasākumiem un projektiem, kas attīstītu un īstenotu Kopienas mērķus attiecībā uz plašu, saskaņotu, visaptverošu un stabilu mežu un vides mijiedarbību pārraudzību, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt Kopienas LIFE+ finansējumu, izņemot gadījumus, ja tie ir tiesīgi saņemt citu Kopienas finanšu instrumentu finansējumu.

| (8) | Efektīvu vides politikas attīstību un ieviešanu saskaņā ar Sesto VRP var panākt, tikai atbalstot labākas prakses vai demonstrācijas pasākumus un projektus Kopienas vides politikas attīstībai vai īstenošanai; veicinot inovatīvas politikas pieejas, tehnoloģijas, metodes un instrumentus; apkopojot zināšanas; palielinot īstenošanas spējas; sekmējot labu pārvaldību, veicinot tīklu veidošanu, savstarpēju mācīšanos un labākās prakses apmaiņu; kā arī uzlabojot informācijas izplatīšanu, izpratnes veidošanu un saziņu. Tādēļ finansiālajam atbalstam saskaņā ar šo regulu būtu jāpalīdz sagatavot, īstenot, uzraudzīt un vērtēt vides politiku un tiesību aktus, kā arī tos darīt zināmus un popularizēt visā Kopienā. |
| --- | --- |

(8)

Efektīvu vides politikas attīstību un ieviešanu saskaņā ar Sesto VRP var panākt, tikai atbalstot labākas prakses vai demonstrācijas pasākumus un projektus Kopienas vides politikas attīstībai vai īstenošanai; veicinot inovatīvas politikas pieejas, tehnoloģijas, metodes un instrumentus; apkopojot zināšanas; palielinot īstenošanas spējas; sekmējot labu pārvaldību, veicinot tīklu veidošanu, savstarpēju mācīšanos un labākās prakses apmaiņu; kā arī uzlabojot informācijas izplatīšanu, izpratnes veidošanu un saziņu. Tādēļ finansiālajam atbalstam saskaņā ar šo regulu būtu jāpalīdz sagatavot, īstenot, uzraudzīt un vērtēt vides politiku un tiesību aktus, kā arī tos darīt zināmus un popularizēt visā Kopienā.

| (9) | LIFE+ vajadzētu būt trim sastāvdaļām: LIFE+ daba un bioloģiskā daudzveidība, LIFE+ vides politika un pārvaldība, un LIFE+ informācija un komunikācija. Pasākumiem un projektiem, ko finansē LIFE+, vajadzētu būt iespējai veicināt konkrētu mērķu sasniegšanu vairāk nekā vienai no šīm sastāvdaļām un iesaistīt vairāk nekā vienu dalībvalsti, kā arī veicināt stratēģisku pieeju izstrādi vides mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(9)

LIFE+ vajadzētu būt trim sastāvdaļām: LIFE+ daba un bioloģiskā daudzveidība, LIFE+ vides politika un pārvaldība, un LIFE+ informācija un komunikācija. Pasākumiem un projektiem, ko finansē LIFE+, vajadzētu būt iespējai veicināt konkrētu mērķu sasniegšanu vairāk nekā vienai no šīm sastāvdaļām un iesaistīt vairāk nekā vienu dalībvalsti, kā arī veicināt stratēģisku pieeju izstrādi vides mērķu sasniegšanai.

| (10) | Lai pildītu savus vides politikas izveides un īstenošanas uzdevumus, Komisijai vajadzētu izmantot LIFE+ resursus, lai pabeigtu pētījumus un novērtējumus, sāktu sniegt pakalpojumus, lai īstenotu un integrētu vides politiku un tiesību aktus, un organizētu sanāksmes, seminārus un darba seminārus ar ekspertiem un iesaistītajām pusēm, izveidotu un uzturētu tīklus, un izveidotu un uzturētu datoru sistēmas. Turklāt Komisijai būtu jāizmanto LIFE+ budžeta centralizēti vadītā daļa, lai organizētu informēšanas, publikācijas un izplatīšanas darbības, tostarp pasākumus, izstādes un līdzīgus izpratnes veidošanas pasākumus, audiovizuālo materiālu sagatavošanai un ražošanas izdevumiem, un lai iegūtu tehnisko un/vai administratīvo atbalstu, kas attiecas uz programmu un projektu identificēšanu, sagatavošanu, pārvaldību, uzraudzību, revīziju un pārraudzību. |
| --- | --- |

(10)

Lai pildītu savus vides politikas izveides un īstenošanas uzdevumus, Komisijai vajadzētu izmantot LIFE+ resursus, lai pabeigtu pētījumus un novērtējumus, sāktu sniegt pakalpojumus, lai īstenotu un integrētu vides politiku un tiesību aktus, un organizētu sanāksmes, seminārus un darba seminārus ar ekspertiem un iesaistītajām pusēm, izveidotu un uzturētu tīklus, un izveidotu un uzturētu datoru sistēmas. Turklāt Komisijai būtu jāizmanto LIFE+ budžeta centralizēti vadītā daļa, lai organizētu informēšanas, publikācijas un izplatīšanas darbības, tostarp pasākumus, izstādes un līdzīgus izpratnes veidošanas pasākumus, audiovizuālo materiālu sagatavošanai un ražošanas izdevumiem, un lai iegūtu tehnisko un/vai administratīvo atbalstu, kas attiecas uz programmu un projektu identificēšanu, sagatavošanu, pārvaldību, uzraudzību, revīziju un pārraudzību.

| (11) | Nevalstiskas organizācijas (NVO) sniedz ieguldījumu Kopienas vides politikas un tiesību aktu izveidē un īstenošanā. Tādējādi ir lietderīgi, ka centralizēti vadīta LIFE+ budžeta daļa atbalstītu dažu attiecīgi kvalificētu vides NVO darbību, konkursā pārskatāmi piešķirot gada darbības subsīdijas. Šādām NVO vajadzētu būt neatkarīgām un bezpeļņas organizācijām un veikt darbības vismaz trijās Eiropas valstīs, katrai atsevišķi vai asociācijā. |
| --- | --- |

(11)

Nevalstiskas organizācijas (NVO) sniedz ieguldījumu Kopienas vides politikas un tiesību aktu izveidē un īstenošanā. Tādējādi ir lietderīgi, ka centralizēti vadīta LIFE+ budžeta daļa atbalstītu dažu attiecīgi kvalificētu vides NVO darbību, konkursā pārskatāmi piešķirot gada darbības subsīdijas. Šādām NVO vajadzētu būt neatkarīgām un bezpeļņas organizācijām un veikt darbības vismaz trijās Eiropas valstīs, katrai atsevišķi vai asociācijā.

| (12) | Pašreizējo un iepriekšējo instrumentu pieredze parādīja nepieciešamību attiecināt plānošanu uz vairāku gadu termiņu un koncentrēt vides aizsardzības veicināšanas darbības, nosakot prioritārās un mērķa darbības jomas, par ko var saņemt Kopienas līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

(12)

Pašreizējo un iepriekšējo instrumentu pieredze parādīja nepieciešamību attiecināt plānošanu uz vairāku gadu termiņu un koncentrēt vides aizsardzības veicināšanas darbības, nosakot prioritārās un mērķa darbības jomas, par ko var saņemt Kopienas līdzfinansējumu.

| (13) | Dalībvalstīm būtu jāsagatavo valsts gada darba programmas, kas atšķiras no plāniem un programmaām, kuras sagatavotas vairākām nozarēm un nosaka pamatprincipus turpmākās attīstības saskaņošanai, un plāni un programmas, kurām saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK noteikta prasība veikt novērtējumu, un šīs darba programmas nebūtu jāuzskata par plāniem vai programmām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (8). |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm būtu jāsagatavo valsts gada darba programmas, kas atšķiras no plāniem un programmaām, kuras sagatavotas vairākām nozarēm un nosaka pamatprincipus turpmākās attīstības saskaņošanai, un plāni un programmas, kurām saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK noteikta prasība veikt novērtējumu, un šīs darba programmas nebūtu jāuzskata par plāniem vai programmām, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (8).

| (14) | Vides aizsardzības prasības būtu jāintegrē Kopienas politikas un darbību, tostarp finanšu instrumentu, definīcijā un īstenošanā. LIFE+ tādējādi vajadzētu papildināt pārejos Kopienas finanšu instrumentus un Komisijai un dalībvalstīm šāda papildināmība būtu jānodrošina Kopienas, valsts, reģionālajā un vietējā mērogā. |
| --- | --- |

(14)

Vides aizsardzības prasības būtu jāintegrē Kopienas politikas un darbību, tostarp finanšu instrumentu, definīcijā un īstenošanā. LIFE+ tādējādi vajadzētu papildināt pārejos Kopienas finanšu instrumentus un Komisijai un dalībvalstīm šāda papildināmība būtu jānodrošina Kopienas, valsts, reģionālajā un vietējā mērogā.

| (15) | Saskaņā ar Eiropadomes Luksemburgā (1997. gada decembrī) un Salonikos (2003. gada jūnijā) notikušo sanāksmju secinājumiem kandidātvalstīm un Rietumbalkānu valstīm, kas ir iekļautas Stabilizācijas un asociācijas procesā, vajadzētu būt tiesīgām piedalīties Kopienas programmās, ievērojot nosacījumus, kuri izklāstīti ar šīm valstīm noslēgtajos attiecīgajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Eiropadomes Luksemburgā (1997. gada decembrī) un Salonikos (2003. gada jūnijā) notikušo sanāksmju secinājumiem kandidātvalstīm un Rietumbalkānu valstīm, kas ir iekļautas Stabilizācijas un asociācijas procesā, vajadzētu būt tiesīgām piedalīties Kopienas programmās, ievērojot nosacījumus, kuri izklāstīti ar šīm valstīm noslēgtajos attiecīgajos divpusējos nolīgumos.

| (16) | Ir nepieciešams konsolidēt vairākas pašreizējas vides programmas un vienkāršot plānošanu un vadību, izveidojot vienotu, racionalizētu finanšu instrumentu videi. |
| --- | --- |

(16)

Ir nepieciešams konsolidēt vairākas pašreizējas vides programmas un vienkāršot plānošanu un vadību, izveidojot vienotu, racionalizētu finanšu instrumentu videi.

| (17) | Ir nepieciešams arī nodrošināt vienmērīgu pāreju un turpināt uzraudzīt, pārbaudīt un kvalitatīvi novērtēt darbības, kas finansētas saskaņā ar pašreizējām programmām, pēc šo programmu termiņa beigām. |
| --- | --- |

(17)

Ir nepieciešams arī nodrošināt vienmērīgu pāreju un turpināt uzraudzīt, pārbaudīt un kvalitatīvi novērtēt darbības, kas finansētas saskaņā ar pašreizējām programmām, pēc šo programmu termiņa beigām.

| (18) | Ar šo regulu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (9). |
| --- | --- |

(18)

Ar šo regulu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (9).

| (19) | LIFE+ vispārējais mērķis ir veicināt Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu, aktualizēšanu un attīstību, un jo īpaši atbalstīt Sestās VRP īstenošanu. Sadarbībā, izmantojot Kopienas instrumentus, lai uzlabotu izpildi valsts vai vietējā līmenī, sasniegtu Kopienas mērķus vai nodrošinātu informācijas apmaiņu Kopienas mērogā, dalībvalstis var panākt Eiropas pievienoto vērtību. Ņemot vērā, ka šo LIFE+ mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(19)

LIFE+ vispārējais mērķis ir veicināt Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu, aktualizēšanu un attīstību, un jo īpaši atbalstīt Sestās VRP īstenošanu. Sadarbībā, izmantojot Kopienas instrumentus, lai uzlabotu izpildi valsts vai vietējā līmenī, sasniegtu Kopienas mērķus vai nodrošinātu informācijas apmaiņu Kopienas mērogā, dalībvalstis var panākt Eiropas pievienoto vērtību. Ņemot vērā, ka šo LIFE+ mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (20) | Īstenošanas pasākumi, ko šī regula pilnvaro Komisiju pieņemt, ir vadības pasākumi, kas attiecas uz tādas programmas īstenošanu, kas būtiski skar budžetu 2. panta a) punkta nozīmē Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). Tādējādi daži īstenošanas pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar minētā lēmuma 4. pantā paredzēto vadības procedūru. Tomēr regulā paredzēta vispārēja sistēma, un regulu piemēros septiņus gadus. Kopienas un valsts prioritātes šajā laikposmā, visticamāk, būtiski attīstīsies. Ar šo regulu arī daudzu būtisku lēmumu pieņemšanu iekļauj daudzgadu stratēģiskajās programmās un valsts gada darba programmās. Šie jautājumi ir būtiski atsevišķām dalībvalstīm, kā arī būtiski to valsts vides politikai. Tāpēc ir atbilstīgāk, ka tiek pieņemti daži citi pasākumi saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā, lai dotu dalībvalstīm iespēju iesniegt ierosinātos pasākumus apspriešanai Padomē. Ir arī lietderīgi izmantot regulatīvo procedūru, lai pieņemtu grozījumus regulas pielikumos, kuros paredzēti būtiski noteikumi, jo īpaši finansējumam atbilstīgi pasākumi, kā arī lai noteiktu īstenošanas noteikumus, kas nav regulā skaidri minētie tehniskie pasākumi, |
| --- | --- |

(20)

Īstenošanas pasākumi, ko šī regula pilnvaro Komisiju pieņemt, ir vadības pasākumi, kas attiecas uz tādas programmas īstenošanu, kas būtiski skar budžetu 2. panta a) punkta nozīmē Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10). Tādējādi daži īstenošanas pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar minētā lēmuma 4. pantā paredzēto vadības procedūru. Tomēr regulā paredzēta vispārēja sistēma, un regulu piemēros septiņus gadus. Kopienas un valsts prioritātes šajā laikposmā, visticamāk, būtiski attīstīsies. Ar šo regulu arī daudzu būtisku lēmumu pieņemšanu iekļauj daudzgadu stratēģiskajās programmās un valsts gada darba programmās. Šie jautājumi ir būtiski atsevišķām dalībvalstīm, kā arī būtiski to valsts vides politikai. Tāpēc ir atbilstīgāk, ka tiek pieņemti daži citi pasākumi saskaņā ar regulatīvo procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā, lai dotu dalībvalstīm iespēju iesniegt ierosinātos pasākumus apspriešanai Padomē. Ir arī lietderīgi izmantot regulatīvo procedūru, lai pieņemtu grozījumus regulas pielikumos, kuros paredzēti būtiski noteikumi, jo īpaši finansējumam atbilstīgi pasākumi, kā arī lai noteiktu īstenošanas noteikumus, kas nav regulā skaidri minētie tehniskie pasākumi,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

1.   Ar šo regulu izveido finanšu instrumentu videi (“LIFE+”).

2.   LIFE+ vispārējais mērķis ir veicināt Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu, aktualizēšanu un attīstību, tostarp vides politikas integrēšana pārējā politikā, tādējādi sekmējot ilgtspējīgu attīstību.

Jo īpaši LIFE+ atbalsta Sestās VRP īstenošanu, tostarp tematiskās stratēģijas, kā arī finansē pasākumus un projektus ar Eiropas pievienoto vērtību dalībvalstīs.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “Sestā VRP” ir Sestā Kopienas vides rīcības programma, kas paredzēta Lēmumā Nr. 1600/2002/EK; |
| --- | --- |

1)

“Sestā VRP” ir Sestā Kopienas vides rīcības programma, kas paredzēta Lēmumā Nr. 1600/2002/EK;

| 2) | “Finanšu regula” ir Regula (EK/Euratom) Nr. 1605/2002; |
| --- | --- |

2)

“Finanšu regula” ir Regula (EK/Euratom) Nr. 1605/2002;

| 3) | “valsts aģentūras” ir valsts sektora struktūras vai struktūras, kuras ir privāttiesību subjekti un veic sabiedriskā pakalpojuma uzdevumus un kurām saskaņā ar 7. panta 2. punktu ir uzticēti budžeta īstenošanas uzdevumi. |
| --- | --- |

3)

“valsts aģentūras” ir valsts sektora struktūras vai struktūras, kuras ir privāttiesību subjekti un veic sabiedriskā pakalpojuma uzdevumus un kurām saskaņā ar 7. panta 2. punktu ir uzticēti budžeta īstenošanas uzdevumi.

3. pants

Atbilstības kritēriji

1.   LIFE+ finansētie pasākumi un projekti palīdz sasniegt 1. panta 2. punktā izklāstīto vispārējo mērķi. LIFE+ finansētie pasākumi un projekti pēc iespējas veicina sinerģijas starp dažādām prioritātēm saskaņā ar Sesto VRP un veicina integrāciju.

2.   Pasākumi, kas paredzēti daudzgadu stratēģiskajās programmās, kuras sagatavotas saskaņā ar 6. panta 1. punktu, valsts gada darba programmas, kas pieņemtas saskaņā ar 6. panta 5. punktu, un projekti, kurus īsteno saskaņā ar šīm programmām, atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | ir Kopienas interesēs, jo būtisku palīdz sasniegt LIFE+ vispārējo mērķi, kas izklāstīts 1. panta 2. punktā; un |
| --- | --- |

a)

ir Kopienas interesēs, jo būtisku palīdz sasniegt LIFE+ vispārējo mērķi, kas izklāstīts 1. panta 2. punktā; un

| b) | ir tehniski un finansiāli saskaņoti un īstenojami un atbilst reālajām izmaksām. |
| --- | --- |

b)

ir tehniski un finansiāli saskaņoti un īstenojami un atbilst reālajām izmaksām.

3.   Turklāt, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību un izvairītos no regulāru darbību finansēšanas, valsts gada darba programmās paredzētie pasākumi un projekti, ko īsteno atbilstīgi šīm programmām, atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

| a) | tie ir labākas prakses pasākumi un projekti vai paraugpasākumi un projekti, ar ko īsteno Direktīvu 79/409/EEK vai Direktīvu 92/43/EEK; |
| --- | --- |

a)

tie ir labākas prakses pasākumi un projekti vai paraugpasākumi un projekti, ar ko īsteno Direktīvu 79/409/EEK vai Direktīvu 92/43/EEK;

| b) | tie ir inovatīvi pasākumi un projekti vai paraugpasākumi un projekti, kas attiecas uz Kopienas vides mērķiem, tostarp izveidot vai izplatīt labāko praksi, zināšanas vai tehnoloģijas; |
| --- | --- |

b)

tie ir inovatīvi pasākumi un projekti vai paraugpasākumi un projekti, kas attiecas uz Kopienas vides mērķiem, tostarp izveidot vai izplatīt labāko praksi, zināšanas vai tehnoloģijas;

| c) | tās ir apziņas veicināšanas kampaņas un īpašas mācības personām, kuras iesaistītas meža ugunsgrēku novēršanā; |
| --- | --- |

c)

tās ir apziņas veicināšanas kampaņas un īpašas mācības personām, kuras iesaistītas meža ugunsgrēku novēršanā;

| d) | tie ir pasākumi un projekti, kas izveido un īsteno Kopienas mērķus attiecībā uz plašu, saskaņotu, visaptverošu un stabilu mežu un vides mijiedarbību pārraudzību. |
| --- | --- |

d)

tie ir pasākumi un projekti, kas izveido un īsteno Kopienas mērķus attiecībā uz plašu, saskaņotu, visaptverošu un stabilu mežu un vides mijiedarbību pārraudzību.

4. pants

Konkrēti mērķi

1.   LIFE+ sastāv no trim daļām:

| — | LIFE+ daba un bioloģiskā daudzveidība, |
| --- | --- |

—

LIFE+ daba un bioloģiskā daudzveidība,

| — | LIFE+ vides politika un pārvaldība, |
| --- | --- |

—

LIFE+ vides politika un pārvaldība,

| — | LIFE+ informācija un komunikācija. |
| --- | --- |

—

LIFE+ informācija un komunikācija.

2.   LIFE+ dabas un bioloģiskās daudzveidības daļas konkrētie mērķi ir:

| a) | sniegt ieguldījumu Kopienas politikas un tiesību aktu īstenošanā saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz Direktīvu 79/409/EEK un Direktīvu 92/43/EEK, tostarp vietējā un reģionālā mērogā; un atbalstīt turpmāku Natura 2000 tīkla attīstību un īstenošanu, tostarp jūras un piekrastes dzīvotnes un sugas; |
| --- | --- |

a)

sniegt ieguldījumu Kopienas politikas un tiesību aktu īstenošanā saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz Direktīvu 79/409/EEK un Direktīvu 92/43/EEK, tostarp vietējā un reģionālā mērogā; un atbalstīt turpmāku Natura 2000 tīkla attīstību un īstenošanu, tostarp jūras un piekrastes dzīvotnes un sugas;

| b) | dot ieguldījumu zināšanu apkopošanā par Kopienas dabas un bioloģiskās daudzveidības politikas un tiesību aktu attīstību, analīzi, uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

b)

dot ieguldījumu zināšanu apkopošanā par Kopienas dabas un bioloģiskās daudzveidības politikas un tiesību aktu attīstību, analīzi, uzraudzību un novērtēšanu;

| c) | atbalstīt tādu politikas pieeju un instrumentu izstrādi un īstenošanu, kas ļautu uzraudzīt un vērtēt dabu un bioloģisko daudzveidību, kā arī faktorus, spiedienu un reakcijas, kas tos ietekmē, jo īpaši saistībā ar mērķi līdz 2010. gadam Kopienā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt tādu politikas pieeju un instrumentu izstrādi un īstenošanu, kas ļautu uzraudzīt un vērtēt dabu un bioloģisko daudzveidību, kā arī faktorus, spiedienu un reakcijas, kas tos ietekmē, jo īpaši saistībā ar mērķi līdz 2010. gadam Kopienā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos;

| d) | sniegt atbalstu labākai vides pārvaldībai, plašākai ieinteresēto pušu, tostarp NVO, iesaistīšanai politikas un tiesību aktu apspriešanā un īstenošanā saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

d)

sniegt atbalstu labākai vides pārvaldībai, plašākai ieinteresēto pušu, tostarp NVO, iesaistīšanai politikas un tiesību aktu apspriešanā un īstenošanā saistībā ar dabu un bioloģisko daudzveidību.

3.   Īpašie LIFE+ vides politikas un pārvaldības daļas mērķi saistībā ar Sestās VRP mērķiem, tostarp prioritārās klimata pārmaiņu, dabas un veselības un dzīves kvalitātes, dabas resursu izmantošanas un atkritumu apsaimniekošanas jomās, ir:

| a) | dot ieguldījumu inovatīvu politikas pieeju, tehnoloģijas, metožu un instrumentu izstrādē un demonstrēšanā; |
| --- | --- |

a)

dot ieguldījumu inovatīvu politikas pieeju, tehnoloģijas, metožu un instrumentu izstrādē un demonstrēšanā;

| b) | dot ieguldījumu zināšanu apkopošanā par vides politikas un tiesību aktu attīstību, analīzi, uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

b)

dot ieguldījumu zināšanu apkopošanā par vides politikas un tiesību aktu attīstību, analīzi, uzraudzību un novērtēšanu;

| c) | atbalstīt tādu pieeju izstrādi un īstenošanu, kas ļaus uzraudzīt un vērtēt vides stāvokli, tās faktorus, spiedienu un reakcijas, kas to ietekmē; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt tādu pieeju izstrādi un īstenošanu, kas ļaus uzraudzīt un vērtēt vides stāvokli, tās faktorus, spiedienu un reakcijas, kas to ietekmē;

| d) | veicināt Kopienas vides politikas īstenošanu, īpaši koncentrējoties uz īstenošanu vietējā un reģionālā mērogā; |
| --- | --- |

d)

veicināt Kopienas vides politikas īstenošanu, īpaši koncentrējoties uz īstenošanu vietējā un reģionālā mērogā;

| e) | sniegt atbalstu labākai vides pārvaldībai, plašākai ieinteresēto pušu, tostarp NVO, iesaistīšanai politikas apspriešanā un īstenošanā. |
| --- | --- |

e)

sniegt atbalstu labākai vides pārvaldībai, plašākai ieinteresēto pušu, tostarp NVO, iesaistīšanai politikas apspriešanā un īstenošanā.

4.   LIFE+ informācijas un komunikācijas daļas konkrētie mērķi ir:

| a) | izplatīt informāciju un veidot izpratni par vides jautājumiem, tostarp meža ugunsgrēku novēršanu; |
| --- | --- |

a)

izplatīt informāciju un veidot izpratni par vides jautājumiem, tostarp meža ugunsgrēku novēršanu;

| b) | sniegt atbalstu papildu pasākumiem, tādiem kā informācija, komunikācijas darbības un kampaņas, konferences un mācības, tostarp mācības par mežu ugunsgrēku novēršanu. |
| --- | --- |

b)

sniegt atbalstu papildu pasākumiem, tādiem kā informācija, komunikācijas darbības un kampaņas, konferences un mācības, tostarp mācības par mežu ugunsgrēku novēršanu.

5.   I pielikumā iekļauts atbilstīgu pasākumu saraksts.

5. pants

Atbalsta veidi

1.   Kopiena var sniegt finansējumu šādās juridiskās formās:

| a) | subsīdiju līgumi; |
| --- | --- |

a)

subsīdiju līgumi;

| b) | publiskā iepirkuma līgumi. |
| --- | --- |

b)

publiskā iepirkuma līgumi.

2.   Kopienas subsīdijas var sniegt, izmantojot īpašas formas, piemēram, partnerības pamatnolīgumus, līdzdalību finanšu mehānismos un fondos vai operatīvo vai darbības subsīdiju līdzfinansējumu. Uz operatīvajām subsīdijām struktūrām, kas īsteno Eiropas vispārējas nozīmes mērķus, Finanšu regulas samazināšanas noteikumi neattiecas.

3.   Darbības subsīdiju maksimālā līdzfinansējuma likme ir 50 % no kopējām attaisnotām izmaksām. Tomēr izņēmuma kārtā maksimālā līdzfinansējuma likme LIFE+ dabas un bioloģiskās daudzveidības daļā var sasniegt 75 % no attaisnotām izmaksām [...] attiecībā uz pasākumiem un projektiem, kas saistīti ar prioritārām dzīvotnēm vai sugām, lai īstenotu Direktīvu 79/409/EEK vai Direktīvu 92/43/EEK, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu aizsardzības mērķi.

4.   Publiskā iepirkuma līguma gadījumā Kopienas finansējums var attiekties uz pakalpojumu un preču iegādes izmaksām. Šīs izmaksas var ietvert izdevumus, kas saistīti ar informāciju un paziņojumiem par projektu, politikas pasākumu, programmu un tiesību aktu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, kontroli un novērtēšanu.

5.   Ja dalībvalsts pieņem attiecīgu lēmumu, par personāla izmaksām ir tiesības saņemt Kopienas līdzfinansējumu ar nosacījumu, ka:

| a) | attiecībā uz valsts aģentūrām šāds Kopienas finansējums nepārsniedz 2 % no Kopienas ieguldījuma dalībvalsts attiecīgā gada darba programmā. Attiecīgajam personālam jāveic papildu uzdevumi, ko valstu pārvaldes iestādes līdz šim saistībā ar Kopienas programmu īstenošanu nav veikušas; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz valsts aģentūrām šāds Kopienas finansējums nepārsniedz 2 % no Kopienas ieguldījuma dalībvalsts attiecīgā gada darba programmā. Attiecīgajam personālam jāveic papildu uzdevumi, ko valstu pārvaldes iestādes līdz šim saistībā ar Kopienas programmu īstenošanu nav veikušas;

| b) | ierēdņu algu izmaksas var finansēt tikai tiktāl, ciktāl tās attiecas uz projekta īstenošanas darbību izmaksām, ko attiecīgā valsts iestāde nebūtu veikusi, ja attiecīgais projekts nebūtu īstenots. Attiecīgais personāls īpaši jānorīko darbā pie projekta īstenošanas, un attiecībā uz esošo pastāvīgo personālu tām jābūt papildu izmaksām. |
| --- | --- |

b)

ierēdņu algu izmaksas var finansēt tikai tiktāl, ciktāl tās attiecas uz projekta īstenošanas darbību izmaksām, ko attiecīgā valsts iestāde nebūtu veikusi, ja attiecīgais projekts nebūtu īstenots. Attiecīgais personāls īpaši jānorīko darbā pie projekta īstenošanas, un attiecībā uz esošo pastāvīgo personālu tām jābūt papildu izmaksām.

6. pants

Programmēšana

1.   Komisija izstrādā pirmo daudzgadu stratēģisko programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam un otro daudzgadu stratēģisko programmu laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam. Šajās programmās nosaka Kopienas finansējuma galvenos mērķus, prioritārās darbības jomas, pasākumu veidus un paredzētos rezultātus saistībā ar mērķiem un kritērijiem, kas noteikti 1., 3. un 4. pantā. Tajās iekļauj piešķīrumus starp dalībvalstīm un norāda tās budžeta daļas, uz kurām attiecas centralizēta tieša vadība, un tās, uz kurām attiecas deleģēta vadība saskaņā ar 7. panta 2. punktu.

Deleģētā vadība attiecas uz vismaz 80 % no budžeta.

2.   Dalībvalstu piešķīrumus budžeta daļai, uz ko attiecas deleģētā vadība, neskar gada budžeta procedūru, kura noteikta 11. panta 3. punktā. Komisija pamato šos piešķīrumus ar šādiem kritērijiem:

| a) | iedzīvotāji:






  i) | katras dalībvalsts iedzīvotāju kopskaits. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 50 % apjomā; un |
| --- | --- | --- |

a)

iedzīvotāji:

i)

katras dalībvalsts iedzīvotāju kopskaits. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 50 % apjomā; un

| ii) | katras dalībvalsts iedzīvotāju blīvums, līdz robežvērtībai, kas ir divreiz lielāka par ES vidējo iedzīvotāju blīvumu. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 5 % apjomā; |
| --- | --- |

ii)

katras dalībvalsts iedzīvotāju blīvums, līdz robežvērtībai, kas ir divreiz lielāka par ES vidējo iedzīvotāju blīvumu. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 5 % apjomā;

| b) | daba un bioloģiskā daudzveidība:






  i) | katras dalībvalsts to teritoriju kopplatība, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, kas izteikta kā proporcija no visu to teritoriju kopplatības, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 25 % apjomā; un |
| --- | --- | --- |

b)

daba un bioloģiskā daudzveidība:

i)

katras dalībvalsts to teritoriju kopplatība, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, kas izteikta kā proporcija no visu to teritoriju kopplatības, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 25 % apjomā; un

| ii) | katras dalībvalsts teritorija, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, proporcionālā attiecībā pret Kopienas teritoriju, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 20 % apjomā. |
| --- | --- |

ii)

katras dalībvalsts teritorija, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, proporcionālā attiecībā pret Kopienas teritoriju, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti. Šim kritērijam piemēro korekcijas koeficientu 20 % apjomā.

Tiklīdz attiecīgi dati ir sagatavoti visām dalībvalstīm, Komisija veic aprēķinus attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību, pamatojoties gan uz teritorijām, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, gan uz īpaši aizsargājamām teritorijām, izvairoties no dubultās skaitīšanas.

Turklāt Komisija var piešķirt papildu līdzekļus cietzemes ieskautajām dalībvalstīm. Šādi piešķirti līdzekļi nepārsniedz 3 % no deleģētā budžeta kopsummas.

Tomēr Komisija nodrošina, ka katras dalībvalsts piešķirto līdzekļu apjoms nav mazāks par attiecīgu minimālo piešķīrumu, kas ir EUR 1 līdz 3 miljoni gadā, ņemot vērā iedzīvotāju blīvumu, vides izmaksas, vides vajadzības un absorbcijas spējas.

3.   Saskaņā ar 1. punktā minētajām daudzgadu stratēģiskajām programmām dalībvalstis par to budžeta daļu, uz ko attiecas deleģēšana, iesniedz Komisijai valsts gada darba programmu projektus par katru gadu laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam un no 2011. līdz 2013. gadam. Tajos par katru gadu iekļauj vismaz šādas ziņas:

| a) | nosaka prioritārās jomas, ņemot vērā apzinātas ilgtermiņa vajadzības; |
| --- | --- |

a)

nosaka prioritārās jomas, ņemot vērā apzinātas ilgtermiņa vajadzības;

| b) | norāda konkrētos valsts mērķus; |
| --- | --- |

b)

norāda konkrētos valsts mērķus;

| c) | apraksta finansējamos pasākumus un to atbilstību 3. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

apraksta finansējamos pasākumus un to atbilstību 3. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem;

| d) | paredz izdevumu tāmes; un |
| --- | --- |

d)

paredz izdevumu tāmes; un

| e) | apraksta ierosināto uzraudzības sistēmu. |
| --- | --- |

e)

apraksta ierosināto uzraudzības sistēmu.

Dalībvalstis gada darba programmu projektos var iekļaut starpvalstu pasākumus.

4.   Komisija apspriežas ar dalībvalstīm par stratēģisko daudzgadu programmu projektiem 14. panta 1. punktā minētajā komitejā. Programmas pieņem saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Daudzgadu stratēģisko programmu laikposmam no 2007. līdz 2010. gadam pieņem cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

5.   Komisija veic divpusējas apspriedes ar dalībvalstīm par valstu darba programmu projektiem, lai pieņemtu valstu darba programmas saskaņā ar 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Dalībvalstis iesniedz Komisijai valstu ikgada darba programmu projektus 2007. gadam cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pirmās daudzgadu stratēģiskās programmas pieņemšanas dienas. Vajadzības gadījumā tās iesniedz valsts gada darba programmas turpmākajiem gadiem un jau iesniegto projektu aktualizējumus saskaņā ar grafiku, kas noteikts saskaņā ar 15. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

Ja dalībvalstis vēlas, tās tajā pašā laikā var iesniegt valsts gada darba programmas projektus dažiem vai visiem gadiem, uz ko attiecas šī regula.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts aģentūras īsteno valsts gada darba programmas, kas pieņemtas saskaņā ar 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Valsts aģentūras uzaicina iesniegt projektu pieteikumus valsts gada darba programmās iekļauto pasākumu īstenošanai. Tās nodrošina, ka projekti atbilst 3. pantā paredzētajiem kritērijiem, prioritāti piešķirot tiem projektiem, kas sniedz lielāko ieguldījumu šīs regulas mērķu sasniegšanā.

7.   Valsts aģentūras Komisijai ziņo par valsts gada darba programmu īstenošanu. Tās 12. panta 1. punktā minētos galīgos projekta ziņojumus vai to kopsavilkumus dara pieejamus sabiedrībai. Komisija regulāri publicē ar LIFE+ finansēto projektu sarakstu, tostarp īsu mērķu un iegūto rezultātu aprakstu un kopsavilkumu par izdotajiem līdzekļiem. Šim nolūkam Komisija izmanto piemērotus medijus un tehnoloģijas, tostarp internetu.

7. pants

Finanšu procedūras un budžeta deleģēšana

1.   Komisija īsteno šo regulu saskaņā ar Finanšu regulu.

2.   Komisija var nolemt uzticēt daļu budžeta īstenošanas valsts aģentūrām, kas izraudzītas, vienojoties ar attiecīgo dalībvalsti un pamatojoties uz Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu, un saskaņā ar šīs regulas II pielikumā noteiktajiem atlases kritērijiem.

8. pants

Finansējuma saņēmēji

Finansējumu no LIFE+ var saņemt valsts un/vai privātas struktūras, dalībnieki un iestādes.

9. pants

Trešo valstu līdzdalība

LIFE+ finansētajās programmās var piedalīties šādas trešās valstis ar noteikumu, ka tiek saņemtas papildu apropriācijas:

| a) | EBTA valstis, kuras ir kļuvušas par Eiropas Vides aģentūras loceklēm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 933/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi (11); |
| --- | --- |

a)

EBTA valstis, kuras ir kļuvušas par Eiropas Vides aģentūras loceklēm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 933/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1210/90 par Eiropas Vides aģentūras un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīkla izveidi (11);

| b) | kandidātvalstis uzņemšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

b)

kandidātvalstis uzņemšanai Eiropas Savienībā;

| c) | Rietumbalkānu valstis, kas ir iekļautas Stabilizācijas un asociācijas procesā. |
| --- | --- |

c)

Rietumbalkānu valstis, kas ir iekļautas Stabilizācijas un asociācijas procesā.

10. pants

Finanšu instrumentu savstarpēja papildināmība

Ar šo regulu nefinansē pasākumus, kas atbilst citu Kopienas finanšu instrumentu, tostarp Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas, Eiropas Zivsaimniecības fonda un Septītās zinātniskās izpētes pamatprogrammas, atbilstības kritērijiem vai saņem no tiem palīdzību tajā pašā nolūkā. Finansējuma saņēmēji saskaņā ar šo regulu sniedz informāciju par līdzekļiem, ko tie ir saņēmuši no Kopienas budžeta un par saviem Komisijai iesniegtajiem finansējuma pieteikumiem attiecībā uz centralizēti finansētiem pasākumiem vai valsts aģentūrām iesniegtajiem pieteikumiem attiecībā uz deleģētajiem pasākumiem. Mērķis ir panākt sinerģiju un savstarpēju papildināmību ar citiem Kopienas instrumentiem.

11. pants

Ilgums un budžeta līdzekļi

1.   Šo regulu īsteno laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

2.   Finansējumu LIFE+ īstenošanai nosaka EUR 1 854 372 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3.   Budžeta līdzekļus, kas piešķirti šajā regulā paredzētajām darbībām, iegrāmato Eiropas Savienības vispārēja budžeta gada apropriācijās.

Budžeta lēmējiestādes apstiprina pieejamās gada apropriācijas, ievērojot finanšu shēmā paredzētos ierobežojumus.

4.   Vismaz 40 % no LIFE+ paredzētajiem budžeta līdzekļiem piešķir pasākumiem dabas un bioloģiskās daudzveidības aizsardzības atbalstam.

12. pants

Uzraudzība

1.   Par visiem pasākumiem un projektiem, ko finansē LIFE+, saņēmējs iesniedz tehniskus un finansiālus ziņojumus par darba gaitu: Komisijai par centralizēti finansētajiem pasākumiem vai valsts aģentūrai — par deleģētajiem pasākumiem. Turklāt trīs mēnešu laikā kopš darbības pabeigšanas iesniedz galīgo ziņojumu.

2.   Neskarot revīzijas, ko veic Revīzijas palāta saziņā ar kompetentajām valsts revīzijas iestādēm vai departamentiem saskaņā ar Līguma 248. pantu, vai pārbaudes, ko veic saskaņā ar Līguma 279. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisijas amatpersonas vai citi darbinieki pārbauda LIFE+ programmas finansētus projektus uz vietas, tostarp veicot pārbaudes izlases kārtā, jo īpaši, lai pārbaudītu atbilstību 3. pantā paredzētajiem atbilstības kritērijiem.

3.   Līgumos un nolīgumos, kas noslēgti saskaņā ar šo regulu, ietverot nolīgumus ar valsts aģentūrām, jo īpaši paredzēta pārraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai jebkurš Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī Revīzijas palātas revīzijas, nepieciešamības gadījumā — uz vietas.

4.   Piecu gadu laikā kopš pēdējā maksājuma attiecībā uz projektu finansiālās palīdzības saņēmējs saglabā Komisijai pieejamus visus apliecinošos dokumentus par šā projekta izdevumiem.

5.   Pamatojoties uz ziņojumu rezultātiem un pārbaudēm izlases kārtā, kas minētas 1. un 2. punktā, Komisija nepieciešamības gadījumā koriģē sākotnēji apstiprinātos finansiālās palīdzības piešķiršanas nosacījumus, kā arī maksājumu grafiku.

6.   Komisija veic visus citus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai finansētos pasākumus un projektus veic pareizi un atbilstīgi šīs regulas un Finanšu regulas noteikumiem.

13. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

1.   Ja tiek īstenoti atbilstīgi šai regulai finansēti pasākumi, Komisija nodrošina, lai būtu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvas, proporcionālas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (12), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (14).

2.   Attiecībā uz Kopienas pasākumiem, ko finansē LIFE+, “pārkāpums”, kas minēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību akta vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kura kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus.

3.   Kopiena samazina, aptur vai atgūst finansiālās palīdzības summas, kas piešķirtas projektam, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šīs regulas noteikumiem, vai atsevišķam lēmumam vai līgumam vai nolīgumam, ar ko piešķir attiecīgo finansiālo palīdzību, vai, ja tā atklāj, ka bez Komisijas apstiprinājuma pieprasīšanas projektā ir veiktas izmaiņas, kas neatbilst projekta būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.

4.   Ja nav ievēroti termiņi vai projekta īstenošana attaisno tikai daļu piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija saņēmējam pieprasa noteiktā termiņā iesniegt paskaidrojumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo atbalstu un pieprasīt atmaksāt jau izmaksātās summas.

5.   Jebkādas nepareizi izmaksātas summas atmaksā Komisijai. Summām, kas nav atmaksātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem nosacījumiem.

14. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā, ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

Laikposms, kas noteikts Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 2. punktā, ir trīs mēneši.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

15. pants

Īstenošanas lēmumi

1.   Turpmāk norādītos īstenošanas lēmumus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā paredzēto procedūru:

| a) | ar ko pieņem un vajadzības gadījumā groza daudzgadu stratēģiskās programmas, kuras izstrādātas saskaņā ar 6. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

ar ko pieņem un vajadzības gadījumā groza daudzgadu stratēģiskās programmas, kuras izstrādātas saskaņā ar 6. panta 1. punktu;

| b) | ar ko pieņem un vajadzības gadījumā groza valstu gada darba programmas, pamatojoties uz projektiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 6. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

ar ko pieņem un vajadzības gadījumā groza valstu gada darba programmas, pamatojoties uz projektiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 6. panta 3. punktu;

| c) | ar ko pievieno pasākumus I pielikumam vai groza II pielikumu; un |
| --- | --- |

c)

ar ko pievieno pasākumus I pielikumam vai groza II pielikumu; un

| d) | ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai. |
| --- | --- |

d)

ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai.

2.   Turpmāk norādītos īstenošanas lēmumus pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā paredzēto procedūru:

| a) | ar ko nolemj deleģēt budžeta īstenošanu valsts aģentūrai vai aģentūrām saskaņā ar 7. panta 2. punktu un apstiprina aģentūras vai aģentūru atbilstību II pielikumā paredzētajiem atlases kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

ar ko nolemj deleģēt budžeta īstenošanu valsts aģentūrai vai aģentūrām saskaņā ar 7. panta 2. punktu un apstiprina aģentūras vai aģentūru atbilstību II pielikumā paredzētajiem atlases kritērijiem;

| b) | ar ko nosaka 6. panta 3. punkta mērķiem paredzēto valsts gada darba programmu projektu un 6. panta 7. punktā minēto ziņojumu formātu, saturu un iesniegšanas datumu; |
| --- | --- |

b)

ar ko nosaka 6. panta 3. punkta mērķiem paredzēto valsts gada darba programmu projektu un 6. panta 7. punktā minēto ziņojumu formātu, saturu un iesniegšanas datumu;

| c) | ar ko nosaka 12. panta 1. punktā minēto ziņojumu formu, saturu un adresātus; un |
| --- | --- |

c)

ar ko nosaka 12. panta 1. punktā minēto ziņojumu formu, saturu un adresātus; un

| d) | ar ko nosaka rādītājus, lai palīdzētu LIFE+ finansēto pasākumu uzraudzību. |
| --- | --- |

d)

ar ko nosaka rādītājus, lai palīdzētu LIFE+ finansēto pasākumu uzraudzību.

16. pants

Novērtēšana

1.   Komisija nodrošina daudzgadu programmu regulāru uzraudzību, lai novērtētu to ietekmi.

2.   Ne vēlāk kā 2010. gada 30. septembrī Komisija iesniedz LIFE+ vidusposma pārskatu Eiropas Parlamentam un 14. panta 1. punktā minētajai komitejai. Vidusposma pārskatā novērtē šīs regulas īstenošanu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam. Attiecīgos gadījumos Komisija ierosina īstenošanas lēmumu grozījumus saskaņā ar 15. pantu.

3.   Komisija nodrošina šīs regulas īstenošanas nobeiguma novērtēšanu, novērtējot tās ieguldījumu Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanā, aktualizēšanā un attīstībā, kā arī apropriāciju izmantojumu. Tā iesniedz šo nobeiguma novērtējumu Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā 2012. gada 31. decembrī, vajadzības gadījumā papildinot to ar priekšlikumu par finanšu instrumenta, kas paredzēts tikai vides jomai, turpmāku attīstību, ko piemēro no 2014. gada.

17. pants

Atcelšanas un pārejas noteikumi

1.   Lai vienkāršotu un konsolidētu, šī regula atceļ šādus instrumentus:

| a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par Finanšu instrumentu videi (LIFE) (15), |
| --- | --- |

a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/2000 (2000. gada 17. jūlijs) par Finanšu instrumentu videi (LIFE) (15),

| b) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1411/2001/EK (2001. gada 27. jūnijs) par Kopienas sadarbības shēmu, lai veicinātu pilsētu noturīgu attīstību (16), |
| --- | --- |

b)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1411/2001/EK (2001. gada 27. jūnijs) par Kopienas sadarbības shēmu, lai veicinātu pilsētu noturīgu attīstību (16),

| c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2002/EK (2002. gada 1. marts) par Kopienas rīcības programmu to nevalstisko organizāciju veicināšanai, kuru galvenā darbības joma ir vides aizsardzība (17); |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2002/EK (2002. gada 1. marts) par Kopienas rīcības programmu to nevalstisko organizāciju veicināšanai, kuru galvenā darbības joma ir vides aizsardzība (17);

| d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2152/2003 (2003. gada 17. novembris) par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (18). |
| --- | --- |

d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2152/2003 (2003. gada 17. novembris) par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest Focus) (18).

2.   Pasākumus, kas saskaņā ar 1. punktā minētajiem aktiem sākti pirms 2006. gada 31. decembra, līdz to pabeigšanai turpina pārvaldīt saskaņā ar šiem aktiem. Šajos aktos paredzētās komitejas aizstāj ar šīs regulas 14. pantā minēto komiteju. Šo regulu izmanto, lai finansētu šajos aktos paredzēto obligāto uzraudzību un novērtēšanu pēc to spēkā esamības beigām. Līdz to pabeigšanai pasākumi atbilst tehniskajiem noteikumiem, kas paredzēti 1. punktā minētajos aktos.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 255, 14.10.2005., 52. lpp.

1

(2)  OV C 231, 20.9.2005., 72. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 27. jūnijā Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

7

(8)  OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.

8

(9)  OV C ....

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

(11)  OV L 117, 5.5.1999., 1. lpp.

11

(12)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

12

(13)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

13

(14)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

14

(15)  OV L 192, 28.7.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1682/2004 (OV L 308, 5.10.2004., 1. lpp.).

15

(16)  OV L 191, 13.7.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

16

(17)  OV L 75, 16.3.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK

17

(18)  OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 788/2004 (OV L 138, 30.4.2004., 17. lpp.).

18

---

I PIELIKUMS

FINANSĒJUMAM ATBILSTĪGI PASĀKUMI

Neskarot 10. pantu, LIFE + var finansēt šādus pasākumus, ja tie atbilst 3. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem:

| 1. | saistībā ar budžetu, uz ko attiecas centralizēta tiešā vadība:






  a) | dažu tādu NVO operatīvās darbības, kuru galvenā darbības joma ir vides aizsardzība un uzlabošana Eiropas mērogā; |
| --- | --- | --- |

1.

saistībā ar budžetu, uz ko attiecas centralizēta tiešā vadība:

a)

dažu tādu NVO operatīvās darbības, kuru galvenā darbības joma ir vides aizsardzība un uzlabošana Eiropas mērogā;

| b) | tādu tīklu un datorsistēmu izveide un uzturēšana, kas ir tieši saistīti ar Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

tādu tīklu un datorsistēmu izveide un uzturēšana, kas ir tieši saistīti ar Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu;

| 2. | saistībā ar budžetu, uz ko attiecas centralizēta tieša vai deleģēta vadība:






  a) | pētījumi, apsekojumi, modelēšana un scenāriju izstrāde; |
| --- | --- | --- |

2.

saistībā ar budžetu, uz ko attiecas centralizēta tieša vai deleģēta vadība:

a)

pētījumi, apsekojumi, modelēšana un scenāriju izstrāde;

| b) | uzraudzība, tostarp mežu uzraudzība; |
| --- | --- |

b)

uzraudzība, tostarp mežu uzraudzība;

| c) | palīdzība spēju palielināšanā; |
| --- | --- |

c)

palīdzība spēju palielināšanā;

| d) | apmācības, semināri un sanāksmes, tostarp to personu apmācības, kas piedalās mežu ugunsgrēku novēršanas ierosmēs; |
| --- | --- |

d)

apmācības, semināri un sanāksmes, tostarp to personu apmācības, kas piedalās mežu ugunsgrēku novēršanas ierosmēs;

| e) | sadarbības tīklu un labākas prakses pasākumi; |
| --- | --- |

e)

sadarbības tīklu un labākas prakses pasākumi;

| f) | informācijas un komunikācijas darbības, tostarp izpratnes veidošanas kampaņas un, jo īpaši, sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas par mežu ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

f)

informācijas un komunikācijas darbības, tostarp izpratnes veidošanas kampaņas un, jo īpaši, sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas par mežu ugunsgrēkiem;

| g) | inovatīvas politikas pieejas, tehnoloģijas, metodes un instrumenti; |
| --- | --- |

g)

inovatīvas politikas pieejas, tehnoloģijas, metodes un instrumenti;

| h) | valsts aģentūru personāla izmaksas; un |
| --- | --- |

h)

valsts aģentūru personāla izmaksas; un

| i) | īpaši saistībā ar dabas un bioloģiskās daudzveidības daļu:






  — | teritoriju un sugu apsaimniekošana un teritoriju plānošana, tostarp Natura 2000 tīkla ekoloģiskās saskaņotības uzlabošana; |
| --- | --- | --- |

i)

īpaši saistībā ar dabas un bioloģiskās daudzveidības daļu:

—

teritoriju un sugu apsaimniekošana un teritoriju plānošana, tostarp Natura 2000 tīkla ekoloģiskās saskaņotības uzlabošana;

| — | aizsardzības statusa uzraudzība, tostarp procedūru un struktūru izveidošana šādai uzraudzībai; |
| --- | --- |

—

aizsardzības statusa uzraudzība, tostarp procedūru un struktūru izveidošana šādai uzraudzībai;

| — | sugu un dzīvotņu aizsargāšanas rīcības plānu izstrāde un īstenošana; |
| --- | --- |

—

sugu un dzīvotņu aizsargāšanas rīcības plānu izstrāde un īstenošana;

| — | tīkla Natura 2000 paplašināšana jūras teritorijās; |
| --- | --- |

—

tīkla Natura 2000 paplašināšana jūras teritorijās;

| — | zemes pirkšana ar noteikumu, ka:






  — | pirkums palīdzētu saglabāt vai sakārtot Natura 2000 teritorijas integritāti, |
| --- | --- | --- |

—

zemes pirkšana ar noteikumu, ka:

—

pirkums palīdzētu saglabāt vai sakārtot Natura 2000 teritorijas integritāti,

| — | zemes pirkums ir vienīgais vai visefektīvākais veids, kā sasniegt vēlamo dabas aizsardzības rezultātu, |
| --- | --- |

—

zemes pirkums ir vienīgais vai visefektīvākais veids, kā sasniegt vēlamo dabas aizsardzības rezultātu,

| — | iepirkto zemi ilgtermiņā rezervē zemes lietojumam, kas atbilst 4. panta 2. punktā paredzētajiem mērķiem, un |
| --- | --- |

—

iepirkto zemi ilgtermiņā rezervē zemes lietojumam, kas atbilst 4. panta 2. punktā paredzētajiem mērķiem, un

| — | iesaistītā dalībvalsts ar īpašuma nodošanu vai citādā veidā nodrošina šādas zemes ilgtermiņa rezervēšanu dabas aizsardzības nolūkiem. |
| --- | --- |

—

iesaistītā dalībvalsts ar īpašuma nodošanu vai citādā veidā nodrošina šādas zemes ilgtermiņa rezervēšanu dabas aizsardzības nolūkiem.

---

II PIELIKUMS

BUDŽETA ĪSTENOŠANAS UZDEVUMU DELEĢĒŠANAS KRITĒRIJI

| 1. | Komisija izraugās valstu aģentūras, vienojoties ar dalībvalstīm. Valstu aģentūras var iecelt arī dalībvalstis, ievērojot Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un 38. un 39. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1). Dalībvalstis izveido administratīvus un finanšu noteikumus attiecībā uz valsts iestādēm, lai efektīvi īstenotu valsts gada darba programmas. |
| --- | --- |

1.

Komisija izraugās valstu aģentūras, vienojoties ar dalībvalstīm. Valstu aģentūras var iecelt arī dalībvalstis, ievērojot Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu un 38. un 39. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (1). Dalībvalstis izveido administratīvus un finanšu noteikumus attiecībā uz valsts iestādēm, lai efektīvi īstenotu valsts gada darba programmas.

| 2. | Komisija nodrošina deleģēšanas atbilstību ekonomikas, lietderības un efektivitātes principiem. Pirms deleģēšanas īstenošanas Komisija, veicot novērtēšanu, nodrošina, lai finansējuma deleģēšana valsts aģentūrām notiktu saskaņā ar pareizu finanšu vadību un veicinātu Kopienas rīcības pamanāmību. |
| --- | --- |

2.

Komisija nodrošina deleģēšanas atbilstību ekonomikas, lietderības un efektivitātes principiem. Pirms deleģēšanas īstenošanas Komisija, veicot novērtēšanu, nodrošina, lai finansējuma deleģēšana valsts aģentūrām notiktu saskaņā ar pareizu finanšu vadību un veicinātu Kopienas rīcības pamanāmību.

| 3. | Struktūrai, kas norādīta kā valsts aģentūra, jāatbilst šādiem kritērijiem:






  — | tā ir juridiska persona, un to reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti; |
| --- | --- | --- |

3.

Struktūrai, kas norādīta kā valsts aģentūra, jāatbilst šādiem kritērijiem:

—

tā ir juridiska persona, un to reglamentē attiecīgās dalībvalsts tiesību akti;

| — | tās rīcībā ir pietiekams skaits darbinieku ar profesionālo kompetenci vides politikas jomā; |
| --- | --- |

—

tās rīcībā ir pietiekams skaits darbinieku ar profesionālo kompetenci vides politikas jomā;

| — | tās rīcībā ir piemērota infrastruktūra, jo īpaši attiecībā uz informācijas tehnoloģijām un komunikācijām; |
| --- | --- |

—

tās rīcībā ir piemērota infrastruktūra, jo īpaši attiecībā uz informācijas tehnoloģijām un komunikācijām;

| — | tā darbojas tādā administratīvā kontekstā, lai spētu apmierinoši veikt savus uzdevumus un izvairītos no interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

—

tā darbojas tādā administratīvā kontekstā, lai spētu apmierinoši veikt savus uzdevumus un izvairītos no interešu konfliktiem;

| — | tā ir tiesīga piemērot finanšu vadības noteikumus un līguma nosacījumus, kas noteikti Kopienas mērogā; |
| --- | --- |

—

tā ir tiesīga piemērot finanšu vadības noteikumus un līguma nosacījumus, kas noteikti Kopienas mērogā;

| — | tā piedāvā pienācīgas finanšu garantijas, vēlams, valsts iestādes izdotas, un tās pārvaldes spēja atbilst Kopienas finansējuma līmenim, kas tai būs jāpārvalda. |
| --- | --- |

—

tā piedāvā pienācīgas finanšu garantijas, vēlams, valsts iestādes izdotas, un tās pārvaldes spēja atbilst Kopienas finansējuma līmenim, kas tai būs jāpārvalda.

| 4. | Komisija slēdz līgumu ar katru valsts aģentūru saskaņā ar 41. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, paredzot sīki izstrādātus noteikumus, kas, inter alia, attiecas uz uzdevumu definēšanu, ziņošanas noteikumiem, atbildības sadali un kontroles kārtību. Valsts aģentūras ievēro pārskatāmības un vienlīdzīgas attieksmes principus. Tās izvairās no paralēlas finansēšanas no citiem Kopienas līdzekļu avotiem. Tās uzrauga projektus un atgūst līdzekļus, kurus saņēmējiem jāatmaksā. |
| --- | --- |

4.

Komisija slēdz līgumu ar katru valsts aģentūru saskaņā ar 41. pantu Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, paredzot sīki izstrādātus noteikumus, kas, inter alia, attiecas uz uzdevumu definēšanu, ziņošanas noteikumiem, atbildības sadali un kontroles kārtību. Valsts aģentūras ievēro pārskatāmības un vienlīdzīgas attieksmes principus. Tās izvairās no paralēlas finansēšanas no citiem Kopienas līdzekļu avotiem. Tās uzrauga projektus un atgūst līdzekļus, kurus saņēmējiem jāatmaksā.

| 5. | Turklāt Komisija pārliecinās, ka dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu valsts aģentūras atbilstīgu revīziju un finanšu pārraudzību. Pirms deleģēšanas dalībvalstis sniedz Komisijai nepieciešamos pierādījumus par pareizas finanšu vadības noteikumu esamību, atbilstību un pienācīgu darbību attiecīgajā valsts aģentūrā. |
| --- | --- |

5.

Turklāt Komisija pārliecinās, ka dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu valsts aģentūras atbilstīgu revīziju un finanšu pārraudzību. Pirms deleģēšanas dalībvalstis sniedz Komisijai nepieciešamos pierādījumus par pareizas finanšu vadības noteikumu esamību, atbilstību un pienācīgu darbību attiecīgajā valsts aģentūrā.

| 6. | Katra valsts aģentūra atbild par neatgūtajiem līdzekļiem pārkāpuma, nolaidības vai krāpšanas gadījumā, kas tai inkriminēts. |
| --- | --- |

6.

Katra valsts aģentūra atbild par neatgūtajiem līdzekļiem pārkāpuma, nolaidības vai krāpšanas gadījumā, kas tai inkriminēts.

| 7. | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina pāreju no pasākumiem, kas veikti saskaņā ar iepriekšējām programmām vides jomā, uz pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

7.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina pāreju no pasākumiem, kas veikti saskaņā ar iepriekšējām programmām vides jomā, uz pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar šo regulu.

---

(1)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

---

PAZIŅOJUMS PAR PADOMES APSVĒRUMIEM

I.   IEVADS

Komisija 2004. gada septembrī pieņēma priekšlikumu (1) Regulai par finanšu instrumentu videi (“LIFE+”).

Eiropas Parlaments 2005. gada jūlijā pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā. (2)

Reģionu komiteja (3) un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (4) pieņēma savus atzinumus 2005. gada aprīlī.

Padome pieņēma kopējo nostāju 2006. gada 27. jūnijā.

II.   MĒRĶIS

Šī ierosinātā regula ir viena no vairākiem priekšlikumiem attiecībā uz finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, bet vienīgais attiecībā tieši uz vidi. Tās mērķis ir:

| — | Kopienas līmenī nodrošināt īpašu atbalstu pasākumiem un projektiem, kas Eiropas līmenī nodrošina pievienotu vērtību attiecībā uz Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu, atjaunošanu un izstrādi, īpaši sestās Kopienas Vides rīcības programmas īstenošanu (lai gan to investīciju un pārvaldes pasākumu finansējums, kas dod labumu videi — jo īpaši attiecībā uz Natura 2000 tīklu — parasti ir pieejami ar citu finanšu instrumentu palīdzību); un |
| --- | --- |

—

Kopienas līmenī nodrošināt īpašu atbalstu pasākumiem un projektiem, kas Eiropas līmenī nodrošina pievienotu vērtību attiecībā uz Kopienas vides politikas un tiesību aktu īstenošanu, atjaunošanu un izstrādi, īpaši sestās Kopienas Vides rīcības programmas īstenošanu (lai gan to investīciju un pārvaldes pasākumu finansējums, kas dod labumu videi — jo īpaši attiecībā uz Natura 2000 tīklu — parasti ir pieejami ar citu finanšu instrumentu palīdzību); un

| — | aizstāt vairākas pašreizējās programmas (lai gan dažus pašreizējā LIFE režīma elementus integrētu citos finanšu instrumentos). |
| --- | --- |

—

aizstāt vairākas pašreizējās programmas (lai gan dažus pašreizējā LIFE režīma elementus integrētu citos finanšu instrumentos).

“Integrētas pieejas” mērķis ir nodrošināt plašākas iespējas līdzfinansējumam, veicināt vienotas politikas izstrādi, un ļaut līdzekļu piešķiršanai labāk atspoguļot valsts un reģionālās prioritātes.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārēji noteikumi

Kopējā nostājā tieši, daļēji vai pēc būtības ir iekļauta puse grozījumu, ko Eiropas Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā. Īpaši tajā ir paredzēti īpaši dabas un bioloģiskās daudzveidības komponenti, un ar to izveido vispārējas atbilstības kritērijus, lai nodrošinātu pievienotu vērtību Eiropas līmenī.

Tā neatspoguļo pārējos grozījumus, jo Padome vienojās ar Komisiju, ka tie nav vajadzīgi un/vai vēlami.

Tāpat kopējā nostājā iekļautas vairākas izmaiņas, kas nav ietvertas atzinumā, ko Eiropas Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā. Būtiskie grozījumi ir aplūkoti turpmāk sekojošās iedaļās. Turklāt tekstā veikti redakcionāli grozījumi, lai padarītu to skaidrāku vai nodrošinātu vispārējo regulas saskaņotību.

2.   Mērķis, definīcijas un atbilstības kritēriji (1., 2. un 3. pants)

Kopējā nostāja nesaskan ar Eiropas Parlamenta veikto 11. grozījumu. Padome ir pārliecināta, ka ir svarīgi nošķirt 1. pantā noteikto vispārējo mērķi un 4. pantā noteiktos konkrētos mērķus. Tā uzskata arī, ka nevajag atstāstīt sestās Kopienas vides rīcības programmas mērķus un ka nebūtu piemēroti censties ieviest grozījumus prioritātēs, par ko visas trīs iestādes ir vienojušās laika posmam no 2002. līdz 2012. gadam, kā izklāstīts Lēmumā Nr. 1600/2002/EK, izņemot grozījumus, kas veikti saskaņā ar pārskatu, kas paredzēts šā lēmuma 11. panta 1. punktā.

Padome ir pievienojusi 2. pantu, lai definētu trīs terminus, kas tiek bieži izmantoti regulā.

3. pants saskan ar 12. un 42., 15. un 34. grozījuma daļām, jo tas nosaka vispārējos atbilstības kritērijus, lai nodrošinātu, ka Kopienas līdzfinansējums, izmantojot LIFE+, nodrošinātu pievienotu vērtību Eiropas līmenī. Īpaši, LIFE+ nefinansētu periodiskus pasākumus, piemēram, ikdienas pasākumus.

3.   Īpaši mērķi (4. pants un I pielikums)

4. pantā tiek pieņemtas citas 12. un 42. grozījuma daļas, īpaši, izveidojot jaunu komponentu, tieši attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību, un pievienojot atsauces uz tehnoloģijām vides jomā un mežiem.

Kopējā nostāja maina arī I pielikuma statusu no atbilstīgu pasākumu indikatīva saraksta uz pilnīgu sarakstu. I pielikumā vairs nav iekļauta iedaļa par atsevišķām tēmām. Padome uzskata, ka 1., 3. un 4. pantā minētie mērķi un kritēriji, kā arī I pielikumā minēto atbilstīgo pasākumu saraksts ir pietiekams, lai definētu LIFE+ darbības jomu.

4.   Finanšu noteikumi (5. pants un 8.–13. pants)

Padome nevar piekrist 43. grozījumam attiecībā uz LIFE+ budžetu. Kopējā nostājā ir paredzēts EUR 1 854 372 000finansējums — šis skaitlis minēts priekšlikumā ar Komisijas grozījumiem (pieņemts pēc 2006. gada 17. maija nolīguma par Finanšu shēmu 2007.–2013. gadam). (5)

Kopējā nostāja pilnībā atbilst 44. grozījumam, jo tajā nav pielikuma, kurā būtu iekļauts indikatīvs LIFE+ budžeta dalījums starp komponentēm. Tomēr, tā vietā, lai norādītu summu katram no trijiem 26. grozījumā paredzētajiem komponentiem, kas nodrošinātu lielāku elastību, budžetam, kas īpaši paredzēts dabas un bioloģiskās dažādības saglabāšanas atbalsta pasākumiem, 11. panta 4. punktā ir noteikta robežvērtība 40 % apjomā.

5. pants atbilst 34. grozījumam tādā aspektā, ka tas nosaka vispārējo maksimālo līdzfinansējuma likmi 50 % apmērā. Tas daļēji atbilst 13. grozījumam tādā aspektā, ka lielāks līdzfinansējums, kas pārsniedz 75 %, var būt pieejams konkrētiem dabas aizsardzības projektiem. 5. pantā iekļauts arī skaidrojums par personāla izdevumu līdzfinansējumu (atbilstīgi pašreizējai praksei un Finanšu regulai).

Padome ir pārliecināta, ka nav vajadzīgs minēt iespējamos LIFE+ finansējuma saņēmējus. Tāpēc 8. pants neatbilst 21. grozījumam.

Padome piekrīt, ka saskaņā ar savstarpējās papildinātības principu, LIFE+ nevajadzētu finansēt pasākumus, kas ietilpst citu Kopienas finanšu instrumentu atbilstības kritērijos. Kopējās nostājas 10. pants atbilst 23. grozījuma mērķim.

Attiecībā uz uzraudzīšanu kopējā nostāja nostiprina prasību Komisijai veikt pārbaudes uz vietas. Lasot kopā ar 17. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 12. panta 1. punkts atbilst 27. grozījuma mērķiem.

5.   Plānošanas pieeja (6. un 7. pants un II pielikums)

Komisijas priekšlikumā ir paredzēts dalībvalstīm deleģēt būtisku daļu budžeta īstenošanā. Padome pieņem šo pieeju, bet kopējā nostājā iekļāva daudz precīzāku piemērojamo procedūru aprakstu. Tas nodrošina lielāku skaidrību attiecībā uz dalībvalstu un Komisijas lomām un izdevumu veidiem, kas ietilpst centralizēti pārvaldītajā budžeta daļā (īpaši NVO vajadzībām, kas atbilst 36. grozījumam).

Kopējā nostājā ietilpst arī detalizēti kritēriji tās budžeta daļas piešķiršanai, kas ir deleģēta starp dalībvalstīm. Pastāv divi kritēriji: iedzīvotāju skaits, tostarp iedzīvotāju blīvums, jo tas ir saistīts ar daudziem ietekmes uz vidi rādītājiem; daba un bioloģiskā dažādība (pamatojoties uz noteikto teritoriju absolūto un relatīvo lielumu). Pievienotajā tabulā ir norādes par šo kritēriju prasībām.

6. pants daļēji atbilst 14. grozījumam, jo tas sniedz skaidrojumu (3. punkta otrā daļa) tam, ka LIFE+ varētu finansēt starpvalstu pasākumus. Valsts gada darba programmas pieņemšanas procedūra atbilst 16. grozījuma mērķim, jo tā nodrošinātu dalībvalstīm iespēju ņemt vērā valstu un reģionālās prioritātes.

Padome nevar pieņemt 15. grozījuma pirmo daļu vai 17. un 18. grozījumu. Daudzgadu stratēģisku programmu pieņemšana ar koplēmuma procedūras palīdzību lieki kavētu vides projektu finansēšanu. Tomēr kopējā nostāja ietver ievērojami sīkāku aprakstu attiecībā uz regulas tekstu, kas pieņemts ar koplēmumu.

6.   Komitoloģija (14. un 17. pants)

Kopējā nostāja visumā atbilst 29. grozījumam, jo visu galveno lēmumu pieņemšana būs atkarīga no regulatīvās procedūras. Tas ir lietderīgi, jo regulā paredzēta vispārēja sistēma septiņiem gadiem. Kopienas un valsts prioritātes, šķiet, šajā laikposmā būtiski attīstīsies. Daudzgadu stratēģiskajās programmās un valsts gada darba programmās tiks risināti jautājumi, kas ir būtiski atsevišķām dalībvalstīm, kā arī ir būtiski to valsts vides politikai. Tomēr, dažiem konkrētiem tehniskiem lēmumiem būtu jābūt atkarīgiem no vadības procedūras.

Padome nevar pieņemt 28., 30. un 31. grozījumu, jo tie liktu novērsties no Lēmumā 1999/468/EK noteiktajām procedūrām. Visas izmaiņas būtu jāapspriež horizontāli, nevis saistībā ar īpašu instrumentu.

7.   Citi jautājumi

Tāpat kopējā nostājā:

| — | nedaudz ir paplašināta preambula, lai izskaidrotu galvenos nosacījumus regulas galvenajā daļā. Apsvērumos ir ietverts Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtais 9. grozījums (bet ne 1.–8. grozījums, jo ierosinātais teksts neradītu pamatojumu pantos vai pielikumos iekļaut noteikumus, vai arī tas neatbilstu šiem noteikumiem). Turklāt 15. apsvērums daļēji atbilst 24. grozījuma mērķim; |
| --- | --- |

—

nedaudz ir paplašināta preambula, lai izskaidrotu galvenos nosacījumus regulas galvenajā daļā. Apsvērumos ir ietverts Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtais 9. grozījums (bet ne 1.–8. grozījums, jo ierosinātais teksts neradītu pamatojumu pantos vai pielikumos iekļaut noteikumus, vai arī tas neatbilstu šiem noteikumiem). Turklāt 15. apsvērums daļēji atbilst 24. grozījuma mērķim;

| — | ir ietvertas 6. panta 7. punkta un 12. panta 2. punkta prasības attiecībā uz Komisiju veikt turpmākus pasākumus, kas atbilst 19. grozījuma mērķim, un ziņot par tiem; |
| --- | --- |

—

ir ietvertas 6. panta 7. punkta un 12. panta 2. punkta prasības attiecībā uz Komisiju veikt turpmākus pasākumus, kas atbilst 19. grozījuma mērķim, un ziņot par tiem;

| — | ir atbilstība 32. un 33. grozījuma mērķiem, 15. pantā skaidrojot izvērtēšanas ziņojumu mērķi un grafiku; |
| --- | --- |

—

ir atbilstība 32. un 33. grozījuma mērķiem, 15. pantā skaidrojot izvērtēšanas ziņojumu mērķi un grafiku;

| — | neietver 20. grozījumu, jo Komisija nespētu nodrošināt, ka LIFE+ īstenošana radītu darba vietas. |
| --- | --- |

—

neietver 20. grozījumu, jo Komisija nespētu nodrošināt, ka LIFE+ īstenošana radītu darba vietas.

IV.   NOBEIGUMS

Padome uzskata, ka kopējā nostāja ietver līdzsvarotu pasākumu kompleksu, kas ļautu nodrošināt mērķtiecīgu Kopienas līdzfinansējumu, lai papildinātu citus Kopienas finansiālos instrumentus un valsts un reģionālos izdevumus vides jomā. Tā gaida konstruktīvas pārrunas ar Eiropas Parlamentu, lai drīz pieņemtu šo regulu.

---

(1)  OV C 12, 18.01.2005., 25. lpp.,

(2)  Dok. 10814/05

(3)  OV C 231, 20.09.2005., 72. lpp.,

(4)  OV C 255, 14.10.2005., 52. lpp.,

(5)  Finansējums EUR 1 854 372 000 apmērā ir 2004. gada cenās (atbilst EUR 2 097 880 000 pašreizējās cenās). Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un par budžeta procedūras uzlabošanu 37. punkts nosaka, ka šī summa budžeta lēmējinstitūcijai kalpos kā galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā.

Padome ir iesniegusi arī paziņojumu par summu, kas minēta priekšlikumā ar Komisijas grozījumiem.

PIELIKUMS

INDIKATĪVI PIEŠĶĪRUMI DALĪBVALSTĪM 2007. GADĀ

| Dalīb valsts | Valsts platība
  (km2) | Iedzīvotāju skaits
  (tūkstošos) | % no kopējā ES iedzīvotāju skaita | Iedzīvotāju blīvums | DV blīvuma attiecība: ES blīvums | Normalizēta iedzīvotāju blīvuma attiecība | SCI virsmas platība
  (km2) | SCI attiecība: kopā | % SCI kopā | DV attiecība %: ES — kopējais % | Normalizēta SCIattiecība | Budžeta piešķīrums
  (%) | Budžeta piešķīrums
  (EUR milj.) | Grozītais budžeta piešķīrums
  (EUR milj.) | Dalīb valsts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | L | M | N | O | P | Q | R |
| | | | (C/C kopā) | (C*1000/B) | (E/E kopā) | (F/F kopā) | | (H/H kopā) | (H/B) | (J/J kopā) | (K/K kopā) | (0,5*D+0,05*G
  +0,25*I+,2*L) | (D42*M) | | |
| BE | 30 528,00 | 10 396,40 | 2,14 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 3 220,88 | 0,54 % | 10,55 % | 0,76 | 2,67 % | 2,10 % | 3,991 | 3,968 | BE |
| CZ | 78 866,00 | 10 211,50 | 2,10 % | 129,48 | 1,14 | 4,13 % | 7 241,36 | 1,22 % | 9,18 % | 0,67 | 2,32 % | 2,03 % | 3,851 | 3,829 | CZ |
| DK | 43 093,00 | 5 397,60 | 1,11 % | 125,25 | 1,11 | 4,00 % | 11 135,95 | 1,88 % | 25,84 % | 1,87 | 6,54 % | 2,53 % | 4,813 | 4,785 | DK |
| DE | 357 031,00 | 82 531,70 | 16,97 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 53 293,92 | 9,00 % | 14,93 % | 1,08 | 3,78 % | 11,85 % | 22,517 | 22,388 | DE |
| EE | 45 226,00 | 1 351,00 | 0,28 % | 29,87 | 0,26 | 0,95 % | 10 591,08 | 1,79 % | 23,42 % | 1,70 | 5,93 % | 1,82 % | 3,456 | 3,437 | EE |
| EL | 131 940,00 | 11 041,10 | 2,27 % | 83,68 | 0,74 | 2,67 % | 27 640,97 | 4,67 % | 20,95 % | 1,52 | 5,30 % | 3,50 % | 6,642 | 6,604 | EL |
| ES | 504 782,00 | 42 345,30 | 8,71 % | 83,89 | 0,74 | 2,68 % | 119 104,03 | 20,11 % | 23,60 % | 1,71 | 5,97 % | 10,71 % | 20,347 | 20,230 | ES |
| FR | 549 192,00 | 59 900,70 | 12,32 % | 109,07 | 0,96 | 3,48 % | 48 809,61 | 8,24 % | 8,89 % | 0,64 | 2,25 % | 8,84 % | 16,800 | 16,704 | FR |
| IE | 70 280,00 | 4 027,70 | 0,83 % | 57,31 | 0,51 | 1,83 % | 10 560,74 | 1,78 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 1,71 % | 3,253 | 3,234 | IE |
| IT | 301 333,00 | 57 888,20 | 11,90 % | 192,11 | 1,70 | 6,13 % | 43 977,33 | 7,43 % | 14,59 % | 1,06 | 3,69 % | 8,85 % | 16,820 | 16,723 | IT |
| CY | 9 250,00 | 730,4 | 0,15 % | 78,96 | 0,70 | 2,52 % | 509,52 | 0,09 % | 8,88 % | 0,64 | 2,25 % | 0,67 % | 1,277 | 2,000 | CY |
| LV | 64 589,00 | 2 319,20 | 0,48 % | 35,91 | 0,32 | 1,15 % | 7 651,27 | 1,29 % | 11,85 % | 0,86 | 3,00 % | 1,22 % | 2,315 | 2,500 | LV |
| LT | 65 200,00 | 3 445,90 | 0,71 % | 52,85 | 0,47 | 1,69 % | 6 663,58 | 1,13 % | 10,22 % | 0,74 | 2,59 % | 1,24 % | 2,351 | 2,500 | LT |
| LU | 2 597,00 | 451,6 | 0,09 % | 173,89 | 1,54 | 5,55 % | 383,11 | 0,06 % | 14,75 % | 1,07 | 3,73 % | 1,09 % | 2,065 | 2,053 | LU |
| HU | 93 030,00 | 10 116,70 | 2,08 % | 108,75 | 0,96 | 3,47 % | 13 929,21 | 2,35 % | 14,97 % | 1,09 | 3,79 % | 2,56 % | 4,863 | 4,835 | HU |
| MT | 316,00 | 399,4 | 0,08 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 39,35 | 0,01 % | 12,45 % | 0,90 | 3,15 % | 1,03 % | 1,966 | 1,954 | MT |
| NL | 41 526,00 | 16 258,00 | 3,34 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 7 510,00 | 1,27 % | 18,09 % | 1,31 | 4,58 % | 3,27 % | 6,204 | 6,169 | NL |
| AT | 83 859,00 | 8 140,10 | 1,67 % | 97,07 | 0,86 | 3,10 % | 8 883,93 | 1,50 % | 10,59 % | 0,77 | 2,68 % | 1,90 % | 3,616 | 3,595 | AT |
| PL | 312 685,00 | 38 190,60 | 7,85 % | 122,14 | 1,08 | 3,90 % | 13 123,86 | 2,22 % | 4,20 % | 0,30 | 1,06 % | 4,89 % | 9,286 | 9,233 | PL |
| PT | 91 990,00 | 10 474,70 | 2,15 % | 113,87 | 1,01 | 3,63 % | 16 502,94 | 2,79 % | 17,94 % | 1,30 | 4,54 % | 2,86 % | 5,440 | 5,409 | PT |
| SI | 20 273,00 | 1 996,40 | 0,41 % | 98,48 | 0,87 | 3,14 % | 6 359,62 | 1,07 % | 31,37 % | 2,27 | 7,94 % | 2,22 % | 4,216 | 4,192 | SI |
| SK | 48 845,00 | 5 380,10 | 1,11 % | 110,15 | 0,97 | 3,51 % | 5 739,36 | 0,97 % | 11,75 % | 0,85 | 2,97 % | 1,57 % | 2,975 | 2,958 | SK |
| FI | 338 145,00 | 5 219,70 | 1,07 % | 15,44 | 0,14 | 0,49 % | 48 551,64 | 8,20 % | 14,36 % | 1,04 | 3,63 % | 3,34 % | 6,341 | 6,305 | FI |
| SE | 414 864,00 | 8 975,70 | 1,85 % | 21,64 | 0,19 | 0,69 % | 62 356,23 | 10,53 % | 15,03 % | 1,09 | 3,80 % | 4,35 % | 8,265 | 8,218 | SE |
| UK | 244 820,00 | 59 673,10 | 12,27 % | 226,56 | 2,00 | 7,23 % | 25 102,47 | 4,24 % | 10,25 % | 0,74 | 2,60 % | 8,07 % | 15,342 | 15,254 | UK |
| BG | 110 910,00 | 7 801,3 | 1,60 % | 70,34 | 0,62 | 2,24 % | 15 299,25 | 2,58 % | 13,79 % | 1,00 | 3,49 % | 2,26 % | 4,291 | 4,266 | BG |
| RO | 238 391,00 | 21 711,3 | 4,46 % | 91,07 | 0,80 | 2,91 % | 18 085,00 | 3,05 % | 7,59 % | 0,55 | 1,92 % | 3,52 % | 6,697 | 6,658 | RO |
| EU + BG + RO | 4 293 561,00 | 486 375,40 | 100,00 % | 113,28 | 27,67 | 100,00 % | 592 266,18 | 100,00 % | 13,79 % | 28,64 | 100,00 % | 100,00 % | 190 | 190 | EU |

Dalīb valsts

Valsts platība

(km2)

Iedzīvotāju skaits

(tūkstošos)

% no kopējā ES iedzīvotāju skaita

Iedzīvotāju blīvums

DV blīvuma attiecība: ES blīvums

Normalizēta iedzīvotāju blīvuma attiecība

SCI virsmas platība

(km2)

SCI attiecība: kopā

% SCI kopā

DV attiecība %: ES — kopējais %

Normalizēta SCIattiecība

Budžeta piešķīrums

(%)

Budžeta piešķīrums

(EUR milj.)

Grozītais budžeta piešķīrums

(EUR milj.)

Dalīb valsts

A

B

C

D

E

F

G

H

I

L

M

N

O

P

Q

R

(C/C kopā)

(C*1000/B)

(E/E kopā)

(F/F kopā)

(H/H kopā)

(H/B)

(J/J kopā)

(K/K kopā)

(0,5*D+0,05*G

+0,25*I+,2*L)

(D42*M)

BE

30 528,00

10 396,40

2,14 %

226,56

2,00

7,23 %

3 220,88

0,54 %

10,55 %

0,76

2,67 %

2,10 %

3,991

3,968

BE

CZ

78 866,00

10 211,50

2,10 %

129,48

1,14

4,13 %

7 241,36

1,22 %

9,18 %

0,67

2,32 %

2,03 %

3,851

3,829

CZ

DK

43 093,00

5 397,60

1,11 %

125,25

1,11

4,00 %

11 135,95

1,88 %

25,84 %

1,87

6,54 %

2,53 %

4,813

4,785

DK

DE

357 031,00

82 531,70

16,97 %

226,56

2,00

7,23 %

53 293,92

9,00 %

14,93 %

1,08

3,78 %

11,85 %

22,517

22,388

DE

EE

45 226,00

1 351,00

0,28 %

29,87

0,26

0,95 %

10 591,08

1,79 %

23,42 %

1,70

5,93 %

1,82 %

3,456

3,437

EE

EL

131 940,00

11 041,10

2,27 %

83,68

0,74

2,67 %

27 640,97

4,67 %

20,95 %

1,52

5,30 %

3,50 %

6,642

6,604

EL

ES

504 782,00

42 345,30

8,71 %

83,89

0,74

2,68 %

119 104,03

20,11 %

23,60 %

1,71

5,97 %

10,71 %

20,347

20,230

ES

FR

549 192,00

59 900,70

12,32 %

109,07

0,96

3,48 %

48 809,61

8,24 %

8,89 %

0,64

2,25 %

8,84 %

16,800

16,704

FR

IE

70 280,00

4 027,70

0,83 %

57,31

0,51

1,83 %

10 560,74

1,78 %

15,03 %

1,09

3,80 %

1,71 %

3,253

3,234

IE

IT

301 333,00

57 888,20

11,90 %

192,11

1,70

6,13 %

43 977,33

7,43 %

14,59 %

1,06

3,69 %

8,85 %

16,820

16,723

IT

CY

9 250,00

730,4

0,15 %

78,96

0,70

2,52 %

509,52

0,09 %

8,88 %

0,64

2,25 %

0,67 %

1,277

2,000

CY

LV

64 589,00

2 319,20

0,48 %

35,91

0,32

1,15 %

7 651,27

1,29 %

11,85 %

0,86

3,00 %

1,22 %

2,315

2,500

LV

LT

65 200,00

3 445,90

0,71 %

52,85

0,47

1,69 %

6 663,58

1,13 %

10,22 %

0,74

2,59 %

1,24 %

2,351

2,500

LT

LU

2 597,00

451,6

0,09 %

173,89

1,54

5,55 %

383,11

0,06 %

14,75 %

1,07

3,73 %

1,09 %

2,065

2,053

LU

HU

93 030,00

10 116,70

2,08 %

108,75

0,96

3,47 %

13 929,21

2,35 %

14,97 %

1,09

3,79 %

2,56 %

4,863

4,835

HU

MT

316,00

399,4

0,08 %

226,56

2,00

7,23 %

39,35

0,01 %

12,45 %

0,90

3,15 %

1,03 %

1,966

1,954

MT

NL

41 526,00

16 258,00

3,34 %

226,56

2,00

7,23 %

7 510,00

1,27 %

18,09 %

1,31

4,58 %

3,27 %

6,204

6,169

NL

AT

83 859,00

8 140,10

1,67 %

97,07

0,86

3,10 %

8 883,93

1,50 %

10,59 %

0,77

2,68 %

1,90 %

3,616

3,595

AT

PL

312 685,00

38 190,60

7,85 %

122,14

1,08

3,90 %

13 123,86

2,22 %

4,20 %

0,30

1,06 %

4,89 %

9,286

9,233

PL

PT

91 990,00

10 474,70

2,15 %

113,87

1,01

3,63 %

16 502,94

2,79 %

17,94 %

1,30

4,54 %

2,86 %

5,440

5,409

PT

SI

20 273,00

1 996,40

0,41 %

98,48

0,87

3,14 %

6 359,62

1,07 %

31,37 %

2,27

7,94 %

2,22 %

4,216

4,192

SI

SK

48 845,00

5 380,10

1,11 %

110,15

0,97

3,51 %

5 739,36

0,97 %

11,75 %

0,85

2,97 %

1,57 %

2,975

2,958

SK

FI

338 145,00

5 219,70

1,07 %

15,44

0,14

0,49 %

48 551,64

8,20 %

14,36 %

1,04

3,63 %

3,34 %

6,341

6,305

FI

SE

414 864,00

8 975,70

1,85 %

21,64

0,19

0,69 %

62 356,23

10,53 %

15,03 %

1,09

3,80 %

4,35 %

8,265

8,218

SE

UK

244 820,00

59 673,10

12,27 %

226,56

2,00

7,23 %

25 102,47

4,24 %

10,25 %

0,74

2,60 %

8,07 %

15,342

15,254

UK

BG

110 910,00

7 801,3

1,60 %

70,34

0,62

2,24 %

15 299,25

2,58 %

13,79 %

1,00

3,49 %

2,26 %

4,291

4,266

BG

RO

238 391,00

21 711,3

4,46 %

91,07

0,80

2,91 %

18 085,00

3,05 %

7,59 %

0,55

1,92 %

3,52 %

6,697

6,658

RO

EU + BG + RO

4 293 561,00

486 375,40

100,00 %

113,28

27,67

100,00 %

592 266,18

100,00 %

13,79 %

28,64

100,00 %

100,00 %

190

190

EU

Piezīmes

Šo tabulu sagatavoja Komisijas dienesti. Norādītie piešķīrumi ir indikatīvi. Faktiskie piešķīrumi, izmantojot komitoloģiju, tiks noteikti pēc regulas pieņemšanas. Vairāku faktoru rezultātā faktiskie piešķīrumi varētu nedaudz atšķirties.

| 1. | Tabulā norādīti piešķīrumi 2007. gadam, pamatojoties uz šajā gadā deleģēto budžetu EUR 190 miljonu apmērā. Komisijas finanšu plānošanā ir paredzēts, ka gan LIFE+, gan dalībvalstīm piešķirtā budžeta daļa katru gadu palielināsies. |
| --- | --- |

1.

Tabulā norādīti piešķīrumi 2007. gadam, pamatojoties uz šajā gadā deleģēto budžetu EUR 190 miljonu apmērā. Komisijas finanšu plānošanā ir paredzēts, ka gan LIFE+, gan dalībvalstīm piešķirtā budžeta daļa katru gadu palielināsies.

| 2. | Tabulā izmantoti jaunākie Komisijai pieejamie dati (piem., Eurostat 2005. gada gadagrāmatā norādītais dalībvalstu iedzīvotāju skaits, un 2006. gada 15. maijā pieejamie SCI dati). LIFE+ instrumenta darbības laikā dati mainīsies un tāpēc mainīsies arī piešķīrumi. Jo īpaši, 6. panta 2. punkta 2. apakšpunkts pilnvaro Komisiju, tiklīdz ir pieejami attiecīgie dati par visām dalībvalstīm, veikt aprēķinus attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību, pamatojoties gan uz teritorijām, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, gan uz īpaši aizsargājamām teritorijām, izvairoties no dubultās skaitīšanas |
| --- | --- |

2.

Tabulā izmantoti jaunākie Komisijai pieejamie dati (piem., Eurostat 2005. gada gadagrāmatā norādītais dalībvalstu iedzīvotāju skaits, un 2006. gada 15. maijā pieejamie SCI dati). LIFE+ instrumenta darbības laikā dati mainīsies un tāpēc mainīsies arī piešķīrumi. Jo īpaši, 6. panta 2. punkta 2. apakšpunkts pilnvaro Komisiju, tiklīdz ir pieejami attiecīgie dati par visām dalībvalstīm, veikt aprēķinus attiecībā uz dabu un bioloģisko daudzveidību, pamatojoties gan uz teritorijām, kur atrodas Kopienas nozīmes objekti, gan uz īpaši aizsargājamām teritorijām, izvairoties no dubultās skaitīšanas

| 3. | Ar 6. panta 2. punkta 3. apakšpunktu Komisijai ļautu ierosināt piešķirt papildu līdzekļus cietzemes ieskautajām dalībvalstīm. Tabulā paredzēts, ka 2007. gadā šādu piešķīrumu nebūs. |
| --- | --- |

3.

Ar 6. panta 2. punkta 3. apakšpunktu Komisijai ļautu ierosināt piešķirt papildu līdzekļus cietzemes ieskautajām dalībvalstīm. Tabulā paredzēts, ka 2007. gadā šādu piešķīrumu nebūs.

| 4. | SCI teritorija Bulgārijā ir aprēķināta pēc vidējā rādītāja pašreizējās dalībvalstīs un Rumānijā. SCI teritorija Kiprā attiecas tikai uz to teritorijas platību, uz kuru attiecas Vides direktīva (Habitats directive). |
| --- | --- |

4.

SCI teritorija Bulgārijā ir aprēķināta pēc vidējā rādītāja pašreizējās dalībvalstīs un Rumānijā. SCI teritorija Kiprā attiecas tikai uz to teritorijas platību, uz kuru attiecas Vides direktīva (Habitats directive).

| 5. | 6. panta 2. punkta, 4. apakšpunkts nosaka minimālo gada piešķīrumu visām dalībvalstīm no EUR 1 līdz EUR 3 miljoniem, ņemot vērā iedzīvotāju blīvumu, izdevumus vides aizsardzības jomā, vides vajadzības un absorbcijas spēju. Tabulā paredzēts, ka šis nosacījums tiks izmantots, lai palielinātu piešķīrumu Kiprai līdz EUR 2 miljoniem un LV/LT līdz EUR 2,5 miljoniem. |
| --- | --- |

5.

6. panta 2. punkta, 4. apakšpunkts nosaka minimālo gada piešķīrumu visām dalībvalstīm no EUR 1 līdz EUR 3 miljoniem, ņemot vērā iedzīvotāju blīvumu, izdevumus vides aizsardzības jomā, vides vajadzības un absorbcijas spēju. Tabulā paredzēts, ka šis nosacījums tiks izmantots, lai palielinātu piešķīrumu Kiprai līdz EUR 2 miljoniem un LV/LT līdz EUR 2,5 miljoniem.

---

| 3.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 238/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 238/18

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 11/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 18. jūlijā

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.–2013.)

(2006/C 238 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31) | Ir būtiski veicināt sadarbību un apmaiņu kultūras jomā, lai cienītu un sekmētu kultūru un valodu dažādību Eiropā un uzlabotu Eiropas pilsoņu zināšanas par citām Eiropas kultūrām, vienlaikus veicinot apziņu par kopīgo kultūras mantojumu. Tādējādi sadarbības popularizēšana kultūras un valodu jomā, kā arī kultūru un valodu dažādības popularizēšana palīdz Eiropas Savienības pilsonību padarīt par taustāmu realitāti, sekmējot Eiropas pilsoņu tiešu dalību integrācijas procesā.Aktīva kultūras politika Eiropas kultūru dažādības saglabāšanai, kā arī Eiropas kopīgo kultūras aspektu un kultūras mantojuma popularizēšanai, var uzlabot Eiropas Savienības ārējo redzamību.Lai pilsoņi pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju un piedalītos tajā, būtu vairāk jāuzsver, cik būtiski viņu identitātei ir kopīgās kultūras vērtības un saknes, kā arī piederība sabiedrībai, kas balstīta uz brīvību, taisnīgumu, demokrātiju, cilvēka cieņas un integritātes ievērošanu, iecietību un solidaritāti, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.Ir svarīgi, lai kultūras nozare dotu ieguldījumu un piedalītos plašākā Eiropas politikas attīstībā. Tā kā kultūras nozare pati par sevi ir nozīmīgs darba devējs un turklāt pastāv acīmredzama saikne starp kultūru un ekonomikas attīstību, ir svarīgi stiprināt kultūras politiku reģionālā, valsts un Eiropas mērogā. Attiecīgi būtu jāpalielina kultūras industriju nozīme ar Lisabonas Stratēģiju saistītās pārmaiņās, jo šīs nozares dod arvien lielāku ieguldījumu Eiropas ekonomikā.Ir svarīgi arī veicināt aktīvu pilsonību un stiprināt cīņu pret jebkāda veida diskrimināciju, tostarp rasismu un ksenofobiju. Vairojot pēc iespējas vairāku cilvēku iespējas baudīt kultūru, var apkarot sociālo atstumtību.Līguma 3. pantā paredzēts, ka — veicot visas minētajā pantā nosauktās darbības — Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību un veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību.Kultūras programmas “Kaleidoskops”, “Ariadne” un “Rafaels”, un “Kultūra 2000”, kas izklāstītas, attiecīgi, Lēmumos Nr. 719/96/EK (3), Nr. 2085/97/EK (4), Nr. 2228/97/EK (5) un Nr. 508/2000/EK (6), ir pozitīvi posmi, īstenojot Kopienas rīcību kultūras jomā. Tādējādi ir gūta vērā ņemama pieredze, jo īpaši izvērtējot šīs kultūras programmas. Šobrīd ir nepieciešams racionalizēt un stiprināt Kopienas darbības kultūras jomā, pamatojoties uz izvērtējumu un ieinteresēto pušu starpā notikušo apspriežu rezultātiem, kā arī uz Eiropas iestāžu darbu. Tālab būtu jāizveido programma.Eiropas iestādes dažādos gadījumos ir izteikušas savu viedokli par tēmām, kas skar Kopienas rīcību kultūras jomā, un par kultūras sadarbības izaicinājumu, jo īpaši Padomes 2002. gada 25. jūnija Rezolūcijā par jaunu darba plānu Eiropas sadarbībai kultūras jomā (7) un 2002. gada 19. decembra Rezolūcijā, ar kuru īstenoja darba plānu Eiropas sadarbībai kultūras jomā (8), Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. septembra Rezolūcijā par kultūru sadarbību Eiropas Savienībā (9), 2002. gada 28. februāra Rezolūcijā par programmas “Kultūra 2000” īstenošanu (10) un 2002. gada 22. oktobra Rezolūcijā par teātra un skatuves mākslas dinamisma nozīmi paplašinātajā Eiropā (11), kā arī 2003. gada 4. septembra Rezolūcijā par kultūras nozares uzņēmumiem (12) kā arī Reģionu komitejas 2003. gada 9. oktobra Atzinumā par programmas Kultūra 2000 paplašināšanu.Padome savās iepriekšminētajās rezolūcijās uzsvēra, cik vajadzīgi ir Kopienas mērogā pieņemt saskaņotāku pieeju attiecībā uz kultūru un ka Eiropas pievienotā vērtība ir svarīgs un noteicošs jēdziens Eiropas sadarbības īstenošanā kultūras jomā, kā arī vispārējs priekšnosacījums Kopienas pasākumiem kultūras jomā.Lai realizētu ieceri par kopēju kultūras telpu Eiropas tautām, ir svarīgi sekmēt kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāti, māksliniecisku un kultūras darbu un produktu starpvalstu apriti, kā arī veicināt dialogu un apmaiņu kultūras jomā.Padome 2004. gada 16. decembra Secinājumos par kultūras darba plānu (2005.-2006.), Eiropas Parlaments 2003. gada 4. septembra Rezolūcijā par kultūras industrijām un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 28. janvāra Atzinumā par kultūras industrijām Eiropā ir pauduši viedokli, ka vajadzētu vairāk ņemt vērā tādu kultūras industriju saimnieciskās un sociālās iezīmes, kas nav audiovizuālās industrijas. Turklāt jaunajā programmā būtu jāņem vērā sagatavošanās darbības tādai sadarbībai kultūras jautājumos, kas veicināta no 2002.-2004. gadā.Saistībā ar to ir jāveicina kultūras darbinieku pastiprināta sadarbība, mudinot tos izveidot daudzgadu sadarbības projektus, tādējādi ļaujot tiem izvērst kopējas darbības, nodrošināt atbalstu mērķtiecīgākiem pasākumiem ar īstenu Eiropas pievienoto vērtību, atbalstīt simboliskus kultūras pasākumus, atbalstīt Eiropas kultūras sadarbības organizācijas un sekmēt Eiropas interešu tematu izpēti, kā arī informācijas apkopošanu un izplatīšanu un darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi Eiropas sadarbības jomā, kā arī Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā.Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam 1419/1999/EK (1999. gada 25. maijs), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2005. līdz 2019. gadam (13), būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums šim pasākumam, kas guvis lielu Eiropas iedzīvotāju ievērību un stiprina iedzīvotāju piederības sajūtu kopīgai kultūras telpai. Vislielākā nozīme saistībā ar šo pasākumu būtu jāpiešķir sadarbībai Eiropā kultūras jomā.Atbalsts būtu jāpiešķir to Eiropas kultūras sadarbības organizāciju darbībām, kas pilda Eiropas kultūras vēstnieku pienākumus, pamatojoties uz Eiropas Savienības gūto pieredzi saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 792/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (14).Programmai, ievērojot vārda brīvības principu, ir jāveicina Eiropas Savienības centieni, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret visa veida diskrimināciju.Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTA dalībvalstis, kas pievienojušās EEZ līgumam, būtu jāatzīst par iespējamiem Kopienas programmu dalībniekiem atbilstīgi nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm.Saloniku 2003. gada 19. un 20. jūnija Eiropadome pieņēma “Darba kārtību Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā paredzēts, ka Kopienas programmām vajadzētu būt atvērtām valstīm, kurās norit stabilizācijas un asociācijas process, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, kas Kopienai jāparaksta ar šīm valstīm. Nepieciešamības gadījumā, šīs valstis saskaņā ar budžeta plāna izskatīšanu var piedalīties programmā vai sadarboties ierobežotā apjomā saskaņā ar papildus asignējumu piešķiršanu un īpašām procedūrām, par ko jāvienojas iesaistītajām pusēm.Programmai vajadzētu būt pieejamai arī sadarbībai ar citām trešām valstīm, kas ir parakstījušas tādus nolīgumus ar Kopienu, kuros iekļauti kultūras jautājumi saskaņā ar procedūrām, kas jānosaka.Lai paaugstinātu Kopienas darbību pievienoto vērtību, ir nepieciešams nodrošināt saskanību un savstarpēju papildināmību starp darbībām, kas veiktas saistībā ar šo lēmumu un citām attiecīgām Kopienas politikām, darbībām un instrumentiem saskaņā ar Līguma 151. panta 4. punktu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš saistībām starp Kopienas pasākumiem kultūras jomā un izglītības jomā, kā arī darbībām, ar ko veicina paraugprakses apmaiņu un tuvāku sadarbību Eiropas mēroga.Attiecībā uz Kopienas atbalsta īstenošanu, būtu jāņem vērā kultūras nozares specifiskās īpatnības Eiropā un īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai administratīvās un finanšu procedūras pēc iespējas vienkāršotu un piemērotu noteiktajiem mērķiem, kā arī kultūras nozares attīstībai un praksei.Komisija, dalībvalstis un kultūras kontaktpunkti darbosies, lai iedrošinātu mazāko kultūras pakalpojumu sniedzēju dalību daudzgadu sadarbības projektos un to darbību organizēšanā, kas paredzētas potenciālo projekta partneru pulcēšanai.Programmā būtu jāapkopo īpašās Eiropas kultūras pakalpojumu sniedzēju zināšanas un pieredze. Vajadzības gadījumā Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai pievērstos tam, ka ir zemi kultūras pakalpojumu sniedzēju dalības rādītāji kādā dalībvalstī vai programmā iesaistītajā valstī.Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jānodrošina nepārtraukta programmas uzraudzība un izvērtēšana, lai to varētu pielāgot, jo īpaši attiecībā uz prioritāru pasākumu īstenošanu. Izvērtējumā būtu jāiekļauj ārējais izvērtējums, ko veic neatkarīgas, neieinteresētas struktūras.Programmas pārraudzības un izvērtēšanas procedūrās būtu jāizmanto mērķi un indikatori, kas ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi mērķiem un noteiktajiem termiņiem.Būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un lai atgūtu pazaudētus, nepiemēroti piešķirtus vai izlietotus līdzekļus.Ir jāizveido vienots kultūru sadarbības finansēšanas un plānošanas instruments ar nosaukumu “Programma Kultūra” laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (15) .Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).Šā lēmuma finansiālai īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, (17) (turpmāk “Finanšu regula”) un saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (18).Kopienas darbība papildina valstu vai reģionālu darbību kultūru sadarbības jomā. Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus — proti, paplašināt Eiropas kultūras telpu, kas balstīta uz kopēju kultūras mantojumu (kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāte Eiropā, mākslas darbu, māksliniecisku un kultūras produktu starpvalstu aprite un starpkultūru dialogs) — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs attiecīgo jautājumu starpvalstu rakstura dēļ, un to, ka darbības apjoma vai seku dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.Būtu jāizstrādā pārejas noteikumi, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no Lēmumos Nr. 508/2000/EK un Nr. 792/2004/EK paredzētajām programmām uz programmu, kas izveidota ar šo lēmumu, |
| --- | --- |

(1)(2)(3)(4)(5)(6)(7)(8)(9)(10)(11)(12)(13)(14)(15)(16)(17)(18)(19)(20)(21)(22)(23)(24)(25)(26)(27)(28)(29)(30)(31)

Ir būtiski veicināt sadarbību un apmaiņu kultūras jomā, lai cienītu un sekmētu kultūru un valodu dažādību Eiropā un uzlabotu Eiropas pilsoņu zināšanas par citām Eiropas kultūrām, vienlaikus veicinot apziņu par kopīgo kultūras mantojumu. Tādējādi sadarbības popularizēšana kultūras un valodu jomā, kā arī kultūru un valodu dažādības popularizēšana palīdz Eiropas Savienības pilsonību padarīt par taustāmu realitāti, sekmējot Eiropas pilsoņu tiešu dalību integrācijas procesā.Aktīva kultūras politika Eiropas kultūru dažādības saglabāšanai, kā arī Eiropas kopīgo kultūras aspektu un kultūras mantojuma popularizēšanai, var uzlabot Eiropas Savienības ārējo redzamību.Lai pilsoņi pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju un piedalītos tajā, būtu vairāk jāuzsver, cik būtiski viņu identitātei ir kopīgās kultūras vērtības un saknes, kā arī piederība sabiedrībai, kas balstīta uz brīvību, taisnīgumu, demokrātiju, cilvēka cieņas un integritātes ievērošanu, iecietību un solidaritāti, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.Ir svarīgi, lai kultūras nozare dotu ieguldījumu un piedalītos plašākā Eiropas politikas attīstībā. Tā kā kultūras nozare pati par sevi ir nozīmīgs darba devējs un turklāt pastāv acīmredzama saikne starp kultūru un ekonomikas attīstību, ir svarīgi stiprināt kultūras politiku reģionālā, valsts un Eiropas mērogā. Attiecīgi būtu jāpalielina kultūras industriju nozīme ar Lisabonas Stratēģiju saistītās pārmaiņās, jo šīs nozares dod arvien lielāku ieguldījumu Eiropas ekonomikā.Ir svarīgi arī veicināt aktīvu pilsonību un stiprināt cīņu pret jebkāda veida diskrimināciju, tostarp rasismu un ksenofobiju. Vairojot pēc iespējas vairāku cilvēku iespējas baudīt kultūru, var apkarot sociālo atstumtību.Līguma 3. pantā paredzēts, ka — veicot visas minētajā pantā nosauktās darbības — Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību un veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību.Kultūras programmas “Kaleidoskops”, “Ariadne” un “Rafaels”, un “Kultūra 2000”, kas izklāstītas, attiecīgi, Lēmumos Nr. 719/96/EK (3), Nr. 2085/97/EK (4), Nr. 2228/97/EK (5) un Nr. 508/2000/EK (6), ir pozitīvi posmi, īstenojot Kopienas rīcību kultūras jomā. Tādējādi ir gūta vērā ņemama pieredze, jo īpaši izvērtējot šīs kultūras programmas. Šobrīd ir nepieciešams racionalizēt un stiprināt Kopienas darbības kultūras jomā, pamatojoties uz izvērtējumu un ieinteresēto pušu starpā notikušo apspriežu rezultātiem, kā arī uz Eiropas iestāžu darbu. Tālab būtu jāizveido programma.Eiropas iestādes dažādos gadījumos ir izteikušas savu viedokli par tēmām, kas skar Kopienas rīcību kultūras jomā, un par kultūras sadarbības izaicinājumu, jo īpaši Padomes 2002. gada 25. jūnija Rezolūcijā par jaunu darba plānu Eiropas sadarbībai kultūras jomā (7) un 2002. gada 19. decembra Rezolūcijā, ar kuru īstenoja darba plānu Eiropas sadarbībai kultūras jomā (8), Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. septembra Rezolūcijā par kultūru sadarbību Eiropas Savienībā (9), 2002. gada 28. februāra Rezolūcijā par programmas “Kultūra 2000” īstenošanu (10) un 2002. gada 22. oktobra Rezolūcijā par teātra un skatuves mākslas dinamisma nozīmi paplašinātajā Eiropā (11), kā arī 2003. gada 4. septembra Rezolūcijā par kultūras nozares uzņēmumiem (12) kā arī Reģionu komitejas 2003. gada 9. oktobra Atzinumā par programmas Kultūra 2000 paplašināšanu.Padome savās iepriekšminētajās rezolūcijās uzsvēra, cik vajadzīgi ir Kopienas mērogā pieņemt saskaņotāku pieeju attiecībā uz kultūru un ka Eiropas pievienotā vērtība ir svarīgs un noteicošs jēdziens Eiropas sadarbības īstenošanā kultūras jomā, kā arī vispārējs priekšnosacījums Kopienas pasākumiem kultūras jomā.Lai realizētu ieceri par kopēju kultūras telpu Eiropas tautām, ir svarīgi sekmēt kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāti, māksliniecisku un kultūras darbu un produktu starpvalstu apriti, kā arī veicināt dialogu un apmaiņu kultūras jomā.Padome 2004. gada 16. decembra Secinājumos par kultūras darba plānu (2005.-2006.), Eiropas Parlaments 2003. gada 4. septembra Rezolūcijā par kultūras industrijām un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 28. janvāra Atzinumā par kultūras industrijām Eiropā ir pauduši viedokli, ka vajadzētu vairāk ņemt vērā tādu kultūras industriju saimnieciskās un sociālās iezīmes, kas nav audiovizuālās industrijas. Turklāt jaunajā programmā būtu jāņem vērā sagatavošanās darbības tādai sadarbībai kultūras jautājumos, kas veicināta no 2002.-2004. gadā.Saistībā ar to ir jāveicina kultūras darbinieku pastiprināta sadarbība, mudinot tos izveidot daudzgadu sadarbības projektus, tādējādi ļaujot tiem izvērst kopējas darbības, nodrošināt atbalstu mērķtiecīgākiem pasākumiem ar īstenu Eiropas pievienoto vērtību, atbalstīt simboliskus kultūras pasākumus, atbalstīt Eiropas kultūras sadarbības organizācijas un sekmēt Eiropas interešu tematu izpēti, kā arī informācijas apkopošanu un izplatīšanu un darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi Eiropas sadarbības jomā, kā arī Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā.Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam 1419/1999/EK (1999. gada 25. maijs), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2005. līdz 2019. gadam (13), būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums šim pasākumam, kas guvis lielu Eiropas iedzīvotāju ievērību un stiprina iedzīvotāju piederības sajūtu kopīgai kultūras telpai. Vislielākā nozīme saistībā ar šo pasākumu būtu jāpiešķir sadarbībai Eiropā kultūras jomā.Atbalsts būtu jāpiešķir to Eiropas kultūras sadarbības organizāciju darbībām, kas pilda Eiropas kultūras vēstnieku pienākumus, pamatojoties uz Eiropas Savienības gūto pieredzi saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 792/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (14).Programmai, ievērojot vārda brīvības principu, ir jāveicina Eiropas Savienības centieni, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret visa veida diskrimināciju.Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTA dalībvalstis, kas pievienojušās EEZ līgumam, būtu jāatzīst par iespējamiem Kopienas programmu dalībniekiem atbilstīgi nolīgumiem, kas noslēgti ar šīm valstīm.Saloniku 2003. gada 19. un 20. jūnija Eiropadome pieņēma “Darba kārtību Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā paredzēts, ka Kopienas programmām vajadzētu būt atvērtām valstīm, kurās norit stabilizācijas un asociācijas process, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, kas Kopienai jāparaksta ar šīm valstīm. Nepieciešamības gadījumā, šīs valstis saskaņā ar budžeta plāna izskatīšanu var piedalīties programmā vai sadarboties ierobežotā apjomā saskaņā ar papildus asignējumu piešķiršanu un īpašām procedūrām, par ko jāvienojas iesaistītajām pusēm.Programmai vajadzētu būt pieejamai arī sadarbībai ar citām trešām valstīm, kas ir parakstījušas tādus nolīgumus ar Kopienu, kuros iekļauti kultūras jautājumi saskaņā ar procedūrām, kas jānosaka.Lai paaugstinātu Kopienas darbību pievienoto vērtību, ir nepieciešams nodrošināt saskanību un savstarpēju papildināmību starp darbībām, kas veiktas saistībā ar šo lēmumu un citām attiecīgām Kopienas politikām, darbībām un instrumentiem saskaņā ar Līguma 151. panta 4. punktu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš saistībām starp Kopienas pasākumiem kultūras jomā un izglītības jomā, kā arī darbībām, ar ko veicina paraugprakses apmaiņu un tuvāku sadarbību Eiropas mēroga.Attiecībā uz Kopienas atbalsta īstenošanu, būtu jāņem vērā kultūras nozares specifiskās īpatnības Eiropā un īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai administratīvās un finanšu procedūras pēc iespējas vienkāršotu un piemērotu noteiktajiem mērķiem, kā arī kultūras nozares attīstībai un praksei.Komisija, dalībvalstis un kultūras kontaktpunkti darbosies, lai iedrošinātu mazāko kultūras pakalpojumu sniedzēju dalību daudzgadu sadarbības projektos un to darbību organizēšanā, kas paredzētas potenciālo projekta partneru pulcēšanai.Programmā būtu jāapkopo īpašās Eiropas kultūras pakalpojumu sniedzēju zināšanas un pieredze. Vajadzības gadījumā Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai pievērstos tam, ka ir zemi kultūras pakalpojumu sniedzēju dalības rādītāji kādā dalībvalstī vai programmā iesaistītajā valstī.Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jānodrošina nepārtraukta programmas uzraudzība un izvērtēšana, lai to varētu pielāgot, jo īpaši attiecībā uz prioritāru pasākumu īstenošanu. Izvērtējumā būtu jāiekļauj ārējais izvērtējums, ko veic neatkarīgas, neieinteresētas struktūras.Programmas pārraudzības un izvērtēšanas procedūrās būtu jāizmanto mērķi un indikatori, kas ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi mērķiem un noteiktajiem termiņiem.Būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un lai atgūtu pazaudētus, nepiemēroti piešķirtus vai izlietotus līdzekļus.Ir jāizveido vienots kultūru sadarbības finansēšanas un plānošanas instruments ar nosaukumu “Programma Kultūra” laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (15) .Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).Šā lēmuma finansiālai īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, (17) (turpmāk “Finanšu regula”) un saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (18).Kopienas darbība papildina valstu vai reģionālu darbību kultūru sadarbības jomā. Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus — proti, paplašināt Eiropas kultūras telpu, kas balstīta uz kopēju kultūras mantojumu (kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāte Eiropā, mākslas darbu, māksliniecisku un kultūras produktu starpvalstu aprite un starpkultūru dialogs) — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs attiecīgo jautājumu starpvalstu rakstura dēļ, un to, ka darbības apjoma vai seku dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.Būtu jāizstrādā pārejas noteikumi, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no Lēmumos Nr. 508/2000/EK un Nr. 792/2004/EK paredzētajām programmām uz programmu, kas izveidota ar šo lēmumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Izveide un darbības ilgums

1.   Ar šo lēmumu izveido programmu “Kultūra”, kas ir kopēja daudzgadu programma Kopienas pasākumiem kultūras jomā, kas pieejama visām kultūras nozarēm un visu kategoriju kultūras pakalpojumu sniedzējiem (turpmāk “programma”).

2.   Programmu īsteno laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

2. pants

Budžets

1.   Programmas īstenošanai paredzētais finansējums 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 354 000 miljoni (19).

2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.

3. pants

Mērķi

1.   Programmas vispārējais mērķis ir paplašināt Eiropas iedzīvotājiem kopīgu kultūras telpu, kuras pamatā ir kopējs kultūras mantojums, attīstot mākslinieku, kultūras darbinieku un programmas dalībvalstu kultūras iestāžu sadarbību kultūras jomā, lai veicinātu Eiropas pilsonības izveidi. Programma ir atvērta kultūras industrijām, kas nav audiovizuālās industrijas, jo īpaši mazajiem kultūras uzņēmumiem, ja šādas industrijas darbojas kā bezpeļņas struktūras kultūras jomā.

2.   Programmas īpašie mērķi ir šādi:

| a) | sekmēt kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāti; |
| --- | --- |

a)

sekmēt kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāti;

| b) | veicināt darbu un māksliniecisku un kultūras produktu starpvalstu apriti; |
| --- | --- |

b)

veicināt darbu un māksliniecisku un kultūras produktu starpvalstu apriti;

| c) | sekmēt starpkultūru dialogu. |
| --- | --- |

c)

sekmēt starpkultūru dialogu.

4. pants

Darbības jomas

1.   Šīs programmas mērķus sasniedz, īstenojot šādus pasākumus, kas aprakstīti pielikumā:

| a) | atbalsts šādām darbībām kultūras jomā:






  — | daudzgadu sadarbības projektiem, |
| --- | --- | --- |

a)

atbalsts šādām darbībām kultūras jomā:

—

daudzgadu sadarbības projektiem,

| — | sadarbības pasākumiem, |
| --- | --- |

—

sadarbības pasākumiem,

| — | īpašām darbībām; |
| --- | --- |

—

īpašām darbībām;

| b) | atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā; |
| --- | --- |

b)

atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā;

| c) | atbalsts izpētei, kā arī informācijas apkopošanai un izplatīšanai un darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi Eiropas sadarbībā kultūras jomā, kā arī Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā. |
| --- | --- |

c)

atbalsts izpētei, kā arī informācijas apkopošanai un izplatīšanai un darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi Eiropas sadarbībā kultūras jomā, kā arī Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā.

2.   Šos pasākumus veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā.

5. pants

Noteikumi attiecībā uz trešām valstīm

1.   Dalība programmā ir atvērta šādām valstīm:

| a) | EBTA valstīm, kas ir EEZ dalībnieces — saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

EBTA valstīm, kas ir EEZ dalībnieces — saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem;

| b) | kandidātvalstīm, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģijas, lai pievienotos Savienībai — saskaņā ar vispārējiem principiem, noteikumiem un procedūrām šo valstu dalībai Kopienas programmās, kuri izstrādāti saskaņā ar pamatnolīgumiem; |
| --- | --- |

b)

kandidātvalstīm, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģijas, lai pievienotos Savienībai — saskaņā ar vispārējiem principiem, noteikumiem un procedūrām šo valstu dalībai Kopienas programmās, kuri izstrādāti saskaņā ar pamatnolīgumiem;

| c) | Rietumbalkānu valstīm — atbilstīgi procedūrām, kas noteiktas ar šīm valstīm, saskaņā ar pamatnolīgumiem, kas paredz šo valstu dalību Kopienas programmās. |
| --- | --- |

c)

Rietumbalkānu valstīm — atbilstīgi procedūrām, kas noteiktas ar šīm valstīm, saskaņā ar pamatnolīgumiem, kas paredz šo valstu dalību Kopienas programmās.

Ja izpildīti nosacījumi un piešķirtas papildu apropriācijas, šajā punktā uzskaitītās valstis pilnībā piedalās programmā.

2.   Programma ir atvērta arī sadarbībai ar citām trešām valstīm, kas ir noslēgušas tādus asociācijas vai sadarbības nolīgumus ar Kopienu, kas ietver kultūras klauzulas, pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašām procedūrām, kas jānosaka.

Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās Rietumbalkānu valstis, kas nevēlas pilnībā piedalīties programmā, var veidot sadarbību ar programmu saskaņā ar šajā punktā paredzētajiem nosacījumiem.

6. pants

Sadarbība ar starptautiskām organizācijām

Programma ļauj īstenot sadarbību ar kultūras jomā kompetentām starptautiskām organizācijām, tādām kā UNESCO vai Eiropas Padome, pamatojoties uz kopīgiem ieguldījumiem un saskaņā ar dažādiem noteikumiem, kas ir spēkā katrā iestādē vai organizācijā, lai īstenotu 4. pantā uzskaitītos pasākumus.

7. pants

Savstarpēja papildināmība ar citiem Kopienas instrumentiem

Komisija nodrošina programmas saikni ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši instrumentiem, kas attiecas uz struktūrfondiem un kas pastāv tādās jomās kā izglītība, arodapmācība, pētniecība, informācijas sabiedrība, pilsonība, jaunatne, sports, valodas, sociālā integrācija, ES ārējās attiecības un jebkādas diskriminācijas apkarošana.

8. pants

Īstenošana

1.   Komisija īsteno šajā programmā noteiktās Kopienas darbības saskaņā ar pielikumu.

2.   Saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem šādus pasākumus:

| a) | gada darbības plānu, tostarp prioritātes, atlases kritērijus un procedūras; |
| --- | --- |

a)

gada darbības plānu, tostarp prioritātes, atlases kritērijus un procedūras;

| b) | gada budžetu un līdzekļu sadalījumu starp dažādām programmas darbībām; |
| --- | --- |

b)

gada budžetu un līdzekļu sadalījumu starp dažādām programmas darbībām;

| c) | procedūras programmas uzraudzībai un izvērtēšanai; |
| --- | --- |

c)

procedūras programmas uzraudzībai un izvērtēšanai;

| d) | finansiālo atbalstu, ko Kopiena sniedz saistībā ar jebkādu pasākumu, kurš ierosināts saskaņā ar 4. panta 1. punktu un kuram Kopienas līdzfinansējums pārsniedz EUR 200 000: apjomu, ilgumu, sadalījumu un saņēmējus. |
| --- | --- |

d)

finansiālo atbalstu, ko Kopiena sniedz saistībā ar jebkādu pasākumu, kurš ierosināts saskaņā ar 4. panta 1. punktu un kuram Kopienas līdzfinansējums pārsniedz EUR 200 000: apjomu, ilgumu, sadalījumu un saņēmējus.

3.   Visus pārējos pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto procedūru.

9. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

10. pants

Kultūras kontaktpunkti

1.   Kultūras kontaktpunkti, kas definēti pielikuma I.3.1. punktā, darbojas kā īstenošanas iestādes, kas valsts mērogā izplata informāciju par programmu, ņemot vērā Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu.

2.   Kultūras kontaktpunkti atbilst šādiem kritērijiem:

| a) | tiem ir pietiekams daudzums darbinieku ar profesionālām iemaņām un valodu prasmēm, kas atbilstīgas darbam starptautiskas sadarbības jomā; |
| --- | --- |

a)

tiem ir pietiekams daudzums darbinieku ar profesionālām iemaņām un valodu prasmēm, kas atbilstīgas darbam starptautiskas sadarbības jomā;

| b) | tiem ir piemērota infrastruktūra, jo īpaši attiecībā uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām; |
| --- | --- |

b)

tiem ir piemērota infrastruktūra, jo īpaši attiecībā uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām;

| c) | to administratīvā darbība nodrošina apmierinošu uzdevumu izpildi un interešu konfliktu novēršanu. |
| --- | --- |

c)

to administratīvā darbība nodrošina apmierinošu uzdevumu izpildi un interešu konfliktu novēršanu.

11. pants

Finanšu noteikumi

1.   Finansiāls atbalsts ir dotācijas juridiskām personām. Saskaņā ar Finanšu regulas 114. panta 1. punktu dažos gadījumos dotācijas var piešķirt arī fiziskām personām. Komisija var piešķirt prēmijas arī fiziskām vai juridiskām personām par īstenotajiem pasākumiem vai projektiem saistībā ar programmu. Atkarībā no darbības būtības, var atļaut vienotas likmes finansējumu un/vai vienības izmaksu likmes.

2.   Komisija, ņemot vērā saņēmēju īpatnības un darbību būtību, var izlemt, vai atbrīvot saņēmējus no to profesionālo iemaņu un kvalifikāciju pārbaudes, kas vajadzīgas ierosināto darbību vai darbības programmu pabeigšanai.

3.   Dotācijas vai prēmijas var piešķirt īpašām darbībām, ko īsteno Eiropas Kultūras galvaspilsētas, kas izraudzītas atbilstīgi Lēmumam 1419/1999/EK.

12. pants

Atbalsts citiem Kopienas mērķiem

Programma veicina Kopienas transversālo mērķu stiprināšanu, jo īpaši:

| a) | sekmējot vārda brīvības pamatprincipu; |
| --- | --- |

a)

sekmējot vārda brīvības pamatprincipu;

| b) | uzlabojot apzināšanos, cik svarīgi veicināt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

b)

uzlabojot apzināšanos, cik svarīgi veicināt ilgtspējīgu attīstību;

| c) | tiecoties Eiropas Savienībā veicināt savstarpēju sapratni un iecietību; |
| --- | --- |

c)

tiecoties Eiropas Savienībā veicināt savstarpēju sapratni un iecietību;

| d) | novēršot jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. |
| --- | --- |

d)

novēršot jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

Īpašu uzmanību pievērš programmas saderībai un papildināmībai ar citām Kopienas politikām kultūras sadarbībai ar trešām valstīm.

13. pants

Pārraudzība un izvērtēšana

1.   Komisija nodrošina regulāru programmas pārraudzību attiecībā uz tās mērķu sasniegšanu. Programmu īsteno, izmantojot pārraudzības un izvērtēšanas procesa rezultātus.

Pārraudzība jo īpaši ietver 3. punkta a) un c) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanu.

Pamatojoties uz pārraudzības ziņojumiem, programmas īpašos mērķus var pārskatīt saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

2.   Komisija nodrošina programmas regulāru, ārēju un neatkarīgu izvērtēšanu.

3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

| a) | ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī — starpposma izvērtēšanas ziņojumu par programmas īstenošanas rezultātiem un īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī — starpposma izvērtēšanas ziņojumu par programmas īstenošanas rezultātiem un īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;

| b) | ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī — paziņojumu par programmas turpināšanu; |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī — paziņojumu par programmas turpināšanu;

| c) | ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī — ex post izvērtēšanas ziņojumu. |
| --- | --- |

c)

ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī — ex post izvērtēšanas ziņojumu.

14. pants

Pārejas noteikumi

Darbības, kas sāktas līdz 2006. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Lēmumiem Nr. 508/2000/EK un Nr. 792/2004/EK, turpina pārvaldīt līdz to noslēgumam saskaņā ar minēto lēmumu noteikumiem.

Komiteju, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 508/2000/EK 5. pantu, aizstāj ar šā lēmuma 9. pantā paredzēto komiteju.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 164, 5.7.2005., 65. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 25. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 18. jūlijā Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 719/96/EK (1996. gada 29. marts), ar ko izveido programmu, lai atbalstītu mākslas un kultūras darbības ar Eiropas dimensiju (OV L 99, 20.4.1996., 20. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 477/1999/EK (OV L 57, 5.3.1999., 2. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2085/97/EK (1997. gada 6. oktobris), ar ko izveido programmu atbalstam, tostarp tulkošanas, grāmatu un lasīšanas jomā (OV L 291, 24.10.1997., 26. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 476/1999/EK (OV L 57, 5.3.1999., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2228/97/EK (1997. gada 13. oktobris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu kultūras mantojuma jomā (OV L 305, 8.11.1997, 31. lpp.). Lēmums atcelts ar Lēmumu Nr. 508/2000/EK (OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 508/2000/EK (2000. gada 14. februāris), ar ko izveido programmu Kultūra 2000 (OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.). Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2005., 1. lpp.).

6

(7)  OV C 162, 6.7.2002., 5. lpp.

7

(8)  OV C 13, 18.1.2003., 5. lpp.

8

(9)  OV C 72 E, 21.3.2002., 142. lpp.

9

(10)  OV C 293 E, 28.11.2002., 105. lpp.

10

(11)  OV C 300 E, 11.12.2003., 156. lpp.

11

(12)  OV C 76 E, 25.3.2004., 459. lpp.

12

(13)  OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK (OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp.).

13

(14)  OV L 138, 30.4.2004., 40. lpp.

14

(15)  OV C ...

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

16

(17)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

17

(18)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).

18

Euratom

(19)  Šīs summas pamatā ir 2004. gada skaitļi, un to tehniski koriģē, lai ņemtu vērā inflāciju.

19

---

PIELIKUMS

I.   DARBĪBU UN PASĀKUMU APRAKSTS

1.   Pirmā daļa: atbalsts kultūras darbībām

1.1.   Daudzgadu sadarbības projekti

Programma atbalsta ilgtspējīgus un strukturētus sadarbības projektus, lai apkopotu īpašās visas Eiropas kultūras pakalpojumu sniedzēju zināšanas un pieredzi. Atbalstu sadarbības projektiem piešķir to sākuma un strukturēšanas fāzē vai to ģeogrāfiskās paplašināšanās fāzē. Atbalsta mērķis ir sekmēt, lai tie izveidotu ilgtspējīgus darbības pamatus un iegūtu finansiālu autonomiju.

Katrā sadarbības projektā iesaista vismaz sešus pakalpojumu sniedzējus no sešām dažādām programmā iesaistītajām valstīm. Tā mērķis ir pulcināt dažādus kultūras pakalpojumu sniedzējus no vienas vai vairākām nozarēm dažādās daudzgadu darbībās, kas pēc būtības var aptvert vienu vai vairākas nozares, bet kam tomēr ir jācenšas īstenot kopēju mērķi.

Katrs sadarbības projekts ir paredzēts, lai īstenotu vairākas strukturētas daudzgadu darbības kultūras jomā. Šīs darbības jāīsteno visā Kopienas finansējuma piešķiršanas laikposmā. Šīm darbībām jāuzstāda vismaz divi no trim 3. panta 2. punktā noteiktajiem īpašajiem mērķiem. Priekšroku dos tādiem sadarbības projektiem, kas paredz izvērst darbības, lai sasniegtu visus trīs minētā panta īpašos mērķus.

Sadarbības projektus izvēlas konkursa kārtībā saskaņā ar Finanšu regulu. Šajā sakarā izvēli izdara, cita starpā pamatojoties uz iesaistīto organizatoru atzītu kompetenci attiecīgajā jomā, to finansiālajām un operatīvajām spējām veikt ierosinātās darbības, šo darbību kvalitāti un to atbilstību vispārējam mērķim un īpašajiem mērķiem, kā izklāstīts 3. pantā.

Sadarbības projekti ir jāveido, pamatojoties uz sadarbības nolīgumu, proti, kopēju juridisku dokumentu vienā no iesaistītajām valstīm, ko parakstījuši visi iesaistītie organizatori.

Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no projekta budžeta, un to pakāpeniski samazina. Tas nedrīkst būt lielāks par EUR 500 000 gadā visām sadarbības projektu darbībām. Šo atbalstu piešķir uz trīs līdz piecu gadu laikposmu.

Piemēram, aptuveni 32 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šāda veida atbalstam.

1.2.   Sadarbības pasākumi

Programma atbalsta nozaru un starpnozaru kultūras sadarbības pasākumus starp Eiropas kultūras pakalpojumu sniedzējiem. Prioritāti piešķir jaunradei un novatoriskām darbībām. Īpaši veicina tās darbības, kas pēta sadarbības veidus, lai sekmētu to darbību ilgtermiņā.

Katru darbību izstrādā un īsteno partnerībā ar vismaz trīs kultūras pakalpojumu sniedzējiem trīs dažādās iesaistītajās valstīs, neatkarīgi no tā, vai šie pakalpojumu sniedzēji pārstāv vai nepārstāv vienu vai vairākas nozares.

Saskaņā ar Finanšu regulu un tās izpildes pasākumiem darbības izraugās, ņemot vērā iesniegtos priekšlikumus. Šajā sakarā izvēli izdara, cita starpā pamatojoties uz iesaistīto organizatoru atzītu kompetenci attiecīgajā jomā, to finansiālajām un operatīvajām spējām veikt ierosinātās darbības, šo darbību kvalitāti un to atbilstību vispārējam mērķim un īpašajiem mērķiem, kā izklāstīts 3. pantā.

Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no projekta budžeta. Tas nedrīkst būt mazāks par EUR 50 000, nedz arī lielāks par EUR 200 000. Maksimālais atbalsta sniegšanas ilgums ir 24 mēneši.

Nosacījumi par obligāto projekta iesniegšanai vajadzīgo pakalpojuma sniedzēju skaitu, kā arī par Kopienas atbalsta maksimāli pieļaujamo un obligāto apjomu var pielāgot, lai ņemtu vērā literatūras tulkošanas konkrētos apstākļus.

Piemēram, aptuveni 29 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šāda veida atbalstam.

1.3.   Īpašas darbības

Programma atbalsta arī īpašas darbības. Šīs darbības ir īpašas tādā ziņā, ka tām vajadzētu būt ievērojamām apjoma un vēriena ziņā, jāgūst būtiska rezonanse eiropiešu vidū un būtu jāpalīdz paaugstināt viņu piederības sajūtu vienai kopienai, kā arī viņi būtu jāinformē par dalībvalstu kultūru daudzveidību un starpkultūru un starptautisko dialogu. Tām jāsasniedz vismaz divi no trim 3. pantā izklāstītajiem īpašajiem mērķiem.

Šīm īpašajām darbībām arī būtu jāpalīdz veicināt Kopienas kultūras darbību redzamība gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Tām arī jāsekmē pasaules informētība par Eiropas kultūras bagātību un dažādību.

Ievērojamu atbalstu piešķirs arī saistībā ar pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsētas”, lai atbalstītu darbības, kas nodrošina Eiropas redzamību un Eiropas starpkultūru sadarbību.

Īpašas darbības var arī ietvert prēmiju piešķiršanu, ja tās izceļ māksliniekus, mākslas darbus, mākslas vai kultūras sasniegumus, nodrošinot to apriti ārpus valsts robežām, kā arī veicinot to mobilitāti un apmaiņu.

Atbalstu var piemērot arī sadarbības pasākumiem ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kā noteikts 5. panta 2. punktā un 6. pantā.

Minētie piemēri nav pilnīgs to pasākumu saraksts, ko var atbalstīt saskaņā ar šo programmas daļu.

Īpašo darbību atlases procedūras būs atkarīgas no attiecīgās darbības. Finansējumu piešķirs konkursa kārtībā, izņemot Finanšu regulas 54. un 168. pantā minētos gadījumus. Ņems vērā arī katras darbības atbilstību programmas vispārējam mērķim un īpašajiem mērķiem, kā izklāstīts šā lēmuma 3. pantā.

Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no projekta budžeta.

Piemēram, aptuveni 16 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šāda veida atbalstam.

2.   Otrā daļa: Atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā

Atbalstu piešķir kā darbības dotāciju, lai līdzfinansētu izdevumus saistībā ar pastāvīgu darbības programmu tādai struktūrai, kas cenšas sasniegt vispārēju Eiropas interešu mērķi kultūras jomā vai tādu mērķi, kas veido Savienības politikas jomas daļu šajā nozarē.

Dotācijas piešķir, pamatojoties uz katru gadu izsludinātiem konkursiem.

Piemēram, aptuveni 10 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šai daļai.

Kultūras sadarbības iestādes var saņemt atbalstu vienā vai vairākās šādās formās:

| — | nodrošinot pārstāvību Kopienas mērogā, |
| --- | --- |

—

nodrošinot pārstāvību Kopienas mērogā,

| — | apkopojot vai izplatot informāciju, lai sekmētu Eiropas Kopienas kultūras sadarbību, |
| --- | --- |

—

apkopojot vai izplatot informāciju, lai sekmētu Eiropas Kopienas kultūras sadarbību,

| — | Eiropas mērogā veidojot sadarbības tīklus organizācijām kultūras jomā, |
| --- | --- |

—

Eiropas mērogā veidojot sadarbības tīklus organizācijām kultūras jomā,

| — | piedaloties kultūras sadarbības projektu realizēšanā vai uzņemoties Eiropas kultūras vēstnieku pienākumus. |
| --- | --- |

—

piedaloties kultūras sadarbības projektu realizēšanā vai uzņemoties Eiropas kultūras vēstnieku pienākumus.

Šīm struktūrām jāatspoguļo patiesa Eiropas dimensija. Šajā sakarā tām savas darbības jāveic Eiropas mērogā, pašu spēkiem vai vairāku koordinētu asociāciju veidā, un to struktūrām (reģistrētajiem biedriem) un darbībām jābūt ar iespējamu Eiropas mēroga ietekmi vai jādarbojas vismaz septiņās Eiropas valstīs.

Šo darbības dotāciju saņēmējus izraugās, balstoties uz iesniegtajiem priekšlikumiem. To dara, ņemot vērā iestādes darbības programmas atbilstību 3. pantā izklāstītajiem īpašajiem mērķiem.

Kopējās darbības dotācijas, ko piešķir saskaņā ar šo daļu, nedrīkst pārsniegt 80 % no struktūras pieļaujamajiem izdevumiem gadā, kurā dotācija piešķirta.

3.   Trešā daļa: atbalsts izpētei, kā arī informācijas apkopošanai un izplatīšanai un lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi kultūras sadarbības jomā

Piemēram, aptuveni 5 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šai daļai.

3.1.   Atbalsts kultūras kontaktpunktiem

Lai nodrošinātu mērķtiecīgu, efektīvu un fundamentālu programmas praktiskās informācijas izplatīšanu, tā paredz atbalstu no kultūras kontaktpunktiem. Šīs struktūras, kas darbojas valstu līmenī, veido uz brīvprātības principa atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 39. pantam.

Kultūras kontaktpunktu uzdevumi ir:

| — | popularizēt programmu; |
| --- | --- |

—

popularizēt programmu;

| — | sekmēt programmas pieejamību pēc iespējas daudziem kultūras jomas speciālistiem un darbiniekiem un veicināt viņu dalību programmas darbībās, efektīvi izplatot informāciju un izstrādājot atbilstīgas sadarbības tīklu veidošanas ierosmes; |
| --- | --- |

—

sekmēt programmas pieejamību pēc iespējas daudziem kultūras jomas speciālistiem un darbiniekiem un veicināt viņu dalību programmas darbībās, efektīvi izplatot informāciju un izstrādājot atbilstīgas sadarbības tīklu veidošanas ierosmes;

| — | dibināt efektīvas saiknes ar dažādām iestādēm, kas sniedz atbalstu kultūras nozarei dalībvalstīs, tādējādi sekmējot papildināmību starp programmas darbībām un valstu atbalsta pasākumiem; |
| --- | --- |

—

dibināt efektīvas saiknes ar dažādām iestādēm, kas sniedz atbalstu kultūras nozarei dalībvalstīs, tādējādi sekmējot papildināmību starp programmas darbībām un valstu atbalsta pasākumiem;

| — | vajadzības gadījumā nodrošināt informāciju par citām Kopienas programmām, kas pieejamas kultūras projektiem. |
| --- | --- |

—

vajadzības gadījumā nodrošināt informāciju par citām Kopienas programmām, kas pieejamas kultūras projektiem.

3.2.   Atbalsts izpētei kultūras sadarbības jomā

Programma atbalsta pētījumus un izpēti Eiropas kultūras sadarbības un Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā. Šā atbalsta mērķis ir palielināt informācijas un datu apjomu un kvalitāti, lai izstrādātu salīdzinošus datus un izpēti par Eiropas mēroga sadarbību kultūras jomā, jo īpaši attiecībā uz mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāti, mākslas darbu, māksliniecisku un kultūras produktu apriti un starpkultūru dialogu.

Saskaņā ar šo daļu var tikt atbalstīti pētījumi un izpēte, kuru mērķis ir vairot zināšanas par Eiropas kultūras sadarbības fenomenu un radīt labvēlīgus apstākļus tā attīstībai. Īpaši veicinās statistikas datu iegūšanas un izpētes projektus.

3.3.   Atbalsts informācijas apkopošanai un izplatīšanai, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi kultūras sadarbības jomā

Programma atbalsta informācijas apkopošanu un izplatīšanu, kā arī darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi, izstrādājot jaunu interneta instrumentu, kas paredzēts kultūras speciālistu vajadzībām Eiropas kultūras sadarbības jomā.

Šim instrumentam būtu jāpadara iespējama pieredzes un labas prakses apmaiņa, un informācijas izplatīšana par programmu, kā arī Eiropas kultūras sadarbība plašākā nozīmē.

II.   PROGRAMMAS VADĪBA

Programmas finansiālais segums var ietvert arī izmaksas, kas nepieciešamas sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kas tieši nepieciešamas programmas vadībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izpētei, sanāksmēm, informācijas un publikācijas darbībām, izmaksas, kas saistītas ar informācijas tīkliem, kas galvenokārt veic informācijas apmaiņu, kā arī visas citas izmaksas, ko Komisija varētu izmantot tehniskas vai administratīvas palīdzības sniegšanai programmas vadībai.

III.   PĀRBAUDES UN REVĪZIJAS

Projektiem, kas atlasīti saskaņā ar 11. panta 2. punktā aprakstīto procedūru, izveido izlases revīzijas sistēmu.

Dotācijas saņēmējs Komisijai iesniedz visus apliecinošos dokumentus, kas saistīti ar izdevumiem piecu gadu laikposmā pēc pēdējā maksājuma datuma. Dotācijas saņēmējs vajadzības gadījumā nodrošina to, ka Komisijai tiek iesniegti arī apliecinošie dokumenti, kas atrodas pie partneriem vai locekļiem.

Komisija dotācijas izmantojuma revīziju var veikt tieši, izmantojot tās personālu, vai jebkura cita kvalificēta neatkarīga iestāde pēc tās izvēles. Šādu revīziju var veikt visā līguma darbības laikā un piecu gadu laikposmā no atlikuma izmaksas dienas. Attiecīgā gadījumā revīzijas konstatējumi var būt pamatā tam, lai Komisija pieņemtu lēmumus par atmaksāšanu.

Komisijas personālam un Komisijas pilnvarotajiem līgumdarbiniekiem ir tiesības atbilstīgos nolūkos piekļūt dotācijas saņēmēja birojiem un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga, lai veiktu šādu revīziju.

Revīzijas palātai, kā arī Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.

Lai Kopienas finanšu intereses aizsargātu pret krāpšanu un citām nelikumībām, Komisija var veikt pārbaudes uz vietas atbilstīgi programmai saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1). Vajadzības gadījumā izmeklēšanu var veikt OLAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (2).

IV.   INFORMĀCIJA, SAZIŅA UN DARBĪBAS, KURU MĒRĶIS IR PĒC IESPĒJAS PALIELINĀT PROJEKTU IETEKMI

1.   Komisija

Lai sekmētu programmas īstenošanu un vajadzības gadījumā veiktu informēšanas, publicēšanas, izplatīšanas darbības un citas darbības, kuru mērķis ir pēc iespējas palielināt projektu ietekmi, kā arī programmas uzraudzību un izvērtēšanu, Komisija var rīkot seminārus, konferences un sanāksmes. Šādas darbības var finansēt dotāciju vai valsts iepirkuma veidā, vai tos var organizēt un finansēt nepastarpināti pati Komisija.

2.   Kontaktpunkti

Komisija un dalībvalstis pēc brīvprātības principa organizē un stiprina nepieciešamās informācijas apmaiņu programmas īstenošanai ar kultūras kontaktpunktu starpniecību, kas saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu darbojas kā valsts mēroga īstenošanas struktūras.

3.   Dalībvalstis

Neskarot Līguma 87. pantu, dalībvalstis vajadzības gadījumā var izveidot atbalsta režīmus kultūras darbinieku individuālai mobilitātei, lai risinātu problēmu sakarā ar zemo līdzdalības līmeni programmā. Šo atbalstu var īstenot ceļojumu dotāciju veidā kultūras pakalpojumu sniedzējiem, lai atvieglotu starpvalstu projektu sagatavošanas posmu kultūras jomā.

V.   KOPĒJĀ BUDŽETA SADALĪJUMS

Programmas gada budžeta sadalījums

| | Budžeta procentuālā daļa |
| --- | --- |
| 1. daļa (atbalsts kultūras darbībām) | Aptuveni 77 % |
| — | daudzgadu sadarbības projekti |

Budžeta procentuālā daļa

1. daļa (atbalsts kultūras darbībām)

Aptuveni 77 %

—

daudzgadu sadarbības projekti

Aptuveni 32 %

| — | sadarbības pasākumi |
| --- | --- |

—

sadarbības pasākumi

Aptuveni 29 %

| — | īpašās darbības |
| --- | --- |

—

īpašās darbības

Aptuveni 16 %

2. daļa (atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā)

Aptuveni 10 %

3. daļa — (atbalsts izpētei, informācija apkopošanai un izplatīšanai)

Aptuveni 5 %

Darbības izmaksu kopsumma

Aptuveni 92 %

Programmas administratīvās izmaksas

Aptuveni 8 %

Šīs procentuālās daļas ir indikatīvas, un 9. pantā paredzētā komiteja tās var mainīt saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto procedūru.

---

(1)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(2)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

| 1. | 2004. gada 15. jūlijā Komisija nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei ar EK līguma 151. pantu pamatotu priekšlikumu Lēmumam, ar ko izveido programmu “Kultūra 2007” (2007.-2013. gadam). |
| --- | --- |

1.

2004. gada 15. jūlijā Komisija nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei ar EK līguma 151. pantu pamatotu priekšlikumu Lēmumam, ar ko izveido programmu “Kultūra 2007” (2007.-2013. gadam).

| 2. | Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2005. gada 23. februārī. |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2005. gada 23. februārī.

| 3. | Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedza atzinumu 2005. gada 25. oktobrī. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedza atzinumu 2005. gada 25. oktobrī.

| 4. | 2006. gada 18. jūlijā Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4.

2006. gada 18. jūlijā Padome pieņēma kopējo nostāju saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu.

II.   MĒRĶIS

Priekšlikuma mērķis ir aizstāt pašreizējo programmu “Kultūra 2000” un Lēmumu par Eiropā aktīvo kultūras struktūru atbalstu, un tam ir šādi galvenie uzdevumi:

| — | sekmēt kultūras nozarē strādājošu personu starptautisku mobilitāti; |
| --- | --- |

—

sekmēt kultūras nozarē strādājošu personu starptautisku mobilitāti;

| — | veicināt mākslas darbu un kultūras un mākslas izstrādājumu starptautisku apriti; |
| --- | --- |

—

veicināt mākslas darbu un kultūras un mākslas izstrādājumu starptautisku apriti;

| — | veicināt starpkultūru dialogu. |
| --- | --- |

—

veicināt starpkultūru dialogu.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgas piezīmes

Padomes kopējā nostāja lielā mērā sakrīt ar Komisijas sākotnējo priekšlikumu. Padome ir saglabājusi trīs galvenos programmas uzdevumus, vienlaikus uzsverot, ka programmai vajadzētu būt atvērtai visām kultūras nozarēm un visām kultūras pakalpojumu sniedzēju kategorijām. Vairākās teksta vietās Padome ir uzsvērusi kultūras mantojuma nozīmi, taču ir pievērsusi uzmanību tam, lai programma paliktu atvērta un būtu pieejama dažādām kultūras nozarēm.

Trīs iestādes vienojās par budžetu 354 miljonu EUR apjomā (2004. gada cenās, t.i., 400 miljoni EUR pašreizējās cenās) saistībā ar iestāžu nolīgumu par finanšu plānu 2007.-2013. gadam.

2.   Jauni kopējās nostājas elementi salīdzinājumā ar Komisijas iesniegto priekšlikumu

Padome, vienojoties ar Komisiju un Eiropas Parlamentu, pārnesa atbalstu pasākumiem, kas veltīti piemiņas vietu saglabāšanai, uz ierosināto programmu “Pilsoņi Eiropai”.

Padome arī mēģināja panākt līdzsvaru starp neliela un liela apjoma projektiem, kā arī sekmēt mazo kultūras pakalpojumu sniedzēju piekļuvi programmai. Šim nolūkam saskaņā ar Eiropas Parlamenta pieeju Padome samazināja minimālo Kopienas atbalstu no 60 000 EUR uz 50 000 EUR un attiecībā uz sadarbības pasākumiem samazināja kultūras pakalpojumu sniedzēju minimālo skaitu no 4 uz 3.

Paturot prātā to pašu mērķi — atvērt programmu mazajiem kultūras pakalpojumu sniedzējiem, indikatīvajā Padomes kopējās nostājas budžeta sadalījumā ir paredzēts vairāk līdzekļu sadarbības pasākumiem (neliela apjoma projekti) salīdzinājumā ar daudzgadu sadarbības projektiem (liela apjoma projekti). Panāktās procentuālās daļas, t.i., 32 % daudzgadu sadarbības projektiem un 29 % sadarbības pasākumiem, ir vidusceļš starp Komisijas sākotnējo priekšlikumu un Parlamenta atzinumu.

Saskaņā ar EP atzinumu Padome ieviesa lielāku elastību attiecībā uz darbības ilgumu gan daudzgadu sadarbības projektiem (3 līdz 5 gadi), gan sadarbības pasākumiem (1 līdz 2 gadi).

Padome attiecībā uz projektiem, kuros Kopienas finansējuma kopsumma pārsniedz 200 000 EUR, paredzēja piemērot vadības komitejas procedūru.

3.   Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi

3.1.   Grozījumi, kas pieņemti pilnībā, daļēji vai pēc būtības

Padome varēja pieņemt Eiropas Parlamenta grozījumu lielu daļu pilnībā vai daļēji.

Pilnībā tika iekļauti šādi grozījumi — Nr. 1, 2, 3, 4, 6, 7, 11, 13, 15, 20, 23, 27, 33, 41, 43, 47, 51 un 52. Grozījumus Nr. 14, 19, 26 (ko iekļāva 7. pantā), 34, 53, 55, 56 un 59 formulēja citādāk.

Padome daļēji iekļāva grozījumus Nr. 8, 10, 16 (izņemot atsauci uz īpašiem projektiem), 24 (neminot specifiskas darbības jomas), 62 un 49 (izņemot atsauci uz īpašām struktūrām), 38 un 42 (tika pieņemta abu grozījumu daļa par projektu ilgumu).

3.2.   Neiekļautie grozījumi

Lai arī Padome nevarēja pieņemt Parlamenta izdarītajos grozījumos Nr. 39, 44, 47, 48, 54, 60 ierosināto indikatīvo budžeta sadalījumu pa dažādiem virzieniem, tā mēģināja pietuvināt pozīcijas EP ierosinājumiem, salīdzinot ar Komisijas priekšlikumu, kā norādīts iepriekš tekstā. Attiecībā uz 2. virzienu — atbalstu struktūrām — Padome uzskata, ka piešķirt 14 % no budžeta līdzekļiem šim virzienam būtu pārmērīgi, jo īpaši tādēļ, ka viena darbība 2. virzienā (piemiņas vietas) tika pārnesta uz citu programmu. Grozījums Nr. 21 attiecībā uz vispārējo budžetu tika noraidīts, ņemot vērā iepriekš minēto iestāžu nolīgumu par finanšu plānu.

Pazemināt minimālo budžetu sadarbības pasākumiem līdz 30 000 EUR, kā bija ierosināts grozījumā Nr. 42, tika uzskatīts par pārmērīgu, jo pašreizējā programmā robežlielums bija jau noteikts 50 000 EUR apjomā. Tomēr Padome daļēji ņēma vērā Parlamenta nostāju, samazinot robežlielumu no 60 000 EUR uz 50 000 EUR.

Padome noraidīja grozījumu Nr. 36, kurā ierosināts samazināt kultūras pakalpojumu sniedzēju minimālo skaitu daudzgadu sadarbības projektos no dažādām valstīm no 6 uz 4 dalībniekiem, lai saglabātu projektu daudzpusējas dalības iezīmi. Turpretī attiecībā uz neliela apjoma sadarbības pasākumiem Padome pieņēma grozījumu Nr. 41, samazinot projekta dalībnieku minimālo skaitu.

Visi grozījumi, ar kuriem ierosināts iekļaut nozaru prioritātes, pievienojot nozaru mērķus vai uzsverot atbalstu specifiskām nozarēm vai struktūrām (grozījumi Nr. 61, 5, 9, 12, 64, 65 un saistītie grozījumi Nr. 37 un 45, 25, 40 un 46), tika noraidīti, lai saglabātu konsekvenci ar programmas mērķiem un neatkāptos no programmas atvērtības, par prioritārām nosakot atsevišķas kultūras darbību jomas. Tie paši apsvērumi attiecas uz grozījumiem Nr. 16, 24 un 49, kuri tika pieņemti daļēji.

Grozījumu Nr. 38 un 42 pirmajā daļā paredzētais Kopienas atbalsta palielinājums no 50 % līdz 70 % tika uzskatīts par pārmērīgu.

Lai arī Padome piekrita grozījumu Nr. 29, 31 un 32 būtībai (par ieguldījumu citos Kopienas mērķos), tā uzskatīja, ka šo grozījumu saturs jau ir iekļauts tiesību akta apsvērumos vai citos noteikumos. Līdzīgi Padome uzskatīja, ka grozījums Nr. 18 (par adekvātiem resursiem) nav iekļaujams tiesību aktā un ka grozījums Nr. 17 (par UNESCO Konvenciju par kultūras daudzveidību) neatbilst lēmuma piemērošanas jomai.

Padome neuzskatīja par vajadzīgu iekļaut grozījumus Nr. 28 un 50 par pārskatāmības pasākumiem un par daudzgadu partnerību, jo uz šiem noteikumiem attiecas finanšu regula un 29. apsvērumā jau ir paredzēta īstenošanas lēmumu pieņemšana saskaņā ar finanšu regulu. Grozījums Nr. 35 par novērtēšanu tika uzskatīts par lieku, jo pašai novērtēšanai ir jābūt ārējai un neatkarīgai. Nebija pieņemams grozījums Nr. 72 par to valstu dalību programmā, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, un tika uzskatīts, ka grozījums Nr. 57 par kultūras kontaktpunktu (KKP) telpām ir grūti īstenojams, jo KKP parasti ir daļa no valstu struktūrām.

IV.   NOBEIGUMS

Padome uzskata, ka tās kopējā nostāja ir izsvērta, tā ir labs pamats, lai izveidotu šo instrumentu, kas visā Eiropā atvieglinās sadarbību kultūras nozarē. Ņemot vērā iepriekš minēto, Padome cer panākt vienošanos ar Parlamentu tuvākajā laikā, lai varētu drīzumā pieņemt attiecīgo lēmumu.

---

| 3.10.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 238/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 238/31

---

KOPĒJĀ NOSTĀJA NR. 12/2006,

ko Padome pieņēmusi 2006. gada 18. jūlijā,

ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — Progress

(2006/C 238 E/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 13. panta 2. punktu, 129. pantu un 137. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā kā nozīmīgu elementu Savienības vispārējā stratēģijā iekļāva nodarbinātības un sociālās iekļaušanas veicināšanu, lai sasniegtu nākamās desmitgades stratēģisko mērķi kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku, kas spēj panākt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodrošinot vairāk un labākas darba vietas un lielāku sociālo kohēziju. Tā Savienībai nospraudusi lielus mērķus un uzdevumus, lai atjaunotu nosacījumus pilnīgai nodarbinātībai, uzlabotu darba kvalitāti un celtu darba ražīgumu, un lai veicinātu sociālo kohēziju un iekļaušanos darba tirgū. Turklāt šo stratēģiju pārskatīja Eiropadomes Briseles sanāksmē 2005. gada 22. un 23. martā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā kā nozīmīgu elementu Savienības vispārējā stratēģijā iekļāva nodarbinātības un sociālās iekļaušanas veicināšanu, lai sasniegtu nākamās desmitgades stratēģisko mērķi kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku, kas spēj panākt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodrošinot vairāk un labākas darba vietas un lielāku sociālo kohēziju. Tā Savienībai nospraudusi lielus mērķus un uzdevumus, lai atjaunotu nosacījumus pilnīgai nodarbinātībai, uzlabotu darba kvalitāti un celtu darba ražīgumu, un lai veicinātu sociālo kohēziju un iekļaušanos darba tirgū. Turklāt šo stratēģiju pārskatīja Eiropadomes Briseles sanāksmē 2005. gada 22. un 23. martā.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas nepārprotamo ieceri konsolidēt un racionalizēt Kopienas finansējuma instrumentus ar šo lēmumu būtu jāizveido vienota un racionalizēta programma, kas nodrošinātu to darbību turpināšanu un attīstību, kuras ir sāktas, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2000/750/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu diskriminācijas apkarošanai (no 2001. līdz 2006. gadam) (4), Padomes Lēmumu 2001/51/EK (2000. gada 20. decembris), ar ko izveido programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001.–2005.) (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumiem 50/2002/EK (2001. gada 7. decembris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību centienos apkarot sociālo atstumtību (6), 1145/2002/EK (2002. gada 10. jūnijs) par Kopienas veicināšanas pasākumiem nodarbinātības jomā (7) un 848/2004/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai atbalstītu organizācijas, kas Eiropas līmenī darbojas vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā (8), kā arī pamatojoties uz darbībām, kas Kopienā veiktas attiecībā uz darba apstākļiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas nepārprotamo ieceri konsolidēt un racionalizēt Kopienas finansējuma instrumentus ar šo lēmumu būtu jāizveido vienota un racionalizēta programma, kas nodrošinātu to darbību turpināšanu un attīstību, kuras ir sāktas, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2000/750/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu diskriminācijas apkarošanai (no 2001. līdz 2006. gadam) (4), Padomes Lēmumu 2001/51/EK (2000. gada 20. decembris), ar ko izveido programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001.–2005.) (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumiem 50/2002/EK (2001. gada 7. decembris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību centienos apkarot sociālo atstumtību (6), 1145/2002/EK (2002. gada 10. jūnijs) par Kopienas veicināšanas pasākumiem nodarbinātības jomā (7) un 848/2004/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai atbalstītu organizācijas, kas Eiropas līmenī darbojas vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā (8), kā arī pamatojoties uz darbībām, kas Kopienā veiktas attiecībā uz darba apstākļiem.

| (3) | Eiropadomes Luksemburgas ārkārtas sanāksmē par nodarbinātību 1997. gada 20. un 21. novembrī ieviesa Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, lai koordinētu dalībvalstu nodarbinātības politiku, pamatojoties uz kopīgi pieņemtām pamatnostādnēm un ieteikumiem nodarbinātības jomā. Eiropas Nodarbinātības stratēģija pašlaik ir vissvarīgākais Eiropas mēroga instruments, īstenojot Lisabonas Stratēģijas mērķus nodarbinātības un darba tirgus jomā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes Luksemburgas ārkārtas sanāksmē par nodarbinātību 1997. gada 20. un 21. novembrī ieviesa Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, lai koordinētu dalībvalstu nodarbinātības politiku, pamatojoties uz kopīgi pieņemtām pamatnostādnēm un ieteikumiem nodarbinātības jomā. Eiropas Nodarbinātības stratēģija pašlaik ir vissvarīgākais Eiropas mēroga instruments, īstenojot Lisabonas Stratēģijas mērķus nodarbinātības un darba tirgus jomā.

| (4) | Eiropadomes Lisabonas sanāksmē secināja, ka to cilvēku skaits, kas Savienībā dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ir sociāli atstumti, nav pieņemams, un tāpēc uzskatīja, ka ir nepieciešams veikt pasākumus, lai panāktu būtisku progresu nabadzības izskaušanā. Par šādiem mērķiem vienojās Eiropadomes Nicas sanāksmē 2000. gada 7., 8. un 9. decembrī. Tajā turklāt vienojās par to, ka sociālās atstumtības apkarošanas politikai būtu jābalstās uz atklāto koordinācijas metodi, apvienojot valstu rīcības plānus ar Komisijas sadarbības iniciatīvu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadomes Lisabonas sanāksmē secināja, ka to cilvēku skaits, kas Savienībā dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ir sociāli atstumti, nav pieņemams, un tāpēc uzskatīja, ka ir nepieciešams veikt pasākumus, lai panāktu būtisku progresu nabadzības izskaušanā. Par šādiem mērķiem vienojās Eiropadomes Nicas sanāksmē 2000. gada 7., 8. un 9. decembrī. Tajā turklāt vienojās par to, ka sociālās atstumtības apkarošanas politikai būtu jābalstās uz atklāto koordinācijas metodi, apvienojot valstu rīcības plānus ar Komisijas sadarbības iniciatīvu.

| (5) | Demogrāfiskās pārmaiņas ir galvenais ilgtermiņa pārbaudījums sociālās aizsardzības sistēmas spējai nodrošināt atbilstīgas pensijas, augstas kvalitātes un ilglaicīgu veselības aprūpi, kas ir pieejama visiem un ko var finansēt ilgstoši. Ir svarīgi veicināt tādu politiku, ar ko var panākt gan atbilstīgu sociālo aizsardzību, gan sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību. Eiropadomes Lisabonas sanāksmē tika nolemts, ka sadarbībai šajā jomā būtu jābalstās uz atklāto koordinācijas metodi. |
| --- | --- |

(5)

Demogrāfiskās pārmaiņas ir galvenais ilgtermiņa pārbaudījums sociālās aizsardzības sistēmas spējai nodrošināt atbilstīgas pensijas, augstas kvalitātes un ilglaicīgu veselības aprūpi, kas ir pieejama visiem un ko var finansēt ilgstoši. Ir svarīgi veicināt tādu politiku, ar ko var panākt gan atbilstīgu sociālo aizsardzību, gan sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību. Eiropadomes Lisabonas sanāksmē tika nolemts, ka sadarbībai šajā jomā būtu jābalstās uz atklāto koordinācijas metodi.

| (6) | Šajā sakarā būtu jāpievērš uzmanība migrantu īpašajai situācijai, kā arī tam, cik svarīgi ir veikt darbības, lai nedeklarēto darbu pārveidotu pastāvīgā nodarbinātībā. |
| --- | --- |

(6)

Šajā sakarā būtu jāpievērš uzmanība migrantu īpašajai situācijai, kā arī tam, cik svarīgi ir veikt darbības, lai nedeklarēto darbu pārveidotu pastāvīgā nodarbinātībā.

| (7) | Minimuma standartu nodrošināšana un pastāvīga darba apstākļu uzlabošana Savienībā ir galvenā Eiropas sociālās politikas iezīme un nozīmīgs vispārējs Eiropas Savienības mērķis. Kopienai ir nozīmīgs uzdevums — atbalstīt un papildināt dalībvalstu darbības, sargājot darba ņēmēju veselību un drošību, darba apstākļus, tostarp vajadzību apvienot darbu un ģimenes dzīvi, kā arī darba ņēmējus pēc darba līguma izbeigšanas, informējot un konsultējot darba ņēmējus, un pārstāvot un kolektīvi aizsargājot darba ņēmēju un darba devēju intereses. |
| --- | --- |

(7)

Minimuma standartu nodrošināšana un pastāvīga darba apstākļu uzlabošana Savienībā ir galvenā Eiropas sociālās politikas iezīme un nozīmīgs vispārējs Eiropas Savienības mērķis. Kopienai ir nozīmīgs uzdevums — atbalstīt un papildināt dalībvalstu darbības, sargājot darba ņēmēju veselību un drošību, darba apstākļus, tostarp vajadzību apvienot darbu un ģimenes dzīvi, kā arī darba ņēmējus pēc darba līguma izbeigšanas, informējot un konsultējot darba ņēmējus, un pārstāvot un kolektīvi aizsargājot darba ņēmēju un darba devēju intereses.

| (8) | Nediskriminēšana ir Eiropas Savienības pamatprincips. Līguma 13. pantā ir paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās piederības, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminēšana ir noteikta arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā. Līdztekus būtu jāizvērtē konkrētas dažādu diskriminācijas formu īpašās iezīmes un jāizstrādā atbilstīga rīcība, lai novērstu un apkarotu diskrimināciju, kas balstīta uz vienu vai vairākiem iemesliem. Tādējādi, apsverot programmas pieejamību un rezultātus, būtu jāņem vērā invalīdu īpašās vajadzības, lai viņiem nodrošinātu pilnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi darbībām, kuras finansē programma, kā arī rezultātiem un šo darbību izvērtēšanai, tostarp to papildu izmaksu kompensēšanai, kas invalīdiem rodas viņu invaliditātes dēļ. Pieredze, kas gūta, daudzus gadus cīnoties pret konkrētām diskriminācijas formām, tostarp pret diskrimināciju dzimuma dēļ, var būt noderīga, cīnoties pret citām diskriminācijas formām. |
| --- | --- |

(8)

Nediskriminēšana ir Eiropas Savienības pamatprincips. Līguma 13. pantā ir paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās piederības, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminēšana ir noteikta arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā. Līdztekus būtu jāizvērtē konkrētas dažādu diskriminācijas formu īpašās iezīmes un jāizstrādā atbilstīga rīcība, lai novērstu un apkarotu diskrimināciju, kas balstīta uz vienu vai vairākiem iemesliem. Tādējādi, apsverot programmas pieejamību un rezultātus, būtu jāņem vērā invalīdu īpašās vajadzības, lai viņiem nodrošinātu pilnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi darbībām, kuras finansē programma, kā arī rezultātiem un šo darbību izvērtēšanai, tostarp to papildu izmaksu kompensēšanai, kas invalīdiem rodas viņu invaliditātes dēļ. Pieredze, kas gūta, daudzus gadus cīnoties pret konkrētām diskriminācijas formām, tostarp pret diskrimināciju dzimuma dēļ, var būt noderīga, cīnoties pret citām diskriminācijas formām.

| (9) | Pamatojoties uz Līguma 13. pantu, Padome ir pieņēmusi šādas direktīvas: Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (9), kurā ir aizliegta diskriminācija rases vai etniskas izcelsmes dēļ, inter alia, nodarbinātībā, arodmācībās, izglītībā, nodrošinot ar precēm un pakalpojumiem, kā arī sociālajā aizsardzībā, Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (10), kurā aizliedz diskrimināciju, pamatojoties uz reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu un dzimumorientāciju, kā arī Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (11). |
| --- | --- |

(9)

Pamatojoties uz Līguma 13. pantu, Padome ir pieņēmusi šādas direktīvas: Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (9), kurā ir aizliegta diskriminācija rases vai etniskas izcelsmes dēļ, inter alia, nodarbinātībā, arodmācībās, izglītībā, nodrošinot ar precēm un pakalpojumiem, kā arī sociālajā aizsardzībā, Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (10), kurā aizliedz diskrimināciju, pamatojoties uz reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu un dzimumorientāciju, kā arī Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (11).

| (10) | Saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu vienāda attieksme pret vīriešiem un sievietēm ir Kopienas tiesību pamatprincips. Saskaņā ar šo principu pieņemtām direktīvām un citiem tiesību aktiem ir būtiska nozīme sieviešu situācijas uzlabošanā Savienībā. Pieredze, kas gūta, darbojoties Kopienas mērogā, liecina, ka, veicinot dzimumu līdztiesību Kopienas politikā un apkarojot diskrimināciju, ir vajadzīgs instrumentu komplekss, tostarp tiesību akti, finansēšanas instrumenti un integrēta pieeja, kuri papildinātu cits citu. Ievērojot vīriešu un sieviešu līdztiesības principu, dzimumu līdztiesības integrētā pieeja ir iekļauta visās programmas iedaļās un programmā paredzētajās darbībās. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu vienāda attieksme pret vīriešiem un sievietēm ir Kopienas tiesību pamatprincips. Saskaņā ar šo principu pieņemtām direktīvām un citiem tiesību aktiem ir būtiska nozīme sieviešu situācijas uzlabošanā Savienībā. Pieredze, kas gūta, darbojoties Kopienas mērogā, liecina, ka, veicinot dzimumu līdztiesību Kopienas politikā un apkarojot diskrimināciju, ir vajadzīgs instrumentu komplekss, tostarp tiesību akti, finansēšanas instrumenti un integrēta pieeja, kuri papildinātu cits citu. Ievērojot vīriešu un sieviešu līdztiesības principu, dzimumu līdztiesības integrētā pieeja ir iekļauta visās programmas iedaļās un programmā paredzētajās darbībās.

| (11) | Daudzas nevalstiskas organizācijas (NVO), kas darbojas dažādos līmeņos, var sniegt nozīmīgu Eiropas mēroga ieguldījumu, izmantojot galvenos sadarbības tīklus, kas palīdz mainīt politikas orientāciju attiecībā uz šīs programmas galvenajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(11)

Daudzas nevalstiskas organizācijas (NVO), kas darbojas dažādos līmeņos, var sniegt nozīmīgu Eiropas mēroga ieguldījumu, izmantojot galvenos sadarbības tīklus, kas palīdz mainīt politikas orientāciju attiecībā uz šīs programmas galvenajiem mērķiem.

| (12) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīga Eiropas mēroga informācijas apmaiņa un labākās pieredzes ieviešana visā Kopienā, un to, ka tādēļ Kopienas darbību un pasākumu daudzpusējā apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīga Eiropas mēroga informācijas apmaiņa un labākās pieredzes ieviešana visā Kopienā, un to, ka tādēļ Kopienas darbību un pasākumu daudzpusējā apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (13) | Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (12). |
| --- | --- |

(13)

Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (12).

| (14) | Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EEK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (13). |
| --- | --- |

(14)

Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EEK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (13).

| (15) | Tā kā programma ir sadalīta piecās iedaļās, dalībvalstis saviem pārstāvjiem var paredzēt rotācijas principu, piemērojoties jautājumiem, ko risina Komiteja, kura palīdz Komisijai, |
| --- | --- |

(15)

Tā kā programma ir sadalīta piecās iedaļās, dalībvalstis saviem pārstāvjiem var paredzēt rotācijas principu, piemērojoties jautājumiem, ko risina Komiteja, kura palīdz Komisijai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Programmas izveide un termiņš

1.   Ar šo lēmumu izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu Progress (“programma”), lai finansiāli palīdzētu īstenot Eiropas Savienības mērķus nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā, kā noteikts Komisijas Paziņojumā par Sociālo programmu, un tādējādi palīdzētu sasniegt šajās jomās noteiktos Lisabonas Stratēģijas mērķus.

2.   Programmu īsteno no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

2. pants

Vispārējie mērķi

1.   Programmai ir šādi vispārējie mērķi:

| a) | uzlabot zināšanas un izpratni par situāciju dalībvalstīs un citās valstīs, kas piedalās programmā, analizējot, izvērtējot un rūpīgi pārraugot politiku; |
| --- | --- |

a)

uzlabot zināšanas un izpratni par situāciju dalībvalstīs un citās valstīs, kas piedalās programmā, analizējot, izvērtējot un rūpīgi pārraugot politiku;

| b) | jomās, uz kurām attiecas programma, atbalstīt statistikas instrumentu un metožu, kā arī kopējo rādītāju attīstību, attiecīgos gadījumos, iedalot tos pa dzimuma un vecuma grupām; |
| --- | --- |

b)

jomās, uz kurām attiecas programma, atbalstīt statistikas instrumentu un metožu, kā arī kopējo rādītāju attīstību, attiecīgos gadījumos, iedalot tos pa dzimuma un vecuma grupām;

| c) | vajadzības gadījumā atbalstīt un uzraudzīt Kopienas tiesību aktu un, attiecīgos gadījumos, Kopienas politikas mērķu īstenošanu dalībvalstīs, un izvērtēt to efektivitāti un ietekmi; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā atbalstīt un uzraudzīt Kopienas tiesību aktu un, attiecīgos gadījumos, Kopienas politikas mērķu īstenošanu dalībvalstīs, un izvērtēt to efektivitāti un ietekmi;

| d) | Eiropas mērogā veicināt sadarbības tīklus, savstarpējas mācības, kā arī labas prakses un inovatīvu pieeju apzināšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

d)

Eiropas mērogā veicināt sadarbības tīklus, savstarpējas mācības, kā arī labas prakses un inovatīvu pieeju apzināšanu un izplatīšanu;

| e) | veicināt ieinteresēto pušu un plašas sabiedrības informētību par Kopienas politikas jomām un mērķiem, ko īsteno saskaņā ar katru no piecām programmas iedaļām; |
| --- | --- |

e)

veicināt ieinteresēto pušu un plašas sabiedrības informētību par Kopienas politikas jomām un mērķiem, ko īsteno saskaņā ar katru no piecām programmas iedaļām;

| f) | palielināt galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju, attiecīgi, veicināt, atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politiku un mērķus. |
| --- | --- |

f)

palielināt galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju, attiecīgi, veicināt, atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politiku un mērķus.

2.   Visās šīs programmas iedaļās un tajā paredzētajās darbībās veicina dzimumu līdztiesības integrēto pieeju.

3.   Programmas iedaļās un darbībās gūtos rezultātus izplata, attiecīgi, iesaistītajām personām un sabiedrībai. Vajadzības gadījumā Komisija apmainās viedokļiem ar galvenajām ieinteresētajām pusēm.

3. pants

Programmas struktūra

Programmā ir šādas piecas iedaļas:

| 1) | Nodarbinātība; |
| --- | --- |

1)

Nodarbinātība;

| 2) | Sociālā aizsardzība un iekļaušana; |
| --- | --- |

2)

Sociālā aizsardzība un iekļaušana;

| 3) | Darba apstākļi; |
| --- | --- |

3)

Darba apstākļi;

| 4) | Diskriminācijas apkarošana un dažādība; |
| --- | --- |

4)

Diskriminācijas apkarošana un dažādība;

| 5) | Dzimumu līdztiesība. |
| --- | --- |

5)

Dzimumu līdztiesība.

4. pants

1. iedaļa: Nodarbinātība

Programmas 1. iedaļa atbalsta Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (ENS) īstenošanu,

| a) | uzlabojot izpratni par stāvokli un izredzēm nodarbinātības jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot statistiku un kopējus rādītājus saskaņā ar ENS; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot izpratni par stāvokli un izredzēm nodarbinātības jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot statistiku un kopējus rādītājus saskaņā ar ENS;

| b) | uzraugot un izvērtējot Eiropas Nodarbinātības pamatnostādņu un ieteikumu īstenošanu un to ietekmi, jo īpaši, izmantojot Kopīgo nodarbinātības ziņojumu, un analizējot ENS mijiedarbību ar vispārējo ekonomikas un sociālo politiku un citām politikas jomām; |
| --- | --- |

b)

uzraugot un izvērtējot Eiropas Nodarbinātības pamatnostādņu un ieteikumu īstenošanu un to ietekmi, jo īpaši, izmantojot Kopīgo nodarbinātības ziņojumu, un analizējot ENS mijiedarbību ar vispārējo ekonomikas un sociālo politiku un citām politikas jomām;

| c) | organizējot pieredzes apmaiņu attiecībā uz politikas jomām, labu praksi un inovatīvām pieejām un veicinot ENS paredzētās savstarpējas mācības; |
| --- | --- |

c)

organizējot pieredzes apmaiņu attiecībā uz politikas jomām, labu praksi un inovatīvām pieejām un veicinot ENS paredzētās savstarpējas mācības;

| d) | palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par izaicinājumiem un politiku nodarbinātības jomā, kā arī par valstu reformu programmu īstenošanu, arī starp sociālajiem partneriem, reģionāliem un vietējiem dalībniekiem un citām ieinteresētām pusēm. |
| --- | --- |

d)

palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par izaicinājumiem un politiku nodarbinātības jomā, kā arī par valstu reformu programmu īstenošanu, arī starp sociālajiem partneriem, reģionāliem un vietējiem dalībniekiem un citām ieinteresētām pusēm.

5. pants

2. iedaļa: Sociālā aizsardzība un iekļaušana

Programmas 2. iedaļa atbalsta atklātās koordinācijas metodes (AKM) īstenošanu sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā:

| a) | uzlabojot izpratni par problēmām, kas saistītas ar sociālo atstumtību un nabadzību, sociālās aizsardzības un iekļaušanas politiku, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot sociālās aizsardzības un iekļaušanas statistiku un kopējus rādītājus AKM jomā; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot izpratni par problēmām, kas saistītas ar sociālo atstumtību un nabadzību, sociālās aizsardzības un iekļaušanas politiku, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot sociālās aizsardzības un iekļaušanas statistiku un kopējus rādītājus AKM jomā;

| b) | uzraugot un izvērtējot AKM īstenošanu sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā un tās ietekmi valstu un Kopienas līmenī, un analizējot šīs AKM mijiedarbību ar citām politikas jomām; |
| --- | --- |

b)

uzraugot un izvērtējot AKM īstenošanu sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā un tās ietekmi valstu un Kopienas līmenī, un analizējot šīs AKM mijiedarbību ar citām politikas jomām;

| c) | organizējot pieredzes apmaiņu attiecībā uz politikas jomām, labu praksi un inovatīvām pieejām un veicinot sociālās aizsardzības un iekļaušanas stratēģijā paredzētās savstarpējas mācības; |
| --- | --- |

c)

organizējot pieredzes apmaiņu attiecībā uz politikas jomām, labu praksi un inovatīvām pieejām un veicinot sociālās aizsardzības un iekļaušanas stratēģijā paredzētās savstarpējas mācības;

| d) | palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem, kas sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā rodas ES koordinācijas procesā, arī starp sociālajiem partneriem, reģionāliem un vietējiem dalībniekiem, NVO un citām ieinteresētām pusēm; |
| --- | --- |

d)

palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem, kas sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā rodas ES koordinācijas procesā, arī starp sociālajiem partneriem, reģionāliem un vietējiem dalībniekiem, NVO un citām ieinteresētām pusēm;

| e) | attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas sociālās aizsardzības un iekļaušanas politikas mērķus un stratēģijas. |
| --- | --- |

e)

attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas sociālās aizsardzības un iekļaušanas politikas mērķus un stratēģijas.

6. pants

3. iedaļa: Darba apstākļi

Programmas 3. iedaļa atbalsta darba vides un darba apstākļu uzlabošanu, tostarp, uzlabojot veselības aizsardzību un drošību darbavietā un darba un ģimenes dzīves apvienošanas iespējas,

| a) | uzlabojot izpratni par stāvokli darba apstākļu jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus un, vajadzības gadījumā, attīstot statistiku un rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti un ietekmi; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot izpratni par stāvokli darba apstākļu jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus un, vajadzības gadījumā, attīstot statistiku un rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti un ietekmi;

| b) | atbalstot Kopienas darba tiesību aktu īstenošanu, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus, izstrādājot norādes un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, tostarp sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

b)

atbalstot Kopienas darba tiesību aktu īstenošanu, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus, izstrādājot norādes un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, tostarp sociālajiem partneriem;

| c) | ierosinot preventīvus pasākumus un atbalstot preventīvo kultūru tādā jomā kā veselības aizsardzība un drošība darbavietā; |
| --- | --- |

c)

ierosinot preventīvus pasākumus un atbalstot preventīvo kultūru tādā jomā kā veselības aizsardzība un drošība darbavietā;

| d) | palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar darba apstākļiem, arī starp sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

d)

palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar darba apstākļiem, arī starp sociālajiem partneriem.

7. pants

4. iedaļa: Diskriminācijas apkarošana un dažādība

Programmas 4. iedaļa atbalsta nediskriminēšanas principa faktisku īstenošanu un integrētu pieeju šim principam, lai to nostiprinātu Kopienas politikā,

| a) | uzlabojot izpratni par stāvokli attiecībā uz diskrimināciju, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus un, attiecīgos gadījumos, attīstot statistiku un rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti un ietekmi; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot izpratni par stāvokli attiecībā uz diskrimināciju, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus un, attiecīgos gadījumos, attīstot statistiku un rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti un ietekmi;

| b) | atbalstot Kopienas nediskriminēšanas tiesību aktu īstenoanu, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, kas darbojas nediskriminēšanas jomā; |
| --- | --- |

b)

atbalstot Kopienas nediskriminēšanas tiesību aktu īstenoanu, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, kas darbojas nediskriminēšanas jomā;

| c) | palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar diskrimināciju un integrētu pieeju diskriminācijas apkarošanai visās Kopienas politikas jomās, arī starp sociālajiem partneriem, NVO un citām ieinteresētām pusēm; |
| --- | --- |

c)

palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar diskrimināciju un integrētu pieeju diskriminācijas apkarošanai visās Kopienas politikas jomās, arī starp sociālajiem partneriem, NVO un citām ieinteresētām pusēm;

| d) | attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politikas mērķus un stratēģijas diskriminācijas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

d)

attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politikas mērķus un stratēģijas diskriminācijas apkarošanas jomā.

8. pants

5. iedaļa: Dzimumu līdztiesība

Programmas 5. iedaļa atbalsta dzimumu līdztiesības principa faktisku īstenošanu un sekmē dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visās Kopienas politikas jomās,

| a) | uzlabojot izpratni par stāvokli jomās, kas saistītas ar dzimumu jautājumiem un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, attīstot statistiku un, attiecīgos gadījumos, rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot izpratni par stāvokli jomās, kas saistītas ar dzimumu jautājumiem un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, attīstot statistiku un, attiecīgos gadījumos, rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti;

| b) | atbalstot īstenošanu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem dzimumu līdztiesības jomā, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, kas darbojas dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

b)

atbalstot īstenošanu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem dzimumu līdztiesības jomā, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, kas darbojas dzimumu līdztiesības jomā;

| c) | palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas starp sociālajiem partneriem, NVO un citām ieinteresētām pusēm par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju; |
| --- | --- |

c)

palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas starp sociālajiem partneriem, NVO un citām ieinteresētām pusēm par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju;

| d) | attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politikas mērķus un stratēģijas dzimumu līdztiesības jomā. |
| --- | --- |

d)

attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politikas mērķus un stratēģijas dzimumu līdztiesības jomā.

9. pants

Darbību veidi

1.   Programmā paredzēts finansēt šāda veida darbības, ko vajadzības gadījumā var īstenot starpvalstu sadarbībā:

| a) | analītiskas darbības:






  i) | datu un statistikas datu vākšana, attīstīšana un izplatīšana; |
| --- | --- | --- |

a)

analītiskas darbības:

i)

datu un statistikas datu vākšana, attīstīšana un izplatīšana;

| ii) | kopējas metodoloģijas un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde un izplatīšana; |
| --- | --- |

ii)

kopējas metodoloģijas un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde un izplatīšana;

| iii) | pētījumu, analīzes un apskatu veikšana un to rezultātu izplatīšana; |
| --- | --- |

iii)

pētījumu, analīzes un apskatu veikšana un to rezultātu izplatīšana;

| iv) | izvērtējumu un ietekmes novērtējumu veikšana un to rezultātu izplatīšana; |
| --- | --- |

iv)

izvērtējumu un ietekmes novērtējumu veikšana un to rezultātu izplatīšana;

| v) | norāžu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana internetā vai citos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

v)

norāžu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana internetā vai citos plašsaziņas līdzekļos;

| b) | darbības, kas saistītas ar savstarpējām mācībām, informētības uzlabošanu un informācijas izplatīšanu:






  i) | labas prakses, inovatīvu pieeju un pieredzes noteikšana un apmaiņa, kvalificētu ekspertu vērtējumu un savstarpēju mācību organizēšana, izmantojot sapulces/darbagrupas/seminārus Eiropas, starpvalstu vai valsts līmenī, ja vien iespējams, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus; |
| --- | --- | --- |

b)

darbības, kas saistītas ar savstarpējām mācībām, informētības uzlabošanu un informācijas izplatīšanu:

i)

labas prakses, inovatīvu pieeju un pieredzes noteikšana un apmaiņa, kvalificētu ekspertu vērtējumu un savstarpēju mācību organizēšana, izmantojot sapulces/darbagrupas/seminārus Eiropas, starpvalstu vai valsts līmenī, ja vien iespējams, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus;

| ii) | prezidentvalsts konferenču/semināru organizēšana; |
| --- | --- |

ii)

prezidentvalsts konferenču/semināru organizēšana;

| iii) | konferenču/semināru organizēšana, atbalstot Kopienas tiesību aktu un politikas mērķu attīstību un īstenošanu; |
| --- | --- |

iii)

konferenču/semināru organizēšana, atbalstot Kopienas tiesību aktu un politikas mērķu attīstību un īstenošanu;

| iv) | kampaņu un pasākumu organizēšana plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

iv)

kampaņu un pasākumu organizēšana plašsaziņas līdzekļos;

| v) | materiālu vākšana un publicēšana, izplatot informāciju un programmas rezultātus; |
| --- | --- |

v)

materiālu vākšana un publicēšana, izplatot informāciju un programmas rezultātus;

| c) | atbalsts galvenajiem darbības veicējiem:






  i) | palīdzība darbības izmaksu segšanā tiem galvenajiem Eiropas līmeņa tīkliem, kuru darbība ir saistīta ar šīs programmas mērķu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

c)

atbalsts galvenajiem darbības veicējiem:

i)

palīdzība darbības izmaksu segšanā tiem galvenajiem Eiropas līmeņa tīkliem, kuru darbība ir saistīta ar šīs programmas mērķu īstenošanu;

| ii) | attiecīgu valsts amatpersonu darbagrupu organizēšana, lai uzraudzītu Kopienas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgu valsts amatpersonu darbagrupu organizēšana, lai uzraudzītu Kopienas tiesību aktu īstenošanu;

| iii) | specializētu semināru finansēšana, kas paredzēti nozarē strādājošajiem, galvenajām iesaistītajām amatpersonām un citiem attiecīgiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

iii)

specializētu semināru finansēšana, kas paredzēti nozarē strādājošajiem, galvenajām iesaistītajām amatpersonām un citiem attiecīgiem dalībniekiem;

| iv) | sadarbības tīkli starp specializētām Eiropas līmeņa struktūrām; |
| --- | --- |

iv)

sadarbības tīkli starp specializētām Eiropas līmeņa struktūrām;

| v) | ekspertu tīklu finansēšana; |
| --- | --- |

v)

ekspertu tīklu finansēšana;

| vi) | Eiropas līmeņa novērošanas punktu finansēšana; |
| --- | --- |

vi)

Eiropas līmeņa novērošanas punktu finansēšana;

| vii) | valsts pārvaldes iestāžu personāla apmaiņa; |
| --- | --- |

vii)

valsts pārvaldes iestāžu personāla apmaiņa;

| viii) | sadarbības izvēršana ar starptautiskām iestādēm. |
| --- | --- |

viii)

sadarbības izvēršana ar starptautiskām iestādēm.

2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētās darbības ir ar spēcīgu Eiropas ievirzi, tās notiek atbilstīgā mērogā, lai nodrošinātu patiesu Eiropas pievienoto vērtību, un tās īsteno valstu, reģionālās vai vietējās iestādes, Kopienas tiesību aktos paredzētas specializētas struktūras vai tādi darbības veicēji, kas uzskatāmi par būtiskiem savā jomā.

3.   Programma nefinansē Eiropas Gadu sagatavošanas un īstenošanas pasākumus.

10. pants

Piekļuve programmai

1.   Programma ir atvērta visām publiskām un/vai privātām struktūrām, dalībniekiem un iestādēm, jo īpaši:

| a) | dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm;

| b) | valstu nodarbinātības dienestiem un to aģentūrām; |
| --- | --- |

b)

valstu nodarbinātības dienestiem un to aģentūrām;

| c) | vietējām un reģionālām iestādēm; |
| --- | --- |

c)

vietējām un reģionālām iestādēm;

| d) | Kopienas tiesību aktos paredzētām specializētām struktūrām; |
| --- | --- |

d)

Kopienas tiesību aktos paredzētām specializētām struktūrām;

| e) | sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

e)

sociālajiem partneriem;

| f) | NVO, jo īpaši tām, kas ir izveidotas Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

f)

NVO, jo īpaši tām, kas ir izveidotas Eiropas līmenī;

| g) | augstākās izglītības iestādēm un pētniecības institūtiem; |
| --- | --- |

g)

augstākās izglītības iestādēm un pētniecības institūtiem;

| h) | izvērtēšanas speciālistiem; |
| --- | --- |

h)

izvērtēšanas speciālistiem;

| i) | valstu statistikas birojiem; |
| --- | --- |

i)

valstu statistikas birojiem;

| j) | plašsaziņas līdzekļiem. |
| --- | --- |

j)

plašsaziņas līdzekļiem.

2.   Arī Komisija var tieši piedalīties programmā tiktāl, ciktāl tas attiecas uz 9. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām darbībām.

11. pants

Pieteikuma metode, lai saņemtu atbalstu

1.   Šā lēmuma 9. pantā minēto veidu darbības var finansēt šādi:

| a) | ar konkursa kārtā piešķirtu pakalpojumu līgumu, un šajā gadījumā uz sadarbību ar valstu statistikas birojiem attiecas Eurostat procedūras; |
| --- | --- |

a)

ar konkursa kārtā piešķirtu pakalpojumu līgumu, un šajā gadījumā uz sadarbību ar valstu statistikas birojiem attiecas Eurostat procedūras;

| b) | ar daļēju atbalstu, ko piešķir pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, un šajā gadījumā Kopienas līdzfinansējums parasti nevar pārsniegt 80 % no kopējiem izdevumiem, kas radušies atbalsta saņēmējam. Jebkādu finansiālu atbalstu, kas pārsniedz šo maksimālo apjomu, var piešķirt vienīgi izņēmuma apstākļos un pēc rūpīgas izskatīšanas. |
| --- | --- |

b)

ar daļēju atbalstu, ko piešķir pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, un šajā gadījumā Kopienas līdzfinansējums parasti nevar pārsniegt 80 % no kopējiem izdevumiem, kas radušies atbalsta saņēmējam. Jebkādu finansiālu atbalstu, kas pārsniedz šo maksimālo apjomu, var piešķirt vienīgi izņēmuma apstākļos un pēc rūpīgas izskatīšanas.

2.   Šā lēmuma 9. panta 1. punktā paredzēto veidu darbībām var atbalstu var piešķirt, pamatojoties uz, piemēram, dalībvalstu pieprasījumiem saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, (14) un saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, (15) jo īpaši tās 168. pantu.

12. pants

Īstenošanas noteikumi

1.   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas attiecas uz turpmāk norādītajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru:

| a) | vispārējas pamatnostādnes programmas īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

vispārējas pamatnostādnes programmas īstenošanai;

| b) | programmas īstenošanai paredzēta atsevišķās iedaļās sadalīta gada darba programma; |
| --- | --- |

b)

programmas īstenošanai paredzēta atsevišķās iedaļās sadalīta gada darba programma;

| c) | finansiālais atbalsts, ko piešķir Kopiena; |
| --- | --- |

c)

finansiālais atbalsts, ko piešķir Kopiena;

| d) | gada budžets, ņemot vērā 17. pantu; |
| --- | --- |

d)

gada budžets, ņemot vērā 17. pantu;

| e) | procedūras to darbību atlasei, kurām Kopiena sniedz atbalstu, un šādu darbību saraksta projekts, ko iesniedz Komisija; |
| --- | --- |

e)

procedūras to darbību atlasei, kurām Kopiena sniedz atbalstu, un šādu darbību saraksta projekts, ko iesniedz Komisija;

| f) | kritēriji programmas izvērtēšanai, tostarp kritēriji, kas saistīti ar rentabilitāti, un rezultātu izplatīšanas un tālāknodošanas pasākumi. |
| --- | --- |

f)

kritēriji programmas izvērtēšanai, tostarp kritēriji, kas saistīti ar rentabilitāti, un rezultātu izplatīšanas un tālāknodošanas pasākumi.

2.   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas attiecas uz visiem jautājumiem, kas nav šā panta 1. punktā minētie jautājumi, pieņem saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto procedūru.

13. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

14. pants

Sadarbība ar citām komitejām

1.   Komisija izveido vajadzīgās saiknes ar Sociālās aizsardzības komiteju un Nodarbinātības komiteju, lai nodrošinātu, ka tās regulāri un atbilstīgi saņem informāciju par šajā lēmumā minēto darbību īstenošanu.

2.   Komisija informē arī pārējās attiecīgās komitejas par darbībām, kas veiktas saskaņā ar programmas piecām iedaļām.

3.   Vajadzības gadījumā Komisija izveido regulāru un strukturētu sadarbību starp 13. pantā minēto komiteju un uzraudzības komitejām, kas izveidotas saistībā ar citām attiecīgām politikas jomām, instrumentiem un darbībām.

15. pants

Saskaņotība un papildināmība

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju saskaņotību ar pārējām Eiropas Savienības un Kopienas politikas jomām, instrumentiem un darbībām, jo īpaši, izveidojot attiecīgus mehānismus, lai saskaņotu programmas darbības ar attiecīgām darbībām izpētes, tieslietu un iekšlietu, kultūras, izglītības, mācību un jaunatnes politikas jomā, paplašināšanās un Kopienas ārējo attiecību jomā, kā arī reģionālajā politikā un vispārējā ekonomikas politikā. Īpašu uzmanību pievērš iespējamajai šīs programmas sinerģijai ar programmām izglītības un mācību jomā.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina to darbību, kuras veic saskaņā ar programmu, saskaņotību un papildināmību ar citām attiecīgām Savienības un Kopienas darbībām, jo īpaši saskaņā ar struktūrfondiem un jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, un nodrošina to, ka šīs darbības nedublējas.

3.   Komisija nodrošina to, ka izdevumus, ko sedz un iekasē saskaņā ar programmu, neiekasē no kāda cita Kopienas finanšu instrumenta.

4.   Komisija regulāri informē 13. pantā minēto komiteju par citām Kopienas darbībām, kas Sociālās programmas jomā dod ieguldījumu Lisabonas Stratēģijas mērķu sasniegšanā.

5.   Dalībvalstis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu saskaņotību un papildināmību starp darbībām, uz kurām attiecas programma, un darbībām, ko veic valsts, reģionu un vietējā līmenī.

16. pants

Trešo valstu dalība

Dalība programmā ir atvērta:

| — | EBTA/EEZ valstīm saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

EBTA/EEZ valstīm saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem nosacījumiem;

| — | valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kas ir asociētas ar Eiropas Savienību, kā arī Rietumbalkānu valstīm, kas ir iekļautas stabilizācijas un asociācijas procesā. |
| --- | --- |

—

valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kas ir asociētas ar Eiropas Savienību, kā arī Rietumbalkānu valstīm, kas ir iekļautas stabilizācijas un asociācijas procesā.

17. pants

Finansēšana

1.   Šajā lēmumā minēto Kopienas darbību īstenošanai paredzētais finansējums laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar šo tiek noteikts EUR 657 590 000 (16).

2.   Visā programmas laikā finansējuma sadalījums starp dažādām iedaļām ir ar šādu minimālo apjomu:

| 1. iedaļa | Nodarbinātība | 23 % |
| --- | --- | --- |
| 2. iedaļa | Sociālā aizsardzība un iekļaušana | 30 % |
| 3 iedaļa | Darba apstākļi | 10 % |
| 4. iedaļa | Diskriminācijas apkarošana un dažādība | 23 % |
| 5. iedaļa | Dzimumu līdztiesība | 12 %. |

1. iedaļa

Nodarbinātība

23 %

2. iedaļa

Sociālā aizsardzība un iekļaušana

30 %

3 iedaļa

Darba apstākļi

10 %

4. iedaļa

Diskriminācijas apkarošana un dažādība

23 %

5. iedaļa

Dzimumu līdztiesība

12 %.

3.   Lielākais, 2 % no finansējuma var paredzēt programmas īstenošanai, lai segtu, piemēram, izdevumus saistībā ar 13. pantā minētās komitejas darbību vai izvērtēšanu, ko veic saskaņā ar 19. pantu.

4.   Gada apropriācijas budžeta lēmējinstitūcija atļauj, ievērojot finanšu shēmu.

5.   Komisija var izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību, lai nodrošinātu Komisijas un saņēmēju savstarpēju ieguvumu un lai atbalstītu izdevumus.

18. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

1.   Komisija nodrošina, lai, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētās darbības, Kopienas finansiālās intereses būtu aizsargātas ar preventīviem pasākumiem pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, piemērojot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, kā arī, konstatējot nelikumības, ar efektīvām, samērīgām un preventīvām sankcijām saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (17), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, (18) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (19).

2.   Attiecībā uz darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpums ir Kopienas tiesību normas pārkāpums vai līgumsaistības pārkāpums, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība, kura kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus.

3.   Līgumos un nolīgumos, kā arī nolīgumos ar iesaistītajām trešām valstīm, ko noslēdz saistībā ar šo lēmumu, jo īpaši paredz Komisijas (vai tās pilnvarota pārstāvja) veiktu uzraudzību un finanšu kontroli un Revīzijas palātas veiktas revīzijas, ja nepieciešams — uz vietas.

19. pants

Uzraudzība un izvērtēšana

1.   Lai nodrošinātu pastāvīgu programmas uzraudzību un lai varētu veikt vajadzīgo pārorientāciju, Komisija sagatavo gada darbības ziņojumus, kuros lielākā uzmanība pievērsta programmā gūtajiem rezultātiem, un nosūta tos Eiropas Parlamentam un 13. pantā minētajai komitejai.

2.   Tāpat dažādām programmas iedaļām veic starpposma izvērtēšanu, kas nodrošina programmas pārskatu kopumā, lai izvērtētu gūtos panākumus attiecībā uz programmas mērķu sasniegšanu, resursu efektīvu izmantošanu un tās nodrošināto Eiropas pievienoto vērtību. Šo izvērtēšanu var papildināt regulāra izvērtēšana. Tās veic Komisija ar ārēju ekspertu palīdzību. Tiklīdz ir zināmi rezultāti, tos dara zināmus 1. punktā minētajos darbības ziņojumos.

3.   Līdz 2015. gada 31. decembrim Komisija ar ārēju ekspertu palīdzību sagatavo paveiktā izvērtējumu attiecībā uz visu programmu, lai apzinātu programmas mērķu iespaidu un tās nodrošināto Eiropas pievienoto vērtību. Komisija dokumentu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

4.   Programmas atsevišķu iedaļu īstenošanu, tostarp rezultātu sniegšanu un dialogu par prioritātēm nākotnē, arī apspriedīs forumā par Sociālās programmas īstenošanu.

20. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 255, 14.10.2005., 67. lpp.

1

(2)  OV C 164, 5.7.2005., 48. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 18. jūlijā Kopējā nostāja un Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 303, 2.12.2000., 23. lpp.

4

(5)  OV L 17, 19.1.2001., 22. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1554/2005/EK (OV L 255, 30.9.2005., 9. lpp.).

5

(6)  OV L 10, 12.1.2002., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

6

(7)  OV L 170, 29.6.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK.

7

(8)  OV L 157, 30.4.2004., 18. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1554/2005/EK.

8

(9)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

9

(10)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

10

(11)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

11

(12)  OV C ...

12

(13)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

13

(14)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

14

(15)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005, 3. lpp.).

15

Euratom

(16)  Šīs summas pamatā ir 2004. gada skaitļi, un tos pielāgo, lai ņemtu vērā inflāciju.

16

(17)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

17

(18)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

18

(19)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

19

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2004. gada 27. augustā iesniedza izskatīšanai priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu — Progress (2007-2013). Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma 13. panta 2. punkts, 129. pants un 137. punkta 2. punkta a) apakšpunkts. Būtībā priekšlikumā kopējā tekstā ir apvienotas vairākas programmas, kas iepriekš bija izklāstītas atsevišķos lēmumos.

Reģionu komiteja nāca klajā ar atzinumu 2005. gada 23. februārī, un Ekonomikas un sociālo lietu komiteja nāca klajā atzinumu 2005. gada 6. aprīlī.

Eiropas Parlaments 2005. gada 5.-8. septembrī notikušajā plenārsēdē nāca klajā ar atzinumu pirmajā lasījumā un pieņēma 72 lēmuma priekšlikuma grozījumus.

Komisija pieņēma grozītu priekšlikumu 2005. gada 21. oktobrī. Komisija 2006. gada 24. maijā pieņēma grozītu priekšlikumu, kas attiecās vienīgi uz 17. panta 1. punktu — programmas budžetu.

Padome 2006. gada 18. jūlijā pieņēma kopēju nostāju saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru.

II.   MĒRĶIS

Programmas vispārējais mērķis ir vienā vienkāršotā programmā, kuras darbības laiks ir no 2007. līdz 2013. gadam, konsolidēt darbības, kas sāktas saskaņā ar vairākiem iepriekš pieņemtiem lēmumiem. Programmas darbības ir iedalītas piecās dažādās iedaļās: nodarbinātība, sociālā aizsardzība un integrācija, darba apstākļi, diskriminācijas apkarošana un dažādība, kā arī dzimumu līdztiesība.

III.   KOPĒJĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārēja informācija

Kopumā Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai ir saskanīga pieeja šai programmai. Ievērojams skaits Eiropas Parlamenta izdarīto grozījumu ir iekļauti kopējā nostājā (sīkākai informācijai skatīt še turpmāk 2. iedaļu).

Saistībā ar iestāžu nolīgumu par finanšu plānu 2007.-2013. gadam minētās trīs iestādes panāca vienošanos par programmas budžetu 657,59 miljonu EUR (1) apjomā. Šī vienošanās ir atspoguļota kopējā nostājā (17. panta 1. punkts).

Komisijas priekšlikuma 17. panta 2. punktā izdarīts būtisks grozījums — kopējais budžets ir pilnībā sadalīts pa programmas dažādajām iedaļām. Komisijas vispirms bija ierosinājusi paredzēt desmit procentu lielu nepiešķirtu rezervi, ko sadalītu pa piecām iedaļām programmas īstenošanas laikā. Parlaments ierosinātajā grozījumā Nr. 67 vēlējās palielināt finansējumu divām iedaļām: 2. iedaļai (sociālā aizsardzība un integrācija) un 5. iedaļai (dzimumu līdztiesība). Padome pilnībā pieņem šo grozījumu, bet vēlas palielināt līdzekļus arī divām citām iedaļām, t.i., 1. iedaļai (nodarbinātība) un 3. iedaļai (darba apstākļi). Tālab Padome uzskata, ka ir vislabāk sadalīt visu finansējumu jau programmas sākumā, jo relatīvi mazu rezervi piešķirt ik gadus radītu liekus apgrūtinājumus. Padome uzskata, ka šāda pilnīga līdzekļu sadalīšana atbilst mērķim, ko nospraudis Eiropas Parlaments, kas ierosinātajos grozījumos uzsvēris, cik liela nozīme budžeta lēmumu pieņemšanā ir pārskatāmībai.

2.   Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi, ko Padome pieņēmusi

Lielu daļu Parlamenta izdarīto grozījumu Padome ir pieņēmusi. Grozījumi Nr. 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 30, 34, 36, 39, 40, 42, 43, 44, 45, 46, 53, 61, 62, 63, 65, 67, 69 un 70 ir pieņemti pilnībā, kaut arī vietumis ar maziem valodnieciskiem grozījumiem un atjauninājumiem (piemēram, grozījumā Nr. 22 lietojot terminu “valsts reformu programmas” — ko ieviesa Eiropadome 2005. gada martā –, nevis “valsts rīcības plāni”).

Vairāki grozījumi ir pieņemti daļēji, pieņemti citur tekstā vai pieņemti pēc būtības. Par šiem grozījumiem Padomei ir šādas piebildes:

Grozījums Nr. 4: Padomei, tāpat kā Parlamentam, ir bažas saistībā ar migrantiem un nedeklarētu darbu; tā tomēr neuzskata, ka abi šie faktori automātiski būtu savstarpēji saistīti; tādēļ Padome — gan pieņemot grozījuma būtību — ir mainījusi formulējumu (6. apsvērums).

Grozījums Nr. 9 par NVO nozīmi: Padome piekrīt Parlamentam par NVO svarīgo nozīmi, un tekstā ir iekļauts jauns apsvērums, tomēr ar citādu formulējumu nekā Parlamenta izdarītajā grozījumā (11. apsvērums).

Grozījums Nr. 13 par programmas galvenajiem mērķiem: Padome nepieņem 2. pantā ietverto tekstu par “vairāku un labāku darba vietu radīšanu”, jo tā nav šīs programmas prerogatīva.

Grozījums Nr. 14 — arī par galvenajiem mērķiem: Padome piekrīt, ka tekstā iekļauj “novatoriskas pieejas”; tā tomēr uzskata, ka programmā būtu jākoncentrējas uz ES mērogu un tādēļ kopējā nostājā nav iekļāvusi vārdus “reģionālā” un “valsts” (2. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Grozījums Nr. 16 par atbalstu galveno ES komunikāciju tīklu jaudām: Padome uzskatīja, ka nav vajadzīgs uzskaitīt īpašas prasības attiecībā uz šiem tīkliem (2. panta 1. punkta f) apakšpunkts).

Grozījums Nr. 18 par rezultātu izplatīšanu: Padome piekrita Parlamentam par šādas izplatīšanas svarīgumu, tomēr uzskata, ka nav vajadzīgs pantā uzskaitīt ieinteresētās puses, kam rezultātus izplata (2. panta 3. punkts).

Grozījums Nr. 28 par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu (6. pants): Padome pilnīgi piekrīt šim principam, un šis jautājums ir risināts 2. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 29 par statistiku darba apstākļu jomā: Padome neuzskata, ka būtu jāapraksta rādītāju veidi (6. panta a) punkts).

Grozījums Nr. 32 par darba apstākļiem: Grozījuma otrā daļa (par konkrētiem tematiem plašākajā darba apstākļu jomā) nav tekstā iekļauta pilnībā, jo ir uzskatīts, ka tā jau ir ietverta citur (6. panta d) punkts).

Grozījums Nr. 35 par diskriminācijas apkarošanu un dažādību: Padome uzskatīja, ka vārdi “un tās novēršanu” jau ir aplūkoti attiecīgā punkta sākumā (7. panta a) punkts).

Grozījums Nr. 37 — arī par diskriminācijas apkarošanu un dažādību: Padome piekrita Parlamentam, ka jāpievieno ieinteresēto personu saraksts, bet izmantoja mazliet atšķirīgu sarakstu, lai nodrošinātu atbilstību pantiem, kas attiecas uz citām programmas iedaļām (7. panta c) punkts).

Grozījums Nr. 38 — arī par diskriminācijas apkarošanu un dažādību: Padome piekrīt Komisijai, ka šā punkta formulējums jāpielāgo līdzīgiem punktiem citos pantos. Līdzīgi kā par 16. grozījumu tā neuzskata, ka būtu vajadzīgs iekļaut NVO īpašību sarakstu (7. panta d) punkts).

Grozījums Nr. 48: Padome, pamatojoties uz Komisijas grozīto priekšlikumu, ir iekļāvusi šo atsauci uz valsts apstākļiem 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmajā ievilkumā.

Grozījums Nr. 49: Padome piekrīt Komisijas grozītajam priekšlikumam, ka nav vajadzīgs uzskaitīt citus attiecīgos dalībniekus (9. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļa).

Grozījumi Nr. 54. un 55. par programmas pieejamību: Kaut arī programma ir pieejama arī reģionāla un valsts mēroga NVO, Padome vēlas uzsvērt Eiropas mērogā izveidotu NVO nozīmi. Tāpat šajā sakarā Padome vēlas uzsvērt valstu nodarbinātības dienestu svarīgo nozīmi. Tomēr tā norāda, ka programma ir pieejama visām struktūrām, dalībniekiem un iestādēm, kā noteikts 10. panta ievaddaļā.

Grozījums Nr. 64 par konsekvenci un papildināmību: Kaut arī Padome piekrīt Parlamentam, ka šis jautājums ir svarīgs, tā uzskata, ka 15. panta 2. punktā šīs temats ir jau iekļauts un ka tādēļ juridiskajā tekstā nav jāuzskaita dažādās Eiropas aģentūras.

Grozījums Nr. 66 par kopējo budžetu: Skatīt iepriekšējas piebildes III sadaļas 1. punktā.

Grozījums Nr. 71 par izvērtējumiem: Padome piekrīt Parlamentam, ka ex-post izvērtējumam būtu jābūt pabeigtam līdz 31.12.2015. Attiecībā uz citām daļām Parlamenta izdarītajā grozījumā Parlaments tomēr ir balstījies uz Komisijas grozīto priekšlikumu (19. punkts).

3.   Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi, ko Padome nav pieņēmusi

Padome ņēma vērā Komisijas ieteikumus un kopējā nostājā neiekļāva šādus grozījumus: Nr. 23, 33, 50, 51, 56, 57, 59, 60 un 72.

Attiecībā uz grozījumiem Nr. 31, 41, 47, 52, 58 un 68 (kas bija iekļauti Komisijas grozītajā priekšlikumā) Padome neuzskatīja par lietderīgu iekļaut tos kopējā nostājā:

Grozījums Nr. 31: Kaut arī Parlaments no 6. panta 3. punkta gribēja svītrot vārdus “profilakses kultūru tādā jomā kā”, Padome uzskatīja par piemērotāku šos vārdus tekstā paturēt, jo profilakses kultūra patiešām būtu jāatbalsta.

Grozījums Nr. 41: Parlaments gribēja pievienot atsauci uz “darba un ģimenes dzīves apvienošanu” arī 8. panta 3. punktā; Padome to uzskata par lieku, jo šādi vārdi jau ir pievienoti citur tekstā.

Grozījums Nr. 47 par forumu: Padome neuzskatīja, ka 9. pantā (proti, pantā par darbību veidiem) būtu jāpiemin “gadskārtējs forums, lai izvērtētu Sociālo programmu un šo programmu”. 19. panta 4. punktā — kas ir jauns punkts — ir iekļautas vairākas šajā grozījumā ietvertas idejas, taču tajā nav izvirzītas prasības katru gadu organizēt forumu un izmantot to, lai izvērtētu programmu.

Grozījums Nr. 52 par Sociālo programmu. Tā kā 1. panta grozītajā redakcijā jau ir atsauces uz Lisabonas stratēģiju un Sociālo programmu, Padome uzskata, ka ir lieki par šo jautājumu iekļaut jaunu 9. panta punktu.

Grozījumi Nr. 58 un 68 par budžeta procedūru: Šie grozījumi tagad, kad viss programmas finansējums ir sadalīts pa dažādajām iedaļām, ir kļuvuši lieki. Skatīt arī III sadaļas 1. punktu.

IV.   SECINĀJUMI

Padome uzskata, ka kopējā nostāja kopumā saskan ar Komisijas grozītā priekšlikuma mērķiem. Padome arī uzskata, ka tā ir ņēmusi vērā mērķus, kādus ar Komisijas pirmajā priekšlikumā izdarītajiem grozījumiem ir vēlējies sasniegt Eiropas Parlaments.

---

(1)  2004. gada cenās. Tas atbilst 743,25 miljoniem EUR indeksētās cenās.

---