----

----

----

1.

Računsko sodišče, neodvisni zunanji revizor Evropske unije, vsako leto objavi letno poročilo o izvrševanju proračuna in letno poročilo o ERS. Ti letni poročili sta sestavni del postopka podelitve razrešnice, s katerim se zaključi letni proračunski postopek.

2.

Komisija je v skladu s členom 274 Pogodbe ES pristojna in odgovorna za izvrševanje proračuna v skladu z določbami uredb (1) in ob upoštevanju dobrega finančnega poslovodenja. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih proračunskih sredstev v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Odhodki Skupnosti so predmet različnih stopenj kontrole znotraj Komisije ter s strani uprav držav članic in držav upravičenk. Naloga Sodišča je, da oceni finančno poslovodenje v sistemu kot celoti in pri tem prispeva k izboljševanju upravljanja proračuna Evropske unije.

3.

Od proračunskega leta 1994 mora Sodišče v skladu z določbami Pogodbe ES Evropskemu parlament in Svetu podati izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih skupnosti, ki ga pripravi in zanj odgovarja Komisija, ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z izkazi. Ta izjava, ki temelji na posebnih ocenah za vsako pomembnejše področje dejavnosti Skupnosti, je osrednji del letnega poročila Sodišča o izvrševanju proračuna.

4.

Poleg letnih poročil Sodišče objavlja posebna poročila o posameznih področjih in podaja mnenja v zvezi s predlogi za zakonodajne akte EU finančne narave. Ta poročila in mnenja so objavljena v Uradnem listu Evropske unije in na spletni strani Sodišča www.eca.europa.eu. V Prilogi II k temu poročilu je seznam poročil in mnenj, ki jih je Sodišče sprejelo v zadnjih petih letih.

5.

Računovodski izkazi Sodišča za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2005, se skupaj s poročilom zunanjega revizorja objavijo v Uradnem listu Evropske unije. Poročilo potrjuje, ali računovodski izkazi predstavljajo verodostojno in pošteno sliko finančnega stanja in rezultatov, in poroča o upravnih in računovodskih postopkih, ter ugotavlja, ali je bilo finančno poslovodenje dobro in sistem notranje kontrole primeren.

6.

Člani Računskega sodišča so: Hubert WEBER (predsednik), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN.

----

(1)  Razen odločb, uredb Sveta in direktiv v zvezi s prihodki („lastna sredstva“) ter Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije, obstajajo tudi posebne uredbe za izvajanje različnih politik in instrumentov Unije. Evropski razvojni skladi imajo lasten skupek uredb.

----

I Informacije

Računsko sodišče – Letni poročili za proračunsko leto 2005

----

RAČUNSKO SODIŠČE

V skladu z določbami člena 248(1) in (4) Pogodbe ES, členov 143 in 181(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ter v skladu s členoma 116 in 135(2) Finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladom je Računsko Sodišče Evropskih skupnosti na zasedanjih 7. in 14. septembra 2006 sprejelo svoji

LETNI POROČILI

za proračunsko leto 2005.

Poročili sta bili skupaj z odgovori institucij na ugotovitve Sodišča poslani organoma, odgovornima za podeljevanje razrešnice, in drugim institucijam.

----

SPLOŠNI UVOD

----

(1)  V tem poglavju so združene informacije, ki so bile prej predstavljene v poglavju Izjava o zanesljivosti ter v posameznih poglavjih o prihodkih in odhodkih.

(2)UL C 107, 30.4.2004.

(3)  COM(2006) 9 konč. z dne 17.1.2006.

----

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

(2006/C 263/01)

KAZALO

----

(1)  Prilogi k Letnemu poročilu o izvrševanju proračuna se nahajata na koncu te publikacije.

----

POGLAVJE 1

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

KAZALO

Izjava o zanesljivosti

Zanesljivost računovodskih izkazov

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Uvod

Zanesljivost računovodskih izkazov

Splošno ozadje

Obseg revizije in pristop

Upravljanje spremembe s strani Komisije

Konsolidirana začetna bilanca stanja dne 1. januarja 2005

Konsolidirani računovodski izkazi dne 31. decembra 2005

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Pristop Sodišča

Rezultati revizije za leto 2005

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI

I.

Sodišče je v skladu z določbami člena 248 Pogodbe pregledalo „končne letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“, ki jih sestavljajo „konsolidirani računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“, za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2005 (1).

II.

V skladu s Finančno uredbo z dne 25. junija 2002 so „konsolidirani računovodski izkazi“ za proračunsko leto 2005 prvič pripravljeni na podlagi računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije in s katerimi so bila načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov prilagojena posebnemu okolju Skupnosti (2), medtem ko „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ še naprej temeljijo predvsem na denarnih tokovih. Zaradi prehoda na računovodstvo na podlagi nastanka poslovnih dogodkov je bilo treba začetno bilanco stanja ponovno prikazati na dan 1. januarja 2005, prav tako pa so bile potrebne pomembne spremembe v predstavitvi (3) in vsebini (4)„konsolidiranih računovodskih izkazov“.

III.

„Končne letne računovodske izkaze Evropskih skupnosti“ konsolidira računovodja Komisije, Komisija pa jih potrdi. Naloga Računskega sodišča je, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu EU predloži izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z njimi.

IV.

Sodišče je revizijo opravilo v skladu s svojimi usmeritvami in standardi, ki temeljijo na mednarodnih standardih, prilagojenih okolju Skupnosti. Sodišče je z revizijo pridobilo razumno podlago za spodaj podano mnenje. Pri prihodkih je bil obseg revizijskega dela Sodišča omejen. Prvič zato, ker lastna sredstva iz naslova DDV in BNI temeljijo na makroekonomskih statistikah, kjer Sodišče ne more neposredno revidirati z njimi povezanih podatkov, drugič pa, ker revizije tradicionalnih lastnih sredstev ne morejo zajeti tistega dela uvoza, ki ni bil predmet carinskega nadzora.

Zanesljivost računovodskih izkazov

V.

Po mnenju Sodišča so bili „končni letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ pripravljeni v skladu z določbami Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Razen učinkov ugotovitev iz odstavkov VI do VIII, v vseh pomembnih vidikih pošteno prikazujejo finančno stanje Skupnosti na dan 31. decembra 2005 ter rezultate njihovih dejavnosti in denarnih tokov za leto, ki se je izteklo.

VI.

Sodišče opaža, da se v okviru zapletenega proračunskega leta (glej odstavek II) obstoječi okvir finančnega poročanja ni dosledno uporabljal, zlasti za ločitev proračunskih let, in da računovodski sistemi v nekaterih generalnih direktoratih Komisije niso mogli zagotoviti kakovosti finančnih informacij, kar je povzročilo številne popravke po predstavitvi začasnih računovodskih izkazov (glej odstavka VII in VIII).

VII.

Med revizijo Sodišča so bile ugotovljene napake pri zneskih, evidentiranih v računovodskem sistemu kot fakture/izjave o stroških in predfinanciranje, ki imajo po popravkih začasnih računovodskih izkazov še vedno naslednji neto finančni učinek na spodaj naštete elemente računovodskih izkazov (glej tudi odstavek VIII):

(a)

V konsolidirani začetni bilanci stanja z dne 1. januarja 2005, s katero je bila prilagojena končna bilanca stanja na dan 31. decembra 2004 na podlagi novih načel računovodstva na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, so obveznosti navedene za približno 47 milijonov EUR previsoko, skupni znesek dolgoročnega in kratkoročnega predfinanciranja pa je za približno 179 milijonov EUR previsok. Zaradi tega so neto sredstva precenjena za približno 132 milijonov EUR.

(b)

Napake, opredeljene v (a) zgoraj, so vplivale na konsolidirano končno bilanco stanja na dan 31. decembra 2005, v kateri so obveznosti precenjene za približno 508 milijonov EUR, skupni znesek dolgoročnega in kratkoročnega predfinanciranja pa za približno 822 milijonov EUR. Zaradi tega so neto sredstva precenjena za približno 314 milijonov EUR

VIII.

Revizija sodišča je potrdila tudi splošni pridržek generalnega direktorja za izobraževanje in kulturo, ki se nanaša na pomanjkanje zagotovila v zvezi s pravilnostjo njegovega deleža skupnega zneska, ki je zajet v konsolidirani začetni bilanci stanja z dne 1. januarja 2005 (sredstva v višini 572,5 milijona EUR in obveznosti v višini 198,5 milijona EUR) in konsolidirani končni bilanci stanja z dne 31. decembra 2005 (sredstva v višini 382,7 milijona EUR in obveznosti v višini 187,3 milijona EUR. Glede na pogostost izpustitev in dvojnih ali napačnih knjiženj v tem generalnem direktoratu ni mogoče količinsko opredeliti previsokih ali prenizkih navedb v njegovem deležu sredstev in obveznosti.

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

IX.

Na področjih, kjer se nadzorni in kontrolni sistemi izvajajo tako, da zagotavljajo ustrezno obvladovanje tveganj, so transakcije, povezane s konsolidiranimi letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti kot celota zakonite in pravilne. Tako je pri prihodkih, obveznostih in plačilih za upravne odhodke in predpristopno strategijo z izjemo programa SAPARD. Poleg tega je revizija odhodkov skupne kmetijske politike (SKP), ki jo je opravilo Sodišče, pokazala, da je pravilno izvajan integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) učinkovit sistem za omejevanje tveganja nepravilnih odhodkov.

X.

Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka IX, Sodišče poudarja, da na področju predpristopne strategije v pristopnih državah in državah kandidatkah pri vseh programih in instrumentih še vedno obstajajo različno velika tveganja na ravni izvajalskih organizacij.

XI.

Sodišče opaža, da na drugih področjih napake še vedno pomembno vplivajo na plačila ter da morajo Komisija, države članice in druge države upravičenke okrepiti svoja prizadevanja za izvajanje ustreznih nadzornih in kontrolnih sistemov, da izboljšajo obvladovanje pripadajočih tveganj. To je potrebno na naslednjih področjih: skupna kmetijska politika, strukturni ukrepi, notranje politike in zunanji ukrepi.

(a)

Pri odhodkih SKP je Sodišče našlo dokaze, da je pri odhodkih, ki niso predmet IAKS ali kjer se IAKS ne izvaja pravilno ali kjer je bil šele nedavno uveden, tveganje večje, ker sistemi kontrol niso tako uspešni. Poleg tega rezultati inšpekcijskih pregledov IAKS niso dovolj preverjeni in potrjeni s strani neodvisnega organa, ki zahtevkov za pomoč EU običajno tudi ne preverja na kraju samem. Pri subvencijah SKP, ki jih ne pokriva IAKS, sistemi potrditve obračunov in pregledi po izvršenih plačilih ne zagotavljajo razumnega zagotovila glede skladnosti odhodkov z zakonodajo Skupnosti. Sodišče je sklenilo, da napake še vedno pomembno vplivajo na odhodke SKP kot celoto.

(b)

Na področju strukturnih ukrepov, je Sodišče znova ugotovilo, da Komisija ne vzdržuje uspešnega nadzora za zmanjševanje tveganja, da kontrole, prenesene na države članice, ne preprečujejo povračila precenjenih ali neupravičenih odhodkov. Sodišče je za obe programski obdobji (1994–1999 in 2000–2006) ugotovilo, da odhodki niso brez pomembnih nepravilnosti. Nekateri programi iz obdobja 1994 do 1999 so bili zaprti brez trdne podlage.

(c)

Na področju notranjih politik so se kljub napredku na nekaterih področjih pri reviziji Sodišča pokazale pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, ki so povzročile pomembno pogostost napak pri plačilih upravičencem. Napake so v glavnem posledica zapletenih sistemov za vračilo stroškov ter nejasnih postopkov in navodil, ki veljajo za različne programe.

(d)

Pri zunanjih ukrepih se vpliv izboljšanja Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov še ni pokazal na ravni izvajalskih organizacij, kjer je še vedno pomembna stopnja napak, ki jih je mogoče pripisati pomanjkanju celovitega pristopa k nadziranju, kontroliranju in revidiranju teh organizacij.

14. september 2006

Hubert WEBER

Predsednik

----

(1)  „Končni letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti“ so v Zvezku I letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2005.

(2)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, temeljijo na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (IPSAS), ki jih izdaja Mednarodna zveza računovodij, če teh ni, pa na mednarodnih računovodskih standardih (IAS)/mednarodnih standardih računovodskega poročanja (IFRS), ki jih izdaja Uprava za mednarodne računovodske standarde (IASB).

(3)  „Konsolidirani računovodski izkazi“ zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida (skupaj s poročanjem po področjih politik EU), izkaz denarnega toka in izkaz sprememb neto sredstev.

(4)  Glavni novi elementi so predfinanciranje, obveznosti in ločitev proračunskih let.

(5)  Glej odstavka 1.51 in 1.52 Letnega poročila Sodišča za proračunsko leto 2004 in poglavje 2 letošnjega letnega poročila.

(6)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(7)  Sporočilo Komisije – Posodobitev računovodskega sistema Evropskih skupnosti (COM(2002) 755 konč. z dne 17. decembra 2002).

(8)  Glej odstavek 1.8 Letnega poročila za proračunsko leto 2002, odstavek 1.25 Letnega poročila za proračunsko leto 2003 in odstavek 1.44 Letnega poročila za proračunsko leto 2004.

(9)  Na primer na sedežu Združenih narodov in v Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj ali v Avstraliji, na Danskem, v Franciji, Španiji, na Švedskem, v Združenem kraljestvu in v Združenih državah.

(10)  Nov sklop 15 računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije, temelji na mednarodnih računovodskih standardih za javni sektor (IPSAS), za računovodske transakcije, ki jih IPSAS še ne pokriva, pa na ustreznih mednarodnih računovodskih standardih (MRS)/mednarodnih standardih računovodskega poročanja (IFRS).

(11)  V skladu s členom 59 Finančne uredbe vsaka institucija v svojih upravnih pravilih določi osebje na ustrezni ravni, na katerega prenese naloge odredbodajalcev za izvrševanje prihodkov in odhodkov, obseg prenesenih pooblastil in možnost nadaljnjega prenosa teh nalog. Na Komisiji so naloge na splošno prenesene na generalne direktorje in vodje služb.

(12)  V vsakem generalnem direktoratu je direktor za upravljanje virov odgovoren za upravljanje razpoložljivih proračunskih in kadrovskih virov. Ta direktor ima posebne odgovornosti pri zadevah, povezanih z revizijo, notranjo kontrolo, finančnim poslovodenjem in s tem povezanimi informacijskimi sistemi.

(13)  ABAC Workflow je informacijski modul, ki je vstopna točka za večino proračunskih in računovodskih podatkov.

(14)  Urad za sodelovanje EuropeAid, Evropski urad za izbor osebja, Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti, Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic, generalni direktorati za informacijsko družbo, za izobraževanje in kulturo, za človekoljubno pomoč in za zunanje odnose (glej tudi Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavke 1.38 do 1.42).

(15)  Generalni direktorati za kmetijstvo in razvoj podeželja, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za komuniciranje, za regionalno politiko in za raziskave.

(16)  Okrepitev kontrol, ki podpirajo računovodske podatke, predfinanciranje, pravočasno oddajanje transakcij, postopki za ločitev proračunskih let, opredelitev in formalizacija vloge računovodskega dopisnika, pravni subjekti, lokalni informacijski sistemi, usposabljanje, izbira računovodskih oznak postavk, kulturna sprememba v okolju, ki temelji na evidentiranju na podlagi nastanka poslovnih dogodkov, in potrditev začetnih saldov.

(17)  Povezava med izterjavo in z njo povezano obveznostjo ni obvezna v ABAC, fakture in izjave dobaviteljev, računovodsko poročanje iz aplikacije SAP in povezovanje jamstev z ustreznimi okvirnimi pogodbami ob vnosu v ABAC Guarantee.

(18)  Pridržek generalnega direktorja Skupnega raziskovalnega središča v zvezi nejasnostjo statusa nekaterih delov bilance stanja in izkaza poslovnega izida ter kakovostjo podatkov v nekaterih zadevnih postavkah je predvsem tehnične narave.

(19)  Ta odločitev je temeljila na „konceptu kontrole“ IPSAS.

(20)  Čeprav so v računovodskem pravilu št. 1 pojasnjena različna merila, ki jih je treba upoštevati pri konsolidaciji, razlogi za izključitev ERS iz obsega konsolidacije niso navedeni.

(21)UL C 162, 5.6.2001, str. 1.

(22)  Kar zadeva dolgoročne in kratkoročne terjatve, bi morala Komisija pridobiti zneske iz knjige terjatev Evropskega kmetijskega in jamstvenega sklada (EKUJS) na dan 31. decembra, namesto da je navedla zneske, kakršni so bili ob koncu proračunskega leta EKUJS (tj. 15. oktobra).

(23)  Glej odstavek 1.23 Letnega poročila za proračunsko leto 2002, odstavke 1.10(e), 1.14 in 1.15 Letnega poročila za proračunsko leto 2003 in odstavek 1.17 Letnega poročila za proračunsko leto 2004.

(24)  Glej odstavek II(d) izjave o zanesljivosti za leto 2002 in odstavek III izjave o zanesljivosti za leti 2003 in 2004.

(25)  Prvotni skupni znesek predfinanciranja, ki ga je Komisija dobila pred odštetjem upravičenih odhodkov, je znašal 64 600 milijonov EUR.

(26)  Glej odstavke 1.30 do 1.32 Letnega poročila za proračunsko leto 2004.

(27)  Revizijo v Generalnem direktoratu za izobraževanje in kulturo je opravila Komisijina služba za notranjo revizijo pod nadzorom Sodišča.

(28)  Prvotni bruto znesek tekočih obveznosti pred odštetjem (dela) že plačanih faktur/izjav o stroških je znašal približno 35 000 milijonov EUR, kar je bilo na začetku leta 2005 preneseno v novi računovodski sistem.

(29)  Glej odstavka 1.34 in 1.35 Letnega poročila za proračunsko leto 2004.

(30)  Temu znesku je treba prišteti vnaprej vračunane stroške, odštete od kratkoročnega predfinanciranja, ki znašajo približno 6 400 milijonov EUR.

(31)  Komisija je odpravila prakso, ki jo je Sodišče v preteklih letih kritiziralo, v zvezi s pokojninskimi obveznostmi Skupnosti, kjer ima vzporedno priznavanje terjatev in obveznosti učinek nevtralizacije na izkaz poslovnega izida, saj ne prikazuje sprememb od enega leta do drugega (glej odstavka 1.31 in 1.32 Letnega poročila za proračunsko leto 2002, odstavek 1.10(h) Letnega poročila za proračunsko leto 2003 in odstavek 1.20 Letnega poročila za proračunsko leto 2004).

(32)  Glej odstavka 1.10 in 1.11 Letnega poročila za proračunsko leto 2002, odstavek 1.11 Letnega poročila za proračunsko leto 2003 in odstavka 1.12 in 1.13 Letnega poročila za proračunsko leto 2004.

(33)  Glej poglavje 2 „Upravljanje sistemov notranjega nadzora“, točka 2.2.2.1 „Odhodki v okviru Jamstvenega oddelka“.

(34)  Sodišče je februarja 2006 odobrilo ponovno preučitev pristopa DAS, ki bo prvič izveden za proračunsko leto 2006.

(35)  Kmetijstvo, strukturni ukrepi, notranje politike, zunanji ukrepi, uprava in predpristopna strategija.

(36)  Finančna uredba pri odhodkih razlikuje med naslednjimi primeri (člen 53): Komisija izvršuje proračun centralizirano (upravni odhodki in notranje politike); upravljanje transakcij je deljeno z nacionalnimi organi držav članic (Jamstveni oddelek EKUJS in strukturni skladi); Komisija prenese izvrševanje nekaterih vidikov svojih dejavnosti na države upravičenke, potem ko je opravila predhodno preverjanje (predpristopna strategija), nekatere dejavnosti pa lahko Komisija upravlja tudi skupaj z mednarodnimi organizacijami.

(37)  „Drugi revizorji“ so vsaka javna ali zasebna oseba, ki je bila pozvana, da pripravi revizijsko oceno dejavnosti, ki se delno ali v celoti financirajo iz proračuna Skupnosti, vendar njihova obveznost ne izvira iz predpisov Skupnosti.

(38)  Uredba Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

----

POGLAVJE 2

Komisijine notranje kontrole

KAZALO

Uvod in obseg revizije

Revizijske ugotovitve o ravnateljskih predstavitvah Komisije

Sintezno poročilo Komisije

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev

Postopek priprave

Izjave generalnih direktorjev

Kazalniki

Revizijske ugotovitve o standardih notranjega kontroliranja

Splošen zaključek in priporočila

----

(1)  Ta ukrep je predviden v sintezi za leto 2004 (večletni cilj št. 3). Glej prilogo 1 sinteznega poročila za leto 2004 (COM(2005) 256 konč. z dne 15.6.2005) in memorandum Komisiji: „Na poti k uspešnemu in doslednemu obvladovanju tveganj v službah Komisije“ (SEC(2005) 1327 z dne 20.10.2005) in „Navodila za priročnik o izvajanju obvladovanja tveganj“ z dne 15.11.2005.

(2)  Glej Sporočilo Komisije Svetu, Parlamentu in Računskemu sodišču COM(2006) konč. 9 in Sporočilo Komisiji SEC(2006) 49 z dne 17.1.2006.

(3)  Glej člen 53 Finančne uredbe (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Dosežki politik leta 2005 (COM(2006) 124 konč. z dne 14.3.2006).

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču (COM(2006) 277 konč. z dne 7.6.2006).

(6)  Priloga 1 sinteze za leto 2005 zajema 15 ukrepov, povezanih z naslednjimi kategorijami: upravljanje delovanja in notranja kontrola, vodenje, finančno poslovodenje in poročanje ter človeški viri. Večina teh dejavnosti predstavlja nadaljnje ukrepanje po večletnih ciljih, ki so vključeni v sintezno poročilo za leto 2004.

(7)  Glej tudi letni poročili Računskega sodišča za proračunski leti 2003 in 2004, odstavek 1.67.

(8)  Generalni sekretariat, Generalni direktorat za proračun in Generalni direktorat za kadrovske zadeve in administracijo.

(9)  Obvestilo generalnim direktorjem in vodjem služb – Okrožnica o letnih poročilih o dejavnostih za leto 2005 (SEC(2005) 1533 z dne 15.11.2005).

(10)  To je postopek, ki ga za izboljšanje doslednosti in skladnosti pridržkov organizirajo skupine generalnih direktoratov.

(11)  Glej del 3.1 in dodatek 3 Okrožnice o letnih poročilih o dejavnostih za leto 2005. Po teh smernicah se pomanjkljivost sistema obravnava kot pomembna, če izpolnjuje tako kvalitativna kot kvantitativna merila. Generalni direktorati na področju deljenega upravljanja in raziskav so še naprej razvijali posebna pravila za izvajanje, da bi imeli skupna merila za pomembnost in metodologijo za količinsko opredelitev pomanjkljivosti, kot je določeno v večletnem cilju št. 6, opredeljenem v sinteznem poročilu za leto 2004 (COM(2005) 256 konč. z dne 15.6.2005), priloga 1.

(12)  Obstoječe smernice zlasti določajo prag kot funkcijo proračuna za zadevno dejavnost, tj. 2 % vrednosti zadevne dejavnosti (COM(2003) 28 konč. z dne 21.1.2003).

(13)  V delu 1, oddelek 1.2 omenjene okrožnice je predvideno, da bi morala evidenčna kartica službe za leto 2005 zagotoviti ravnovesje med kazalniki vpliva, rezultatov, delovne obremenitve, upravljanja ter zakonitosti in pravilnosti.

(14)  Dodatek 6 Okrožnice o letnih poročilih o dejavnostih za leto 2005 je predvideval objavo dopolnilnega dokumenta o kazalnikih uspešnosti. Ta postopek je bil ustavljen zaradi čakanja na rezultate delovne skupine o standardnih ciljih in kazalnikih za horizontalne dejavnosti.

(15)  Smernice za pripravo letnih poročil o dejavnostih določajo, da izjave zaradi pridržkov ne smejo postati nesmiselne in da v izjemnih primerih generalni direktor morda ne bo mogel dati potrebnega zagotovila. Za odpravo pomanjkljivosti je treba pripraviti akcijske načrte, v katerih bodo navedeni tudi izvedbeni roki.

(16)  Generalni direktorati za komuniciranje, za izobraževanje in kulturo, Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju.

(17)  Generalni direktorati za informacijsko družbo in medije, za pravosodje, svobodo in varnost, za zunanje odnose.

(18)  Glej tudi letni poročili Računskega sodišča za proračunski leti 2003 in 2004, odstavek 1.67.

(19)  Leta 2005 je analiza zajemala tudi informacije, vključene v letna poročila o dejavnostih (in ne le izjave). Ocene, opravljene v letih 2003 in 2004, so bile prilagojene, da bi se lahko podalo primerljivo stanje za leta 2003, 2004 in 2005.

(20)  Čeprav so bile v nekaterih primerih (upravljavski in kontrolni sistemi v državah članicah 2000/2006 za več programov strukturnih ukrepov in pogostost napak za 6. okvirni program za raziskave) obravnavane tudi v letnih poročilih o dejavnostih.

(21)Vpliv najpomembnejših pridržkov na zagotovilo generalnega direktorja po mnenju Sodišča:

A: razumno zagotovilo, da sistemi notranjih kontrol zagotavljajo zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi, brez pridržkov ali z nepomembnimi pridržki

B: razumno zagotovilo, da sistemi notranjih kontrol zagotavljajo zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi, s pridržki (napake < 2 % ali pomanjkljivosti sistemov, katerih finančni učinek je < 10 % zadevnega proračuna)

C: ni zagotovila (napake > 2 % ali pomanjkljivosti sistemov s finančnim učinkom > 10 % zadevnega proračuna)

(22)Dokazi, podani v letnem poročilu o dejavnostih za revizijske zaključke Sodišča:

Leta 2005 je analiza zajemala tudi informacije, vključene v letna poročila o dejavnostih (in ne le izjave). Ocene, opravljene v letih 2003 in 2004, so bile prilagojene, da bi se lahko podalo primerljivo stanje za leta 2003, 2004 in 2005.

A: dovolj dokazov za zaključke Sodišča za DAS (jasni in nedvoumni)

B: dovolj dokazov za zaključke Sodišča za DAS po popravkih (z nepomembnimi netočnostmi ali manj pomembnimi manjkajočimi podatki)

C: ni dovolj dokazov za zaključke Sodišča za DAS (s pomembnimi netočnostmi ali z zelo pomembnimi manjkajočimi podatki, na primer: zanemarjanje težav pri deljenem upravljanju, pokrivanje preteklega proračunskega leta, ni količinske opredelitve, neuporabni podatki)

(23)Razvoj:

+ izboljšanje

= nespremenjeno

– nazadovanje

(24)  Čeprav zajeto v letna poročila o dejavnostih.

(25)  Za odhodke SKP, kjer se IAKS pravilno uporablja.

(26)  Za odhodke SKP, ki niso predmet IAKS ali kjer se IAKS ne uporablja pravilno.

Vir: Računsko sodišče.

(27)  Generalni direktorati za kmetijstvo in razvoj podeželja, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za regionalno politiko.

(28)  Npr. generalni direktorati za kmetijstvo in razvoj podeželja, za komuniciranje, za izobraževanje in kulturo, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za podjetništvo in industrijo, za okolje, za informacijsko družbo in medije, za pravosodje, svobodo in varnost, za regionalno politiko, za raziskave, za zdravje in varstvo potrošnikov, za energetiko in transport, Evropski urad za sodelovanje EuropeAid, Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju.

(29)  Standardi št. 11 „analiza in obvladovanje tveganj“, 12 „ustrezne upravljavske informacije“, 14 „poročanje o neprimernem ravnanju“, 17 „nadzor“, 18 „dokumentiranje izjem“, 20 „dokumentiranje in odpravljanje pomanjkljivosti notranje kontrole“, 21 „revizijska poročila“ in 22 „oddelek za notranjo revizijo“.

(30)  Generalni direktorati za kmetijstvo in razvoj podeželja, za proračun, za konkurenco, za izobraževanje in kulturo, za gospodarske in finančne zadeve, za širitev, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za podjetništvo in industrijo, za ribištvo in pomorske zadeve, za informacijsko družbo in medije, za regionalno politiko, za raziskave, Evropski urad za sodelovanje EuropeAid, Eurostat.

(31)  SEC(2006) 567 z dne 28.4.2006.

(32)  Število temeljnih zahtev se je povečalo z 71 na 75. Dve od temeljnih zahtev, izbranih za leto 2005, sta bili v primerjavi z letom 2004 okrepljeni.

(33)  Generalni direktorati za kmetijstvo in razvoj podeželja, za proračun, za konkurenco, za izobraževanje in kulturo, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za raziskave, za regionalno politiko, Evropski urad za sodelovanje EuropeAid.

(34)  Zlasti standarda notranjega kontroliranja 11 „analiza in obvladovanje tveganj“ in/ali 17 „nadzor“.

(35)  V skladu s členom 86 Finančne uredbe.

(36)  Glej Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (COM(2005) 252 konč. z dne 15.6.2005) in Letno poročilo Računskega sodišča za proračunsko leto 2004, odstavek 1.85.

(37)  Skupna kmetijska politika, strukturni ukrepi in notranje politike, vključno z raziskavami.

----

POGLAVJE 3

Upravljanje proračuna

KAZALO

Uvod

Ugotovitve

V prvem celotnem proračunskem letu po širitvi se je proračun povečal

Porabljen skoraj ves proračun

Neporavnane proračunske obveznosti se še povečujejo

V naslednjih treh letih potrebna višja stopnja porabe za strukturne dejavnosti

Omejene razveljavitve dodelitve proračunskih sredstev po pravilu leta n + 2

Zaključki in priporočila

----

(1)  Podrobni podatki o izvrševanju proračuna za leto 2005 so na voljo v dokumentu Komisije z naslovom „Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju – Proračunsko leto 2005“. Glej http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm.

(2)  Za obširnejše pojasnilo o prenosu proračunskih sredstev glej točko 7.3 Priloge I.

(3)  Proračunski presežek – ki se razlikuje od izkaza poslovnega izida – je odraz tega, v kolikšnem obsegu proračun ni bil porabljen. Presežek ni rezerva, ki se jo lahko kopiči in nato v prihodnjih letih uporabi za financiranje odhodkov. Neporabljeni prihodki, ki jih predstavlja presežek, se izravnajo z lastnimi sredstvi, ki bodo zbrana za naslednje leto.

(4)  Glej odstavek 3.2.

(5)  Glej odstavek 2.12 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(6)  V določenih primerih začetek ali sredina leta 2009.

(7)  V preteklosti je bilo zapiranje programov težavno obdobje v programskem ciklu. „Do zamud pri zagonu programov za obdobje 2000–2006 je prišlo v glavnem zaradi upravnih in finančnih omejitev, povezanih z dokončanjem programov za obdobje 1994–1999.“ COM(2002) 528 konč., str. 4.

(8)  Končni datum za upravičenost odhodkov za programe iz obdobja 2000–2006 je praviloma konec leta 2008, v skladu s pravilom leta n + 2. Vendar pa je lahko 5-odstotni saldo za program plačan šele takrat, ko države članice predložijo zadovoljive dokumente o zapiranju, za kar je rok začetek leta 2010. V praksi to pomeni, da bodo nekatera plačila izvedena v letih 2010 in 2011.

(9)  Glej odgovor Komisije na odstavek 2.23 Letnega poročila Sodišča za leto 2004. Glej tudi odgovor Komisije na odstavek 2.48 Letnega poročila Sodišča za leto 2003: „Uporaba pravila leta N + 2 bi morala v naslednjih nekaj letih uravnotežiti stopnjo neporavnanih obveznosti ...“.

(10)  4 % proračunskih sredstev, dodeljenih vsaki državi članici, je bilo razporejenih v rezervo za razdelitev najuspešnejšim programom v treh obrokih med letoma 2004 in 2006.

(11)  Na primer, ko je po pravilu leta n + 2 na Nizozemskem prišlo do razveljavitve dodeljenih proračunskih sredstev programa v višini 79 milijonov EUR, je bilo istemu programu iz rezerve na podlagi doseženih rezultatov dodeljenih 24 milijonov.

(12)  Glej odgovor Komisije na odstavek 2.16 Letnega poročila Sodišča za leto 2003: Pri prekrivanju programskih ciklov za večletne programe postane običajno razpored plačil v določenem času enakomeren. Na primer, ob pričetku novega programskega obdobja za strukturne sklade, običajno plačila za programe iz prejšnjega obdobja nadomestijo še vedno nizko raven plačil za tekoče programe, preden se ti začnejo izvajati z normalno hitrostjo.

----

POGLAVJE 4

Prihodki

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov

Nadzorni in kontrolni sistemi Komisije

Nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah

Zaključki in priporočila

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih ugotovitvah

Tradicionalna lastna sredstva: Popravki računov B

----

(1)  Vsebuje presežek iz prejšnjega proračunskega leta in razne prihodke.

(2)  Tradicionalna lastna sredstva za Evropsko unijo poberejo države članice, pri čemer zadržijo 25 % za kritje stroškov zbiranja.

(3)  V nasprotju s tradicionalnimi lastnimi sredstvi so lastna sredstva iz DDV in BND prispevki, ki izvirajo iz uporabe enotnih stopenj pri usklajenih ocenah osnove DDV držav članic ali BND držav članic in ki so izračunani po pravilih Skupnosti.

(4)  Belgija, Češka, Nemčija, Irska, Luksemburg, Malta, Nizozemska in Združeno kraljestvo. Računovodski sistemi za tradicionalna lastna sredstva so bili poleg tega pregledani tudi v Italiji, na Poljskem in Švedskem.

(5)  Belgija, Češka, Nemčija, Irska, Italija, Grčija, Španija, Finska in Združeno kraljestvo.

(6)  Člen 18 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa št. 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2028/2004 (UL L 352, 27.11.2004, str. 1).

(7)  Člen 6(5) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000.

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

(9)  Posebno poročilo št. 1/2005 (UL C 202, 18.8.2005).

(10)  Pridržki so povezani z uporabo zanesljivih količinskih podatkov in sprejemljive metodologije pri izdelavi poročil držav članic o prihodkih iz DDV ter omogočajo popravke v teh izjavah tudi po izteku štiriletnega roka, določenega z zakonodajo Skupnosti.

(11)  Za nove države članice niso bili sprejeti nobeni pridržki, ker so prva poročila o prihodkih iz DDV oddale leta 2005.

(12)  Dokument temelji na skupnem vzorcu, po katerem državni statistični uradi Eurostatu vsako leto sporočajo podatke o BND. Ti podatki so podlaga za izračun lastnih sredstev iz BND.

(13)  Z izjemo službenega obiska v Nemčiji.

(14)  Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavka 3.36–3.37.

(15)  Pridržki v zvezi z lastnimi sredstvi iz BND so povezani z viri in metodami, ki jih države članice uporabljajo za sestavljanje agregatov nacionalnih računov, in omogočajo prilagoditev agregatov BND po izteku štiriletnega roka, ki ga določa zakonodaja Skupnosti.

(16)  Za nove države članice ni še nobenih pridržkov, saj morajo opise statističnih metod za ESR 95 predložiti šele do konca leta 2006.

(17)  Avstrija, Belgija, Danska, Nemčija, Grčija, Francija, Irska, Italija, Nizozemska, Španija in Portugalska so za nekatere neodpravljene pridržke predložile popravljene podatke, da bi Komisiji omogočile sprejetje odločitve.

(18)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavka 3.43–3.44 in ustrezne odgovore Komisije.

(19)  Uredba Komisije (ES) št. 1889/2002 z dne 23. oktobra 2002 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 448/98 o dopolnitvi in spremembi Uredbe (ES) št. 2223/96 glede razporeditve posredno merjenih storitev finančnega posredništva (PMSFP) v okviru Evropskega sistema nacionalnih in regionalnih računov (ESR) (UL L 286, 24.10.2002, str. 11).

(20)  „Spremembe nacionalnih računov v letu 2005“, publikacija Eurostata z dne 14. februarja 2006.

(21)  Člen 2(7) Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 253, 7.10.2000, str. 42).

(22)  Belgija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Madžarska, Poljska, Slovenija in Švedska.

(23)  Češka, Nemčija, Malta in Združeno kraljestvo.

(24)  Blago, ki je prispelo in je bilo zajeto v skupni carinski deklaraciji, vendar čaka, da se opravijo formalnosti, ki so potrebne, da blago pridobi carinsko dovoljeno rabo ali uporabo (kot je sprostitev v prosti promet).

(25)  Združeno kraljestvo. Po Carinskem zakoniku Skupnosti dodatnih carinskih dajatev po preteku treh let od nastanka prvotnega carinskega dolga običajno ni več mogoče zaračunati.

(26)  Avstrija, Belgija, Finska, Češka, Slovaška in Švedska.

(27)  Ta sestavni del se ni v celoti izvajal v nobeni od obiskanih držav članic.

(28)  Ta sestavni del se je v celoti izvajal v Belgiji, na Češkem, v Avstriji, na Slovaškem in Švedskem.

(29)  Do tega je prišlo v Avstriji, na Slovaškem, Finskem in Švedskem.

(30)  Ta sestavni del se je v celoti izvajal na Češkem in Švedskem.

(31)  COM(2005) 217 konč., 25.5.2005.

(32)  Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavka 3.21–3.22.

(33)  V bilanci stanja je naveden odpis v višini 759,2 milijona EUR.

----

POGLAVJE 5

Skupna kmetijska politika

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS)

Pomoč na površino

Integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) v novih državah članicah

Premije za živali

Oljčno olje

Razvoj podeželja

EU-15

Začasni instrument za razvoj podeželja za nove države članice

Izvozna nadomestila

Naknadni pregled subvencij, plačanih trgovcem in predelovalcem

Potrditev obračunov s strani Komisije

Certifikacijski organi

Potrditev skladnosti

Revizija Komisijinih enot za potrditev obračunov

Zaključki in priporočila

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih ugotovitvah

Razvoj podeželja: podpora območjem z omejenimi možnostmi

Organizacija sistema za identifikacijo in registracijo govedi v Evropski uniji

Posebna poročila, objavljena po zadnjem Letnem poročilu

----

(1)  Samo jamstveni oddelek EKUJS. Za usmerjevalni oddelek EKUJS glej Poglavje 6.

(2)  Drugo: pomoč za proizvodnjo, predelavo ali porabo, plačana proizvajalcem, organizacijam proizvajalcev ali predelovalcem in administrativni odhodki.

(3)  Intervencije: javno in zasebno skladiščenje, ukrepi za umik sadja in zelenjave, obvezna in prostovoljna destilacija.

(4)  Uredbi Sveta (EGS) št. 3508/92 (UL L 355, 5.12.1992, str. 1) in (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1), ki pokrivata premije za živali in pomoč na površino.

(5)  Uredba Sveta (EGS) št. 386/90 (UL L 42, 16.2.1990, str. 6).

(6)  Uredba Sveta (EGS) št. 4045/89 (UL L 388, 30.12.1989, str. 18), ki pokriva plačila za izvozna nadomestila, subvencije za predelavo in pretvorbo, bombaž, oljčno olje, tobak in nekatere ukrepe za razvoj podeželja, katera so višja od določene mejne vrednosti.

(7)  SEPP nadomešča vso neposredno pomoč z enotnim plačilom. Zajema plačilo enotnega zneska na hektar kmetijskih zemljišč. Uporablja jo osem od desetih novih držav članic (razen Malte in Slovenije).

(8)  Prijavljena popravka zaradi skladnosti, ki znašata 174,4 milijona EUR (Španija) in 0,21 milijona EUR (Nizozemska) nista zajeta, ker ju ni mogoče pripisati posameznim plačilnim agencijam.

(9)  Ločeni obračuni, izvzeti iz odločbe o finančni potrditvi.

(10)  Sodišče je pregledalo poročila in potrdila teh 31 plačilnih agencij, za katere je bil izbran vzorec transakcij za preizkušanje.

Vir: Zbirno poročilo Komisije o finančni potrditvi obračunov Jamstvenega oddelka EKUJS za leto 2005.

(11)  Češka, Litva, Madžarska, Poljska in Slovaška.

(12)  Malta in Slovenija.

(13)  „V GD AGRI se (za pridržke in njihov skupni vpliv na izjavo) uporabljajo merila pomembnosti, ki jih priporoča Komisija v Sporočilu COM(2003) 28 z dne 21. januarja 2003 in ‚Smernicah za ocenjevanje pomembnosti pri pomanjkljivostih v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic v okviru deljenega upravljanja za namene letnega poročila o dejavnostih’, o katerih so se v letu 2005 dogovorili generalni direktorati, odgovorni za strukturne sklade. S kvalitativnega vidika se prag pomembnosti presoja na podlagi [...] S kvantitativnega vidika se uporablja prag pomembnosti v višini 2 %, ki je priporočen na ravni Komisije“. Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI za 2005 (marec 2006), odstavek 3.1. Uporabljena merila pomembnosti.

(14)  Komisija je te podatke ponovno uskladila v letu 2004.

NB 1: Daljinsko zaznavanje zajema uporabo satelitskih posnetkov ali fotografij iz zraka za preverjanje vlog IAKS.

NB 2: Preizkusi, opravljeni v letu N, so pomembni za plačila, izvršena v letu N + 1.

Vir: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI.

(15)  Izraženo v odstotku površin, za katere je kmet, pri katerem se opravlja inšpekcijski pregled, vložil zahtevek.

(16)UL L 17, 24.1.2004, str. 7.

(17)  „Enota rabe ali poljina: pomeni strnjeno površino kmetijskega zemljišča, kjer en proizvajalec goji eno skupino posevkov“ (Uredba Komisije (ES) št. 796/2004 (UL L 141, 30.4.2004, str. 18), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1187/2006 (UL L 214, 4.8.2006, str. 14), člen 2(1a));

„Referenčna enota rabe oziroma poljina: pomeni geografsko omejeno površino, ki ohranja enotno identifikacijo, kakor je zavedena v GIS v identifikacijskem sistemu držav članic...“ (Uredba Komisije (ES) št. 796/2004, člen 2(26));

„Sistem identifikacije kmetijskih enot rabe oziroma poljin ... deluje na ravni referenčnih enot rabe oziroma poljin, kot je katastrska parcela ali proizvodni blok...“ (Uredba Komisije (ES) št. 796/2004, člen 6(1)):

Proizvodni blok ima v praksi pogosto naravne meje in je lahko sestavljen iz več katastrskih parcel.

(18)  Kot je za leto vložitve zahtevkov 2004 določal člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 2419/2001 (UL L 327, 12.12.2001, str. 11), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 118/2004 (UL L 17, 24.1.2004, str. 7) in kot je člen 6 Uredbe (ES) št. 796/2004 določal za leta vlaganja zahtevkov po letu 2004.

(19)  Ker ni nobenih informacij ni mogoče določiti finančnega učinka tega neuspeha.

(20)  V vzorcu 30 analiziranih poročil o inšpekcijskih pregledih, ki so predstavljala plačila zahtevkov v skupni višini 23 800 EUR, so bila odkrita preplačila in premajhna plačila v skupni višini 3 122 EUR, ki so bila posledica neustrezne analize poročil o inšpekcijskih pregledih. Razlike znašajo tudi do 13 % plačil.

(21)  Uredba (ES) št. 1782/2003, člen 143(c).

(22)  Češka, Madžarska, Slovaška, Slovenija in Malta.

(23)  Komisija je v letu 2004 te podatke ponovno prilagodila.

NB 1: Zahtevek je v celoti zavrnjen, če je razlika, ugotovljena med številom prijavljenih živali in živali, ki so upravičene, višja od 20 % ali če je razlika posledica namernih nepravilnosti.

NB 2: Preizkusi, opravljeni v letu N, so pomembni za plačila, izvršena v letu N + 1.

Vir: Statistični podatki IAKS, ki so jih države članice sporočile GD AGRI.

(24)  Ena transakcija je bila revidirana tudi na Portugalskem. Pri tem niso bile odkrite nobene večje napake.

(25)  Uredba Sveta (ES) št. 864/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 48).

(26)  Uredba Komisije (ES) št. 27/2004 (UL L 5, 9.1.2004, str. 36).

(27)  Kmetijsko-okoljski ukrep, zgodnje upokojevanje, pogozdovanje ter kompenzacijska plačila za območja z omejenimi možnostmi in območja, za katera veljajo okoljske omejitve.

(28)  Delno samooskrbne kmetije, ki so v procesu prestrukturiranja, skupine proizvajalcev, skladnost s standardi Skupnosti, tehnična pomoč, dopolnila neposrednim plačilom.

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 80).

(30)  Uredba (EGS) št. 386/90.

(31)  Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 4.12.

(32)  Naknadno preverjanje receptur v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1520/2000 (UL L 177, 15.7.2000, str. 1).

(33)  Analiza podatkov, sporočenih Komisiji v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2390/1999 (UL L 295, 16.11.1999, str. 1) kaže, da so vse države članice EU-15 (razen Grčije in Španije, ki nista zagotovili podatkov, in Luksemburga, ki je imel nepomembno število transakcij) v različnem obsegu izvajale preglede takšnih pošiljk.

(34)  Namestitev carinskih oznak na pošiljke, ki niso bile predmet fizičnega pregleda, ne pomeni kršitve trenutno veljavne zakonodaje.

(35)  Danska je od 1. februarja 2006 ta postopek opustila.

(36)  Uredba (EGS) št. 4045/89.

(37)  Uredba (EGS) št. 4045/89 v prvi uvodni izjavi v preambuli povezuje Uredbo z dolžnostjo držav članic za „reševanje nepravilnosti ter povrnitev zneskov, izgubljenih zaradi nepravilnosti ali malomarnosti“.

(38)  Sedanji sistem določa, da se samo nepravilnosti, ki presegajo 4 000 EUR pozneje sporočijo OLAF v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 595/91 (UL L 67, 14.3.1991, str. 11).

(39)  Kritični vidik preverjanja zakonitosti in pravilnosti transakcij je obstoj in natančnost podatkov, ki jih prijavijo upravičenci, od katerih je mnoge mogoče preveriti le s fizičnim inšpekcijskim pregledom na ravni končnega upravičenca.

(40)  Poročila 31 certifikacijskih organov, iz katerih so bile preizkušene transakcije (glej Tabelo 5.1).

(41)  Komisija se je reševanja slednjega vidika lotila tako, da je leta 2002 začela z raziskavo. Čeprav je ugotovila številne pomanjkljivosti v upravljanju pooblaščenih organov s strani AGEA (Italija), ki so se vztrajno ponavljale, Komisija ne namerava uvesti finančne korekcije. Poleg tega do zdaj ni bilo poslano nobeno posebno pismo iz člena 8 Uredbe Komisije (ES) št. 1663/95 (UL L 158, 8.7.1995, str. 6), da bi se omogočilo spremljanje rezultatov obiska v Franciji leta 2003.

(42)  AGEA (kontrole in plačilni postopki, dolžniki, računalniška zaščita, notranja revizija, pooblaščeni organi), OPEKEPE (kontrole in plačilni postopki, dolžniki, notranja revizija, pooblaščeni organi), ARDA (kontrole in plačilni postopki, računovodstvo, računalniška zaščita, pooblaščeni organi), ONIFLHOR (pisni postopki, dolžniki, računalniška zaščita, pooblaščeni organi). Zadevne plačilne agencije so prijavile približno 7 418 milijonov EUR, ki jih bo Komisija podrobneje analizirala.

(43)  V letu 2005 je bil samo certifikacijski organ za OPEKEPE ocenjen na kraju samem. Poleg tega je bilo v okviru Komisijinega pregleda akreditacij izvedenih deset obiskov v novih državah članicah.

(44)  Deset revizij skladnosti je bilo izbranih naključno, ob upoštevanju pomembnosti. Rezultat tega postopka je bil izbor revizij skladnosti na področju poljščin (3), premij za živali (2), razvoja podeželja (2), izvoznih nadomestil (1), oljčnega olja (1) ter sadja in zelenjave (1).

(45)  „Revizija je pokazala tveganja, ki lahko vplivajo na sposobnost teh ekip za uspešno izvajanje dodeljenih jim nalog, da generalnemu direktorju, kot AOD v okviru deljenega upravljanja, nudijo zadovoljivo zagotovilo, da upravljavski in kontrolni sistemi, vzpostavljeni v državah članicah, zagotavljajo zakonitost in pravilnost transakcij.“

(46)  Za ocenjevanje stopnje nepravilnosti bi bilo treba jasno opredeliti ustrezno metodo vzorčenja (Mnenje Sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije, odstavek 48) ter preverjati zakonitost in pravilnost odhodkov na ravni končnega upravičenca (Mnenje št. 1/2005 o financiranju SKP, odstavek 24).

(47)  Dokument Sveta 5971/06 ADD1 – Razrešnica Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2004.

(48)  Resolucija Evropskega parlamenta, ki spremlja sklep o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2002 (Komisija) (SEC(2003) 1104-C5-0564/2003–2003/2210(DEC)).

(49)  COM(2004) 648 z dne 30. septembra 2004 in temu priložen delovni dokument.

(50)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

(51)  Dokument Sveta 5665/05 ADD 2 z dne 17. februarja 2005 – „Podelitev razrešnice Komisiji glede izvrševanja proračuna za proračunsko leto 2003 – Sklepi Sveta o posebnih poročilih Računskega sodišča – Priloga 9“.

(52)  Resolucija Evropskega parlamenta s pripombami, ki so sestavni del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2003, Oddelek III – Komisija (SEC(2004) 1181 – C6-0012/2005–2004/2040(DEC) – SEC(2004) 1182 – C6-0013/2005–2004/2040(DEC)).

(53)  Delovni dokument Komisije SEC(2005) 1193 z dne 26. septembra 2005.

(54)  Sodišče je pregledalo, kako so shemo izvajale Komisija in izbrane države članice (Nemčija (Severno Porenje-Vestfalija), Španija (Aragonija), Francija, Irska, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo (Anglija)).

PRILOGA 5.1

Razvoj ključnih ugotovitev – Kmetijstvo

PRILOGA 5.2

Elementi spremljanja IAKS – Shema klasičnih pomoči

Vir: Računsko sodišče, pregled sistemov IAKS v plačilnih agencijah (izvleček).

PRILOGA 5.3

Elementi spremljanja IAKS – Shema enotnega plačila na površino (SEPP)

Vir: Računsko sodišče, pregled sistemov IAKS v plačilnih agencijah (izvleček)

----

POGLAVJE 6

Strukturne dejavnosti: regionalna politika, zaposlovanje in socialna politika, razvoj podeželja in ribištvo

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Posebne značilnosti strukturnih dejavnosti

Revizija Sodišča

Tekoči programi strukturnih skladov

Napake vplivale na odhodke za projekte

Kontrole, ki jih izvajajo države članice, ne izpolnjujejo ključnih uredbenih zahtev

Prejšnji programi strukturnih skladov

Neizvajanje korekcij in velike zamude pri zapiranju programov

Napake vplivale na odhodke za projekte

Kontrole ne izpolnjujejo ključnih uredbenih zahtev

Kohezijski sklad

Finančne korekcije in poročanje o izterjavah v strukturnih skladih

Omejen obseg neto finančnih korekcij

Neustrezno poročanje držav članic o izterjavah

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih ugotovitvah

Posebna poročila, objavljena po zadnjem letnem poročilu

----

(1)  Pobudniki projektov so lahko zasebniki ali združenja, zasebne ali javne družbe, ali pa lokalni, regionalni ali nacionalni organi.

(2)  Cilji za strukturne sklade so bili za programsko obdobje 2000 do 2006 razvrščeni v drugačne skupine.

(3)  Pri programih, ki se financirajo iz več skladov, se del za vsak sklad izračuna posebej.

Vir: Tabelo je pripravilo Računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija.

(4)  Revidirani programi so bili: programi ESRR Cilj 1 Španija, Irska (industrijski razvoj) in Portugalska (regionalni razvoj); ESS Cilj 1 Nemčija (Saška), ESS Cilj 3 Švedska in usmerjevalni oddelek EKUJS Cilj 5a Danska (izboljševanje učinkovitosti kmetijskih struktur).

(5)  Komisija je predlagala omilitev določb o roku hranjenja dokazil za naslednje programsko obdobje (2007 do 2013). Sodišče je v svojem Mnenju št. 2/2005 izpostavilo resne omejitve, ki bi jih to imelo za njegove revizijske pravice in obseg pregledov pri programih ob zaključku programskega obdobja.

PRILOGA 6.1

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ključnih ugotovitev v zadnjih izjavah o zanesljivosti

----

POGLAVJE 7

Notranje politike, vključno z raziskavami

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije

Zakonitost in pravilnost transakcij

Prijavljanje previsokih stroškov

Nadzorni in kontrolni sistemi

Sistem revizijskega potrjevanja za šesti okvirni program

Komisijine naknadne finančne revizije

Nadzor nacionalnih agencij na področju izobraževanja in kulture

Zaključki in priporočila

Posebna poročila, objavljena po zadnjem Letnem poročilu

----

(1)  Toda Komisija si upravljanje nekaterih programov, kot sta Evropski sklad za begunce in schengenski vir, deli z državami članicami; dele programov Socrates, Leonardo in Mladina (Youth) upravlja prek nacionalnih agencij.

(2)  7.1 Npr. šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (FP6), finančni instrument za okolje (LIFE), vseevropsko energetsko omrežje (TEN-Energy).

(3)  Glej npr. naslednje vzorce pogodb: peti okvirni program, člen 23, Priloga II; šesti okvirni program, člen 19, Priloga II; Ten-T, člen II, 14.1.

(4)  Mnenje št. 1/2006 Evropskega računskega sodišča o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007–2013).

(5)  Študija izvedljivosti za uskladitev varnosti in upravljanja železniškega prometa na evropski ravni.

(6)  Mnenje št. 2/2004 Evropskega računskega sodišča o modelu „enotne revizije“, odstavek 48.

(7)  Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 6.10, in Mnenje št. 1/2006, odstavka 41 in 42.

(8)  Potrditi je treba le vmesna in/ali končna plačila, ki ustrezajo določenim merilom.

(9)  V svojem Zbirnem poročilu o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2005 (COM(2006) 277 konč.).

(10)  Mnenje št. 1/2006 Evropskega računskega sodišča, odstavki 74 do 77.

(11)  Letno poročilo za proračunsko leto 2004, poglavje 6, Priloga 1.

(12)  Brez vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T).

(13)  Revizije v zvezi z mediji, končane v letu 2005, so vključene v statistične podatke za GD INFSO.

(14)  Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavka 6.32–6.33.

(15)  609 milijonov EUR v plačilih za leto 2005.

(16)  Člen 35 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun ES.

(17)  V vzorcu je bilo zajetih 11 od 44 končanih revizijskih poročil.

(18)  Mnenje št. 1/2006 Evropskega računskega sodišča, odstavki 58–70 in 94.

PRILOGA 7.1

Notranje politike — Ocena predhodno ugotovljenih ključnih vidikov

PRILOGA 7.2

Nadzorni in kontrolni sistemi

PRIPOMBE KOMISIJE GLEDE NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMOV KOMISIJE V ZVEZI Z NACIONALNIMI AGENCIJAMI (NA)

Nadzorni in kontrolni sistemi Komisije v zvezi z nacionalnimi agencijami vključujejo zunanje revizorje. Pogodbena revizorska podjetja in pogodbeni pogoji so se spremenili sredi poročevalskega obdobja, da se izboljša kakovost revizij in poročil. Pozitivni rezultati so bili vidni že ob koncu leta 2005.

----

POGLAVJE 8

Zunanji ukrepi

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Transakcije, izvedene na ravni delegacij

Transakcije, izvedene na ravni izvajalskih organizacij

Nadzorni in kontrolni sistemi

Analiza tveganj

Informiranje in obveščanje

Kontrolne in revizijske dejavnosti Komisije

Notranja revizija

Decentralizacija v okviru CARDS

Zaključki in priporočila

Nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih ugotovitev

Preverjanja organizacij Združenih narodov

Uvod

Okvirni finančni in upravni sporazum

Napredek v letu 2005 pri prizadevanju za sporazum z ZN o vidikih finančnega kontroliranja

Zaključek

Posebno poročilo št. 25/98 o dejavnostih na področju jedrske varnosti, ki jih je Evropska unija od leta 1990 do leta 1997 izvajala v Srednji in Vzhodni Evropi ter v novih neodvisnih državah

Uvod

Strategija ukrepov pomoči je razjasnjena, vendar ni brez pomanjkljivosti

Izboljšanje na področju človeških virov in pri upravljanju programov

Izvajanje projektov se je izboljšalo, vendar so nekatere težave še prisotne

Sodelovanje upravičencev se je rahlo izboljšalo

Zaključek in priporočila

Posebna poročila, objavljena po zadnjem Letnem poročilu

----

(1)  O pomoči, ki jo zagotavljajo Evropski razvojni skladi, se poroča ločeno, saj se ne financira iz splošnega proračuna.

(2)  Program CARDS spodbuja stabilnost in mir v državah zahodnega Balkana.

(3)  Več kot 60 % proračunskih obveznosti CARDS v letu 2005.

(4)  Obiskane so bile delegacije v Albaniji, Kolumbiji, na Hrvaškem, v Indiji, Gruziji in Libanonu.

(5)  Odstavek 7.17.

(6)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 7.21.

(7)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 7.19.

(8)  Glej Posebno poročilo št. 3/2006 o odzivu humanitarne pomoči Evropske komisije na cunami, odstavek 37.

(9)  Geografski direktorati so: Azija in Osrednja Azija; Evropa, južno Sredozemlje, Bližnji Vzhod in sosedska politika; Latinska Amerika.

(10)  Večina elementov deluje, vendar je treba nekatere še izboljšati.

(11)  Oddelek za notranjo revizijo se je ukvarjal predvsem z analizo sistemov, ni pa jih še preizkusil; po navedbah Komisije se je v primeru GD ECHO preizkušanje začelo leta 2005, ta postopek pa se bo zaključil v letu 2006.

(12)  Pri zunanjih revizijah, ki so jih naročile izvajalske organizacije, so potrebne izboljšave; učinek novih ukrepov, ki jih je uvedla Komisija, bi se moral pokazati v letu 2006.

(13)  Letni poročili za proračunski leti 2001 in 2004 opisujeta težave Sodišča pri dostopu do podatkov agencij ZN. Letno poročilo za proračunsko leto 2004 je priporočilo, naj Komisija z agencijami ZN razjasni pravico Sodišča do dostopa do projektov, ki jih upravljajo. V letu 2005 nobena od agencij ZN ni bila izbrana za revizijsko delo Sodišča v zvezi z izjavo o zanesljivosti.

(14)  Odstavek 171 resolucije je vključen v poročilo o razrešnici za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2004 A6–0108/2006.

(15)  Člen 13 Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma določa ustanovitev delovne skupine, ki se sestane vsaj enkrat letno, da spodbudi redno izmenjavo informacij o vseh zadevah, ki izhajajo iz sporazuma.

(16)  V primeru projekta ZN v Indoneziji je GD ECHO po začetnem obotavljanju leta 2005 dobil dostop do podatkov v skladu s pravilno uporabo Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma.

(17)UL C 35, 9.2.1999.

(18)  Priporočilo Sveta o razrešnici za leto 2000.

(19)  COM(2000) 493 konč., 6.9.2000.

(20)  RAC („reste à contracter“).

(21)  Glej člen 166(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 15. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1): „Sporazumi o financiranju s tretjo državo upravičenko ... se sklenejo najpozneje do 31. decembra leta n+1, pri čemer je leto n leto, v katerem se prevzamejo obveznosti v breme proračuna. Posamezne pogodbe in sporazumi za izvajanje takih sporazumov o financiranju se ne smejo skleniti pozneje kakor v treh letih po datumu prevzema obveznosti v breme proračuna. Posamezne pogodbe in sporazumi v zvezi z revidiranjem in ocenjevanjem se lahko sklenejo tudi pozneje.“

----

POGLAVJE 9

Predpristopna strategija

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije

Revizijske ugotovitve

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi

Nadzorni in kontrolni sistemi

Zaključki in priporočila

Posebna poročila, objavljena po zadnjem Letnem poročilu

----

(1)  Osem novih držav članic (Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Slovenija, Slovaška) in dve državi pristopnici (Bolgarija, Romunija) ter država kandidatka Hrvaška.

(2)  Poljska, Madžarska in prestrukturiranje v vzhodnoevropskih državah, Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 (UL L 375, 23.12.1989, str. 11).

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra 2001 o predpristopni finančni pomoči za Turčijo (UL L 342, 27.12.2001, str. 1, popravek v UL L 285, 23.10.2002, str. 26).

(4)  Instrument strukturnih politik v predpristopnem obdobju, Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 73).

(5)  Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja, Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87).

(6)  EDIS je bil odobren za osem novih držav članic iz srednje in vzhodne Evrope, kjer so bile za izvajanje programov Phare in ISPA akreditirane posebne izvajalske agencije brez Komisijine predhodne kontrole nad razpisi in oddajo naročil.

(7)  Za prvi program Phare na Hrvaškem so bile obveznosti prevzete leta 2005. Da bi preizkusilo upravljavske zmogljivosti Hrvaške, je Sodišče revidiralo transakcije, financirane v okviru programa CARDS in izvedene s strani nacionalnih organov.

(8)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavki 8.24–8.26.

(9)  Latvija, Poljska.

(10)  Glej Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 8.18.

(11)  Navedeni kot „stroški realizacije“ in „stroški zaradi nepredvidenih okoliščin“.

(12)  Odstavek 4.70.

----

POGLAVJE 10

Upravni odhodki

KAZALO

Upravni odhodki institucij in organov Skupnosti

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije

Zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij

Nadzorni in kontrolni sistemi

Posebne ugotovitve

Parlament

Svet

Komisija

Sodišče Evropskih skupnosti

Računsko sodišče

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Odbor regij

Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Splošni zaključek

Posebna poročila, objavljena po zadnjem Letnem poročilu

Agencije Evropske unije

Evropske šole

----

(1)  Svet je svoje standarde notranjega kontroliranja sprejel julija 2005, vendar je ob koncu leta 2005 še vedno pripravljal akcijski načrt za njihovo izvajanje; Sodišče Evropskih skupnosti ni izvajalo več standardov notranjega kontroliranja; Parlament še ni dosegel optimalne ravni izvajanja; na Odboru regij nekateri standardi notranjega kontroliranja še niso bili v celoti izvajani.

(2)  Plačila dodatkov za pisarniško pomoč se lahko izvršijo plačilnemu posredniku, ki ga poslanec Evropskega parlamenta najame, da delno ali v celoti administrativno upravlja njegov ali njen dodatek za pisarniško pomoč.

(3)  Za večino upravnih odhodkov so odgovorni naslednji oddelki Komisije: Generalni direktorat za kadrovske zadeve in administracijo, Generalni direktorat za prevajanje, Generalni direktorat za tolmačenje, Generalni direktorat za komuniciranje, Generalni direktorat za zunanje odnose, Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu, Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju, Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic, Evropski urad za izbor osebja, Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti.

(4)  Odobritve za prevzem obveznosti.

(5)  Leta 2005 je bil začasen sedež tega organa v Bruslju.

(6)  Del leta 2005 je bil začasen sedež tega organa v Bruslju.

(7)  V letu 2005 je bila Komisija odgovorna za upravljanje proračuna tega organa. Posebno poročilo o izvrševanju tega proračuna ni bilo pripravljeno.

(8)  Pri vseh agencijah razen Urada za usklajevanje na notranjem trgu in Urada Skupnosti za rastlinske sorte, ki se financirata predvsem iz lastnih sredstev, Komisija igra odločilno vlogo pri imenovanju direktorja in nekaterih članov uprave, zavzema stališča glede delovnih programov, predlaga in plača znesek donacije za poslovanje, konsolidira izkaze in določi enega od svojih uslužbencev za izvajanje nalog notranjega revizorja.

(9)  V dogovoru o vzpostavitvi združenja iz leta 1998 je predvideno, da ena od agencij upravlja združenje in njegove transakcije vnese v svoje lastne računovodske izkaze. Od proračunskega leta 2000 se to ni izvajalo.

(10)  Skupni prihodki in odhodki, kot je predvideno v proračunu vsake evropske šole in urada, vključno z vsemi spremembami prvotno sprejetega proračuna.

(11)Vir: Evropske šole.

(12)Vir: Letno poročilo generalnega sekretarja svetu guvernerjev evropskih šol za leto 2005.

Opomba: Seštevki se zaradi zaokroževanja ne ujemajo.

----

POGLAVJE 11

Finančni instrumenti in bančne dejavnosti

KAZALO

Uvod

Tristranski sporazum z Evropskim investicijskim skladom

Postopno odpravljanje poslov s tveganim kapitalom

Ozadje

Naložbeni partnerji Evropske skupnosti (ECIP)

Program MEDIA

Postopno odpravljanje poslov s tveganim kapitalom, ki jih upravlja GD ECFIN

Zaključki in priporočila

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji

----

(1)  Tvegani kapital je naložba v podjetja z visokim tveganjem, vendar tudi z vidiki rasti, kot so naložbe v nastajajoča podjetja, mala podjetja in nove tehnologije.

(2)  Na primer Evropski investicijski sklad (EIS) in Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR).

(3)  Letno poročilo za proračunsko leto 2004, odstavek 1.19 in tabela 1.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 1.10 in tabela 1.1; Letno poročilo za proračunsko leto 2002, odstavki 1.18 do 1.22; Letno poročilo za proračunsko leto 2001, odstavek 9.20.

(4)  130,3 milijona EUR od skupnega zneska zadeva posojila in pogojno vračljiva predplačila.

(5)  Uredba (ES) št. 772/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 (UL L 112, 21.4.2001, str. 1) je med drugim določila, da mora Komisija sprejeti potrebne ukrepe za zaključek in likvidacijo projektov ECIP.

(6)  Na primer, trije primeri v skupnem znesku 207 000 EUR. Ti zneski presegajo prvotno prevzete obveznosti in so bili po pomoti izplačani na napačne bančne račune. Prvotno prevzete obveznosti bi lahko bile presežene, saj so bile prevzete samo globalne obveznosti.

(7)  MEDIA I 1991–1996 (skoraj zaključen, razen dveh primerov, vsa finančna sredstva, 26,7 milijona EUR, so bila odpisana ob koncu leta 2003, nadaljnje izterjave pa niso predvidene), MEDIA II 1996–2000, MEDIA plus 2001–2006 (še poteka).

(8)UL L 321, 30.12.1995, str. 25.

(9)  Od 1. januarja 2006 so upravljavske in administrativne naloge programa prenesene na novo agencijo Komisije – Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno in kulturo.

(10)  V 9 od 32 preizkušenih transakcijah je ocenjen skupni znesek okoli 1,1 milijona EUR. V to je zajet tudi sporen primer, pri katerem ni bilo nadaljnjega ukrepanja od leta 2003 in ki po ocenah predstavlja 1 milijon EUR.

(11)  Kot na primer pošiljanje pisnih opominov.

(12)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 (UL L 293, 12.11.1994, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2273/2004 z dne 22. decembra 2004 (UL L 396, 31.12.2004, str. 28).

(13)  Predvsem EIB, vendar tudi zunanje posojanje Euratom in posojila tretjim državam v okviru makro-finančne pomoči EU.

(14)  Upravljavski sporazum med EIB in Evropsko skupnostjo, kakor je bil nazadnje spremenjen 28. aprila 2002 in 8. maja 2002.

(15)  Protokol o finančnih posledicah izteka Pogodbe o Evropski skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (UL C 80, 10.3.2001, str. 67).

(16)  Zapadlost je datum, ko mora biti vrnjen glavni znesek obveznice.

(17)  Nezavarovan dolg (junior debt) je dolg, ki ni zavarovan ali pa je nizko prednostno razvrščen. Podoben je podrejenemu dolgu.

----

----

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, FINANCIRANIH IZ ŠESTEGA, SEDMEGA, OSMEGA IN DEVETEGA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

(2006/C 263/02)

----

PRILOGI K LETNEMU POROČILU O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

PRILOGA I

Osnovne informacije o splošnem proračunu

VSEBINA

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

POJASNILA

Viri finančnih podatkov

Denarna enota

Kratice in znaki

DIAGRAMI

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

1.   ZGODOVINA PRORAČUNA

Proračun zajema odhodke Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Prav tako zajema upravne odhodke za sodelovanje na področju „pravosodja in notranjih zadev“ ter skupne zunanje in varnostne politike, ter vse druge odhodke, za katere Svet EU meni, da jih je treba pri izvajanju teh politik financirati iz proračuna.

2.   PRAVNA PODLAGA

Proračun določajo finančne določbe Rimskih pogodb (1) (2) (členi 268 do 280 ES in členi 171 do 183 Euratom) ter finančnih uredb (3).

3.   PRORAČUNSKA NAČELA, DOLOČENA V POGODBAH IN FINANČNI UREDBI

Vsi prihodki in odhodki Skupnosti so navedeni v enotnem proračunu (načelo enotnosti in točnosti). Proračun se odobri le za eno proračunsko leto (načelo enoletnosti). Prihodki proračuna morajo biti enaki odhodkom proračuna (načelo ravnotežja). Proračun se pripravi in izvršuje v EUR, prav tako se v EUR pripravijo računovodski izkazi (načelo obračunske enote). Prihodki se brez razlikovanja uporabljajo za pokrivanje vseh odhodkov in se v proračunu in nato v računovodskih izkazih, tako kot odhodki, izkazujejo v celoti brez neto izravnave (načelo univerzalnosti). Proračunska sredstva so namenjena za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja pa se naprej delijo na člene in postavke (načelo specifikacije). Proračunska sredstva se porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, se pravi, v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (načelo dobrega finančnega poslovodenja). Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načelom preglednosti, prav tako se v skladu z načelom preglednosti pripravijo računovodski izkazi (načelo preglednosti). Vendar pa je pri teh splošnih načelih tudi nekaj manjših izjem.

4.   VSEBINA IN SESTAVA PRORAČUNA

Proračun je sestavljen iz „Povzetka izkaza prihodkov in odhodkov“ in oddelkov, razdeljenih na „Izkaze prihodkov in odhodkov“ za vsako posamezno institucijo. Proračun ima osem oddelkov: (I) Parlament; (II) Svet; (III) Komisija, (IV) Sodišče Evropskih skupnosti; (V) Računsko sodišče; (VI) Ekonomsko-socialni odbor; (VII) Odbor regij; (VIII) Varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

V vsakem oddelku so prihodki in odhodki razvrščeni po proračunskih postavkah (naslovi, poglavja, členi in, kjer je ustrezno, postavke) v skladu z njihovo vrsto ali namenom.

5.   FINANCIRANJE PRORAČUNA (PRORAČUNSKI PRIHODKI)

Proračun se financira predvsem iz lastnih sredstev Skupnosti: lastnih sredstev iz naslova BND in DDV, carin, kmetijskih dajatev ter prelevmanov za sladkor in izoglukozo (4).

Poleg lastnih sredstev so še drugi obrobni viri prihodkov (glej Diagram I).

6.   VRSTE ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV

V proračunu sta za pokrivanje predvidenih odhodkov določeni naslednji vrsti odobrenih sredstev:

Zaradi tega je treba za vsako proračunsko leto določiti naslednja dva skupna zneska:

Prihodki, zbrani v proračunu, so namenjeni pokritju skupnih odobrenih sredstev za plačila. Odobritev za prevzem obveznosti ni treba pokriti s prihodki.

Naslednji poenostavljen prikaz (z izmišljenimi zneski) kaže vpliv obeh vrst sredstev v vsakem proračunskem letu.

7.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

7.1   Odgovornost za izvrševanje

Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje proračuna, ga izvršuje v skladu s Finančno uredbo in v mejah dodeljenih proračunskih sredstev; prav tako pa na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje tistih oddelkov proračuna, ki se nanašajo nanje (6). Finančna uredba določa postopke za izvrševanje proračuna in zlasti odgovornosti odredbodajalcev, računovodij, vodij blagajne predplačil in notranjih revizorjev v institucijah. Na dveh največjih področjih odhodkov (Jamstveni oddelek EKUJS in strukturni skladi) je upravljanje s sredstvi Skupnosti deljeno z državami članicami.

7.2   Izvrševanje prihodkov

Ocenjeni prihodki se vnesejo v proračun in so lahko predmet sprememb, ki izhajajo iz sprememb proračuna.

Izvrševanje proračunskih prihodkov pomeni, da je treba ugotoviti, do kakšnih prihodkov sta upravičeni Skupnosti in jih pobrati (lastna sredstva in drugi prihodki). To urejajo nekatere posebne določbe (7). Dejanski prihodki proračunskega leta so opredeljeni kot skupna vsota zneskov, pobranih glede na pravice, določene za tekoče proračunsko leto, in neizterjanih zneskov iz naslova pravic za prejšnja proračunska leta.

7.3   Izvrševanje odhodkov

Ocenjeni odhodki se vnesejo v proračun.

Proračunsko izvrševanje odhodkov, se pravi razvoj in poraba proračunskih sredstev, poteka po naslednjem postopku:

7.4   Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna se sestavijo po zaključku vsakega proračunskega leta. V njih se opredeli saldo leta, ki se nato s spremembo proračuna vnese v proračun za naslednje proračunsko leto.

8.   PRIPRAVA LETNIH RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Izkazi za dano proračunsko leto se najpozneje do 31. marca naslednjega proračunskega leta pošljejo Parlamentu, Svetu in Evropskemu računskemu sodišču, zajemajo pa izkaze stanja in izkaze o izvrševanju proračuna ter poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju.

9.   ZUNANJA REVIZIJA

Zunanjo revizijo proračuna od leta 1977 izvaja Računsko sodišče Evropskih skupnosti (8). Računsko sodišče preuči izkaze vseh prihodkov in odhodkov proračuna. Evropskemu parlamentu in Svetu mora predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Prav tako preuči, ali so bili vsi prihodki prejeti, ali so vsi odhodki nastali zakonito in pravilno ter ali je bilo finančno poslovodenje dobro. Revizije lahko izvaja pred zaključkom zadevnega proračunskega leta na podlagi računovodskih evidenc in po potrebi na kraju samem v institucijah Skupnosti, v državah članicah in v tretjih državah. Računsko sodišče za vsako proračunsko leto pripravi letno poročilo in lahko kadar koli predloži svoje ugotovitve o posameznih vprašanjih ter pripravi mnenje na zaprosilo katere koli institucije Skupnosti.

10.   RAZREŠNICA IN NADALJNJE UKREPANJE

Od leta 1977 veljajo naslednje določbe (9): Parlament na predlog Sveta najkasneje do 30. aprila v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, podeli Komisiji razrešnico za njeno izvrševanje proračuna. V ta namen Svet in Parlament preučita računovodske izkaze, ki jih je pripravila Komisija, ter letno in posebna poročila Računskega sodišča. Institucije se morajo na ugotovitve, navedene v sklepih o razrešnici, odzvati z ustreznim ukrepanjem in poročati o sprejetih ukrepih.

POJASNILA

VIRI FINANČNIH PODATKOV

V tej prilogi so uporabljeni finančni podatki iz letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti (10) in drugih računovodskih evidenc, ki jih je zagotovila Komisija. Geografska porazdelitev je v skladu s kodami držav v sistemu računovodskih informacij Komisije (ABAC). Komisija poudarja, da so vsi podatki, ki so jih navedle države članice – tako pri prihodkih kot odhodkih – rezultat izračunov, ki ne odražajo v celoti vseh koristi, ki jih posameznim državam članicam prinaša članstvo v Uniji. Zaradi tega jih je treba razlagati z določeno mero previdnosti.

DENARNA ENOTA

Vsi finančni podatki so predstavljeni v milijonih EUR. Skupni zneski so zaokrožene vsote natančnih vrednosti in zaradi tega niso vedno enaki vsotam zaokroženih zneskov.

KRATICE IN ZNAKI

DIAGRAMI

PRORAČUN ZA PRORAČUNSKO LETO 2005 IN IZVRŠEVANJE PRORAČUNA V PRORAČUNSKEM LETU 2005

PODATKI O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA ZA PREJŠNJA OBDOBJA (2001–2005)

----

(1)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (EGS).

(2)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

(3)  Predvsem Finančna uredba (FINUR) z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002).

(4)  Glavni pravni akti v zvezi z lastnimi sredstvi: Sklep Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 (UL L 253, 7.10.2000); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000); Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 (UL L 155, 7.6.1989); Šesta direktiva Sveta z dne 17. maja 1977, skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna ocena osnove DDV (UL L 145, 13.6.1977); Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 49, 21.2.1989), Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 181, 19.7.2003).

(5)  Pomembno je razlikovati med „odobrenimi sredstvi za prevzem obveznosti“ in „odobritvami za prevzem obveznosti“ ter med „odobrenimi sredstvi za plačila“ in „odobritvami plačil“. Izraza „odobritve za prevzem obveznosti“ in „odobritve plačil“ se uporabljata samo v zvezi z diferenciranimi sredstvi.

(6)  Glej člen 274 Pogodbe ES, člen 179 Pogodbe Euratom in člen 50 FINUR.

(7)  Glej člene 69 do 74 FINUR in Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

(8)  Glej člene 246, 247 in 248 Pogodbe ES, člene 160a, 160b in 160c Pogodbe Euratom ter člene 139 do 147 FINUR.

(9)  Glej člen 276 Pogodbe ES in člen 180b Pogodbe Euratom.

(10)  Za proračunsko leto 2005: Letni računovodski izkazi Evropskih skupnosti [SEC(2006) 915 in SEC(2006) 916].

PRILOGA II

Poročila in mnenja, ki jih je Računsko sodišče sprejelo od leta 2001

Računsko sodišče mora v skladu z določbami pogodb pripraviti letno poročilo. Prav tako je po pogodbah in drugi veljavni zakonodaji dolžno pripraviti posebna letna poročila o določenih organih in dejavnostih Skupnosti. Pogodbe Sodišče tudi pooblaščajo, da predloži svoje ugotovitve o posameznih vprašanjih in poda mnenje na zahtevo ene od institucij. V nadaljevanju so navedena poročila in mnenja, ki jih je Sodišče sprejelo od leta 2001.

----