# Europeiska unionens C 280E/18 n

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 280E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången18 november 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 280E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången18 november 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2005–2006 |
| | Måndag 14 november 2005 |
| 2006/C 280E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Uttalande av talmannen


  Inkomna dokument


  Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet


  Parlamentets sammansättning


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Avtalstexter översända av rådet


  Framställningar


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Globaliseringens sociala dimension (debatt)


  Omställning till digital teknik (debatt)



  Hemliga interneringscentra i Europa (debatt)


  Ordning för import av bananer (debatt)


  Tjänstepensionsdirektiv (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 11 |
| | Tisdag 15 november 2005 |
| 2006/C 280E/2 | PROTOKOLL | 13 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Anslagsöverföringar


  Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)


  Den nordliga dimensionen (ingivande av resolutionsförslag)


  Presentation av revisionsrättens årsrapport – 2004 (debatt)


  Lagstiftnings- och arbetsprogram för år 2006 (debatt)


  Meddelande från talmannen


  Omröstning


  Spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Alleuropeiskt, landbaserat, allmänt tillgängligt, radiobaserat personsökningssystem ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemensamma organisationen av marknaden för utsäde * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemensamma organisationen av marknaden för humle * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemensamma organisationen av marknaden för vin * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Visum för olympiska och/eller paralympiska vinterspelen 2006 i Turin ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Social trygghet för anställda och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Europeisk ål (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  En medlemsstats kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Globaliseringens sociala dimension (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Parlamentets sammansättning


  Europeisk kemikaliemyndighet, långlivade organiska föroreningar (REACH) ***I – Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***I (debatt)


  EU:s tillsynsmyndigheter (debatt)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  2005, Paketet Utvidgning II (debatt)


  Information till passagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning ***I (debatt)


  Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien * – Användningen av ekonomiska resurser för avveckling av kärnkraftverk (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 27 |
| BILAGA I | 29 |
| BILAGA II | 34 |
| ANTAGNA TEXTER | 41 |
| P6_TA(2005)0417Program för spridning av goda rutiner och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av goda rutiner och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) (KOM(2005) 0347 – C6-0247/2005 – 2005/0144(COD)) | 41 |
| BILAGA IEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr .../2005/EG | 41 |
| BILAGA II | 45 |
| P6_TA(2005)0418Alleuropeiskt, landbaserat, allmänt tillgängligt, radiobaserat personsökningssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen (KOM(2005) 0361 – C6-0248/2005 – 2005/0147(COD)) | 45 |
| BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2005/.../EG av den ... om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen | 46 |
| P6_TA(2005)0419Gemensamma organisationen av marknaden för utsäde *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (KOM(2005)0384 – C6-0285/2005 – 2005/0164(CNS)) | 47 |
| P6_TA(2005)0420Gemensamma organisationen av marknaden för humle *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (KOM(2005)0386 – C6-0287/2005 – 2005/0162(CNS)) | 48 |
| P6_TA(2005)0421Gemensamma organisationen av marknaden för vin *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (KOM(2005)0395 – C6-0286/2005 – 2005/0160(CNS)) | 48 |
| P6_TA(2005)0422Ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet (KOM(2005)0342 – C6-0280/2005 – 2005/0139(CNS)) | 49 |
| P6_TA(2005)0423Visum för vinter-OS och/eller Paralympics i Turin 2006 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin (KOM(2005) 0412 – C6-0275/2005 – 2005/0169(COD)) | 50 |
| BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr .../2005 av den ... om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 i Turin | 50 |
| P6_TA(2005)0424Social trygghet för anställda och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2004)0830 – C6-0002/2005 – 2004/0284(COD)) | 56 |
| P6_TC1-COD(2004)0284Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 | 57 |
| BILAGA | 58 |
| P6_TA(2005)0425Europeisk ålEuropaparlamentets resolution om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för återhämtning av europeisk ål (2005/2032(INI)) | 63 |
| P6_TA(2005)0426En medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegierEuropaparlamentets resolution om en medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (2005/2187(INI)) | 64 |
| P6_TA(2005)0427Globaliseringens sociala dimensionEuropaparlamentets resolution om globaliseringens sociala dimension (2005/2061(INI)) | 65 |
| | Onsdag 16 november 2005 |
| 2006/C 280E/3 | PROTOKOLL | 71 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Situationen i Irak efter folkomröstningen om konstitutionen (debatt)


  Klimatförändringar – Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (debatt)


  Omröstning


  Information till passagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning ***I (omröstning)


  Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien * (omröstning)


  Den nordliga dimensionen (omröstning)


  Omställning till digital teknik (omröstning)


  Användningen av ekonomiska resurser för avveckling av kärnkraftverk (omröstning)


  Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  De politiska gruppernas sammansättning


  Europeiska rådets informella möte (debatt)


  Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Uttalande av talmannen


  Humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter ***I (debatt)


  Vapenexport – Icke-spridning av massförstörelsevapen – Försvarsupphandlingar (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 80 |
| BILAGA I | 82 |
| BILAGA II | 89 |
| ANTAGNA TEXTER | 98 |
| P6_TA(2005)0428Information till passagerare om den faktiska flygtransportörens identitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation (KOM(2005)0048 – C6-0046/2005 – 2005/0008 (COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2005)0008Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning samt om upphävande av artikel 9, direktiv 2004/36/EG | 98 |
| BILAGAGemensamma kriterier för att på gemenskapsnivå överväga ett införande av verksamhetsförbud på grund av säkerhetsskäl | 107 |
| P6_TA(2005)0429Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM (2004)0624 – C6-0205/2004 – 2004/0221(CNS)) | 108 |
| P6_TA(2005)0430Den nordliga dimensionenEuropaparlamentets resolution om framtiden för den nordliga dimensionen | 113 |
| P6_TA(2005)0431Övergång till digitala sändningarEuropaparlamentets resolution om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar | 115 |
| P6_TA(2005)0432Avveckling av kärnkraftverkEuropaparlamentets resolution om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (2005/2027(INI)) | 117 |
| P6_TA(2005)0433Seger i kampen mot den globala klimatförändringenEuropaparlamentets resolution om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (2005/2049 (INI)) | 120 |
| | Torsdag 17 november 2005 |
| 2006/C 280E/4 | PROTOKOLL | 128 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Omröstning


  Europeisk kemikaliemyndighet, långlivade organiska föroreningar (REACH) ***I (omröstning)


  Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***I (omröstning)


  Humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter ***I (omröstning)


  Vapenexport (omröstning)


  Utnyttjande av solidaritetsfonden: Stormen i Nordeuropa (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Förslag till ändringsbudget nr 7/2005 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Icke-spridning av massförstörelsevapen (omröstning)


  Försvarsupphandlingar (omröstning)


  Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Meddelande från talmannen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  En utvecklingsstrategi för Afrika (debatt)


  Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik – Dokument om europeiskt samförstånd (debatt)


  Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)


  Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (debatt)


  Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga) (debatt)


  Burma/Myanmar (debatt)


  Omröstning


  Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (omröstning)


  Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larraňaga (omröstning)


  Burma/Myanmar (omröstning)


  En utvecklingsstrategi för Afrika (omröstning)


  Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik – Dokument om europeiskt samförstånd (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Budgetkalender


  Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Beslut om vissa dokument


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 143 |
| BILAGA I | 145 |
| BILAGA II | 172 |
| ANTAGNA TEXTER | 302 |
| P6_TA(2005)0434REACH ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG och förordning (EG) nr .../... [om långlivade organiska föroreningar] (KOM(2003)0644 – C5-0530/2003 – 2003/0256(COD)) | 302 |
| P6_TC1-COD(2003)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG | 303 |
| BILAGA IALLMÄNNA FÖRESKRIFTER FÖR BEDÖMNING AV ÄMNEN OCH UTARBETANDE AV KEMIKALIESÄKERHETSRAPPORTER | 388 |
| BILAGA IAANVISNINGAR OM SAMMANSTÄLLNINGEN AV SÄKERHETSDATABLAD | 398 |
| BILAGA IBKEMIKALIESÄKERHETSBEDÖMNINGAR FÖR BEREDNINGAR | 408 |
| BILAGA ICKRITERIER FÖR INFASNINGSÄMNEN SOM REGISTRERATS I MÄNGDER PÅ MELLAN 1 OCH 10 TON PER TILLVERKARE ELLER IMPORTÖR OCH FÖR VILKA DEN FULLSTÄNDIGA INFORMATIONEN ENLIGT BILAGA V KRÄVS | 409 |
| BILAGA IIUNDANTAG FRÅN REGISTRERINGSPLIKTEN i ENLIGHET MED ARTIKEL 4.1 A | 410 |
| BILAGA IIIUNDANTAG FRÅN REGISTRERINGSPLIKTEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 4.1 B | 415 |
| BILAGA IV | 416 |
| BILAGA VSTANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 1 TON | 420 |
| BILAGA VIYTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 10 TON | 424 |
| BILAGA VIIYTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 100 TON | 428 |
| BILAGA VIIIYTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 1000 TON | 432 |
| BILAGA IXALLMÄNNA REGLER FÖR ANPASSNING AV DET STANDARDTESTBATTERI SOM ANGES I BILAGORNA V–VIII | 435 |
| BILAGA X | 438 |
| BILAGA XIALLMÄNNA FÖRESKRIFTER FÖR NEDSTRÖMSANVÄNDARE OM BEDÖMNING AV ÄMNEN OCH UTARBETANDE AV KEMIKALIESÄKERHETSRAPPORTER | 438 |
| BILAGA XII–XVI | 439 |
| BILAGA XVIILÅNGLIVADE ORGANISKA FÖRENINGAR (POP) | 439 |
| P6_TA(2005)0435ÄNDRING AV DIREKTIV 67/548/EEG OM FARLIGA ÄMNEN (REACH) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (KOM (2003)0644 – C5-0531/2003 – 2003/0257(COD)) | 440 |
| P6_TC1-COD(2003)0257Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier | 440 |
| P6_TA(2005)0436VapenexportEuropaparlamentets resolution om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (2005/2013(INI)) | 443 |
| P6_TA(2005)0437Mobilisering av solidaritetsfondenEuropaparlamentets resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2005)0401 – C6-0277/2005 – 2005/2171(ACI)) | 450 |
| BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT | 451 |
| P6_TA(2005)0438Förslag till ändringsbudget nr 7/2005 *Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) (13489/2005 – C6-0358/2005 – 2005/2172(BUD)) | 452 |
| P6_TA(2005)0439Icke-spridning av massförstörelsevapenEuropaparlamentets resolution om icke-spridning av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet (2005/2139(INI)) | 453 |
| P6_TA(2005)0440FörsvarsupphandlingarEuropaparlamentets resolution om grönboken om försvarsupphandlingar (2005/2030(INI)) | 463 |
| P6_TA(2005)0441Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud AhmadinejadEuropaparlamentets resolution om Iran | 468 |
| P6_TA(2005)0442Tillgång till humanitärt bistånd i KashmirEuropaparlamentets resolution om Kashmir | 469 |
| P6_TA(2005)0443Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga)Europaparlamentets resolution om Filippinerna | 472 |
| P6_TA(2005)0444Burma/MyanmarEuropaparlamentets resolution om Burma | 473 |
| P6_TA(2005)0445En utvecklingsstrategi för AfrikaEuropaparlamentets resolution om en utvecklingsstrategi för Afrika (2005/2142(INI)) | 475 |
| P6_TA(2005)0446Revideringen av förklaringen om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik Europeiskt samförstånd (2004/2261(INI)) | 484 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2005–2006

Måndag 14 november 2005

2006/C 280E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Uttalande av talmannen

Inkomna dokument

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Parlamentets sammansättning

Utskottens och delegationernas sammansättning

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Avtalstexter översända av rådet

Framställningar

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Globaliseringens sociala dimension (debatt)

Omställning till digital teknik (debatt)

Hemliga interneringscentra i Europa (debatt)

Ordning för import av bananer (debatt)

Tjänstepensionsdirektiv (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

11

Tisdag 15 november 2005

2006/C 280E/2

PROTOKOLL

13

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Anslagsöverföringar

Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Den nordliga dimensionen (ingivande av resolutionsförslag)

Presentation av revisionsrättens årsrapport – 2004 (debatt)

Lagstiftnings- och arbetsprogram för år 2006 (debatt)

Meddelande från talmannen

Omröstning

Spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Alleuropeiskt, landbaserat, allmänt tillgängligt, radiobaserat personsökningssystem ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemensamma organisationen av marknaden för utsäde * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemensamma organisationen av marknaden för humle * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemensamma organisationen av marknaden för vin * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Visum för olympiska och/eller paralympiska vinterspelen 2006 i Turin ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Social trygghet för anställda och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Europeisk ål (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

En medlemsstats kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Globaliseringens sociala dimension (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Parlamentets sammansättning

Europeisk kemikaliemyndighet, långlivade organiska föroreningar (REACH) ***I – Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***I (debatt)

EU:s tillsynsmyndigheter (debatt)

Frågestund (frågor till kommissionen)

2005, Paketet Utvidgning II (debatt)

Information till passagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning ***I (debatt)

Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien * – Användningen av ekonomiska resurser för avveckling av kärnkraftverk (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

27

BILAGA I

29

BILAGA II

34

ANTAGNA TEXTER

41

P6_TA(2005)0417Program för spridning av goda rutiner och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av goda rutiner och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) (KOM(2005) 0347 – C6-0247/2005 – 2005/0144(COD))

41

BILAGA IEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr .../2005/EG

41

BILAGA II

45

P6_TA(2005)0418Alleuropeiskt, landbaserat, allmänt tillgängligt, radiobaserat personsökningssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen (KOM(2005) 0361 – C6-0248/2005 – 2005/0147(COD))

45

BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2005/.../EG av den ... om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen

46

P6_TA(2005)0419Gemensamma organisationen av marknaden för utsäde *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (KOM(2005)0384 – C6-0285/2005 – 2005/0164(CNS))

47

P6_TA(2005)0420Gemensamma organisationen av marknaden för humle *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (KOM(2005)0386 – C6-0287/2005 – 2005/0162(CNS))

48

P6_TA(2005)0421Gemensamma organisationen av marknaden för vin *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (KOM(2005)0395 – C6-0286/2005 – 2005/0160(CNS))

48

P6_TA(2005)0422Ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet (KOM(2005)0342 – C6-0280/2005 – 2005/0139(CNS))

49

P6_TA(2005)0423Visum för vinter-OS och/eller Paralympics i Turin 2006 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin (KOM(2005) 0412 – C6-0275/2005 – 2005/0169(COD))

50

BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr .../2005 av den ... om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 i Turin

50

P6_TA(2005)0424Social trygghet för anställda och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM(2004)0830 – C6-0002/2005 – 2004/0284(COD))

56

P6_TC1-COD(2004)0284Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71

57

BILAGA

58

P6_TA(2005)0425Europeisk ålEuropaparlamentets resolution om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för återhämtning av europeisk ål (2005/2032(INI))

63

P6_TA(2005)0426En medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegierEuropaparlamentets resolution om en medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (2005/2187(INI))

64

P6_TA(2005)0427Globaliseringens sociala dimensionEuropaparlamentets resolution om globaliseringens sociala dimension (2005/2061(INI))

65

Onsdag 16 november 2005

2006/C 280E/3

PROTOKOLL

71

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Situationen i Irak efter folkomröstningen om konstitutionen (debatt)

Klimatförändringar – Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (debatt)

Omröstning

Information till passagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning ***I (omröstning)

Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien * (omröstning)

Den nordliga dimensionen (omröstning)

Omställning till digital teknik (omröstning)

Användningen av ekonomiska resurser för avveckling av kärnkraftverk (omröstning)

Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

De politiska gruppernas sammansättning

Europeiska rådets informella möte (debatt)

Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Uttalande av talmannen

Humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter ***I (debatt)

Vapenexport – Icke-spridning av massförstörelsevapen – Försvarsupphandlingar (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

80

BILAGA I

82

BILAGA II

89

ANTAGNA TEXTER

98

P6_TA(2005)0428Information till passagerare om den faktiska flygtransportörens identitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation (KOM(2005)0048 – C6-0046/2005 – 2005/0008 (COD))

98

P6_TC1-COD(2005)0008Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning samt om upphävande av artikel 9, direktiv 2004/36/EG

98

BILAGAGemensamma kriterier för att på gemenskapsnivå överväga ett införande av verksamhetsförbud på grund av säkerhetsskäl

107

P6_TA(2005)0429Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM (2004)0624 – C6-0205/2004 – 2004/0221(CNS))

108

P6_TA(2005)0430Den nordliga dimensionenEuropaparlamentets resolution om framtiden för den nordliga dimensionen

113

P6_TA(2005)0431Övergång till digitala sändningarEuropaparlamentets resolution om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar

115

P6_TA(2005)0432Avveckling av kärnkraftverkEuropaparlamentets resolution om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (2005/2027(INI))

117

P6_TA(2005)0433Seger i kampen mot den globala klimatförändringenEuropaparlamentets resolution om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (2005/2049 (INI))

120

Torsdag 17 november 2005

2006/C 280E/4

PROTOKOLL

128

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Fastställelse av parlamentarisk immunitet

Omröstning

Europeisk kemikaliemyndighet, långlivade organiska föroreningar (REACH) ***I (omröstning)

Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***I (omröstning)

Humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter ***I (omröstning)

Vapenexport (omröstning)

Utnyttjande av solidaritetsfonden: Stormen i Nordeuropa (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Förslag till ändringsbudget nr 7/2005 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Icke-spridning av massförstörelsevapen (omröstning)

Försvarsupphandlingar (omröstning)

Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Meddelande från talmannen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

En utvecklingsstrategi för Afrika (debatt)

Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik – Dokument om europeiskt samförstånd (debatt)

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (debatt)

Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga) (debatt)

Burma/Myanmar (debatt)

Omröstning

Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (omröstning)

Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larraňaga (omröstning)

Burma/Myanmar (omröstning)

En utvecklingsstrategi för Afrika (omröstning)

Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik – Dokument om europeiskt samförstånd (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Budgetkalender

Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Utskottens och delegationernas sammansättning

Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Beslut om vissa dokument

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

143

BILAGA I

145

BILAGA II

172

ANTAGNA TEXTER

302

P6_TA(2005)0434REACH ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG och förordning (EG) nr .../... [om långlivade organiska föroreningar] (KOM(2003)0644 – C5-0530/2003 – 2003/0256(COD))

302

P6_TC1-COD(2003)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG

303

BILAGA IALLMÄNNA FÖRESKRIFTER FÖR BEDÖMNING AV ÄMNEN OCH UTARBETANDE AV KEMIKALIESÄKERHETSRAPPORTER

388

BILAGA IAANVISNINGAR OM SAMMANSTÄLLNINGEN AV SÄKERHETSDATABLAD

398

BILAGA IBKEMIKALIESÄKERHETSBEDÖMNINGAR FÖR BEREDNINGAR

408

BILAGA ICKRITERIER FÖR INFASNINGSÄMNEN SOM REGISTRERATS I MÄNGDER PÅ MELLAN 1 OCH 10 TON PER TILLVERKARE ELLER IMPORTÖR OCH FÖR VILKA DEN FULLSTÄNDIGA INFORMATIONEN ENLIGT BILAGA V KRÄVS

409

BILAGA IIUNDANTAG FRÅN REGISTRERINGSPLIKTEN i ENLIGHET MED ARTIKEL 4.1 A

410

BILAGA IIIUNDANTAG FRÅN REGISTRERINGSPLIKTEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 4.1 B

415

BILAGA IV

416

BILAGA VSTANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 1 TON

420

BILAGA VIYTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 10 TON

424

BILAGA VIIYTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 100 TON

428

BILAGA VIIIYTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 1000 TON

432

BILAGA IXALLMÄNNA REGLER FÖR ANPASSNING AV DET STANDARDTESTBATTERI SOM ANGES I BILAGORNA V–VIII

435

BILAGA X

438

BILAGA XIALLMÄNNA FÖRESKRIFTER FÖR NEDSTRÖMSANVÄNDARE OM BEDÖMNING AV ÄMNEN OCH UTARBETANDE AV KEMIKALIESÄKERHETSRAPPORTER

438

BILAGA XII–XVI

439

BILAGA XVIILÅNGLIVADE ORGANISKA FÖRENINGAR (POP)

439

P6_TA(2005)0435ÄNDRING AV DIREKTIV 67/548/EEG OM FARLIGA ÄMNEN (REACH) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (KOM (2003)0644 – C5-0531/2003 – 2003/0257(COD))

440

P6_TC1-COD(2003)0257Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier

440

P6_TA(2005)0436VapenexportEuropaparlamentets resolution om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (2005/2013(INI))

443

P6_TA(2005)0437Mobilisering av solidaritetsfondenEuropaparlamentets resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2005)0401 – C6-0277/2005 – 2005/2171(ACI))

450

BILAGAEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

451

P6_TA(2005)0438Förslag till ändringsbudget nr 7/2005 *Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) (13489/2005 – C6-0358/2005 – 2005/2172(BUD))

452

P6_TA(2005)0439Icke-spridning av massförstörelsevapenEuropaparlamentets resolution om icke-spridning av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet (2005/2139(INI))

453

P6_TA(2005)0440FörsvarsupphandlingarEuropaparlamentets resolution om grönboken om försvarsupphandlingar (2005/2030(INI))

463

P6_TA(2005)0441Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud AhmadinejadEuropaparlamentets resolution om Iran

468

P6_TA(2005)0442Tillgång till humanitärt bistånd i KashmirEuropaparlamentets resolution om Kashmir

469

P6_TA(2005)0443Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga)Europaparlamentets resolution om Filippinerna

472

P6_TA(2005)0444Burma/MyanmarEuropaparlamentets resolution om Burma

473

P6_TA(2005)0445En utvecklingsstrategi för AfrikaEuropaparlamentets resolution om en utvecklingsstrategi för Afrika (2005/2142(INI))

475

P6_TA(2005)0446Revideringen av förklaringen om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitikEuropaparlamentets resolution om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik Europeiskt samförstånd (2004/2261(INI))

484

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2005–2006

Måndag 14 november 2005

| 18.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 280/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 280 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

3.   Uttalande av talmannen

Talmannen gjorde ett uttalande om de attentat som ägde rum i Amman den 9 november 2005. Han meddelade att han hade framfört parlamentets kondoleanser till både Jordaniens myndigheter och till offrens familjer.

Parlamentet höll en tyst minut för offren.

4.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott








  1.1) | betänkanden:







  — | Betänkande om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (2005/2027(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Harms Rebecca (A6-0279/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

Betänkande om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (2005/2027(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Harms Rebecca (A6-0279/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2004) 0624 - C6-0205/2004 - 2004/0221(CNS)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Harms Rebecca (A6-0282/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM(2004) 0624 - C6-0205/2004 - 2004/0221(CNS)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Harms Rebecca (A6-0282/2005).

| — | Betänkande om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för återhämtning av europeisk ål (2005/2032(INI)) - Fiskeriutskottet
  Föredragande: Maat Albert Jan (A6-0284/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för återhämtning av europeisk ål (2005/2032(INI)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Maat Albert Jan (A6-0284/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (KOM(2003)0644 [02] - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Sacconi Guido (A6-0285/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (KOM(2003)0644 [02] - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Sacconi Guido (A6-0285/2005).

| — | Betänkande om grönboken om försvarsupphandlingar (2005/2030(INI)) - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd
  Föredragande: Wuermeling Joachim (A6-0288/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om grönboken om försvarsupphandlingar (2005/2030(INI)) - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Wuermeling Joachim (A6-0288/2005).

| — | Betänkande om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (2005/2013(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Romeva i Rueda Raül (A6-0292/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (2005/2013(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Romeva i Rueda Raül (A6-0292/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM (2004)0830 - C6-0002/2005 - 2004/0284(COD)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor
  Föredragande: Toia Patrizia (A6-0293/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM (2004)0830 - C6-0002/2005 - 2004/0284(COD)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Toia Patrizia (A6-0293/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (KOM(2005)0384 - C6-0285/2005 - 2005/0164(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0295/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (KOM(2005)0384 - C6-0285/2005 - 2005/0164(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0295/2005).

| — | Betänkande om icke-spridning av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet (2005/2139(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Kristovskis Ģirts Valdis (A6-0297/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om icke-spridning av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet (2005/2139(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Kristovskis Ģirts Valdis (A6-0297/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet (KOM(2005)0342 - C6-0280/2005 - 2005/0139(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Berès Pervenche (A6-0298/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet (KOM(2005)0342 - C6-0280/2005 - 2005/0139(CNS)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Berès Pervenche (A6-0298/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (KOM(2005)0386 - C6-0287/2005 - 2005/0162(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0299/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (KOM(2005)0386 - C6-0287/2005 - 2005/0162(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0299/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (KOM(2005)0395 - C6-0286/2005 - 2005/0160(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0300/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (KOM(2005)0395 - C6-0286/2005 - 2005/0160(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0300/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) (KOM (2005)0347 - C6-0247/2005 - 2005/0144(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Chichester Giles (A6-0302/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) (KOM (2005)0347 - C6-0247/2005 - 2005/0144(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Chichester Giles (A6-0302/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen (KOM(2005) 0361 - C6-0248/2005 - 2005/0147(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Chichester Giles (A6-0303/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen (KOM(2005) 0361 - C6-0248/2005 - 2005/0147(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Chichester Giles (A6-0303/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter (KOM(2004)0532 - C6-0100/2004 - 2004/0183(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Scheele Karin (A6-0304/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter (KOM(2004)0532 - C6-0100/2004 - 2004/0183(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Scheele Karin (A6-0304/2005).

| — | Betänkande om EU:s lagstiftning och marknader på området för elektronisk kommunikation 2004 (2005/2052(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Toia Patrizia (A6-0305/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om EU:s lagstiftning och marknader på området för elektronisk kommunikation 2004 (2005/2052(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Toia Patrizia (A6-0305/2005).

| — | Betänkande om globaliseringens sociala dimension (2005/2061(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor
  Föredragande: Brejc Mihael (A6-0308/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om globaliseringens sociala dimension (2005/2061(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Brejc Mihael (A6-0308/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation (KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008 (COD)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: De Veyrac Christine (A6-0310/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation (KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008 (COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: De Veyrac Christine (A6-0310/2005).

| — | Betänkande om EU-regionernas roll i utvecklingen av regionalpolitiken (2004/2257(INI)) - Utskottet för regional utveckling
  Föredragande: Triantaphyllides Kyriacos (A6-0311/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om EU-regionernas roll i utvecklingen av regionalpolitiken (2004/2257(INI)) - Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Triantaphyllides Kyriacos (A6-0311/2005).

| — | Betänkande om Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (2005/2049(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Wijkman Anders (A6-0312/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (2005/2049(INI)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Wijkman Anders (A6-0312/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin (KOM (2005)0412 - C6-0275/2005 - 2005/0169(COD)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Zappalà Stefano (A6-0313/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin (KOM (2005)0412 - C6-0275/2005 - 2005/0169(COD)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Zappalà Stefano (A6-0313/2005).

| — | Betänkande om tillämpningen av EG:s konkurrensregler på sjötransporter (2005/2033(INI)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0314/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om tillämpningen av EG:s konkurrensregler på sjötransporter (2005/2033(INI)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Kratsa-Tsagaropoulou Rodi (A6-0314/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG och förordning (EG) om långlivade organiska föroreningar (KOM(2003)0644 [01] - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Sacconi Guido (A6-0315/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG och förordning (EG) om långlivade organiska föroreningar (KOM(2003)0644 [01] - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Sacconi Guido (A6-0315/2005).

| — | Betänkande om en medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (2005/2187(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Gargani Giuseppe (A6-0316/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (2005/2187(INI)) - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Gargani Giuseppe (A6-0316/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om funktionshindrade personers rättigheter i samband med flygresor (KOM(2005)0047 - C6-0045/2005 - 2005/0007(COD)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Evans Robert (A6-0317/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om funktionshindrade personers rättigheter i samband med flygresor (KOM(2005)0047 - C6-0045/2005 - 2005/0007(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Evans Robert (A6-0317/2005).

| — | Betänkande om en utvecklingsstrategi för Afrika (2005/2142(INI)) - Utskottet för utveckling
  Föredragande: Martens Maria (A6-0318/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om en utvecklingsstrategi för Afrika (2005/2142(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Martens Maria (A6-0318/2005).

| — | Betänkande om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik ”Dokument om europeiskt samförstånd” (2004/2261(INI)) - Utskottet för utveckling
  Föredragande: Wijkman Anders (A6-0319/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik ”Dokument om europeiskt samförstånd” (2004/2261(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Wijkman Anders (A6-0319/2005).

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):







  — | Giles Chichester och Etelka Barsi-Pataky, för utskottet ITRE, till kommissionen: Omställning till digital teknik (B6-0333/2005) (O-0083/2005) |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):

—

Giles Chichester och Etelka Barsi-Pataky, för utskottet ITRE, till kommissionen: Omställning till digital teknik (B6-0333/2005) (O-0083/2005)

| — | Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till rådet: Olympisk fred (B6-0335/2005) (O-0084/2005) |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till rådet: Olympisk fred (B6-0335/2005) (O-0084/2005)

| — | Martine Roure och Maria Berger för PSE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALEgruppen, Diana Wallis och Sarah Ludford för ALDE-gruppen, till kommissionen: Införande av straffrättsliga påföljder vid överträdelser av gemenskapsrätten (B6-0336/2005) (O-0085/2005/rev.2) |
| --- | --- |

—

Martine Roure och Maria Berger för PSE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALEgruppen, Diana Wallis och Sarah Ludford för ALDE-gruppen, till kommissionen: Införande av straffrättsliga påföljder vid överträdelser av gemenskapsrätten (B6-0336/2005) (O-0085/2005/rev.2)

| — | Jo Leinen, för utskottet AFCO, och Janusz Lewandowski, för utskottet BUDG, till rådet: Utkast till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter (KOM(2005) 0059 - 2005/2035(ACI) (B6-0337/2005) (O-0093/2005) |
| --- | --- |

—

Jo Leinen, för utskottet AFCO, och Janusz Lewandowski, för utskottet BUDG, till rådet: Utkast till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter (KOM(2005) 0059 - 2005/2035(ACI) (B6-0337/2005) (O-0093/2005)

| — | Ieke van den Burg och Othmar Karas, för utskottet ECON, till kommissionen: Skäl för medlemsstaternas bristfälliga genomförande av tjänstepensionsdirektivet (B6-0338/2005) (O-0094/2005) |
| --- | --- |

—

Ieke van den Burg och Othmar Karas, för utskottet ECON, till kommissionen: Skäl för medlemsstaternas bristfälliga genomförande av tjänstepensionsdirektivet (B6-0338/2005) (O-0094/2005)

| — | Maria Martens, för utskottet DEVE, till rådet: Utveckling och idrott (B6-0340/2005) O-0078/2005 |
| --- | --- |

—

Maria Martens, för utskottet DEVE, till rådet: Utveckling och idrott (B6-0340/2005) O-0078/2005

| — | Maria Martens, för utskottet DEVE, till kommissionen: Utveckling och sport (B6-0341/2005) O-0079/2005 |
| --- | --- |

—

Maria Martens, för utskottet DEVE, till kommissionen: Utveckling och sport (B6-0341/2005) O-0079/2005

| 2.2) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0339/2005)







  — | Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Ludford Sarah, Purvis John, Attwooll Elspeth, Vanhecke Frank, Ashworth Richard James, Corbett Richard, Karim Sajjad, Goudin Hélène, Papadimoulis Dimitrios, Lundgren Nils, Davies Chris, Sjöstedt Jonas, Moraes Claude, Seppänen Esko, Figueiredo Ilda, Olajos Péter, Hutchinson Alain, McGuinness Mairead, Stihler Catherine, Mitchell Gay, Bowis John, Parish Neil, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Aylward Liam, Tannock Charles, Kirkhope Timothy, Posselt Bernd, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi- Medina Ortega Manuel, Ludford Sarah, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Karas Othmar, Aubert Marie-Hélène, Aylward Liam, Rocard Michel, Deva Nirj, Karim Sajjad, Goudin Hélène, Figueiredo Ilda, Kinnock Glenys, Désir Harlem, Stihler Catherine, Arif Kader, Ryan Eoin, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Wuermeling Joachim, Papadimoulis Dimitrios, Moraes Claude, Bushill-Matthews Philip, Karatzaferis Georgios, Mitchell Gay, Posselt Bernd, Paleckis Justas Vincas, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Batzeli Katerina, de Grandes Pascual Luis, Sjöstedt Jonas, Olajos Péter, Martin David, Ford Glyn, Tajani Antonio, Iturgaiz Angulo Carlos José, Seppänen Esko, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Hutchinson Alain, Bowis John, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Montoro Romero Cristobal, Ayala Sender Inés, Evans Robert, Westlund Åsa, Hedh Anna, Herranz García María Esther, Fjellner Christofer, Isler Béguin Marie Anne, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi |
| --- | --- | --- |

2.2)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0339/2005)

—

Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Ludford Sarah, Purvis John, Attwooll Elspeth, Vanhecke Frank, Ashworth Richard James, Corbett Richard, Karim Sajjad, Goudin Hélène, Papadimoulis Dimitrios, Lundgren Nils, Davies Chris, Sjöstedt Jonas, Moraes Claude, Seppänen Esko, Figueiredo Ilda, Olajos Péter, Hutchinson Alain, McGuinness Mairead, Stihler Catherine, Mitchell Gay, Bowis John, Parish Neil, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Ryan Eoin, Aylward Liam, Tannock Charles, Kirkhope Timothy, Posselt Bernd, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi- Medina Ortega Manuel, Ludford Sarah, Dimitrakopoulos Giorgos, Staes Bart, Karas Othmar, Aubert Marie-Hélène, Aylward Liam, Rocard Michel, Deva Nirj, Karim Sajjad, Goudin Hélène, Figueiredo Ilda, Kinnock Glenys, Désir Harlem, Stihler Catherine, Arif Kader, Ryan Eoin, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Wuermeling Joachim, Papadimoulis Dimitrios, Moraes Claude, Bushill-Matthews Philip, Karatzaferis Georgios, Mitchell Gay, Posselt Bernd, Paleckis Justas Vincas, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Batzeli Katerina, de Grandes Pascual Luis, Sjöstedt Jonas, Olajos Péter, Martin David, Ford Glyn, Tajani Antonio, Iturgaiz Angulo Carlos José, Seppänen Esko, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Hutchinson Alain, Bowis John, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Montoro Romero Cristobal, Ayala Sender Inés, Evans Robert, Westlund Åsa, Hedh Anna, Herranz García María Esther, Fjellner Christofer, Isler Béguin Marie Anne, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi

| 2.3) | förslag till ändring av arbetsordningen (artikel 202 i arbetsordningen)







  — | — Corbett Richard - Förslag om att ändra artikel 80 i arbetsordningen (B6-0582/2005).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFCO |
| --- | --- | --- | --- |

2.3)

förslag till ändring av arbetsordningen (artikel 202 i arbetsordningen)

—

— Corbett Richard - Förslag om att ändra artikel 80 i arbetsordningen (B6-0582/2005).

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFCO

| 2.4) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)







  — | Sylwester Chruszcz och Andrzej Tomasz Zapałowski, om överdrivet höga roamingavgifter i EU (64/2005), |
| --- | --- | --- |

2.4)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Sylwester Chruszcz och Andrzej Tomasz Zapałowski, om överdrivet höga roamingavgifter i EU (64/2005),

| — | Bruno Gollnisch, om fängelseförhållandena för Tarek Aziz (65/2005), |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch, om fängelseförhållandena för Tarek Aziz (65/2005),

| — | Philip Claeys, Frank Vanhecke, Koenraad Dillen och Carl Lang, om de etniska upploppen i Frankrike och på andra håll Europa (66/2005). |
| --- | --- |

—

Philip Claeys, Frank Vanhecke, Koenraad Dillen och Carl Lang, om de etniska upploppen i Frankrike och på andra håll Europa (66/2005).

5.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (3625/2/2005 - C6-0377/2005 - 2004/0066(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets rekommendation om filmarvet och konkurrenskraften i därtill kopplade branscher (3625/2/2005 - C6-0377/2005 - 2004/0066(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiven 98/78/EG och 2002/83/EG (3639/5/2005 - C6-0379/2005 - 2004/0097(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om återförsäkring och om ändring av rådets direktiv 73/239/EEG och 92/49/EEG samt direktiven 98/78/EG och 2002/83/EG (3639/5/2005 - C6-0379/2005 - 2004/0097(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tjugosjunde gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (polycykliska aromatiska kolväten i extender oils och däck) (3641/1/2005 - C6-0378/2005 - 2004/0036(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tjugosjunde gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (polycykliska aromatiska kolväten i extender oils och däck) (3641/1/2005 - C6-0378/2005 - 2004/0036(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (3655/1/2005 - C6-0387/2005 - 2005/0100(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om rättelse av direktiv 2004/18/EG om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (3655/1/2005 - C6-0387/2005 - 2005/0100(COD))

6.   Parlamentets sammansättning

Behöriga tyska myndigheter hade meddelat att Roland Gewalt utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Ingo Schmitt med verkan från och med den 27 oktober 2005.

Josep Borrell Fontelles (talman) påminde om bestämmelserna i artikel 3.5 i arbetsordningen.

7.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet TRAN: Roland Gewalt. |
| --- | --- |

—

utskottet TRAN: Roland Gewalt.

| — | delegationen för förbindelserna med Sydafrika: Roland Gewalt. |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Sydafrika: Roland Gewalt.

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet ENVI: Matthias Groote i stället för Norbert Glante. |
| --- | --- |

—

utskottet ENVI: Matthias Groote i stället för Norbert Glante.

| — | utskottet ITRE: Norbert Glante. |
| --- | --- |

—

utskottet ITRE: Norbert Glante.

| — | delegationen för förbindelserna med Japan: Matthias Groote. |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Japan: Matthias Groote.

På begäran av IND/DEM-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet AFCO: Bernard Piotr Wojciechowski |
| --- | --- |

—

utskottet AFCO: Bernard Piotr Wojciechowski

| — | delegationen för förbindelserna med Vitryssland: Bernard Piotr Wojciechowski. |
| --- | --- |

—

delegationen för förbindelserna med Vitryssland: Bernard Piotr Wojciechowski.

8.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelanden om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna juni I och juli 2005 hade delats ut.

9.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | Protokoll till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Protokoll till Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen.

10.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 7 november 2005

Angelos Psifis (nr 818/2005);

Pereidis (Association Constructive Macédoine ”L'Aristote”) (nr 819/2005);

Konstantinos Dolkas (nr 820/2005);

Apostolos Kondylis (nr 821/2005);

Spiridon Nasopoulos (nr 822/2005);

Giorgios Papagiannakopoulos (nr 823/2005);

Dimitrios Terzis (nr 824/2005);

Panagiotis Georgiadis (nr 825/2005);

Stefanos Tanimanidis (World Council of Pontian Hellenism) (med ytterligare 2 underskrifter) (nr 826/2005);

Mark Bookham (Independent Light Dues Forum) (nr 827/2005);

Vasilios Tsetsos (nr 828/2005);

André Geminet (nr 829/2005);

Marc Abrahamovski (Association d'intérêt public Vie Verte ”Ticoulet”) (med ytterligare 323 underskrifter) (nr 830/2005);

Elisabeth Balland (nr 831/2005);

Isabelle Plessis (Collectif ”une réglementation pour les camping-cars”) (med ytterligare 186 underskrifter) (nr 832/2005);

Miguel Amorós Amorós (nr 833/2005);

José Luis Fernández Muñiz (Asociación de Piloñeses por Soto-Penagos y otros tendidos) (PASPOT) (med ytterligare 300 underskrifter) (nr 834/2005);

Adolfo Bosch Lería (nr 835/2005);

Giampaolo Carollo (Verdi per la Pace) (med ytterligare 10 underskrifter) (nr 836/2005);

Abílio Adelino do Vale Gonçalves Lima (nr 837/2005);

Samuel Martin-Sosa Rodriguez (nr 838/2005);

Johannes Tollmann (nr 839/2005);

Gerda Glebe Visconti (nr 840/2005);

Siegfried Berthge (nr 841/2005);

Clare M.B. Symes (nr 842/2005);

Brian Eastoe (nr 843/2005);

Angela Mason (nr 844/2005);

Agnieszka Morzyk (med ytterligare 2 underskrifter) (nr 845/2005);

Maria E.J.A.C Sultains-Bours (nr 846/2005);

J. Rens (nr 847/2005);

Miroslav Novotný (nr 848/2005);

Sean Hussey (nr 849/2005);

Giuseppe Papadia (Associazione Papà Separati ONLUS (med ytterligare 10.524 underskrifter) (nr 850/2005);

Sarah Ludford (avec 237 underskrifter) (nr 851/2005);

Gábor Nagy (Budapest Trade Union of Firefighters) (med ytterligare 276 underskrifter) (nr 852/2005);

Monks (med ytterligare 25 underskrifter) (nr 853/2005);

Pentti Likka Olavi Kurkela (nr 854/2005);

Edgard Krebs (nr 855/2005);

Sagrario Heres Sedeño (Plataforma Pro Santamaría) (nr 856/2005).

11.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna november I och II (PE 364.133/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 14.11.2005–17.11.2005

måndagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

tisdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

onsdagen

| — | Rådet begärde att debatten om klimatförändringar (punkterna 28 och 29 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle äga rum efter i stället för före debatten om Irak (punkt 30 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista). |
| --- | --- |

—

Rådet begärde att debatten om klimatförändringar (punkterna 28 och 29 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle äga rum efter i stället för före debatten om Irak (punkt 30 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista).

Parlamentet godkände denna begäran.

torsdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

Sammanträdena den 30.11.2005–01.12.2005

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

Arbetsplanen var därmed fastställd.

12.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Nikolaos Sifunakis, Eugenijus Gentvilas, Ilda Figueiredo, Bruno Gollnisch, Georgios Karatzaferis, Hélène Flautre, Zdzisław Zbigniew Podkański, Catherine Stihler, Ashley Mote, Edit Bauer, Véronique De Keyser, Vytautas Landsbergis, Józef Pinior, Ryszard Czarnecki, Katalin Lévai, Proinsias De Rossa, Milan Gaľa, Mojca Drčar Murko, Richard Corbett, Koenraad Dillen, Ana Maria Gomes, Carl Schlyter, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Catherine Guy-Quint, Marios Matsakis, James Hugh Allister och Justas Vincas Paleckis.

13.   Globaliseringens sociala dimension (debatt)

Betänkande om globaliseringens sociala dimension [2005/2061(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Mihael Brejc (A6-0308/2005).

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) och Poul Nyrup Rasmussen (Föredragande: av yttrande från utskottet AFET).

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talare: Anna Záborská för PPE-DE-gruppen, Ole Christensen för PSE-gruppen, Jan Jerzy Kułakowski för ALDE-gruppen, Sepp Kusstatscher för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Georgios Karatzaferis för IND/DEM-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, och Carl Lang, grupplös.

Mihael Brejc redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Thomas Mann, Harald Ettl, Alfonso Andria, Georgios Toussas, Guntars Krasts, Jan Tadeusz Masiel, Gunnar Hökmark, Kader Arif, Helmuth Markov, Seán Ó Neachtain, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Emine Bozkurt, Philip Bushill-Matthews, Joseph Muscat och Vladimír Špidla.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.11 i protokollet av den 15.11.2005.

14.   Omställning till digital teknik (debatt)

Muntlig fråga ställd av Giles Chichester och Etelka Barsi-Pataky, för utskottet ITRE, till kommissionen (O-0083/2005): Omställning till digital teknik (B6-0333/2005)

Etelka Barsi-Pataky utvecklade den muntliga frågan.

Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Ivo Belet för PPE-DE-gruppen, Norbert Glante för PSE-gruppen, Nikolaos Vakalis, Reino Paasilinna, Ruth Hieronymi, Francisca Pleguezuelos Aguilar, John Purvis, Nikolaos Sifunakis, Malcolm Harbour och Vladimír Špidla.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Etelka Barsi-Pataky, för utskottet ITRE, om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar (B6-0583/2005). |
| --- | --- |

—

Etelka Barsi-Pataky, för utskottet ITRE, om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar (B6-0583/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.4 i protokollet av den 16.11.2005.

15.   ”Hemliga interneringscentra” i Europa (debatt)

Uttalande av kommissionen: ”Hemliga interneringscentra” i Europa

Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Sarah Ludford för ALDE-gruppen, Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Talare: Ryszard Czarnecki, grupplös, Stefano Zappalà, Stavros Lambrinidis, Ignasi Guardans Cambó, Kathalijne Maria Buitenweg, Erik Meijer, Barbara Kudrycka, Giovanni Claudio Fava, Johannes Voggenhuber, Claude Moraes, Bernat Joan i Marí, Panagiotis Beglitis, Józef Pinior och Franco Frattini.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

16.   Ordning för import av bananer (debatt)

Uttalande av kommissionen: Ordning för import av bananer

Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Fernando Fernández Martín för PPE-DE-gruppen, Erika Mann för PSE-gruppen, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, och María Esther Herranz García.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

Talare: Glenys Kinnock, Manuel Medina Ortega och Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

17.   Tjänstepensionsdirektiv (debatt)

Muntlig fråga ställd av Ieke van den Burg och Othmar Karas, för utskottet ECON, till kommissionen: Skäl för medlemsstaternas bristfälliga genomförande av tjänstepensionsdirektivet (B6-0338/2005) (O-0094/2005)

Ieke van den Burg och Othmar Karas utvecklade den muntliga frågan.

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Harald Ettl för PSE-gruppen, Sharon Bowles för ALDE-gruppen, Graham Booth för IND/DEM-gruppen, och Katerina Batzeli.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

18.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 364.133/OJMA).

19.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 21.45.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Assis, Atkins, Attwooll, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Bertinotti, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, del Castillo Vera, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dobolyi, Doorn, Dover, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Ford, Fourtou, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Griesbeck, Gröner, Groote, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Hamon, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lavarra, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Liberadzki, Libicki, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Meijer, Méndez de Vigo, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Verges, Vergnaud, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Watson, Weiler, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zwiefka

Observatörer:

Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ivanova Iglika, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

Tisdag 15 november 2005

| 18.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 280/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 280/13

---

PROTOKOLL

(2006/C 280 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

Talare: Michael Gahler tog upp den strejk som taxichaufförerna i Strasbourg genomförde på måndagen och kritiserade att tyska taxibilar inte tilläts köra in på parlamentsområdet, vilket han betraktade som diskriminering. (Talmannen svarade att det inte hade fattats något sådant beslut och att frågan skulle hänvisas till behöriga organ.)

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EG (KOM(2005)0438 - C6-0293/2005 - 2005/0182(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE, IMCO |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EG (KOM(2005)0438 - C6-0293/2005 - 2005/0182(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: ITRE, IMCO

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, BUDG, EMPL, LIBE, FEMM |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, BUDG, EMPL, LIBE, FEMM

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505 - C6-0346/2005 - 2005/0211(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: TRAN, PECH |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505 - C6-0346/2005 - 2005/0211(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: TRAN, PECH

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 55/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1378 - C6-0347/2005 - 2005/2200(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 55/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1378 - C6-0347/2005 - 2005/2200(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 57/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1377 - C6-0348/2005 - 2005/2201(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 57/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1377 - C6-0348/2005 - 2005/2201(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007-2013) (KOM(2005)0304 - C6-0349/2005 - 2005/0129(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ENVI, REGI |

—

Förslag till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 2007-2013) (KOM(2005)0304 - C6-0349/2005 - 2005/0129(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AGRI

rådgivande utskott: ENVI, REGI

| — | Förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (12075/2005 - C6-0350/2005 - 2005/0152(AVC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: DEVE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: INTA |

—

Förslaget till rådets beslut om ingående av tilläggsprotokollet till avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (12075/2005 - C6-0350/2005 - 2005/0152(AVC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: DEVE

rådgivande utskott: INTA

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume II - Parts I and II (SEC (2005)1159 - C6-0351/2005 - 2005/2090(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume II - Parts I and II (SEC (2005)1159 - C6-0351/2005 - 2005/2090(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume I - Consolidated reports on implementation of the budget and consolidated financial statements (SEC(2005)1158 - C6- 0352/2005 - 2005/2090(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume I - Consolidated reports on implementation of the budget and consolidated financial statements (SEC(2005)1158 - C6- 0352/2005 - 2005/2090(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Förslag till rådets förordning om ingående av partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Mikronesiska federationen om fiske i Mikronesiska federationen (KOM(2005)0502 - C6-0353/2005 - 2005/0206(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: DEVE, BUDG |

—

Förslag till rådets förordning om ingående av partnerskapsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Mikronesiska federationen om fiske i Mikronesiska federationen (KOM(2005)0502 - C6-0353/2005 - 2005/0206(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

| — | Förslag till rådets förordning om upphävande av förordning (EG) nr 3690/93 om ett gemenskapssystem för fastställande av bestämmelser om vilka uppgifter som minst måste ingå i fiskelicenser (KOM(2005)0499 - C6-0354/2005 - 2005/0205(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: JURI |

—

Förslag till rådets förordning om upphävande av förordning (EG) nr 3690/93 om ett gemenskapssystem för fastställande av bestämmelser om vilka uppgifter som minst måste ingå i fiskelicenser (KOM(2005)0499 - C6-0354/2005 - 2005/0205(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM (2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: ITRE, JURI |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM (2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: ITRE, JURI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Commission européenne: Comptes annuels définitifs des autres institutions - exercice 2004 - Volume III - Parlement européen (N6-0027/2005 [01] - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Commission européenne: Comptes annuels définitifs des autres institutions - exercice 2004 - Volume III - Parlement européen (N6-0027/2005 [01] - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Förslag till ändringsbudget nr 7 för budgetåret 2005 - Allmän inkomst- och utgiftsberäkning - Avsnitt III - kommissionen (13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: REGI |

—

Förslag till ändringsbudget nr 7 för budgetåret 2005 - Allmän inkomst- och utgiftsberäkning - Avsnitt III - kommissionen (13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Council (N6-0027/2005 [02] - C6-0359/2005 - 2005/2092(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Council (N6-0027/2005 [02] - C6-0359/2005 - 2005/2092(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Court of Justice (N6-0027/2005 [03] - C6-0360/2005 - 2005/2093(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Court of Justice (N6-0027/2005 [03] - C6-0360/2005 - 2005/2093(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Court of Auditors (N6-0027/2005 [04] - C6-0361/2005 - 2005/2094(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Court of Auditors (N6-0027/2005 [04] - C6-0361/2005 - 2005/2094(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Economic and Social Committee (N6-0027/2005 [05] - C6-0362/2005 - 2005/2095(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Economic and Social Committee (N6-0027/2005 [05] - C6-0362/2005 - 2005/2095(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Committee of the Regions (N6-0027/2005 [06] - C6-0363/2005 - 2005/2096(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - Committee of the Regions (N6-0027/2005 [06] - C6-0363/2005 - 2005/2096(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - European Ombudsman (N6-0027/2005 [07] - C6-0364/2005 - 2005/2042(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - European Ombudsman (N6-0027/2005 [07] - C6-0364/2005 - 2005/2042(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - European Data Protection Supervisor (N6-0027/2005 [08] - C6-0365/2005 - 2005/2208(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: JURI, LIBE |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2004 - Volume III - European Data Protection Supervisor (N6-0027/2005 [08] - C6-0365/2005 - 2005/2208(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: JURI, LIBE

3.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 33/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0307/2005 - SEK(2005)1187).

Utskottet hade, efter att ha mottagit rådets yttrande, beslutat att i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 godkänna överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 36/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0316/2005 - SEK(2005)1190).

Utskottet hade, efter att ha mottagit rådets yttrande, beslutat att i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 godkänna överföringeni sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 37/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0313/2005 - SEK(2005)1191).

Utskottet hade, efter att ha mottagit rådets yttrande, beslutat att i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 godkänna överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 55/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0347/2005 - SEK(2005)1378).

Utskottet hade, efter att ha mottagit rådets yttrande, beslutat att i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 godkänna överföringen i sin helhet, förutsatt att en överenskommelse nås mellan budgetmyndighetens båda grenar vid trepartsmötet den 26 oktober 2005.

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 57/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0348/2005 - SEK(2005)1377).

Utskottet hade, efter att ha mottagit rådets yttrande, beslutat att i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 godkänna överföringen i sin helhet.

4.   Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | TILLGÅNG TILL HUMANITÄRT BISTÅND I KASHMIR







  — | Elizabeth Lynne, Cecilia Malmström och Nicholson of Winterbourne för ALDE-gruppen om den humanitära situationen i Kashmir (B6-0591/2005), |
| --- | --- | --- |

I.

TILLGÅNG TILL HUMANITÄRT BISTÅND I KASHMIR

—

Elizabeth Lynne, Cecilia Malmström och Nicholson of Winterbourne för ALDE-gruppen om den humanitära situationen i Kashmir (B6-0591/2005),

| — | Pasqualina Napoletano och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0594/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0594/2005),

| — | James Elles, Simon Coveney och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0597/2005), |
| --- | --- |

—

James Elles, Simon Coveney och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0597/2005),

| — | Luisa Morgantini, Dimitrios Papadimoulis och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen om den humanitära situationen i Kashmir (B6-0600/2005), |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Dimitrios Papadimoulis och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen om den humanitära situationen i Kashmir (B6-0600/2005),

| — | Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0603/2005), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0603/2005),

| — | Eoin Ryan för UEN-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0607/2005). |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan för UEN-gruppen om tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (B6-0607/2005).

| II. | FILIPPINERNA (DÖDSDOMEN MOT DEN EUROPEISKA MEDBORGAREN FRANCISCO LARRAÑAGA)







  — | Pasqualina Napoletano och María Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen om Filippinerna: dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga (B6-0595/2005), |
| --- | --- | --- |

II.

FILIPPINERNA (DÖDSDOMEN MOT DEN EUROPEISKA MEDBORGAREN FRANCISCO LARRAÑAGA)

—

Pasqualina Napoletano och María Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen om Filippinerna: dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga (B6-0595/2005),

| — | Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om dödsstraffet på Filippinerna (B6-0598/2005), |
| --- | --- |

—

Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om dödsstraffet på Filippinerna (B6-0598/2005),

| — | Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen om dödsdomen mot den spanska medborgaren Francisco Larrañaga på Filippinerna (B6-0601/2005), |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen om dödsdomen mot den spanska medborgaren Francisco Larrañaga på Filippinerna (B6-0601/2005),

| — | Frithjof Schmidt, Raül Romeva i Rueda och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen om Filippinerna (B6-0604/2005), |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, Raül Romeva i Rueda och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen om Filippinerna (B6-0604/2005),

| — | Sarah Ludford för ALDE-gruppen om dödsdomen mot en europeisk medborgare på Filippinerna (B6-0605/2005). |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford för ALDE-gruppen om dödsdomen mot en europeisk medborgare på Filippinerna (B6-0605/2005).

| III. | BURMA/MYANMAR







  — | Cecilia Malmström och Frédérique Ries för ALDE-gruppen om Burma/Myanmar (B6-0592/2005), |
| --- | --- | --- |

III.

BURMA/MYANMAR

—

Cecilia Malmström och Frédérique Ries för ALDE-gruppen om Burma/Myanmar (B6-0592/2005),

| — | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen om de mänskliga rättigheterna i Burma (B6-0593/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen om de mänskliga rättigheterna i Burma (B6-0593/2005),

| — | Simon Coveney, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar (B6-0596/2005), |
| --- | --- |

—

Simon Coveney, Charles Tannock och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar (B6-0596/2005),

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen om situationen i Burma (B6-0599/2005), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen om situationen i Burma (B6-0599/2005),

| — | Frithjof Schmidt, Raül Romeva i Rueda och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen om Burma (B6-0602/2005), |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, Raül Romeva i Rueda och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen om Burma (B6-0602/2005),

| — | Konrad Szymański för UEN-gruppen om Burma/Myanmar (B6-0606/2005). |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański för UEN-gruppen om Burma/Myanmar (B6-0606/2005).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

5.   Den nordliga dimensionen (ingivande av resolutionsförslag)

Debatten ägde rum den 8.9.2005(punkt 4 i protokollet av den 8.9.2005).

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Diana Wallis och Paavo Väyrynen för ALDE-gruppen, om den nordliga dimensionen, inför ministermötet den 21 november 2005 (B6-0584/2005), |
| --- | --- |

—

Diana Wallis och Paavo Väyrynen för ALDE-gruppen, om den nordliga dimensionen, inför ministermötet den 21 november 2005 (B6-0584/2005),

| — | Alexander Stubb för PPE-DE-gruppen, om framtiden för den nordliga dimensionen (B6-0586/2005), |
| --- | --- |

—

Alexander Stubb för PPE-DE-gruppen, om framtiden för den nordliga dimensionen (B6-0586/2005),

| — | Satu Hassi, Tatjana Ždanoka och Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, om den nordliga dimensionen inför ministermötet den 21 november 2005 (B6-0587/2005), |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Tatjana Ždanoka och Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, om den nordliga dimensionen inför ministermötet den 21 november 2005 (B6-0587/2005),

| — | Esko Seppänen, Eva-Britt Svensson och André Brie för GUE/NGL-gruppen, om den nordliga dimensionen inför ministermötet den 21 november 2005 (B6-0588/2005), |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen, Eva-Britt Svensson och André Brie för GUE/NGL-gruppen, om den nordliga dimensionen inför ministermötet den 21 november 2005 (B6-0588/2005),

| — | Jan Marinus Wiersma, Riitta Myller och Reino Paasilinna för PSE-gruppen, om framtiden för den nordliga dimensionen (B6-0589/2005), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Riitta Myller och Reino Paasilinna för PSE-gruppen, om framtiden för den nordliga dimensionen (B6-0589/2005),

| — | Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Konrad Szymański, Gintaras Didžiokas och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om den nordliga dimensionen (B6-0590/2005). |
| --- | --- |

—

Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Konrad Szymański, Gintaras Didžiokas och Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om den nordliga dimensionen (B6-0590/2005).

Omröstning: punkt 5.3 i protokollet av den 16.11.2005.

6.   Presentation av revisionsrättens årsrapport - 2004 (debatt)

Hubert Weber, revisionsrättens ordförande, redogjorde för revisionsrättens årsrapport.

Talare: Siim Kallas (kommissionens vice ordförande)

Talare: José Javier Pomés Ruiz för PPE-DE-gruppen, Dan Jørgensen för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDEgruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Jeffrey Titford för IND/DEM-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, Alexander Stubb, Szabolcs Fazakas, Margarita Starkevičiūtė, Nils Lundgren, Simon Busuttil, Herbert Bösch, Markus Ferber, Terence Wynn et Hubert Weber.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 10.05, i väntan på kommissionens ordförande, och återupptogs kl. 10.15.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

7.   Lagstiftnings- och arbetsprogram för år 2006 (debatt)

Uttalande av kommissionen: Lagstiftnings- och arbetsprogram för år 2006

José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Silvana Koch-Mehrin för ALDE-gruppen, Pierre Jonckheer för Verts/ALE-gruppen, Roberto Musacchio för GUE/NGL-gruppen, Nigel Farage för IND/DEM-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, och Jean-Claude Martinez, grupplös.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Ingeborg Gräßle, Jan Andersson, Diana Wallis, Esko Seppänen, Jens-Peter Bonde, Alessandro Battilocchio, Malcolm Harbour, Ieke van den Burg, Anneli Jäätteenmäki, Georgios Toussas, Frank Vanhecke, John Bowis, Poul Nyrup Rasmussen, vilken inledde sitt anförande med att beklaga att så få ledamöter var närvarande i plenisalen (talmannen svarade honom att han skulle vidarebefordra denna kommentar till de behöriga organen), Sophia in 't Veld, Maria Berger, Elizabeth Lynne, Amalia Sartori, Richard Corbett, Joseph Daul, Genowefa Grabowska, Csaba Őry, Markus Pieper, Alexander Radwan och José Manuel Barroso.

Då de resolutionsförslag som lagts fram inte fanns tillgängliga, skulle de tillkännages vid en senare tidpunkt.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: 14.12.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.10, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.15.)

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

8.   Meddelande från talmannen

Vid måndagens utskottssammanträde antog budgetutskottet följande två betänkanden:

| — | Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [KOM(2005)0401 - C6-0277/2005 - 2005/2171(ACI)]
  (Föredragande: Reimer Böge) (A6-0320/2005)
  och |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [KOM(2005)0401 - C6-0277/2005 - 2005/2171(ACI)]

(Föredragande: Reimer Böge) (A6-0320/2005)

och

| — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) [13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD)]
  (Föredragande: Salvador Garriga Polledo) (A6-0321/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) [13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD)]

(Föredragande: Salvador Garriga Polledo) (A6-0321/2005).

Dessa betänkanden skulle gå till omröstning den 17.11.2005 i enlighet med artikel 131 i arbetsordningen.

*

- *

Talare: Lissy Gröner krävde att den pågående utställningen i parlamentets byggnad skulle avbrytas, eftersom den, enligt hennes åsikt, var kränkande för kvinnor (talmannen svarade att detta krav skulle vidarebefordras till kvestorerna); Geoffrey Van Orden uppmanade rådet och kommissionen att utöva påtryckning på de libyska myndigheterna för att få de bulgariska sjuksköterskor och den palestinske läkare som för närvarande hålls fängslade i Libyen frisläppta; Hannes Swoboda för PSE-gruppen uttryckte sitt stöd för Geoffrey Van Ordens krav; Bernd Posselt kommenterade Lissy Gröners inlägg (talmannen försäkrade honom om att kvestorerna skulle ta ställning till denna fråga helt opartiskt).

9.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

9.1   Spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informationsoch kommunikationsteknik (IKT) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) [KOM(2005)0347 - C6-0247/2005 - 2005/0144(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Giles Chichester (A6-0302/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0417)

9.2   Alleuropeiskt, landbaserat, allmänt tillgängligt, radiobaserat personsökningssystem ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen [KOM(2005)0361 - C6-0248/2005 - 2005/0147(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Giles Chichester (A6-0303/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0418)

9.3   Gemensamma organisationen av marknaden för utsäde * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde [KOM(2005)0384 - C6-0285/2005 - 2005/0164(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0295/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0419)

9.4   Gemensamma organisationen av marknaden för humle * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle [KOM(2005)0386 - C6-0287/2005 - 2005/0162(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0299/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0420)

9.5   Gemensamma organisationen av marknaden för vin * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin [KOM(2005)0395 - C6-0286/2005 - 2005/0160(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Joseph Daul (A6-0300/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0421)

9.6   Ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet [KOM(2005)0342 - C6-0280/2005 - 2005/0139(CNS)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Pervenche Berès (A6-0298/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0422)

9.7   Visum för olympiska och/eller paralympiska vinterspelen 2006 i Turin ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin [KOM(2005)0412 - C6-0275/2005 - 2005/0169 (COD)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Stefano Zappalà (A6-0313/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0423)

9.8   Social trygghet för anställda och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tilllämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 [KOM(2004)0830 - C6-0002/2005 - 2004/0284(COD)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Patrizia Toia (A6-0293/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Patrizia Toia (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0424)

9.9   Europeisk ål (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förvaltningen av europeisk ål: utarbetande av en gemenskapens handlingsplan [2005/2032 (INI)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Albert Jan Maat (A6-0284/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Albert Jan Maat (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0425)

9.10   En medlemsstats kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om en medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier [ 2005/2187(INI)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0316/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0426)

9.11   Globaliseringens sociala dimension (omröstning)

Betänkande om globaliseringens sociala dimension [2005/2061(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Mihael Brejc (A6-0308/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0427)

Inlägg om omröstningen:

| — | Philip Bushill-Matthews lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 5, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Philip Bushill-Matthews lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 5, vilket beaktades.

10.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Giuseppe Gargani - A6-0316/2005

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Betänkande Mihael Brejc - A6-0308/2005

| — | Andreas Mölzer, Frank Vanhecke och Mairead McGuinness |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer, Frank Vanhecke och Mairead McGuinness

11.   Rättelser till avgivna röster

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilaga II ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

12.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Manuel Medina Ortega hade låtit meddela att han hade varit närvarande men att hans namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

*

- *

Talare: Bernard Piotr Wojciechowski gjorde ett personligt uttalande till följd av Ana Maria Gomes inlägg om den pågående utställningen i parlamentsbyggnaden.

13.   Parlamentets sammansättning

Behöriga italienska myndigheter hade meddelat att Giovanni Procacci utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Michele Santoro med verkan från och med den 15.11.2005.

Talmannen påminde om bestämmelserna i artikel 3.5 i arbetsordningen.

Parlamentet noterade i enlighet med artikel 13.3 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet denna utnämning.

14.   Europeisk kemikaliemyndighet, långlivade organiska föroreningar (REACH) ***I - Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG och förordning (EG) (om långlivade organiska föroreningar) [KOM(2003) 0644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0315/2005).

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier [KOM(2003)0644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0285/2005).

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande), Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) och Lord Bach (rådets tjänstgörande ordförande).

Guido Sacconi redogjorde för sina betänkanden (A6-0315/2005 och A6-0285/2005).

Talare: Hiltrud Breyer yttrade sig om föredragandens redogörelse.

Talare: Christofer Fjellner (Föredragande: av yttrande från utskottet INTA), Elisa Ferreira (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Thomas Mann (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Lena Ek (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Hartmut Nassauer (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Kurt Lechner (föredragande av yttrande från utskottet JURI) och Hiltrud Breyer (föredragande av yttrande från utskottet FEMM).

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: David Hammerstein Mintz (föredragande av yttrande från utskottet PETI), Satu Hassi (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Ria Oomen-Ruijten för PPE-DE-gruppen, Werner Langen, vilken yttrade sig om Satu Hassis inlägg, Robert Goebbels för PSE-gruppen, Lena Ek för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Liam Aylward för UEN-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Werner Langen, Béatrice Patrie, Chris Davies, Caroline Lucas, Dimitrios Papadimoulis, Urszula Krupa, Alessandro Foglietta, Ashley Mote, Alejo Vidal-Quadras Roca, Erika Mann, Alexander Lambsdorff, Hiltrud Breyer, Jiří Maštálka och Hélène Goudin.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Mogens N.J. Camre, Jan Tadeusz Masiel, John Bowis, Mary Honeyball, Patrizia Toia, Marie Anne Isler Béguin, Roberto Musacchio, Godfrey Bloom, Lydia Schenardi, Cristina Gutiérrez-Cortines, Edit Herczog, Anne Laperrouze, Karl-Heinz Florenz, Manuel Medina Ortega, Frédérique Ries, Antonios Trakatellis, Dorette Corbey, Holger Krahmer, Amalia Sartori, Karin Scheele, Anders Wijkman, Dan Jørgensen, Péter Olajos, Riitta Myller, Avril Doyle, Adam Gierek, Marianne Thyssen, Evangelia Tzampazi, Åsa Westlund, Guido Sacconi, Lord Bach, Günter Verheugen, Stavros Dimas och Paul Rübig.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.1 i protokollet av den 17.11.2005 och punkt 4.2 i protokollet av den 17.11.2005.

15.   EU:s tillsynsmyndigheter (debatt)

Muntlig fråga ställd av Jo Leinen och Janusz Lewandowski, förutskottet AFCO, till rådet (O-0093/2005): Utkast till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter (KOM(2005)0059 - 2005/2035(ACI) (B6-0337/2005)

Georgios Papastamkos (ersättare för frågeställaren) och Janusz Lewandowski utvecklade den muntliga frågan.

Lord Bach (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Maria da Assunção Esteves för PPE-DE-gruppen, Richard Corbett för PSE-gruppen, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Lord Bach och Louis Michel (ledamot av kommissionen).

Då de resolutionsförslag som lagts fram inte fanns tillgängliga, skulle de tillkännages vid en senare tidpunkt.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.15 i protokollet av den 1.12.2005.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

16.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0339/2005).

Talare: David Martin och Mairead McGuinness yttrade sig om indelningen av frågorna.

Första delen

Fråga 37 (Manuel Medina Ortega): Beskattning av flygpassagerartrafik.

Peter Mandelson (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Manuel Medina Ortega, Josu Ortuondo Larrea och Agnes Schierhuber.

Fråga 38 (Sarah Ludford): Dataskydd, EU:s databaser.

Olli Rehn (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Sarah Ludford.

Fråga 39 (Giorgos Dimitrakopoulos): Kosovo.

Olli Rehn besvarade frågan samt följdfrågor från Giorgos Dimitrakopoulos och Bart Staes.

Andra delen

Fråga 40 (Bart Staes): FLEGT:s inverkan på skyddet av de sociala rättigheterna och miljön i utvecklingsländer.

Louis Michel (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Bart Staes, John Bowis och Agnes Schierhuber.

Fråga 41 (Othmar Karas): Utvecklingssamarbete.

Louis Michel besvarade frågan samt en följdfråga från Othmar Karas.

Fråga 42 (Marie-Hélène Aubert): Val i Demokratiska republiken Kongo.

Louis Michel besvarade frågan samt en följdfråga från Marie-Hélène Aubert.

Frågorna 43-45 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 46 (Sajjad Karim): Större insyn och ansvarsskyldighet i WTO-förhandlingarna.

Peter Mandelson besvarade frågan samt följdfrågor från David Martin, James Hugh Allister och Paul Rübig.

Fråga 47 (Hélène Goudin): Tullsänkningar på thailändska räkor.

Peter Mandelson besvarade frågan.

Fråga 48 (Ilda Figueiredo): Svårigheter inom skoindustrin.

Peter Mandelson besvarade frågan samt följdfrågor från Ilda Figueiredo, David Martin och Anne E. Jensen.

Fråga 54 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Omstruktureringsprognoser.

Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Fråga 55 (Joachim Wuermeling): Fri rörlighet för arbetstagare.

Vladimír Špidla besvarade frågan samt följdfrågor från Manfred Weber och Claude Moraes.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 20.15 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

17.   2005, Paketet ”Utvidgning II”(debatt)

Uttalande av kommissionen: 2005, Paketet ”Utvidgning II”

Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, István Szent-Iványi för ALDE-gruppen, Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, Camiel Eurlings, Hannes Swoboda, Sarah Ludford, Gisela Kallenbach, Georgios Papastamkos, Borut Pahor, Zbigniew Zaleski, Panagiotis Beglitis, Doris Pack, Guido Podestà, Bernd Posselt och Olli Rehn.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

18.   Information till passagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation [KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008(COD)] - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Christine De Veyrac (A6-0310/2005).

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) och Derek Twigg (rådets tjänstgörande ordförande).

Christine De Veyrac redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Jörg Leichtfried för PSE-gruppen, Jeanine Hennis-Plasschaert för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Bernard Piotr Wojciechowski för IND/DEM-gruppen, Fernand Le Rachinel, grupplös, Corien Wortmann-Kool, Ulrich Stockmann, Alyn Smith, Luís Queiró, Inés Ayala Sender, Zsolt László Becsey, Robert Evans, Gilles Savary, Jacques Barrot och Derek Twigg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.1 i protokollet av den 16.11.2005.

19.   Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien * - Användningen av ekonomiska resurser för avveckling av kärnkraftverk (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien [KOM(2004)0624 - C6-0205/2004 - 2004/0221(CNS)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Rebecca Harms (A6-0282/2005).

Betänkande om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk [2005/2027 (INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Rebecca Harms (A6-0279/2005).

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Rebecca Harms redogjorde för sina betänkanden (A6-0282/2005 och A6-0279/2005).

Talare: Ján Hudacký för PPE-DE-gruppen, Edit Herczog för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Umberto Pirilli för UEN-gruppen, Sergej Kozlík, grupplös, Romana Jordan Cizelj, Reino Paasilinna, Šarūnas Birutis, Vladimír Remek, Kathy Sinnott, Paul Rübig, Hannes Swoboda, Marios Matsakis, Erik Meijer, Peter Baco, Zita Pleštinská, Miloš Koterec och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.2 i protokollet av den 16.11.2005.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 364.133/OJME).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 00.10.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Letta, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Sifunakis, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Spridning av bästa praxis och övervakning av införandet av informationsoch kommunikationsteknik (IKT) ***I

Betänkande: Gilles CHICHESTER (A6-0302/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Alleuropeiskt, landbaserat, allmänt tillgängligt, radiobaserat personsökningssystem ***I

Betänkande: Gilles CHICHESTER (A6-0303/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Gemensamma organisationen av marknaden för utsäde *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0295/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Gemensamma organisationen av marknaden för humle *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0299/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 600, 20, 14 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

600, 20, 14

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

5.   Gemensamma organisationen av marknaden för vin *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0300/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet *

Betänkande: Pervenche BERÈS (A6-0298/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Visum för olympiska och/eller paralympiska vinterspelen 2006 i Turin ***I

Betänkande: Stefano ZAPPALÀ (A6-0313/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Social trygghet för anställda och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen ***I

Betänkande: Patrizia TOIA (A6-0293/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Europeisk ål

Betänkande: Albert Jan MAAT (A6-0284/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

10.   En medlemsstats kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier

Betänkande: Giuseppe GARGANI (A6-0316/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

11.   Globaliseringens sociala dimension

Betänkande: Mihael BREJC (A6-0308/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 2 | PPE-DE | | — | |
| efter punkt 4 | 8 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 5 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 323, 264, 56 |
| 3/ONU | — | 112, 483, 47 |
| punkt 6 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 347, 287, 8 |
| 3 | + | |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 9 | 9 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 10 | 10 | GUE/NGL | delad | | |
| 1/EO | + | 322, 305, 16 |
| 2 | — | |
| 3/EO | + | 318, 315, 12 |
| efter punkt 15 | 13 | Verts/ALE | EO | — | 205, 407, 27 |
| punkt 16 | 3 | PPE-DE | | — | |
| efter punkt 19 | 12 | PSE | | + | |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 341, 289, 14 |
| punkt 22 | 4 | PPE-DE | | — | |
| efter punkt 23 | 14 | Verts/ALE | | — | |
| 15 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 24 | 11 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 31 | 16 | Verts/ALE | EO | — | 264, 375, 7 |
| punkt 32 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 33 | 17 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 34 | 5 | PPE-DE | ONU | + | 357, 266, 17


  ändrat muntligen |
| efter punkt 34 | 18 | Verts/ALE | | + | |
| 19 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 37 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| skäl A | 6 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| 1 | PPE-DE | | — | |
| skäl B | 7 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 2

2

PPE-DE

—

efter punkt 4

8

GUE/NGL

—

punkt 5

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

323, 264, 56

3/ONU

—

112, 483, 47

punkt 6

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

347, 287, 8

3

+

punkt 7

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 9

9

GUE/NGL

—

efter punkt 10

10

GUE/NGL

delad

1/EO

+

322, 305, 16

2

—

3/EO

+

318, 315, 12

efter punkt 15

13

Verts/ALE

EO

—

205, 407, 27

punkt 16

3

PPE-DE

—

efter punkt 19

12

PSE

+

punkt 20

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

341, 289, 14

punkt 22

4

PPE-DE

—

efter punkt 23

14

Verts/ALE

—

15

Verts/ALE

+

efter punkt 24

11

GUE/NGL

—

efter punkt 31

16

Verts/ALE

EO

—

264, 375, 7

punkt 32

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 33

17

Verts/ALE

+

punkt 34

5

PPE-DE

ONU

+

357, 266, 17

ändrat muntligen

efter punkt 34

18

Verts/ALE

+

19

Verts/ALE

+

punkt 37

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

skäl A

6

GUE/NGL

delad

1

—

2

—

1

PPE-DE

—

skäl B

7

GUE/NGL

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 5, punkt 5 - andra delen, punkt 5 - tredje delen

Begäran om delad omröstning

ALDE, PPE-DE

punkt 5

Första delen:”Europaparlamentet anser ... sociala integrering”

Andra delen:”Parlamentet konstaterar ... bli en framgång”

Tredje delen: ordet ”radikalt”

PPE-DE

punkt 6

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar ... att EU:s”

Andra delen:”handels-, jordbruks- och utrikes-”

Tredje delen:”-politik är förenlig med ... millennieutvecklingsmålen”

punkt 7

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... bekämpa fattigdomen”

Andra delen:”genom en mycket mer ... och bistånd”

punkt 32

Första delen:”Europaparlamentet anser att små ... typ av företag”

Andra delen:”Europaparlamentet begär ... globala ekonomin”

punkt 37

Första delen:”Europaparlamentet framhåller behovet ... i detta hänseende”

Andra delen:”Parlamentet anser ... demokratiskt deltagande”

Verts/ALE

äf 6

Första delen:”(text utgår)”

Andra delen:”Globaliseringen skapar ... hela världen”

äf 10

Första delen:”10a Europaparlamentet uppmanar ... diskriminering bekämpas”

Andra delen:”Att fördela den skapade ... bostadsförhållanden”

Tredje delen:”Att föra en social ... sysselsättningspolitiken”

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 20

Övrigt

Philip Bushill-Matthews lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 5:

| 34. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar för att göra multinationella företag medvetna om sitt sociala ansvar, vilka hittills har haft mycket begränsad effekt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar för att göra multinationella företag medvetna om sitt sociala ansvar, vilka hittills har haft mycket begränsad effekt.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Daul A6-0299/2005

Ja-röster: 600

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 20

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Deva

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Rogalski, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

PPE-DE: Kuźmiuk, Ouzký, Podkański

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

2.   Betänkande Brejc A6-0308/2005

Ja-röster: 323

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Nicholson, Ouzký, Parish, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 264

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Laperrouze, Lehideux, Ortuondo Larrea, Ries, Väyrynen

GUE/NGL: Henin, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Louis, Sinnott, de Villiers, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 56

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Speroni, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Mölzer, Mote

PPE-DE: Brepoels, Papastamkos

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Brejc A6-0308/2005

Ja-röster: 112

ALDE: Busk, in 't Veld, Jensen, Malmström, Neyts-Uyttebroeck, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen

IND/DEM: Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Castex, Falbr, Fava, Jørgensen, Koterec, Kristensen, Rasmussen, Tabajdi, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Meijer, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 47

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Beazley

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betänkande Brejc A6-0308/2005

Ja-röster: 357

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Speroni, de Villiers

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Leichtfried, Peillon, Pinior

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 266

ALDE: Chiesa, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Schenardi

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Mote

PSE: Kósáné Kovács

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Jörg Leichtfried

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0417

Program för spridning av goda rutiner och övervakning av införandet av informations-och kommunikationsteknik (IKT) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av goda rutiner och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT) (KOM(2005)0347 - C6-0247/2005 - 2005/0144(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0347) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0347) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 157.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0247/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 157.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0247/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0302/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0302/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA I

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr .../2005/EG av den ... om ändring av beslut nr 2256/2003/EG i syfte att förlänga programmet över 2006 för spridning av goda rutiner och övervakning av införandet av informations- och kommunikationsteknik (IKT)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2)

och av följande skäl:

| (1) | Genom beslut nr 2256/2003/EG (3) införs Modinisprogrammet för övervakning av handlingsplanen eEurope 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet för perioden mellan den 1 januari 2003 och den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut nr 2256/2003/EG (3) införs Modinisprogrammet för övervakning av handlingsplanen eEurope 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet för perioden mellan den 1 januari 2003 och den 31 december 2005.

| (2) | Beslut nr 2256/2003/EG ändrades genom beslut nr 787/2004/EG i syfte att anpassa referensbeloppen till Europeiska unionens utvidgning. |
| --- | --- |

(2)

Beslut nr 2256/2003/EG ändrades genom beslut nr 787/2004/EG i syfte att anpassa referensbeloppen till Europeiska unionens utvidgning.

| (3) | I sin resolution av den 9 december 2004 om informations- och kommunikationstekniken (IKT) i ett framtidsperspektiv (4) uppmanade rådet kommissionen att börja förbereda en uppföljning av handlingsplanen eEurope 2005, som en viktig del i den nya agendan för informationssamhället efter 2005. |
| --- | --- |

(3)

I sin resolution av den 9 december 2004 om informations- och kommunikationstekniken (IKT) i ett framtidsperspektiv (4) uppmanade rådet kommissionen att börja förbereda en uppföljning av handlingsplanen eEurope 2005, som en viktig del i den nya agendan för informationssamhället efter 2005.

| (4) | I kommissionens meddelande av den 19 november 2004, ”Viktiga frågor för det europeiska informationssamhället efter 2005”, redogörs det för de frågor som en europeisk strategi för informationssamhället fram till 2010 måste behandla. Meddelandet vill uppmuntra till en mer omfattande användning av IKT och förespråkar fortsatt politiskt engagemang i IKT-frågor, vilket bland annat omfattar behovet av övervakning och utbyte av goda rutiner. Detta meddelande var utgångspunkten för den debatt som ledde till att det 2005 antogs ett nytt initiativ för informationssamhället, med start 2006. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens meddelande av den 19 november 2004, ”Viktiga frågor för det europeiska informationssamhället efter 2005”, redogörs det för de frågor som en europeisk strategi för informationssamhället fram till 2010 måste behandla. Meddelandet vill uppmuntra till en mer omfattande användning av IKT och förespråkar fortsatt politiskt engagemang i IKT-frågor, vilket bland annat omfattar behovet av övervakning och utbyte av goda rutiner. Detta meddelande var utgångspunkten för den debatt som ledde till att det 2005 antogs ett nytt initiativ för informationssamhället, med start 2006.

| (5) | I kommissionens meddelande av den 2 februari 2005 till Europeiska rådets vårmöte ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin”, tillkännagavs detta nya initiativ, ”i2010 - Det europeiska informationssamhället”, som syftar till att driva på införandet av IKT. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens meddelande av den 2 februari 2005 till Europeiska rådets vårmöte ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin”, tillkännagavs detta nya initiativ, ”i2010 - Det europeiska informationssamhället”, som syftar till att driva på införandet av IKT.

| (6) | I kommissionens meddelande av den 1 juni 2005, ”i2010 - Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”, redogörs det för de viktigaste prioriteringarna i en femårsstrategi för att främja en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi. Genom att främja utbytet av goda rutiner och övervaka hur IKT-baserade tjänster införs kommer man även framöver att kunna bidra till debatten med alla berörda parter och medlemsstaterna, till exempel inom ramen för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

(6)

I kommissionens meddelande av den 1 juni 2005, ”i2010 - Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”, redogörs det för de viktigaste prioriteringarna i en femårsstrategi för att främja en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi. Genom att främja utbytet av goda rutiner och övervaka hur IKT-baserade tjänster införs kommer man även framöver att kunna bidra till debatten med alla berörda parter och medlemsstaterna, till exempel inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

| (7) | I förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) föreslås ett ramprogram för gemenskapens insatser för konkurrenskraft och innovation, som skall täcka perioden 2007-2013 och sammanlänka enskilda gemenskapsåtgärder som främjar företagsamhet, små och medelstora företag, industrins konkurrenskraft, innovation, informations- och kommunikationsteknik, miljöteknik och intelligent energi, inbegripet åtgärder som omfattas av beslut nr 2256/2003/EG. |
| --- | --- |

(7)

I förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) föreslås ett ramprogram för gemenskapens insatser för konkurrenskraft och innovation, som skall täcka perioden 2007-2013 och sammanlänka enskilda gemenskapsåtgärder som främjar företagsamhet, små och medelstora företag, industrins konkurrenskraft, innovation, informations- och kommunikationsteknik, miljöteknik och intelligent energi, inbegripet åtgärder som omfattas av beslut nr 2256/2003/EG.

| (8) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 av den 21 april 2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället (5) fastställs gemensamma ramar för en systematisk produktion av gemenskapsstatistik om informationssamhället. Sådan statistik omfattar de uppgifter som behövs för den riktmärkning som pågår inom ramen för eEurope, men är också av betydelse för de strukturindikatorer som behövs för övervakningen av medlemsstaternas resultat, och för att skapa en enhetlig grund för en analys av informationssamhället. |
| --- | --- |

(8)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 av den 21 april 2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället (5) fastställs gemensamma ramar för en systematisk produktion av gemenskapsstatistik om informationssamhället. Sådan statistik omfattar de uppgifter som behövs för den riktmärkning som pågår inom ramen för eEurope, men är också av betydelse för de strukturindikatorer som behövs för övervakningen av medlemsstaternas resultat, och för att skapa en enhetlig grund för en analys av informationssamhället.

| (9) | Under de tolv månader från det att handlingsplanen eEurope 2005 löper ut till dess att ramprogrammet för 2007 inleds måste införandet av IKT inom näringslivet övervakas och stödjas genom fortsatt riktmärkning och statistisk analys utgående från strukturindikatorer, och genom utbyte av goda rutiner. De åtgärder för benchmarking, goda rutiner och samordning som vidtas inom ramen för programmet under 2006 kommer att bidra till uppnåendet av målen i ovannämnda kommissionsmeddelanden av den 2 februari 2005 och den 1 juni 2005. |
| --- | --- |

(9)

Under de tolv månader från det att handlingsplanen eEurope 2005 löper ut till dess att ramprogrammet för 2007 inleds måste införandet av IKT inom näringslivet övervakas och stödjas genom fortsatt riktmärkning och statistisk analys utgående från strukturindikatorer, och genom utbyte av goda rutiner. De åtgärder för benchmarking, goda rutiner och samordning som vidtas inom ramen för programmet under 2006 kommer att bidra till uppnåendet av målen i ovannämnda kommissionsmeddelanden av den 2 februari 2005 och den 1 juni 2005.

| (10) | Mekanismerna för övervakning och för utbyte av erfarenheter, riktmärkning, spridning av goda rutiner och analys av informationssamhällets ekonomiska och samhälleliga konsekvenser bör även tillämpas under 2006 om man vill kunna uppnå målen i kommissionens meddelande av den 2 februari 2005, dvs. att främja införandet av IKT som en uppföljning av eEurope-strategin, och målen i kommissionens meddelande av den 1 juni 2005. |
| --- | --- |

(10)

Mekanismerna för övervakning och för utbyte av erfarenheter, riktmärkning, spridning av goda rutiner och analys av informationssamhällets ekonomiska och samhälleliga konsekvenser bör även tillämpas under 2006 om man vill kunna uppnå målen i kommissionens meddelande av den 2 februari 2005, dvs. att främja införandet av IKT som en uppföljning av eEurope-strategin, och målen i kommissionens meddelande av den 1 juni 2005.

| (11) | Beslut nr 2256/2003/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(11)

Beslut nr 2256/2003/EG bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut nr 2256/2003/EG ändras härmed på följande sätt:

| 1. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 1a
  1.   Programmet för 2006 skall innebära en fortsatt övervakning av hur informations- och kommunikationstekniken (IKT) införs och utnyttjas i alla näringslivets sektorer samt spridning av goda rutiner; programmet skall ha följande mål:






  a) | Övervaka de resultat som uppnås i och av medlemsstaterna och jämföra dessa resultat med de bästa i världen genom att i möjligaste mån använda offentlig statistik. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 1a

1.   Programmet för 2006 skall innebära en fortsatt övervakning av hur informations- och kommunikationstekniken (IKT) införs och utnyttjas i alla näringslivets sektorer samt spridning av goda rutiner; programmet skall ha följande mål:

a)

Övervaka de resultat som uppnås i och av medlemsstaterna och jämföra dessa resultat med de bästa i världen genom att i möjligaste mån använda offentlig statistik.

| b) | Stödja medlemsstaternas insatser för att stimulera användningen av IKT på nationell, regional eller lokal nivå genom analys av goda rutiner och komplementerande samverkan för att utveckla mekanismer för utbyte av erfarenheter. |
| --- | --- |

b)

Stödja medlemsstaternas insatser för att stimulera användningen av IKT på nationell, regional eller lokal nivå genom analys av goda rutiner och komplementerande samverkan för att utveckla mekanismer för utbyte av erfarenheter.

| c) | Analysera de ekonomiska och samhälleliga följderna av informationssamhället för att underlätta politiska diskussioner, i synnerhet när det gäller konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning samt i fråga om social integration. |
| --- | --- |

c)

Analysera de ekonomiska och samhälleliga följderna av informationssamhället för att underlätta politiska diskussioner, i synnerhet när det gäller konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning samt i fråga om social integration.

2.   Verksamheten inom programmet skall utgöras av sektorsövergripande åtgärder som kompletterar gemenskapsåtgärder inom andra områden. Ingen av dessa åtgärder får medföra överlappningar med andra gemenskapsprogram inom dessa områden. De åtgärder som inom ramen för programmet vidtas för benchmarking, goda rutiner och samordningspolitik skall syfta till att uppnå de mål som satts upp i kommissionens meddelande av den 2 februari 2005 till Europeiska rådets vårmöte, ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin”, dvs. att främja införandet av IKT som en uppföljning av eEurope-strategin och att särskilt främja bredband, e-förvaltning, e-handel, ehälsovård och e-lärande, och de mål som satts upp i kommissionens meddelande av den 1 juni 2005, ”i2010 - Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”, dvs. att främja en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi.

3.   Programmet skall även tillhandahålla en gemensam ram för kompletterande samverkan på europeisk nivå för de olika aktörerna på nationell, regional och lokal nivå.”

| 2. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 2a
  För att de mål som avses i artikel 1a skall uppnås, skall följande åtgärdskategorier upprättas:






  a) | Åtgärd 1
  Övervakning och jämförelse av resultat






  — | Insamling och analys av uppgifter på grundval av indikatorer för benchmarking enligt definitionen i rådets resolution av den 18 februari 2003 om genomförandet av handlingsplanen eEurope 2005, bl.a. regionala indikatorer i tillämpliga fall, och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 av den 21 april 2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället (6). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 2a

För att de mål som avses i artikel 1a skall uppnås, skall följande åtgärdskategorier upprättas:

a)

Åtgärd 1

Övervakning och jämförelse av resultat

—

Insamling och analys av uppgifter på grundval av indikatorer för benchmarking enligt definitionen i rådets resolution av den 18 februari 2003 om genomförandet av handlingsplanen eEurope 2005, bl.a. regionala indikatorer i tillämpliga fall, och i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 av den 21 april 2004 om gemenskapsstatistik om informationssamhället (6).

| b) | Åtgärd 2
  Spridning av goda rutiner






  — | Studier i syfte att kartlägga goda rutiner på nationell, regional och lokal nivå, vilka bidrar till ett framgångsrikt införande av IKT inom hela näringslivet. |
| --- | --- | --- |

b)

Åtgärd 2

Spridning av goda rutiner

—

Studier i syfte att kartlägga goda rutiner på nationell, regional och lokal nivå, vilka bidrar till ett framgångsrikt införande av IKT inom hela näringslivet.

| — | Stöd till målinriktade konferenser, seminarier och workshops, spridning av resultat, informationsoch kommunikationsinsatser till stöd för målen i kommissionens meddelande av den 2 februari 2005 till Europeiska rådets vårmöte, ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin”, dvs. att främja införandet av IKT som en uppföljning av eEuropestrategin, och de mål som satts upp i kommissionens meddelande av den 1 juni 2005, ”i2010 - Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”, dvs. att främja en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi, som syftar till att främja samarbete och utbyte av erfarenheter och goda rutiner i enlighet med artikel 1a.1 b. |
| --- | --- |

—

Stöd till målinriktade konferenser, seminarier och workshops, spridning av resultat, informationsoch kommunikationsinsatser till stöd för målen i kommissionens meddelande av den 2 februari 2005 till Europeiska rådets vårmöte, ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin”, dvs. att främja införandet av IKT som en uppföljning av eEuropestrategin, och de mål som satts upp i kommissionens meddelande av den 1 juni 2005, ”i2010 - Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”, dvs. att främja en öppen och konkurrenskraftig digital ekonomi, som syftar till att främja samarbete och utbyte av erfarenheter och goda rutiner i enlighet med artikel 1a.1 b.

| c) | Åtgärd 3
  Analys och strategisk diskussion






  — | Stöd till sociala och ekonomiska experters arbete i syfte att ge kommissionen bidrag avseende en framåtblickande politisk analys. |
| --- | --- | --- |

c)

Åtgärd 3

Analys och strategisk diskussion

—

Stöd till sociala och ekonomiska experters arbete i syfte att ge kommissionen bidrag avseende en framåtblickande politisk analys.

| 3. | Artikel 4 första stycket skall ersättas med följande:
  ”Programmet skall omfatta perioden den 1 januari 2003-31 december 2006.
  Finansieringsramen för genomförandet av detta program skall vara 30 160 000 euro.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 4 första stycket skall ersättas med följande:

”Programmet skall omfatta perioden den 1 januari 2003-31 december 2006.

Finansieringsramen för genomförandet av detta program skall vara 30 160 000 euro.”

| 4. | Bilagan skall ersättas med den text som återges i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

4.

Bilagan skall ersättas med den text som återges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 27 oktober 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2005.

2

(3)  EUT L 336, 23.12.2003, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut nr 787/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 12).

3

(4)  EUT C 62, 12.3.2005, s. 1.

4

(5)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 49.

5

(6)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 49.”

6

BILAGA II

BILAGA

Flerårigt program för övervakning av eEurope, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet (Modinis)

Preliminär fördelning av utgifter 2003-2005

| Procenttal av den totala budgeten per kategori och år |
| --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | Totalt 2003-2005 |
| Åtgärd 1 - Övervakning och jämförelse av resultat | 12 % | 14 % | 14 % | 40 % |
| Åtgärd 2 - Spridning av goda rutiner | 8 % | 10 % | 12 % | 30 % |
| Åtgärd 3 - Analys och strategisk diskussion | 2 % | 3 % | 3 % | 8 % |
| Åtgärd 4 - Förbättrad nät- och informationssäkerhet | 17 % | 5 % | 0 % | 22 % |
| Procentandel av det totala beloppet | 39 % | 32 % | 29 % | 100 % |

Procenttal av den totala budgeten per kategori och år

2003

2004

2005

Totalt 2003-2005

Åtgärd 1 - Övervakning och jämförelse av resultat

12 %

14 %

14 %

40 %

Åtgärd 2 - Spridning av goda rutiner

8 %

10 %

12 %

30 %

Åtgärd 3 - Analys och strategisk diskussion

2 %

3 %

3 %

8 %

Åtgärd 4 - Förbättrad nät- och informationssäkerhet

17 %

5 %

0 %

22 %

Procentandel av det totala beloppet

39 %

32 %

29 %

100 %

Preliminär fördelning av utgifter 2006

| Procenttal av den totala budgeten per kategori och år |
| --- |
| | 2006 |
| Åtgärd 1 - Övervakning och jämförelse av resultat | 55 % |
| Åtgärd 2 - Spridning av goda rutiner | 30 % |
| Åtgärd 3 - Analys och strategisk diskussion | 15 % |
| Åtgärd 4 - Förbättrad nät- och informationssäkerhet | 0 % |
| Procentandel av det totala beloppet | 100 % |

Procenttal av den totala budgeten per kategori och år

2006

Åtgärd 1 - Övervakning och jämförelse av resultat

55 %

Åtgärd 2 - Spridning av goda rutiner

30 %

Åtgärd 3 - Analys och strategisk diskussion

15 %

Åtgärd 4 - Förbättrad nät- och informationssäkerhet

0 %

Procentandel av det totala beloppet

100 %

P6_TA(2005)0418

Alleuropeiskt, landbaserat, allmänt tillgängligt, radiobaserat personsökningssystem ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen (KOM (2005)0361 - C6-0248/2005 - 2005/0147(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0361) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0361) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0248/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0248/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0303/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0303/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2005/.../EG av den ... om upphävande av rådets direktiv 90/544/EEG om frekvensband för det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig, radiobaserad personsökning i gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 90/544/EEG (4) skulle medlemsstaterna senast den 31 december 1992 ange fyra kanaler på frekvensbandet 169,4-169,8 MHz för den alleuropeiska, landbaserade, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningstjänsten (nedan kallad ”ERMES”) samt så snabbt som möjligt utarbeta planer så att den alleuropeiska, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningstjänsten kan uppta hela bandet 169,4-169,8 MHz i takt med den kommersiella efterfrågan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 90/544/EEG (4) skulle medlemsstaterna senast den 31 december 1992 ange fyra kanaler på frekvensbandet 169,4-169,8 MHz för den alleuropeiska, landbaserade, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningstjänsten (nedan kallad ”ERMES”) samt så snabbt som möjligt utarbeta planer så att den alleuropeiska, allmänt tillgängliga, radiobaserade personsökningstjänsten kan uppta hela bandet 169,4-169,8 MHz i takt med den kommersiella efterfrågan.

| (2) | Användningen av spektrumbandet 169,4-169,8 MHz för ERMES i gemenskapen har minskat eller till och med upphört, vilket innebär att detta band för närvarande inte utnyttjas effektivt av ERMES och skulle kunna utnyttjas bättre för att tillgodose andra gemenskapspolitiska behov. |
| --- | --- |

(2)

Användningen av spektrumbandet 169,4-169,8 MHz för ERMES i gemenskapen har minskat eller till och med upphört, vilket innebär att detta band för närvarande inte utnyttjas effektivt av ERMES och skulle kunna utnyttjas bättre för att tillgodose andra gemenskapspolitiska behov.

| (3) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (5) inrättades politiska och rättsliga ramar inom gemenskapen för att säkerställa samordning av policystrategier och i förekommande fall harmoniserade villkor när det gäller tillgång till och effektiv användning av det radiospektrum som krävs för att upprätta en välfungerande inre marknad. Det beslutet gör det möjligt för kommissionen att anta tekniska genomförandeåtgärder för att säkerställa harmoniserade villkor för tillgång till och effektiv användning av spektrumbandet. |
| --- | --- |

(3)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (5) inrättades politiska och rättsliga ramar inom gemenskapen för att säkerställa samordning av policystrategier och i förekommande fall harmoniserade villkor när det gäller tillgång till och effektiv användning av det radiospektrum som krävs för att upprätta en välfungerande inre marknad. Det beslutet gör det möjligt för kommissionen att anta tekniska genomförandeåtgärder för att säkerställa harmoniserade villkor för tillgång till och effektiv användning av spektrumbandet.

| (4) | Eftersom frekvensbandet 169,4-169,8 MHz är lämpligt för tillämpningar som är till nytta för personer med funktionshinder eller handikapp, och med tanke på att främjande av sådana tillämpningar utgör ett gemenskapspolitiskt mål tillsammans med det generella målet att säkerställa en välfungerande inre marknad, har kommissionen i enlighet med artikel 4.2 i radiospektrumbeslutet gett Europeiska postoch telesammanslutningen (nedan kallad ”CEPT”) i uppdrag att bland annat undersöka tillämpningar som kan utgöra stöd till personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom frekvensbandet 169,4-169,8 MHz är lämpligt för tillämpningar som är till nytta för personer med funktionshinder eller handikapp, och med tanke på att främjande av sådana tillämpningar utgör ett gemenskapspolitiskt mål tillsammans med det generella målet att säkerställa en välfungerande inre marknad, har kommissionen i enlighet med artikel 4.2 i radiospektrumbeslutet gett Europeiska postoch telesammanslutningen (nedan kallad ”CEPT”) i uppdrag att bland annat undersöka tillämpningar som kan utgöra stöd till personer med funktionshinder.

| (5) | I enlighet med uppdraget har CEPT utarbetat en ny frekvensplan och en kanalfördelning som gör det möjligt att låta sex typer av utvalda tillämpningar dela på bandet i syfte att tillgodose flera gemenskapspolitiska behov. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med uppdraget har CEPT utarbetat en ny frekvensplan och en kanalfördelning som gör det möjligt att låta sex typer av utvalda tillämpningar dela på bandet i syfte att tillgodose flera gemenskapspolitiska behov.

| (6) | Av dessa skäl och i enlighet med målen i radiospektrumbeslutet bör direktiv 90/544/EEG upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Av dessa skäl och i enlighet med målen i radiospektrumbeslutet bör direktiv 90/544/EEG upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 90/544/EEG skall upphöra att gälla med verkan från och med den ... (6)

Artikel 2

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 27 oktober 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avgivet efter ett icke-obligatoriskt samråd den 17 november 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2005.

3

(4)  EGT L 310, 9.11.1990, s. 28.

4

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

5

(6)  EUT: Fyll i datumet för detta direktivs offentliggörande i EUT.

6

P6_TA(2005)0419

Gemensamma organisationen av marknaden för utsäde *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (KOM(2005)0384 - C6-0285/2005 - 2005/0164(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0384) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0384) (1),

| — | med beaktande av artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0285/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0285/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0295/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0295/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0420

Gemensamma organisationen av marknaden för humle *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (KOM(2005)0386 - C6-0287/2005 - 2005/0162(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0386) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0386) (1),

| — | med beaktande av artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0287/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0287/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0299/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0299/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0421

Gemensamma organisationen av marknaden för vin *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (KOM(2005) 0395 - C6-0286/2005 - 2005/0160(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0395) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0395) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0286/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0286/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0300/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0300/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0422

Ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring av avtalet om upprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) så att banken kan finansiera insatser i Mongoliet (KOM(2005)0342 - C6-0280/2005 - 2005/0139(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0342) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0342) (1),

| — | med beaktande av artikel 181a i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 181a i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0280/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0280/2005),

| — | med beaktande av artikel 51, artikel 83.7 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51, artikel 83.7 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0298/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0298/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ändringen av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ändringen av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Mongoliet parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Mongoliet parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0423

Visum för vinter-OS och/eller Paralympics i Turin 2006 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och paralympiska vinterspelen 2006 i Turin (KOM(2005)0412 - C6-0275/2005 - 2005/0169(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0412) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0412) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2 a och b ii i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0275/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2 a och b ii i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0275/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0313/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0313/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr .../2005 av den ... om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av viseringar för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 i Turin

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62.2 a och b ii,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1295/2003 av den 15 juli 2003 om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av visering för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska spelen eller Paralympiska spelen 2004 i Aten (2) inrättades en särskild tillfällig ordning för undantag från de normala viseringsförfarandena för de medlemmar av den olympiska familjen som skulle delta i Olympiska och/eller Paralympiska spelen i Aten 2004 så att det skulle vara möjligt för Grekland att som första Schengenstat i området utan inre gränser uppfylla sitt åtagande enligt den olympiska stadgan och stå som värd för Olympiska och Paralympiska spelen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1295/2003 av den 15 juli 2003 om åtgärder för att förenkla viseringsansökningar och utfärdande av visering för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska spelen eller Paralympiska spelen 2004 i Aten (2) inrättades en särskild tillfällig ordning för undantag från de normala viseringsförfarandena för de medlemmar av den olympiska familjen som skulle delta i Olympiska och/eller Paralympiska spelen i Aten 2004 så att det skulle vara möjligt för Grekland att som första Schengenstat i området utan inre gränser uppfylla sitt åtagande enligt den olympiska stadgan och stå som värd för Olympiska och Paralympiska spelen.

| (2) | I förordning (EG) nr 1295/2003 fastställs särskilda bestämmelser om förenklade förfaranden för ansökan om enhetliga viseringar, utfärdande av viseringarna till medlemmarna av den olympiska familjen och förenklade gränskontroller för denna personkategori. Förordningen innehåller också bestämmelser om att en rapport om utvärdering av förordningen skall översändas till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1295/2003 fastställs särskilda bestämmelser om förenklade förfaranden för ansökan om enhetliga viseringar, utfärdande av viseringarna till medlemmarna av den olympiska familjen och förenklade gränskontroller för denna personkategori. Förordningen innehåller också bestämmelser om att en rapport om utvärdering av förordningen skall översändas till Europaparlamentet och rådet.

| (3) | Kommissionen angav i sin utvärdering att förordning (EG) nr 1295/2003 tillämpats med framgång och undantagsordningen fungerat bra och effektivt och att undantagsordningen är en lämplig metod för att reglera inresa och vistelse under kortare tid för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i spelen inom Schengenområdet utan inre gränser. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen angav i sin utvärdering att förordning (EG) nr 1295/2003 tillämpats med framgång och undantagsordningen fungerat bra och effektivt och att undantagsordningen är en lämplig metod för att reglera inresa och vistelse under kortare tid för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i spelen inom Schengenområdet utan inre gränser.

| (4) | Europeiska unionen bör därför införa en liknande undantagsordning inför Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006, så att Italien kan stå som värd för spelen i enlighet med sitt åtagande enligt den olympiska stadgan utan att säkerheten inom Schengenområdet utan inre gränser äventyras. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska unionen bör därför införa en liknande undantagsordning inför Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006, så att Italien kan stå som värd för spelen i enlighet med sitt åtagande enligt den olympiska stadgan utan att säkerheten inom Schengenområdet utan inre gränser äventyras.

| (5) | Även om viseringstvång fortfarande skall gälla för de medlemmar av den olympiska familjen som är medborgare i de tredjeländer som omfattas av viseringstvång enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (3) bör en tillfällig undantagsordning införas inför Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006. |
| --- | --- |

(5)

Även om viseringstvång fortfarande skall gälla för de medlemmar av den olympiska familjen som är medborgare i de tredjeländer som omfattas av viseringstvång enligt rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (3) bör en tillfällig undantagsordning införas inför Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006.

| (6) | Undantagets räckvidd bör begränsas till de bestämmelser i regelverket som avser ansökan om och utfärdande av visering samt viseringens utformning. Kontrollerna vid de yttre gränserna bör också anpassas i den mån det är nödvändigt för att ta hänsyn till den anpassning av viseringsordningen som gjorts. |
| --- | --- |

(6)

Undantagets räckvidd bör begränsas till de bestämmelser i regelverket som avser ansökan om och utfärdande av visering samt viseringens utformning. Kontrollerna vid de yttre gränserna bör också anpassas i den mån det är nödvändigt för att ta hänsyn till den anpassning av viseringsordningen som gjorts.

| (7) | De medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 bör ansöka om visering via de ansvariga organisationerna till organisationskommittén för Olympiska spelen, samtidigt som de ansöker om ackreditering. I ansökan om ackreditering bör anges grundläggande uppgifter om de berörda personerna, som fullständigt namn, kön, födelsedatum, födelseort och födelseland, passnummer och typ av pass samt det datum då passet upphör att gälla, samt eventuell uppgift om att personen har ett uppehållstillstånd som utfärdats av en Schengenstat, vilken typ av uppehållstillstånd det är fråga om samt det datum då tillståndet upphör att gälla. Ansökningarna bör överlämnas till behöriga viseringsmyndigheter i Italien. |
| --- | --- |

(7)

De medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 bör ansöka om visering via de ansvariga organisationerna till organisationskommittén för Olympiska spelen, samtidigt som de ansöker om ackreditering. I ansökan om ackreditering bör anges grundläggande uppgifter om de berörda personerna, som fullständigt namn, kön, födelsedatum, födelseort och födelseland, passnummer och typ av pass samt det datum då passet upphör att gälla, samt eventuell uppgift om att personen har ett uppehållstillstånd som utfärdats av en Schengenstat, vilken typ av uppehållstillstånd det är fråga om samt det datum då tillståndet upphör att gälla. Ansökningarna bör överlämnas till behöriga viseringsmyndigheter i Italien.

| (8) | Organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 utfärdar ackrediteringskort till medlemmar i den olympiska familjen i enlighet med gällande bestämmelser i italiensk lagstiftning. Ackrediteringskortet är en mycket säker handling som ger tillträde till tävlingsarenorna samt andra arrangemang under Olympiska och Paralympiska spelen 2006, med tanke på att spelen kan komma att utgöra mål för terroristattacker. Det faktum att en visering utfärdats markeras med ett nummer som skrivs in på ackrediteringskortet. |
| --- | --- |

(8)

Organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 utfärdar ackrediteringskort till medlemmar i den olympiska familjen i enlighet med gällande bestämmelser i italiensk lagstiftning. Ackrediteringskortet är en mycket säker handling som ger tillträde till tävlingsarenorna samt andra arrangemang under Olympiska och Paralympiska spelen 2006, med tanke på att spelen kan komma att utgöra mål för terroristattacker. Det faktum att en visering utfärdats markeras med ett nummer som skrivs in på ackrediteringskortet.

| (9) | Bestämmelserna i denna förordning utesluter inte att en medlem i den olympiska familjen lämnar in en individuell viseringsansökan i enlighet med relevanta bestämmelser i Schengenregelverket. |
| --- | --- |

(9)

Bestämmelserna i denna förordning utesluter inte att en medlem i den olympiska familjen lämnar in en individuell viseringsansökan i enlighet med relevanta bestämmelser i Schengenregelverket.

| (10) | I de fall då inga specifika undantag anges i denna förordning bör relevanta bestämmelser i Schengenregelverket i fråga om viseringar eller kontroller vid medlemsstaternas yttre gränser tillämpas. De medlemmar av den olympiska familjen som är tredjelandsmedborgare som omfattas av viseringskrav och som har ett uppehållstillstånd eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som utfärdats av en av medlemsstaterna som tillämpar Schengenregelverket fullt ut omfattas inte av denna förordning. I de fall då medlemmar av den olympiska familjen förväntas uppehålla sig i Schengenområdet utan inre gränser längre än de 90 dagar som viseringen tillåter kan de italienska myndigheterna utfärda tillfälliga uppehållstillstånd i enlighet med italiensk lag. |
| --- | --- |

(10)

I de fall då inga specifika undantag anges i denna förordning bör relevanta bestämmelser i Schengenregelverket i fråga om viseringar eller kontroller vid medlemsstaternas yttre gränser tillämpas. De medlemmar av den olympiska familjen som är tredjelandsmedborgare som omfattas av viseringskrav och som har ett uppehållstillstånd eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som utfärdats av en av medlemsstaterna som tillämpar Schengenregelverket fullt ut omfattas inte av denna förordning. I de fall då medlemmar av den olympiska familjen förväntas uppehålla sig i Schengenområdet utan inre gränser längre än de 90 dagar som viseringen tillåter kan de italienska myndigheterna utfärda tillfälliga uppehållstillstånd i enlighet med italiensk lag.

| (11) | Det bör föreskrivas att det efter det att Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 har avslutats skall göras en utvärdering av hur tillämpningen av den undantagsordning som införs genom denna förordning har fungerat. |
| --- | --- |

(11)

Det bör föreskrivas att det efter det att Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 har avslutats skall göras en utvärdering av hur tillämpningen av den undantagsordning som införs genom denna förordning har fungerat.

| (12) | Det är nödvändigt och lämpligt, för att förverkliga det grundläggande målet om att underlätta utfärdande av visering för medlemmarna i den olympiska familjen, att besluta om detta tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i Schengenregelverket. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 tredje stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt och lämpligt, för att förverkliga det grundläggande målet om att underlätta utfärdande av visering för medlemmarna i den olympiska familjen, att besluta om detta tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i Schengenregelverket. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 tredje stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (13) | När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (4), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 punkt B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 (5) om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller Island och Norge utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (4), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1 punkt B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 (5) om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet.

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Danmark. Eftersom denna förordning utgör en vidareutveckling av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att denna förordning har antagits besluta huruvida landet skall genomföra förordningen i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Danmark. Eftersom denna förordning utgör en vidareutveckling av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom en tid av sex månader efter det att denna förordning har antagits besluta huruvida landet skall genomföra förordningen i sin nationella lagstiftning.

| (15) | Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (6). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (6). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Förenade kungariket.

| (16) | Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelregelverket (7). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Irland. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelregelverket (7). Irland deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig i Irland.

| (17) | När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG av den 25 oktober 2004 (8) om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av det avtalet och om provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i det. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller Schweiz utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 4.1 i rådets beslut 2004/860/EG av den 25 oktober 2004 (8) om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar av det avtalet och om provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i det.

| (18) | Alla bestämmelser i denna förordning, utom artikel 9, syftar till en vidareutveckling av Schengenregelverket eller har på annat sätt har samband med Schengenregelverket i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(18)

Alla bestämmelser i denna förordning, utom artikel 9, syftar till en vidareutveckling av Schengenregelverket eller har på annat sätt har samband med Schengenregelverket i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

SYFTE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs särskilda bestämmelser om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i Schengenregelverket beträffande ansökan om och utfärdande av viseringar samt beträffande enhetliga viseringar för medlemmarna i den olympiska familjen under Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006.

Utöver dessa särskilda bestämmelser skall alla andra relevanta bestämmelser i Schengenregelverket om ansökan om och utfärdande av enhetlig visering tillämpas.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | ”ansvariga organisationer”: de officiella organisationer som med avseende på åtgärderna för att förenkla förfaranden för ansökan om och utfärdande av visering för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 har rätt att i enlighet med OS-stadgan överlämna förteckningar över medlemmar av den olympiska familjen till organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska spelen 2006 för utfärdande av ackrediteringskort för spelen. |
| --- | --- |

1.

”ansvariga organisationer”: de officiella organisationer som med avseende på åtgärderna för att förenkla förfaranden för ansökan om och utfärdande av visering för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 har rätt att i enlighet med OS-stadgan överlämna förteckningar över medlemmar av den olympiska familjen till organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska spelen 2006 för utfärdande av ackrediteringskort för spelen.

| 2. | ”medlem av den olympiska familjen”: varje person som är medlem av Internationella olympiska kommittén, Internationella paralympiska kommittén, de internationella förbunden, de nationella olympiska och paralympiska kommittéerna, organisationskommittéerna för Olympiska spelen och nationella organisationer, såsom idrottare, domare, tränare och andra idrottsfunktionärer, sjukvårdspersonal som är knuten till lag eller enskilda idrottare, ackrediterade journalister, högre tjänstemän, givare, sponsorer eller andra officiella gäster, vilka godtar att följa OS-stadgan, vilka handlar under kontroll av och högsta myndighet från Internationella olympiska kommittén och vilka finns med de ansvariga organisationernas förteckningar samt är ackrediterade av organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska spelen 2006 för att delta i Olympiska och/eller Paralympiska spelen 2006. |
| --- | --- |

2.

”medlem av den olympiska familjen”: varje person som är medlem av Internationella olympiska kommittén, Internationella paralympiska kommittén, de internationella förbunden, de nationella olympiska och paralympiska kommittéerna, organisationskommittéerna för Olympiska spelen och nationella organisationer, såsom idrottare, domare, tränare och andra idrottsfunktionärer, sjukvårdspersonal som är knuten till lag eller enskilda idrottare, ackrediterade journalister, högre tjänstemän, givare, sponsorer eller andra officiella gäster, vilka godtar att följa OS-stadgan, vilka handlar under kontroll av och högsta myndighet från Internationella olympiska kommittén och vilka finns med de ansvariga organisationernas förteckningar samt är ackrediterade av organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska spelen 2006 för att delta i Olympiska och/eller Paralympiska spelen 2006.

| 3. | ”ackrediteringskort”: kort utfärdade av organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 i enlighet med Ordinanza n. 3463 del Presidente del Consiglio dei Ministri av den 9 september 2005 (GU n. 219, 20.9.2005). Det är fråga om två säkra handlingar, dels ett ackrediteringskort för Olympiska spelen och dels ett ackrediteringskort för Paralympiska spelen, med foto av innehavaren, uppgift om att innehavaren är medlem av den olympiska familjen och om att innehavaren har tillträde till de platser där idrottstävlingarna äger rum och till övriga arrangemang under spelen. |
| --- | --- |

3.

”ackrediteringskort”: kort utfärdade av organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 i enlighet med Ordinanza n. 3463 del Presidente del Consiglio dei Ministri av den 9 september 2005 (GU n. 219, 20.9.2005). Det är fråga om två säkra handlingar, dels ett ackrediteringskort för Olympiska spelen och dels ett ackrediteringskort för Paralympiska spelen, med foto av innehavaren, uppgift om att innehavaren är medlem av den olympiska familjen och om att innehavaren har tillträde till de platser där idrottstävlingarna äger rum och till övriga arrangemang under spelen.

| 4. | ”under Olympiska och Paralympiska spelen”: perioden från och med den 10 januari 2006 till och med den 26 mars 2006 när det gäller Olympiska vinterspelen 2006 och perioden från och med den 10 februari 2006 till och med den 19 april 2006 när det gäller Paralympiska vinterspelen 2006. |
| --- | --- |

4.

”under Olympiska och Paralympiska spelen”: perioden från och med den 10 januari 2006 till och med den 26 mars 2006 när det gäller Olympiska vinterspelen 2006 och perioden från och med den 10 februari 2006 till och med den 19 april 2006 när det gäller Paralympiska vinterspelen 2006.

| 5. | ”organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006”: den kommitté som inrättades den 27 december 1999 i enlighet med artikel 12 i Italiens civillag (RD 16/3/1942 n. 262) och vars uppgift är att organisera Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 i Turin och som beviljar ackreditering för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i spelen. |
| --- | --- |

5.

”organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006”: den kommitté som inrättades den 27 december 1999 i enlighet med artikel 12 i Italiens civillag (RD 16/3/1942 n. 262) och vars uppgift är att organisera Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 i Turin och som beviljar ackreditering för de medlemmar av den olympiska familjen som deltar i spelen.

| 6. | ”behöriga viseringsmyndigheter”: de italienska myndigheter som har i uppdrag att granska ansökningar och utfärda viseringar till medlemmar av den olympiska familjen. |
| --- | --- |

6.

”behöriga viseringsmyndigheter”: de italienska myndigheter som har i uppdrag att granska ansökningar och utfärda viseringar till medlemmar av den olympiska familjen.

Kapitel II

UTFÄRDANDE AV VISERING

Artikel 3

Villkor

Visering får endast utfärdas enligt denna förordning om den berörda personen uppfyller följande villkor:

| a) | Personen skall vara utsedd av en de ansvariga organisationerna och ackrediterad av organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 för att delta i Olympiska och/eller Paralympiska spelen 2006. |
| --- | --- |

a)

Personen skall vara utsedd av en de ansvariga organisationerna och ackrediterad av organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 för att delta i Olympiska och/eller Paralympiska spelen 2006.

| b) | Personen skall inneha en giltig resehandling som tillåter passerande av de yttre gränserna i enlighet med artikel 5 i konventionen av den 19 juni 1990 om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (9) (nedan kallad ”Schengenkonventionen”). |
| --- | --- |

b)

Personen skall inneha en giltig resehandling som tillåter passerande av de yttre gränserna i enlighet med artikel 5 i konventionen av den 19 juni 1990 om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (9) (nedan kallad ”Schengenkonventionen”).

| c) | Personen får inte finnas registrerad på spärrlista. |
| --- | --- |

c)

Personen får inte finnas registrerad på spärrlista.

| d) | Personen får inte anses utgöra ett hot mot någon av medlemsstaternas allmänna ordning, inre säkerhet eller internationella förbindelser. |
| --- | --- |

d)

Personen får inte anses utgöra ett hot mot någon av medlemsstaternas allmänna ordning, inre säkerhet eller internationella förbindelser.

Artikel 4

Inlämnande av ansökan

1.   När en ansvarig organisation upprättar förteckningar över de personer som har valts ut för att delta i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006, kan den tillsammans med ansökan om ackrediteringskort för de utvalda personerna lämna in en samlad ansökan om visering för de medlemmar av den olympiska familjen som omfattas av viseringskrav i enlighet med förordning (EG) nr 539/2001, utom för de personer som redan har ett uppehållstillstånd som utfärdats av en Schengenstat.

2.   Den samlade viseringsansökan för de berörda personerna skall översändas till organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 tillsammans med ansökan om ackrediteringskort i enlighet med det förfarande som har fastställts av organisationskommittén.

3.   Endast en viseringsansökan per person skall göras för personer som deltar i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006.

4.   Organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 skall snarast översända de samlade viseringsansökningarna till behöriga viseringsmyndigheter tillsammans med kopior av ansökningarna om utfärdande av ackrediteringskort för de berörda personerna, med angivande av deras fullständiga namn, nationalitet, kön, födelsedatum och födelseort, passnummer, typ av pass samt det datum då passet upphör att gälla.

Artikel 5

Behandling av den samlade viseringsansökan och typ av visering som utfärdas

1.   Visering skall utfärdas av behöriga viseringsmyndigheter efter kontroll av att alla villkor i artikel 3 är uppfyllda.

2.   Den utfärdade viseringen är en enhetlig visering för flera inresor som tillåter en vistelse på nittio (90) dagar under Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006.

3.   Om den berörda medlemmen av den olympiska familjen inte uppfyller villkoren i artikel 3 c eller d får de behöriga viseringsmyndigheterna utfärda en visering med geografiskt begränsad giltighet i enlighet med artikel 16 i Schengenkonventionen.

Artikel 6

Viseringens utformning

1.   Viseringen skall bestå av två nummer som anges på ackrediteringskortet. Det första numret skall vara viseringsnumret. Om viseringen är en enhetlig visering skall numret bestå av sju (7) tecken, nämligen bokstaven C följd av sex (6) siffror. En visering med geografiskt begränsad giltighet skall bestå av åtta (8) tecken, nämligen bokstäverna IT följda av sex (6) siffror. Det andra numret skall vara den berörda personens passnummer.

2.   De behöriga viseringsmyndigheterna skall översända viseringsnumren till organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 som därefter utfärdar ackrediteringskort.

Artikel 7

Kostnadsfri visering

De behöriga viseringsmyndigheterna skall inte ta ut några avgifter för handläggningen av viseringsansökningar och utfärdande av viseringar.

Kapitel III

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 8

Annullering av visering

Om förteckningen över de personer som föreslås delta i Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen 2006 ändras innan spelen börjar, skall de ansvariga organisationerna utan dröjsmål meddela organisationskommittén för Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 om detta så att ackrediteringskorten för de personer som strukits från förteckningen kan dras in. Organisationskommittén skall därefter meddela de behöriga viseringsmyndigheterna numren på de aktuella viseringarna.

De behöriga viseringsmyndigheterna skall därefter annullera viseringarna för de berörda personerna. De skall omedelbart meddela gränskontrollmyndigheterna om detta, vilka i sin tur utan dröjsmål skall översända uppgifterna till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater.

Artikel 9

Kontroll vid de yttre gränserna

1.   Inresekontrollerna vid medlemsstaternas yttre gränser skall, när det gäller medlemmar av den olympiska familjen som har en visering utfärdad i enlighet med denna förordning, begränsas till en kontroll av att villkoren i artikel 3 är uppfyllda.

2.   Under Olympiska och/eller Paralympiska vinterspelen skall följande gälla:

| a) | Passets första lediga blad skall förses med stämplar när det gäller de medlemmar av den olympiska familjen vars pass måste förses med inrese- och utresestämplar i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2133/2004 av den 13 december 2004 om skyldighet för medlemsstaternas behöriga myndigheter att systematiskt förse tredjelandsmedborgares resehandlingar med stämpel då medlemsstaternas yttre gränser passeras (10). Vid första inresan skall viseringsnumret anges på samma blad. |
| --- | --- |

a)

Passets första lediga blad skall förses med stämplar när det gäller de medlemmar av den olympiska familjen vars pass måste förses med inrese- och utresestämplar i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2133/2004 av den 13 december 2004 om skyldighet för medlemsstaternas behöriga myndigheter att systematiskt förse tredjelandsmedborgares resehandlingar med stämpel då medlemsstaternas yttre gränser passeras (10). Vid första inresan skall viseringsnumret anges på samma blad.

| b) | Villkoren för inresa enligt artikel 5.1 c i Schengenkonventionen skall antas ha uppfyllts så snart en medlem av den olympiska familjen har blivit vederbörligen ackrediterad. |
| --- | --- |

b)

Villkoren för inresa enligt artikel 5.1 c i Schengenkonventionen skall antas ha uppfyllts så snart en medlem av den olympiska familjen har blivit vederbörligen ackrediterad.

3.   Punkt 2 skall tillämpas på de medlemmar av den olympiska familjen som är tredjelandsmedborgare, oavsett om de omfattas av viseringskrav enligt förordning (EG) nr 539/2001 eller ej.

Artikel 10

Information till Europaparlamentet och rådet

Senast fyra månader efter det att Olympiska och Paralympiska vinterspelen 2006 har avslutats skall Italien översända en rapport till kommissionen om tillämpningen av denna förordning.

Utifrån den rapporten och eventuella uppgifter som inkommer från andra medlemsstater inom samma tidsfrist skall kommissionen utvärdera hur den undantagsordning för utfärdande av visering för medlemmar av den olympiska familjen som inrättas genom denna förordning har fungerat och informera Europaparlamentet och rådet om detta.

Artikel 11

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i Bryssel den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2005.

1

(2)  EGT L 183, 22.7.2003, s. 1.

2

(3)  EGT L 81, 21.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 851/2005 (EGT L 141, 4.6.2005, s. 3).

3

(4)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

4

(5)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

5

(6)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

6

(7)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

7

(8)  EGT L 370, 17.12.2004, s. 78.

8

(9)  EGT L 239, 22.9.2000, s. 19. Konventionen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1160/2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 18).

9

(10)  EUT L 369, 16.12.2004, s. 5.

10

P6_TA(2005)0424

Social trygghet för anställda och deras familjemedlemmar som flyttar inom gemenskapen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71 (KOM (2004)0830 - C6-0002/2005 - 2004/0284(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0830) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0830) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0002/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 42 och 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0002/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0293/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0293/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0284

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, samt av rådets förordning (EEG) nr 574/72 om tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 42 och 308,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Efter ikraftträdandet av Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 631/2004 (3)

  har förfarandena
  för att få tillgång till vårdförmåner vid tillfällig vistelse i en annan medlemsstat
  förenklats. De
  förenklade förfarandena bör därför utvidgas till att omfatta bestämmelserna om förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar i förordning (EEG) nr 1408/71 (4) och förordning (EEG) nr 574/72 (5). |
| --- | --- |

(1)

Efter ikraftträdandet av Europarlamentets och rådets förordning (EG) nr 631/2004 (3)

  har förfarandena
  för att få tillgång till vårdförmåner vid tillfällig vistelse i en annan medlemsstat
  förenklats. De
  förenklade förfarandena bör därför utvidgas till att omfatta bestämmelserna om förmåner vid olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar i förordning (EEG) nr 1408/71 (4) och förordning (EEG) nr 574/72 (5).

| (2) | För att ta hänsyn till ändringar av lagstiftningen i vissa medlemsstater, särskilt i de nya medlemsstaterna sedan anslutningsförhandlingarna slutfördes, bör bilagorna till förordning (EEG) nr 1408/71
  anpassas
  . |
| --- | --- |

(2)

För att ta hänsyn till ändringar av lagstiftningen i vissa medlemsstater, särskilt i de nya medlemsstaterna sedan anslutningsförhandlingarna slutfördes, bör bilagorna till förordning (EEG) nr 1408/71
  anpassas
  .

| (3) | Förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EG) nr 574/72 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EEG) nr 1408/71 och förordning (EG) nr 574/72 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | För att säkerställa rättslig säkerhet och för att skydda berörda personers berättigade förväntningar måste det föreskrivas att vissa bestämmelser om ändring av bilaga III till förordning (EEG) nr 1408/71 skall ges retroaktiv verkan från och med den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa rättslig säkerhet och för att skydda berörda personers berättigade förväntningar måste det föreskrivas att vissa bestämmelser om ändring av bilaga III till förordning (EEG) nr 1408/71 skall ges retroaktiv verkan från och med den 1 maj 2004.

| (5) | Fördraget innehåller inga andra befogenheter än de som finns i artikel 308 för att vidta lämpliga åtgärder på området social trygghet för andra personer än anställda. |
| --- | --- |

(5)

Fördraget innehåller inga andra befogenheter än de som finns i artikel 308 för att vidta lämpliga åtgärder på området social trygghet för andra personer än anställda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I, II, IIa, III, IV och VI till förordning (EEG) nr 1408/71 skall ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Förordning (EEG) nr 574/72 ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 60 skall punkterna 5 och 6 utgå. |
| --- | --- |

1.

I artikel 60 skall punkterna 5 och 6 utgå.

| 2. | Artikel 62 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 62
  Vårdförmåner vid vistelse i en annan medlemsstat än den behöriga staten
  1.   För att få vårdförmåner enligt förordningens artikel 55.1 a i skall en anställd eller en egenföretagare till vårdgivaren lämna en handling utfärdad av den behöriga institutionen som styrker att han har rätt till vårdförmåner. Denna handling skall upprättas i enlighet med artikel 2. Om den berörda personen inte kan uppvisa denna handling skall han vända sig till institutionen på vistelseorten, som från den behöriga institutionen skall begära ett intyg som styrker att personen i fråga har rätt till vårdförmåner.
  En handling utfärdad av den behöriga institutionen som styrker rätten till förmåner enligt förordningens artikel 55.1 a i skall i varje enskilt fall ha samma verkan gentemot vårdgivaren som nationella intyg om rättigheter för personer som är försäkrade vid institutionen på vistelseorten.
  2.   Tillämpningsförordningens artikel 60.9 skall tillämpas på motsvarande sätt.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 62 skall ersättas med följande:

”Artikel 62

Vårdförmåner vid vistelse i en annan medlemsstat än den behöriga staten

1.   För att få vårdförmåner enligt förordningens artikel 55.1 a i skall en anställd eller en egenföretagare till vårdgivaren lämna en handling utfärdad av den behöriga institutionen som styrker att han har rätt till vårdförmåner. Denna handling skall upprättas i enlighet med artikel 2. Om den berörda personen inte kan uppvisa denna handling skall han vända sig till institutionen på vistelseorten, som från den behöriga institutionen skall begära ett intyg som styrker att personen i fråga har rätt till vårdförmåner.

En handling utfärdad av den behöriga institutionen som styrker rätten till förmåner enligt förordningens artikel 55.1 a i skall i varje enskilt fall ha samma verkan gentemot vårdgivaren som nationella intyg om rättigheter för personer som är försäkrade vid institutionen på vistelseorten.

2.   Tillämpningsförordningens artikel 60.9 skall tillämpas på motsvarande sätt.”

| 3. | Artikel 63.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Tillämpningsförordningens artikel 60.9 skall tillämpas på motsvarande sätt.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 63.2 skall ersättas med följande:

”2.   Tillämpningsförordningens artikel 60.9 skall tillämpas på motsvarande sätt.”

| 4. | I artikel 66.1 skall orden ”artikel 20 och 21” ersättas med ”artikel 21”. |
| --- | --- |

4.

I artikel 66.1 skall orden ”artikel 20 och 21” ersättas med ”artikel 21”.

| 5. | I artikel 93.1 skall hänvisningarna till artiklarna 22b och 34b utgå. |
| --- | --- |

5.

I artikel 93.1 skall hänvisningarna till artiklarna 22b och 34b utgå.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkt 5 a ii-ix och punkt 5 b ii och iv i bilagan skall tillämpas från och med den 1 maj 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande avgivet den 28 september 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

Yttrande avgivet den 28 september 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT)

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2005.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 november 2005

(3)  
  EUT L 100, 6.4.2004, s. 1.

3

EUT

(4)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 1
  . Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 631/2004 och upphävd med verkan från och med den dag då tillämpningsförordningen till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 (EUT L 200, 7.6.2004, s. 1) träder i kraft.

4

s. 1

(EUT L 200, 7.6.2004, s. 1)

(5)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1
  . Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 631/2004.

5

s. 1

BILAGA

Bilagorna till förordning (EEG) nr 1408/71 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga I avsnitt II skall punkten ”V. SLOVAKIEN” ersättas med följande:
  ”V. SLOVAKIEN
  Vid fastställande av rätten till vårdförmåner enligt bestämmelserna i avdelning III kapitel I i förordningen avses med ”familjemedlem” make/maka eller minderårigt barn enligt definitionen i lagen om barnbidrag.” |
| --- | --- |

1.

I bilaga I avsnitt II skall punkten ”V. SLOVAKIEN” ersättas med följande:

”V. SLOVAKIEN

Vid fastställande av rätten till vårdförmåner enligt bestämmelserna i avdelning III kapitel I i förordningen avses med ”familjemedlem” make/maka eller minderårigt barn enligt definitionen i lagen om barnbidrag.”

| 2. | I bilaga II, avsnitt I, skall punkten ”H. FRANKRIKE” ersättas med följande:
  ”H. FRANKRIKE






  1. | Kompletterande förmånssystem för egenföretagare som är verksamma inom hantverk, industri, handel eller är fria yrkesutövare, kompletterande pensionsförsäkring för egenföretagare som är fria yrkesutövare, kompletterande invaliditets- eller livförsäkring för egenföretagare som är fria yrkesutövare samt kompletterande förmåner vid ålderdom för sjukkasseanslutna läkare och annan vårdpersonal, i enlighet med artiklarna L.615-20, L.644-1, L.644-2, L.645-1 och L.723-14 i lagen om social trygghet (Code de la sécurité sociale). |
| --- | --- | --- |

2.

I bilaga II, avsnitt I, skall punkten ”H. FRANKRIKE” ersättas med följande:

”H. FRANKRIKE

1.

Kompletterande förmånssystem för egenföretagare som är verksamma inom hantverk, industri, handel eller är fria yrkesutövare, kompletterande pensionsförsäkring för egenföretagare som är fria yrkesutövare, kompletterande invaliditets- eller livförsäkring för egenföretagare som är fria yrkesutövare samt kompletterande förmåner vid ålderdom för sjukkasseanslutna läkare och annan vårdpersonal, i enlighet med artiklarna L.615-20, L.644-1, L.644-2, L.645-1 och L.723-14 i lagen om social trygghet (Code de la sécurité sociale).

| 2. | Kompletterande försäkring vid sjukdom och moderskap för egenföretagare inom jordbruket, i enlighet med artikel L.727-1 i landsbygdslagen (Code rural).” |
| --- | --- |

2.

Kompletterande försäkring vid sjukdom och moderskap för egenföretagare inom jordbruket, i enlighet med artikel L.727-1 i landsbygdslagen (Code rural).”

| 3. | Bilaga II avsnitt II skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkten ”E. ESTLAND” skall ersättas med följande:
  ”E. ESTLAND






  a) | Bidrag vid barns födelse. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga II avsnitt II skall ändras på följande sätt:

a)

Punkten ”E. ESTLAND” skall ersättas med följande:

”E. ESTLAND

a)

Bidrag vid barns födelse.

| b) | Adoptionsbidrag.” |
| --- | --- |

b)

Adoptionsbidrag.”

| b) | Punkten ”L. LETTLAND” skall ersättas med följande:
  ”L. LETTLAND






  a) | Bidrag vid barns födelse. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkten ”L. LETTLAND” skall ersättas med följande:

”L. LETTLAND

a)

Bidrag vid barns födelse.

| b) | Adoptionsbidrag
  .” |
| --- | --- |

b)

Adoptionsbidrag
  .”

| c) | Punkten
  ”S. POLEN” skall ersättas med följande:
  ”S. POLEN
  Tillägg vid barns födelse (lag av den 28 november 2003 om familjeförmåner).” |
| --- | --- |

c)

Punkten
  ”S. POLEN” skall ersättas med följande:

”S. POLEN

Tillägg vid barns födelse (lag av den 28 november 2003 om familjeförmåner).”

| 4. | Bilaga IIa skall ändras på följande sätt:






  a) | Under punkten ”D. TYSKLAND” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:
  ”Förmåner som skall täcka levnadsomkostnader enligt grundgarantin för arbetssökande, såvida kraven när det gäller dessa förmåner inte är uppfyllda för rätt till ett tillfälligt tillägg efter det att arbetslöshetsförmåner har utgetts (artikel 24.1 i lagen om social trygghet - Sozialgesetzbuch).” |
| --- | --- | --- |

4.

Bilaga IIa skall ändras på följande sätt:

a)

Under punkten ”D. TYSKLAND” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:

”Förmåner som skall täcka levnadsomkostnader enligt grundgarantin för arbetssökande, såvida kraven när det gäller dessa förmåner inte är uppfyllda för rätt till ett tillfälligt tillägg efter det att arbetslöshetsförmåner har utgetts (artikel 24.1 i lagen om social trygghet - Sozialgesetzbuch).”

| b) | Punkten ”L. LETTLAND” skall ersättas med följande:
  ”L. LETTLAND






  a) | Statlig socialförsäkringsförmån (lag om statliga socialförsäkringsförmåner av den 1 januari 2003). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkten ”L. LETTLAND” skall ersättas med följande:

”L. LETTLAND

a)

Statlig socialförsäkringsförmån (lag om statliga socialförsäkringsförmåner av den 1 januari 2003).

| b) | Bidrag till kompensation av resekostnader för funktionshindrade med begränsad rörlighet (lag om statliga socialförsäkringsförmåner av den 1 januari 2003).” |
| --- | --- |

b)

Bidrag till kompensation av resekostnader för funktionshindrade med begränsad rörlighet (lag om statliga socialförsäkringsförmåner av den 1 januari 2003).”

| c) | Punkten ”S. POLEN” skall ersättas med följande:
  ”S. POLEN
  Social pension (lag av den 27 juni 2003 om social pension)” |
| --- | --- |

c)

Punkten ”S. POLEN” skall ersättas med följande:

”S. POLEN

Social pension (lag av den 27 juni 2003 om social pension)”

| d) | Punkten ”V. SLOVAKIEN” skall ersättas med följande:
  ”V. SLOVAKIEN
  Justering av pensioner som enda inkomstkälla,
  vilken har beviljats före den 1 januari 2004
  .” |
| --- | --- |

d)

Punkten ”V. SLOVAKIEN” skall ersättas med följande:

”V. SLOVAKIEN

Justering av pensioner som enda inkomstkälla,
  vilken har beviljats före den 1 januari 2004
  .”

| 5. | Bilaga III skall ändras på följande sätt:






  a) | Del A skall ändras på följande sätt:






  i) | Följande punkter skall utgå:
  Punkterna 1, 4, 10, 11, 12, 14, 15, 18, 20, 21, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 45, 46, 47, 49, 55, 56, 57, 59, 60, 63, 65, 66, 70, 76, 77, 78, 81, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 115, 116, 117, 119, 120, 123, 125, 126, 133, 134, 135, 137, 138, 141, 143, 144, 150, 151, 152, 154, 155, 158, 160, 161, 166, 167, 168, 170, 171, 174, 176, 177, 181, 182, 183, 185, 186, 187, 189, 192, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 239, 241, 246, 247, 249, 250, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 266, 268, 269, 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Bilaga III skall ändras på följande sätt:

a)

Del A skall ändras på följande sätt:

i)

Följande punkter skall utgå:

Punkterna 1, 4, 10, 11, 12, 14, 15, 18, 20, 21, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 45, 46, 47, 49, 55, 56, 57, 59, 60, 63, 65, 66, 70, 76, 77, 78, 81, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 115, 116, 117, 119, 120, 123, 125, 126, 133, 134, 135, 137, 138, 141, 143, 144, 150, 151, 152, 154, 155, 158, 160, 161, 166, 167, 168, 170, 171, 174, 176, 177, 181, 182, 183, 185, 186, 187, 189, 192, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 239, 241, 246, 247, 249, 250, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 266, 268, 269, 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297.

| ii) | Följande punkter skall omnumreras
  på följande sätt
  :
  BELGIEN-TYSKLAND från ”3” till
  ”1”.




  TJECKIEN
  -TYSKLAND från ”26” till ”
  2
  ”.
  TJECKIEN-CYPERN från ”33” till ”
  3
  ”.
  TJECKIEN-LUXEMBURG från ”36” till ”
  4
  ”.
  TJECKIEN-ÖSTERRIKE från ”40” till ”
  5
  ”.
  TJECKIEN-SLOVAKIEN från ”44” till ”
  6
  ”.
  DANMARK-FINLAND från ”67” till ”
  7
  ”.
  DANMARK-SVERIGE från ”68” till ”
  8
  ”.
  TYSKLAND-GREKLAND från ”71” till ”
  9
  ”.
  TYSKLAND-SPANIEN från ”72” till ”
  10
  ”.
  TYSKLAND-FRANKRIKE från ”73” till ”
  11
  ”.
  TYSKLAND-LUXEMBURG från ”79” till ”
  12
  ”.
  TYSKLAND-UNGERN från ”80” till ”
  13
  ”.
  TYSKLAND-NEDERLÄNDERNA från ”82” till ”
  14
  ”.
  TYSKLAND-ÖSTERRIKE från ”83” till ”
  15
  ”.
  TYSKLAND-POLEN från ”84” till ”
  16
  ”.
  TYSKLAND-SLOVENIEN från ”86” till ”
  17
  ”.
  TYSKLAND-SLOVAKIEN från ”87” till ”
  18
  ”.


  TYSKLAND
  -FÖRENADE KUNGARIKET från ”90” till ”
  19
  ”.
  SPANIEN-PORTUGAL från ”142” till ”
  20
  ”.


  IRLAND
  -FÖRENADE KUNGARIKET från ”180” till ”
  21
  ”.
  ITALIEN-SLOVENIEN från ”191” till ”
  22
  ”.
  LUXEMBURG-SLOVAKIEN från ”242” till ”
  23
  ”.
  UNGERN-ÖSTERRIKE från ”248” till ”
  24
  ”.
  UNGERN-SLOVENIEN från ”251” till ”
  25
  ”.
  NEDERLÄNDERNA-PORTUGAL från ”267” till ”
  26
  ”.
  ÖSTERRIKE-POLEN från ”273” till ”
  27
  ”.
  ÖSTERRIKE-SLOVENIEN från ”275” till ”
  28
  ”.
  ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN från ”276” till ”
  29
  ”.
  PORTUGAL-FÖRENADE KUNGARIKET från ”290” till ”
  30
  ”.
  FINLAND-SVERIGE från ”298” till ”
  31
  ”. |
| --- | --- |

ii)

Följande punkter skall omnumreras
  på följande sätt
  :

BELGIEN-TYSKLAND från ”3” till
  ”1”.

TJECKIEN
  -TYSKLAND från ”26” till ”
  2
  ”.

TJECKIEN-CYPERN från ”33” till ”
  3
  ”.

TJECKIEN-LUXEMBURG från ”36” till ”
  4
  ”.

TJECKIEN-ÖSTERRIKE från ”40” till ”
  5
  ”.

TJECKIEN-SLOVAKIEN från ”44” till ”
  6
  ”.

DANMARK-FINLAND från ”67” till ”
  7
  ”.

DANMARK-SVERIGE från ”68” till ”
  8
  ”.

TYSKLAND-GREKLAND från ”71” till ”
  9
  ”.

TYSKLAND-SPANIEN från ”72” till ”
  10
  ”.

TYSKLAND-FRANKRIKE från ”73” till ”
  11
  ”.

TYSKLAND-LUXEMBURG från ”79” till ”
  12
  ”.

TYSKLAND-UNGERN från ”80” till ”
  13
  ”.

TYSKLAND-NEDERLÄNDERNA från ”82” till ”
  14
  ”.

TYSKLAND-ÖSTERRIKE från ”83” till ”
  15
  ”.

TYSKLAND-POLEN från ”84” till ”
  16
  ”.

TYSKLAND-SLOVENIEN från ”86” till ”
  17
  ”.

TYSKLAND-SLOVAKIEN från ”87” till ”
  18
  ”.

TYSKLAND
  -FÖRENADE KUNGARIKET från ”90” till ”
  19
  ”.

SPANIEN-PORTUGAL från ”142” till ”
  20
  ”.

IRLAND
  -FÖRENADE KUNGARIKET från ”180” till ”
  21
  ”.

ITALIEN-SLOVENIEN från ”191” till ”
  22
  ”.

LUXEMBURG-SLOVAKIEN från ”242” till ”
  23
  ”.

UNGERN-ÖSTERRIKE från ”248” till ”
  24
  ”.

UNGERN-SLOVENIEN från ”251” till ”
  25
  ”.

NEDERLÄNDERNA-PORTUGAL från ”267” till ”
  26
  ”.

ÖSTERRIKE-POLEN från ”273” till ”
  27
  ”.

ÖSTERRIKE-SLOVENIEN från ”275” till ”
  28
  ”.

ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN från ”276” till ”
  29
  ”.

PORTUGAL-FÖRENADE KUNGARIKET från ”290” till ”
  30
  ”.

FINLAND-SVERIGE från ”298” till ”
  31
  ”.

| iii) | Under punkten ”2. TJECKIEN-TYSKLAND” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:
  ”Artikel 39.1 b och c i konventionen om social trygghet av den 27 juli 2001;
  Punkt 14 i slutprotokollet till konventionen om social trygghet av den 27 juli 2001.” |
| --- | --- |

iii)

Under punkten ”2. TJECKIEN-TYSKLAND” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:

”Artikel 39.1 b och c i konventionen om social trygghet av den 27 juli 2001;

Punkt 14 i slutprotokollet till konventionen om social trygghet av den 27 juli 2001.”

| iv) | Under punkten ”3. TJECKIEN-CYPERN” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:
  ”Artikel 32.4 i konventionen om social trygghet av den 19 januari 1999.” |
| --- | --- |

iv)

Under punkten ”3. TJECKIEN-CYPERN” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:

”Artikel 32.4 i konventionen om social trygghet av den 19 januari 1999.”

| v) | Under punkten ”4. TJECKIEN-LUXEMBURG” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:
  ”Artikel 52.8 i konventionen av den 17 november 2000.” |
| --- | --- |

v)

Under punkten ”4. TJECKIEN-LUXEMBURG” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:

”Artikel 52.8 i konventionen av den 17 november 2000.”

| vi) | Punkten ”6. TJECKIEN-SLOVAKIEN” skall ersättas med följande:
  ”6. TJECKIEN-SLOVAKIEN
  Artiklarna 12, 20 och 33 i konventionen om social trygghet av den 29 oktober 1992.” |
| --- | --- |

vi)

Punkten ”6. TJECKIEN-SLOVAKIEN” skall ersättas med följande:

”6. TJECKIEN-SLOVAKIEN

Artiklarna 12, 20 och 33 i konventionen om social trygghet av den 29 oktober 1992.”

| vii) | Under punkten ”18. TYSKLAND-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:
  ”Artikel 29.1 punkterna 2 och 3 i konventionen av den 12 september 2002.
  Punkt 9 i slutprotokollet till konventionen av den 12 september 2002.” |
| --- | --- |

vii)

Under punkten ”18. TYSKLAND-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:

”Artikel 29.1 punkterna 2 och 3 i konventionen av den 12 september 2002.

Punkt 9 i slutprotokollet till konventionen av den 12 september 2002.”

| viii) | Under punkten ”23. LUXEMBURG-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:
  ”Artikel 50.5 i fördraget om social trygghet av den 23 maj 2002.” |
| --- | --- |

viii)

Under punkten ”23. LUXEMBURG-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:

”Artikel 50.5 i fördraget om social trygghet av den 23 maj 2002.”

| ix) | Under punkten ”29. ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:
  ”Artikel 34.3 i konventionen av den 21 december 2001 om social trygghet.” |
| --- | --- |

ix)

Under punkten ”29. ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:

”Artikel 34.3 i konventionen av den 21 december 2001 om social trygghet.”

| b) | Del B skall ändras på följande sätt:






  i) | Följande punkter skall utgå:
  Punkterna 1, 4, 10, 11, 12, 14, 15, 18, 20, 21, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 49, 55, 56, 57, 59, 60, 63, 65, 66, 70, 76, 77, 78, 81, 84, 87, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 115, 116, 117, 119, 120, 123, 125, 126, 133, 134, 135, 137, 138, 141, 143, 144, 150, 151, 152, 154, 155, 158, 160, 161, 166, 167, 168, 170, 171, 174, 176, 177, 181, 182, 183, 185, 186, 189, 192, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 239, 241, 242, 246, 247, 249, 250, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 266, 268, 269, 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297. |
| --- | --- | --- |

b)

Del B skall ändras på följande sätt:

i)

Följande punkter skall utgå:

Punkterna 1, 4, 10, 11, 12, 14, 15, 18, 20, 21, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 49, 55, 56, 57, 59, 60, 63, 65, 66, 70, 76, 77, 78, 81, 84, 87, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 115, 116, 117, 119, 120, 123, 125, 126, 133, 134, 135, 137, 138, 141, 143, 144, 150, 151, 152, 154, 155, 158, 160, 161, 166, 167, 168, 170, 171, 174, 176, 177, 181, 182, 183, 185, 186, 189, 192, 196, 197, 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 239, 241, 242, 246, 247, 249, 250, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 266, 268, 269, 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297.

| ii) | Följande punkter skall omnumreras:
  TJECKIEN-CYPERN från ”33” till ”1”.
  TJECKIEN-ÖSTERRIKE från ”40” till ”2”.
  TYSKLAND-UNGERN från ”80” till ”3”.
  TYSKLAND-SLOVENIEN från ”86” till ”4”.
  ITALIEN-SLOVENIEN från ”191” till ”5”.
  UNGERN-ÖSTERRIKE från ”248” till ”6”.
  UNGERN-SLOVENIEN från ”251” till ”7”.
  ÖSTERRIKE-POLEN från ”273” till ”8”.
  ÖSTERRIKE-SLOVENIEN från ”275” till ”9”.
  ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN från ”276” till ”10”. |
| --- | --- |

ii)

Följande punkter skall omnumreras:

TJECKIEN-CYPERN från ”33” till ”1”.

TJECKIEN-ÖSTERRIKE från ”40” till ”2”.

TYSKLAND-UNGERN från ”80” till ”3”.

TYSKLAND-SLOVENIEN från ”86” till ”4”.

ITALIEN-SLOVENIEN från ”191” till ”5”.

UNGERN-ÖSTERRIKE från ”248” till ”6”.

UNGERN-SLOVENIEN från ”251” till ”7”.

ÖSTERRIKE-POLEN från ”273” till ”8”.

ÖSTERRIKE-SLOVENIEN från ”275” till ”9”.

ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN från ”276” till ”10”.

| iii) | Under punkten ”1. TJECKIEN-CYPERN” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:
  ”Artikel 32.4 i konventionen om social trygghet av den 19 januari 1999.” |
| --- | --- |

iii)

Under punkten ”1. TJECKIEN-CYPERN” skall ordet ”Inga” ersättas med följande:

”Artikel 32.4 i konventionen om social trygghet av den 19 januari 1999.”

| iv) | Under punkten ”10. ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:
  ”Artikel 34.3 i konventionen av den 21 december 2001 om social trygghet.” |
| --- | --- |

iv)

Under punkten ”10. ÖSTERRIKE-SLOVAKIEN” skall orden ”Ingen konvention” ersättas med följande:

”Artikel 34.3 i konventionen av den 21 december 2001 om social trygghet.”

| 6. | Bilaga IV skall ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt A skall ändras på följande sätt:






  i) | Under punkten ”B. TJECKIEN” i avsnitt A skall ordet ”Inga” ersättas med följande:
  ”Full invaliditetspension för personer som hade en invaliditetsgrad på 100 % före 18 års ålder och som inte varit försäkrade under den tid som krävs (avsnitt 42 i lagen om pensionsförsäkring nr 155/1995).” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Bilaga IV skall ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt A skall ändras på följande sätt:

i)

Under punkten ”B. TJECKIEN” i avsnitt A skall ordet ”Inga” ersättas med följande:

”Full invaliditetspension för personer som hade en invaliditetsgrad på 100 % före 18 års ålder och som inte varit försäkrade under den tid som krävs (avsnitt 42 i lagen om pensionsförsäkring nr 155/1995).”

| ii) | Under punkten ”X. SVERIGE” i avsnitt A skall ordet ”Inga” ersättas med följande:


  ”
  Lagstiftning om inkomstrelaterade förmåner vid arbetsoförmåga under lång tid (Kap. 8 i den ändrade lagen (1962:381) om allmän försäkring)
  ” |
| --- | --- |

ii)

Under punkten ”X. SVERIGE” i avsnitt A skall ordet ”Inga” ersättas med följande:

”
  Lagstiftning om inkomstrelaterade förmåner vid arbetsoförmåga under lång tid (Kap. 8 i den ändrade lagen (1962:381) om allmän försäkring)
  ”

| b) | Avsnitt C skall ändras på följande sätt:






  i) | Punkten ”B. TJECKIEN” skall ersättas med följande:
  ”B. TJECKIEN
  Full eller partiell invaliditets- och efterlevandepension (änka, änkeman och föräldralösa) i de fall då pensionerna inte härleds från den ålderspension den avlidna skulle haft rätt till vid tidpunkten för dödsfallet.” |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt C skall ändras på följande sätt:

i)

Punkten ”B. TJECKIEN” skall ersättas med följande:

”B. TJECKIEN

Full eller partiell invaliditets- och efterlevandepension (änka, änkeman och föräldralösa) i de fall då pensionerna inte härleds från den ålderspension den avlidna skulle haft rätt till vid tidpunkten för dödsfallet.”

| ii) | Under punkten ”E. ESTLAND” skall ordet ”Inget” ersättas med följande:
  ”Alla ansökningar om invaliditets-, ålders- och efterlevandepension för vilka






  — | försäkringsperioder i Estland har fullgjorts till och med den 31 december 1998, |
| --- | --- | --- |

ii)

Under punkten ”E. ESTLAND” skall ordet ”Inget” ersättas med följande:

”Alla ansökningar om invaliditets-, ålders- och efterlevandepension för vilka

—

försäkringsperioder i Estland har fullgjorts till och med den 31 december 1998,

| — | den sökandes individuella socialförsäkringsavgifter som betalats enligt estnisk lagstiftning minst uppgår till de genomsnittliga socialförsäkringsavgifterna för det berörda försäkringsåret.” |
| --- | --- |

—

den sökandes individuella socialförsäkringsavgifter som betalats enligt estnisk lagstiftning minst uppgår till de genomsnittliga socialförsäkringsavgifterna för det berörda försäkringsåret.”

| c) | I avsnitt D skall punkt 2 g ersättas med följande:






  ”g) | Slovakisk invaliditetspension och efterlevandepension som härleds från denna.” |
| --- | --- | --- |

c)

I avsnitt D skall punkt 2 g ersättas med följande:

”g)

Slovakisk invaliditetspension och efterlevandepension som härleds från denna.”

| 7. | I bilaga VI skall punkten ”Q. NEDERLÄNDERNA” ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 b skall ersättas med följande:






  ”b) | Om personen enligt a har rätt till en nederländsk invaliditetspension skall den beräkning av förmåner som avses i artikel 46.2 i förordningen ske






  i) | enligt bestämmelserna i lagen om försäkring mot arbetsoförmåga (WAO), om den berörda personen, innan han eller hon blev arbetsoförmögen, senast var anställd i den mening som avses i artikel 1 a i förordningen, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

7.

I bilaga VI skall punkten ”Q. NEDERLÄNDERNA” ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 b skall ersättas med följande:

”b)

Om personen enligt a har rätt till en nederländsk invaliditetspension skall den beräkning av förmåner som avses i artikel 46.2 i förordningen ske

i)

enligt bestämmelserna i lagen om försäkring mot arbetsoförmåga (WAO), om den berörda personen, innan han eller hon blev arbetsoförmögen, senast var anställd i den mening som avses i artikel 1 a i förordningen,

| ii) | enligt bestämmelserna i lagen om försäkring mot arbetsoförmåga för egenföretagare (WAZ), om den berörda personen, innan han eller hon blev arbetsoförmögen, senast var verksam i någon annan form än som anställd i den mening som avses i artikel 1 a i förordningen.” |
| --- | --- |

ii)

enligt bestämmelserna i lagen om försäkring mot arbetsoförmåga för egenföretagare (WAZ), om den berörda personen, innan han eller hon blev arbetsoförmögen, senast var verksam i någon annan form än som anställd i den mening som avses i artikel 1 a i förordningen.”

| b) | Punkt 7 skall ersättas med följande:






  ”7. | Vid tillämpningen av avdelning II i förordningen skall en person som betraktas som anställd i den mening som avses i 1964 års lag om inkomstskatt och som på denna grund omfattas av den nationella försäkringen anses utöva verksamhet som anställd” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 7 skall ersättas med följande:

”7.

Vid tillämpningen av avdelning II i förordningen skall en person som betraktas som anställd i den mening som avses i 1964 års lag om inkomstskatt och som på denna grund omfattas av den nationella försäkringen anses utöva verksamhet som anställd”

P6_TA(2005)0425

Europeisk ål

Europaparlamentets resolution om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för återhämtning av europeisk ål (2005/2032(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för förvaltning av europeisk ål (KOM(2003)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för förvaltning av europeisk ål (KOM(2003)0573),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0284/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0284/2005).

| 1. | Europaparlamentet begär att kommissionen så snart som möjligt uppmanar medlemsstaterna att utarbeta nationella förvaltningsplaner som bör innehålla följande:






  a) | tekniska åtgärder som skall vidtas vid hinder i vattenvägar så att ålens vandringsvägar blir optimala, det vill säga uppströms till tillväxtområdena och nedströms mot havet, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet begär att kommissionen så snart som möjligt uppmanar medlemsstaterna att utarbeta nationella förvaltningsplaner som bör innehålla följande:

a)

tekniska åtgärder som skall vidtas vid hinder i vattenvägar så att ålens vandringsvägar blir optimala, det vill säga uppströms till tillväxtområdena och nedströms mot havet,

| b) | registrering, kontroll samt vid behov begränsningar, i de fall det är berättigat på grundval av historiska eller vetenskapliga uppgifter, av fiskeinsatser från såväl yrkes- som sportfiskares sida genom tillfälliga fiskeförbud och/eller begränsningar av fiskekapaciteten, där nationella skillnader i fiskemetoder och trovärdig självreglering måste respekteras, |
| --- | --- |

b)

registrering, kontroll samt vid behov begränsningar, i de fall det är berättigat på grundval av historiska eller vetenskapliga uppgifter, av fiskeinsatser från såväl yrkes- som sportfiskares sida genom tillfälliga fiskeförbud och/eller begränsningar av fiskekapaciteten, där nationella skillnader i fiskemetoder och trovärdig självreglering måste respekteras,

| c) | större utplantering av glasål och gödd odlad ål i de förvaltade områdena i de europeiska inlandsvattnen, |
| --- | --- |

c)

större utplantering av glasål och gödd odlad ål i de förvaltade områdena i de europeiska inlandsvattnen,

| d) | garantier för att åluppfödningen inte blir så utbredd att den inverkar negativt på bärkraften för fisket av vild ål, antingen genom att beröva detta fiske den glasål som på naturlig väg fyller på bestånden eller genom att inte säkra den vuxna blankålens möjlighet att ta sig till lekplatserna, |
| --- | --- |

d)

garantier för att åluppfödningen inte blir så utbredd att den inverkar negativt på bärkraften för fisket av vild ål, antingen genom att beröva detta fiske den glasål som på naturlig väg fyller på bestånden eller genom att inte säkra den vuxna blankålens möjlighet att ta sig till lekplatserna,

| e) | åtgärder för att reglera skarvbestånden för att minska dödligheten hos ål. |
| --- | --- |

e)

åtgärder för att reglera skarvbestånden för att minska dödligheten hos ål.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra ytterligare undersökningar om klimatförändringarnas roll för tillbakagången i ålbeståndet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra ytterligare undersökningar om klimatförändringarnas roll för tillbakagången i ålbeståndet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra närmare undersökningar om eventuella hinder i världshaven för den naturliga ålvandringen till Sargassohavet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra närmare undersökningar om eventuella hinder i världshaven för den naturliga ålvandringen till Sargassohavet.

| 4. | Europaparlamentet noterar Internationella havsforskningsrådets (ICES) vetenskapliga rapporter på detta område. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar Internationella havsforskningsrådets (ICES) vetenskapliga rapporter på detta område.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra undersökningar om ålens hälsa och de hinder som externa effekter såsom PCB och fisksjukdomar kan få på en framgångsrik vandring och lek. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra undersökningar om ålens hälsa och de hinder som externa effekter såsom PCB och fisksjukdomar kan få på en framgångsrik vandring och lek.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra undersökningar av den biogeografiska fördelningen av bestånden av ål av denna art. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra undersökningar av den biogeografiska fördelningen av bestånden av ål av denna art.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra undersökningar av förorening som en faktor för bedömning av eventuella orsaker till dödligheten bland ålbestånden i sötvatten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra undersökningar av förorening som en faktor för bedömning av eventuella orsaker till dödligheten bland ålbestånden i sötvatten.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheter att stödja förändringsprocesser, bland annat genom tillgång till Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheter att stödja förändringsprocesser, bland annat genom tillgång till Europeiska fiskerifonden.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa fångst- och exportpolitik för ål så att det blir tillräckligt mycket glasål för en naturlig vandring och så mycket av denna att priset blir rimligt för utplanteringen i naturliga livsmiljöer för ål, i enlighet med en hållbar fiskeförvaltning i Europa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa fångst- och exportpolitik för ål så att det blir tillräckligt mycket glasål för en naturlig vandring och så mycket av denna att priset blir rimligt för utplanteringen i naturliga livsmiljöer för ål, i enlighet med en hållbar fiskeförvaltning i Europa.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att förvalta fisket och saluföringen, och att med stöd av ett fångstregistreringssystem kontrollera de mängder glasål som saluförs för att mer effektivt kunna bekämpa det illegala fisket, som ligger bakom en avsevärd minskning av beståndet av gulål och vuxen ål. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för att förvalta fisket och saluföringen, och att med stöd av ett fångstregistreringssystem kontrollera de mängder glasål som saluförs för att mer effektivt kunna bekämpa det illegala fisket, som ligger bakom en avsevärd minskning av beståndet av gulål och vuxen ål.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av en begränsning av fångster och export av glasål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av en begränsning av fångster och export av glasål.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt inrätta en särskild budgetpost i fiskeribudgeten för samfinansiering av omstruktureringen av inlandsfisket i Europa och för att kunna hantera följderna av en förändring inom glasålsektorn. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt inrätta en särskild budgetpost i fiskeribudgeten för samfinansiering av omstruktureringen av inlandsfisket i Europa och för att kunna hantera följderna av en förändring inom glasålsektorn.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när handlingsplanen väl genomförts årligen informera Europaparlamentet och rådet om läget och de resultat som uppnåtts i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när handlingsplanen väl genomförts årligen informera Europaparlamentet och rådet om läget och de resultat som uppnåtts i varje medlemsstat.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

P6_TA(2005)0426

En medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier

Europaparlamentets resolution om en medlemsstats eventuella kränkning av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier (2005/2187(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av Jean-Charles Marchianis begäran om fastställelse av hans immunitet gentemot franska rättsinstanser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Jean-Charles Marchianis begäran om fastställelse av hans immunitet gentemot franska rättsinstanser,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 5 juli 2005 (2) i vilken parlamentet beslutade att fastställa Jean-Charles Marchianis immunitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 5 juli 2005 (2) i vilken parlamentet beslutade att fastställa Jean-Charles Marchianis immunitet,

| — | med beaktande av artikel 121.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0316/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0316/2005), och av följande skäl:

| A. | I dom nr 1784 av den 16 mars 2005 påstod den franska kassationsdomstolen att det inte fanns någon rättsakt, konventionstext eller konstitutionell princip som gjorde att den kunde sluta sig till att artikel 100-7 första stycket i den franska straffprocesslagen skall tillämpas på Europaparlamentets ledamöter. Kassationsdomstolen tillämpade därför inte artikel 10 i ovannämnda protokoll och vägrade därmed att låta en ledamot av Europaparlamentet med franskt medborgarskap komma i åtnjutande av artikel 100-7 första stycket i den franska straffprocesslagen, vilken tillämpas på de nationella parlamentsledamöterna. |
| --- | --- |

A.

I dom nr 1784 av den 16 mars 2005 påstod den franska kassationsdomstolen att det inte fanns någon rättsakt, konventionstext eller konstitutionell princip som gjorde att den kunde sluta sig till att artikel 100-7 första stycket i den franska straffprocesslagen skall tillämpas på Europaparlamentets ledamöter. Kassationsdomstolen tillämpade därför inte artikel 10 i ovannämnda protokoll och vägrade därmed att låta en ledamot av Europaparlamentet med franskt medborgarskap komma i åtnjutande av artikel 100-7 första stycket i den franska straffprocesslagen, vilken tillämpas på de nationella parlamentsledamöterna.

| B. | I ovannämnda beslut av den 5 juli 2005 begärde Europaparlamentet att domen av den 16 mars 2005 antingen skulle ogiltigförklaras eller återkallas och att domen under alla omständigheter förlorar sin faktiska och rättsliga verkan. |
| --- | --- |

B.

I ovannämnda beslut av den 5 juli 2005 begärde Europaparlamentet att domen av den 16 mars 2005 antingen skulle ogiltigförklaras eller återkallas och att domen under alla omständigheter förlorar sin faktiska och rättsliga verkan.

| C. | Efter beslut att Europaparlamentet genom skrivelser riktat uppmärksamheten till sitt resolution av den 5 juli 2005 har Frankrikes justitieminister förklarat att eftersom kassationsdomstolens dom vunnit laga kraft finns det inget rättsmedel som gör det möjligt att ogiltigförklara eller återkalla domen enligt önskemålet i resolutionen. |
| --- | --- |

C.

Efter beslut att Europaparlamentet genom skrivelser riktat uppmärksamheten till sitt resolution av den 5 juli 2005 har Frankrikes justitieminister förklarat att eftersom kassationsdomstolens dom vunnit laga kraft finns det inget rättsmedel som gör det möjligt att ogiltigförklara eller återkalla domen enligt önskemålet i resolutionen.

| D. | Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier ingår i gemenskapens primärrätt. |
| --- | --- |

D.

Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier ingår i gemenskapens primärrätt.

| E. | När den franska behöriga domstolen vägrade att tillämpa artikel 100-7 första stycket i den franska straffprocesslagen på en ledamot av Europaparlamentet med franskt medborgarskap innebar det ett åsidosättande av gemenskapens primärrätt. |
| --- | --- |

E.

När den franska behöriga domstolen vägrade att tillämpa artikel 100-7 första stycket i den franska straffprocesslagen på en ledamot av Europaparlamentet med franskt medborgarskap innebar det ett åsidosättande av gemenskapens primärrätt.

| F. | Av EG-domstolens rättspraxis framgår att en medlemsstat kan bli skadeståndsansvarig till följd av en dom i en nationell domstol (3). |
| --- | --- |

F.

Av EG-domstolens rättspraxis framgår att en medlemsstat kan bli skadeståndsansvarig till följd av en dom i en nationell domstol (3).

| G. | Det ankommer på kommissionen i sin egenskap av fördragens väktare att inleda det förfarande som avses i artikel 226 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

G.

Det ankommer på kommissionen i sin egenskap av fördragens väktare att inleda det förfarande som avses i artikel 226 i EG-fördraget.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att uppmana kommissionen att inleda det förfarande som avses i artikel 226 i EG-fördraget gentemot Republiken Frankrike för åsidosättande av gemenskapens primärrätt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att uppmana kommissionen att inleda det förfarande som avses i artikel 226 i EG-fördraget gentemot Republiken Frankrike för åsidosättande av gemenskapens primärrätt.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att genast översända denna resolution till kommissionen och behöriga myndigheter i Republiken Frankrike. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att genast översända denna resolution till kommissionen och behöriga myndigheter i Republiken Frankrike.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0269.

(3)  Mål C-224/01, Gerhard Köbler mot Republiken Österrike, REG 2002, s. I-10239.

P6_TA(2005)0427

Globaliseringens sociala dimension

Europaparlamentets resolution om globaliseringens sociala dimension (2005/2061(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om Globaliseringens sociala dimension - EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om Globaliseringens sociala dimension - EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla (KOM(2004)0383),

| — | med beaktande av rapporten av den 24 februari 2004 från Världskommissionen för globaliseringens sociala dimension (WCSDG) med titeln ”A fair globalisation: creating opportunities for all”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 24 februari 2004 från Världskommissionen för globaliseringens sociala dimension (WCSDG) med titeln ”A fair globalisation: creating opportunities for all”,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A6-0308/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A6-0308/2005), och av följande skäl:

| A. | Även om globaliseringen har många positiva aspekter och den globala marknadsekonomin, på grund av forskningsframstegen, har uppvisat stor produktionsförmåga, har utfallet av globaliseringsprocessen blivit betydande ekonomisk och social obalans både inom och mellan länder, något som leder till omfattande social oro över den höga arbetslöshet och den stora fattigdom som drabbat stora samhällsgrupper över hela världen. |
| --- | --- |

A.

Även om globaliseringen har många positiva aspekter och den globala marknadsekonomin, på grund av forskningsframstegen, har uppvisat stor produktionsförmåga, har utfallet av globaliseringsprocessen blivit betydande ekonomisk och social obalans både inom och mellan länder, något som leder till omfattande social oro över den höga arbetslöshet och den stora fattigdom som drabbat stora samhällsgrupper över hela världen.

| B. | Globaliseringen ökar klyftan mellan rika och fattiga och man måste investera kraftigt i människor på alla samhällsnivåer och i alla åldrar för att motverka dess negativa följder. |
| --- | --- |

B.

Globaliseringen ökar klyftan mellan rika och fattiga och man måste investera kraftigt i människor på alla samhällsnivåer och i alla åldrar för att motverka dess negativa följder.

| C. | Ekonomin blir alltmer global och politiserad samtidigt som de lagstiftande institutionerna i stor utsträckning förblir nationella eller regionala. Ingen av de befintliga institutionerna utövar demokratisk övervakning av de globala marknaderna eller avhjälper grundläggande orättvisor mellan länderna. |
| --- | --- |

C.

Ekonomin blir alltmer global och politiserad samtidigt som de lagstiftande institutionerna i stor utsträckning förblir nationella eller regionala. Ingen av de befintliga institutionerna utövar demokratisk övervakning av de globala marknaderna eller avhjälper grundläggande orättvisor mellan länderna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, som gör det möjligt att inleda en första debatt om rapporten från WCSDG i syfte att fastställa EU:s politik i detta avseende, men räknar samtidigt med att kommissionen lägger fram mer konkreta förslag om EU:s interna och externa politik inom detta område. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, som gör det möjligt att inleda en första debatt om rapporten från WCSDG i syfte att fastställa EU:s politik i detta avseende, men räknar samtidigt med att kommissionen lägger fram mer konkreta förslag om EU:s interna och externa politik inom detta område.

| 2. | Europaparlamentet håller med WCSDG om att globaliseringen måste vara en process med en stark social dimension grundad på universellt gemensamma värderingar, respekt för de mänskliga rättigheterna och för individens värdighet, som är rättvis, allomfattande och demokratiskt styrd och som ger alla länder och människor möjligheter och reella fördelar, och som är kopplad till millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet håller med WCSDG om att globaliseringen måste vara en process med en stark social dimension grundad på universellt gemensamma värderingar, respekt för de mänskliga rättigheterna och för individens värdighet, som är rättvis, allomfattande och demokratiskt styrd och som ger alla länder och människor möjligheter och reella fördelar, och som är kopplad till millennieutvecklingsmålen.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU kan lämna ett betydande bidrag till denna process genom både sin interna och sin externa politik samt genom att på global nivå synliggöra och främja sin sociala modell och genom att uppmuntra globalt samarbete som grundar sig på ömsesidig respekt, konstruktiv dialog och erkännade av att vi alla delar samma öde. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU kan lämna ett betydande bidrag till denna process genom både sin interna och sin externa politik samt genom att på global nivå synliggöra och främja sin sociala modell och genom att uppmuntra globalt samarbete som grundar sig på ömsesidig respekt, konstruktiv dialog och erkännade av att vi alla delar samma öde.

| 4. | Europaparlamentet noterar att WCSDG i sin rapport har fastställt att nyttan av och kostnaderna för globaliseringen är ojämnt fördelade mellan och inom länderna. Det är bara i Asien som fördelningen har förbättrats sedan 1990-talet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att WCSDG i sin rapport har fastställt att nyttan av och kostnaderna för globaliseringen är ojämnt fördelade mellan och inom länderna. Det är bara i Asien som fördelningen har förbättrats sedan 1990-talet.

| 5. | Europaparlamentet anser att globaliseringen inte enbart bör innebära att EU kan sälja mer utanför Europa, utan också att särskilt utvecklingsländerna ges möjlighet att sälja mer till EU så att de kan stärka sin tillväxt, sysselsättning och sociala integrering. Parlamentet konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken måste reformeras om denna aspekt av globaliseringen skall kunna bli verklighet och om kampanjen ”gör fattigdomen till historia” skall kunna bli en framgång. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att globaliseringen inte enbart bör innebära att EU kan sälja mer utanför Europa, utan också att särskilt utvecklingsländerna ges möjlighet att sälja mer till EU så att de kan stärka sin tillväxt, sysselsättning och sociala integrering. Parlamentet konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken måste reformeras om denna aspekt av globaliseringen skall kunna bli verklighet och om kampanjen ”gör fattigdomen till historia” skall kunna bli en framgång.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att EU:s handels-, jordbruks- och utrikespolitik är förenlig med utvecklingspolitiken, såsom den fastställs i artikel 178 i fördraget, och med millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att EU:s handels-, jordbruks- och utrikespolitik är förenlig med utvecklingspolitiken, såsom den fastställs i artikel 178 i fördraget, och med millennieutvecklingsmålen.

| 7. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen bör vidta konkreta åtgärder för att bekämpa fattigdomen genom en mycket mer sammanhållen politik inom jordbruk och handel, i kombination med skuldavskrivning och bistånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen bör vidta konkreta åtgärder för att bekämpa fattigdomen genom en mycket mer sammanhållen politik inom jordbruk och handel, i kombination med skuldavskrivning och bistånd.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det finns ett starkt inbördes samband mellan fattigdom och miljöförstörelse. Miljöproblem såsom minskad biologisk mångfald eller klimatförändringar drabbar nämligen ofta de fattigaste i samhället och förvärrar deras fattigdom, medan fattigdom i sin tur leder till ökad miljöförstörelse då det inte finns några alternativ till rovdrift på naturresurserna. Globaliseringens sociala dimension måste alltså beaktas i samband med den miljömässiga dimensionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det finns ett starkt inbördes samband mellan fattigdom och miljöförstörelse. Miljöproblem såsom minskad biologisk mångfald eller klimatförändringar drabbar nämligen ofta de fattigaste i samhället och förvärrar deras fattigdom, medan fattigdom i sin tur leder till ökad miljöförstörelse då det inte finns några alternativ till rovdrift på naturresurserna. Globaliseringens sociala dimension måste alltså beaktas i samband med den miljömässiga dimensionen.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar rapporten om halvtidsöversynen av Lissabonstrategin och betonar att den reviderade Lissabonstrategin skulle kunna tjäna som ett användbart redskap för att ta sig an många av globaliseringens utmaningar. Parlamentet bekräftar åter sitt stöd till Lissabonstrategin, enligt vilken de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna är varandras förutsättningar. Parlamentet anser att skapandet av fler och bättre arbetstillfällen är en nödvändig förutsättning för en social och rättvis utveckling i världen. Parlamentet påpekar att några aspekter av god praxis i medlemsstaterna kan tjäna som förebild för andra delar av världen. Parlamentet konstaterar dock att de kan göra det först när medlemsstaterna lyckas genomföra de nödvändiga strukturreformerna genom att ömsesidigt stärka och anpassa sin ekonomiska utveckling, sin sysselsättning och socialpolitik. Parlamentet framhåller behovet av effektiva styrelseformer för att åstadkomma dessa reformer och uppmanar medlemsstaterna och deras regeringar att ta ansvar för att göra den reviderade Lissabonstrategin till en framgång. Parlamentet betonar vidare vikten av att medlemsstaterna samarbetar för att öka investeringarna i mänskliga resurser, forskning och innovation. Lissabonstrategins mål är minimimål som medlemsstaterna bör förplikta sig att uppfylla. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar rapporten om halvtidsöversynen av Lissabonstrategin och betonar att den reviderade Lissabonstrategin skulle kunna tjäna som ett användbart redskap för att ta sig an många av globaliseringens utmaningar. Parlamentet bekräftar åter sitt stöd till Lissabonstrategin, enligt vilken de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna är varandras förutsättningar. Parlamentet anser att skapandet av fler och bättre arbetstillfällen är en nödvändig förutsättning för en social och rättvis utveckling i världen. Parlamentet påpekar att några aspekter av god praxis i medlemsstaterna kan tjäna som förebild för andra delar av världen. Parlamentet konstaterar dock att de kan göra det först när medlemsstaterna lyckas genomföra de nödvändiga strukturreformerna genom att ömsesidigt stärka och anpassa sin ekonomiska utveckling, sin sysselsättning och socialpolitik. Parlamentet framhåller behovet av effektiva styrelseformer för att åstadkomma dessa reformer och uppmanar medlemsstaterna och deras regeringar att ta ansvar för att göra den reviderade Lissabonstrategin till en framgång. Parlamentet betonar vidare vikten av att medlemsstaterna samarbetar för att öka investeringarna i mänskliga resurser, forskning och innovation. Lissabonstrategins mål är minimimål som medlemsstaterna bör förplikta sig att uppfylla.

| 10. | Parlamentet välkomnar kommissionens erkännande av att det behövs omfattande investeringar i mänskliga resurser som innefattar människor i alla åldrar för att upprätthålla konkurrenskraften i EU. Parlamentet förväntar sig därför konkreta åtgärder och förslag som garanterar sådana investeringar och uppmanar EU att koncentrera sig på att stärka kompetensutvecklingen på alla nivåer, särskilt för okvalificerade personer, att ge arbetstagarna chansen att utnyttja de möjligheter som globaliseringen erbjuder och att erbjuda stöd till företag som främjar fortbildning för sina arbetstagare. |
| --- | --- |

10.

Parlamentet välkomnar kommissionens erkännande av att det behövs omfattande investeringar i mänskliga resurser som innefattar människor i alla åldrar för att upprätthålla konkurrenskraften i EU. Parlamentet förväntar sig därför konkreta åtgärder och förslag som garanterar sådana investeringar och uppmanar EU att koncentrera sig på att stärka kompetensutvecklingen på alla nivåer, särskilt för okvalificerade personer, att ge arbetstagarna chansen att utnyttja de möjligheter som globaliseringen erbjuder och att erbjuda stöd till företag som främjar fortbildning för sina arbetstagare.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att främja en social politisk agenda med följande mål:






  — | Att utveckla ett solidariskt samhälle för alla, vilket förutsätter åtgärder till förmån för stadigvarande arbeten och respekt för arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att främja en social politisk agenda med följande mål:

—

Att utveckla ett solidariskt samhälle för alla, vilket förutsätter åtgärder till förmån för stadigvarande arbeten och respekt för arbetstagarnas rättigheter.

| — | Att främja ett samhälle baserat på jämställdhet där alla former av diskriminering bekämpas. |
| --- | --- |

—

Att främja ett samhälle baserat på jämställdhet där alla former av diskriminering bekämpas.

| — | Att föra en social politik som tar hänsyn till alla grupper. |
| --- | --- |

—

Att föra en social politik som tar hänsyn till alla grupper.

| — | Att främja deltagardemokrati som ett led i de olika åtgärderna inom den sociala politiken och sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

—

Att främja deltagardemokrati som ett led i de olika åtgärderna inom den sociala politiken och sysselsättningspolitiken.

| 12. | Europaparlamentet understryker att effektiva arbetsmarknadsbestämmelser och socialförsäkringssystem inte kan uppnås av regeringarna själva; det är nödvändigt att även involvera arbetsmarknadens parter som har rätt att delta i beslutsprocessen både på nationell och på europeisk nivå. Parlamentet anser att arbetsgivarorganisationernas och fackföreningarnas möjligheter och förmåga att föra en konstruktiv dialog på regional nivå och i alla sektorer måste stärkas ytterligare, eftersom detta är avgörande för att man skall kunna mildra och hantera de potentiella negativa sociala följderna av omstrukturering och även en förutsättning för att EU skall kunna förutse de negativa konsekvenser och positiva möjligheter som globaliseringen för med sig. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att effektiva arbetsmarknadsbestämmelser och socialförsäkringssystem inte kan uppnås av regeringarna själva; det är nödvändigt att även involvera arbetsmarknadens parter som har rätt att delta i beslutsprocessen både på nationell och på europeisk nivå. Parlamentet anser att arbetsgivarorganisationernas och fackföreningarnas möjligheter och förmåga att föra en konstruktiv dialog på regional nivå och i alla sektorer måste stärkas ytterligare, eftersom detta är avgörande för att man skall kunna mildra och hantera de potentiella negativa sociala följderna av omstrukturering och även en förutsättning för att EU skall kunna förutse de negativa konsekvenser och positiva möjligheter som globaliseringen för med sig.

| 13. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att respektera och efterleva den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter. Vidare understryker parlamentet det inbördes beroendet och odelbarheten hos alla mänskliga rättigheter - bland annat de ekonomiska, sociala och miljömässiga - och framhåller ILO:s grundläggande arbetsnormer om avskaffande av diskriminering på arbetsplatsen, avskaffande av tvångsarbete och obligatoriskt arbete, föreningsfrihet och rätten till kollektivförhandlingar samt avskaffande av barnarbete. Parlamentet påpekar att principerna i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och ILO:s grundläggande arbetsnormer för tillfället inte upprätthålls på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att respektera och efterleva den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter. Vidare understryker parlamentet det inbördes beroendet och odelbarheten hos alla mänskliga rättigheter - bland annat de ekonomiska, sociala och miljömässiga - och framhåller ILO:s grundläggande arbetsnormer om avskaffande av diskriminering på arbetsplatsen, avskaffande av tvångsarbete och obligatoriskt arbete, föreningsfrihet och rätten till kollektivförhandlingar samt avskaffande av barnarbete. Parlamentet påpekar att principerna i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och ILO:s grundläggande arbetsnormer för tillfället inte upprätthålls på vederbörligt sätt.

| 14. | Europaparlamentet noterar WCSDG:s uppfattning att den faktiska situationen när det gäller de grundläggande arbetsnormerna inte överensstämmer med beslut och politisk praxis. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att göra allt som står i deras makt för att främja de grundläggande arbetsnormerna i både sin interna och sin externa politik och se till att ingen aspekt av denna politik hindrar genomförande av dessa standarder. Parlamentet framhåller EU:s möjlighet att främja de grundläggande arbetsnormerna genom bilaterala och regionala avtal, utveckling och externt samarbete, handelspolitik som ger möjlighet till marknadstillträde för utvecklingsländer, främjande av privata initiativ för social utveckling samt främjande av goda globala styrelseformer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar WCSDG:s uppfattning att den faktiska situationen när det gäller de grundläggande arbetsnormerna inte överensstämmer med beslut och politisk praxis. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att göra allt som står i deras makt för att främja de grundläggande arbetsnormerna i både sin interna och sin externa politik och se till att ingen aspekt av denna politik hindrar genomförande av dessa standarder. Parlamentet framhåller EU:s möjlighet att främja de grundläggande arbetsnormerna genom bilaterala och regionala avtal, utveckling och externt samarbete, handelspolitik som ger möjlighet till marknadstillträde för utvecklingsländer, främjande av privata initiativ för social utveckling samt främjande av goda globala styrelseformer.

| 15. | Europaparlamentet kräver att de sociala rättigheterna och den sociala dialogen, respekten för de mänskliga rättigheterna, rättssäkerheten och skyddet av barnens rättigheter, särskilt deras rätt till utbildning, skall få större utrymme i EU:s olika yttre program för att demokratisering och införande av rättsstatliga principer skall prioriteras i utvecklingsländerna, vilket är en förutsättning för utveckling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att de sociala rättigheterna och den sociala dialogen, respekten för de mänskliga rättigheterna, rättssäkerheten och skyddet av barnens rättigheter, särskilt deras rätt till utbildning, skall få större utrymme i EU:s olika yttre program för att demokratisering och införande av rättsstatliga principer skall prioriteras i utvecklingsländerna, vilket är en förutsättning för utveckling.

| 16. | Europaparlamentet begär att kommissionen genom bilaterala avtal ser till att man åtminstone respekterar ILO:s grundläggande arbetsnormer, i syfte att garantera mänskliga arbetsförhållanden och förhindra utnyttjande av kvinnor och barn i de berörda länderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att kommissionen genom bilaterala avtal ser till att man åtminstone respekterar ILO:s grundläggande arbetsnormer, i syfte att garantera mänskliga arbetsförhållanden och förhindra utnyttjande av kvinnor och barn i de berörda länderna.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att bilaterala förbindelser skulle kunna handla om positiva incitament för produkter som uppfyller sociala standarder. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att inrätta ”gemensamma bilaterala observatorier” för att diskutera och övervaka globaliseringens sociala dimension i bilaterala avtal. Parlamentet anser även att EU bör utnyttja sina bilaterala förbindelser för att främja rekommendationerna från Världskommissionen om globaliseringens sociala dimension så att arbeten som försvinner eller omlokaliseras utanför EU inte sedan utförs i tredje världen för svältlöner, utan att det istället skapas arbetstillfällen av hög kvalitet som bidrar till att förbättra livet för arbetstagare och deras familjer i de berörda länderna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att bilaterala förbindelser skulle kunna handla om positiva incitament för produkter som uppfyller sociala standarder. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att inrätta ”gemensamma bilaterala observatorier” för att diskutera och övervaka globaliseringens sociala dimension i bilaterala avtal. Parlamentet anser även att EU bör utnyttja sina bilaterala förbindelser för att främja rekommendationerna från Världskommissionen om globaliseringens sociala dimension så att arbeten som försvinner eller omlokaliseras utanför EU inte sedan utförs i tredje världen för svältlöner, utan att det istället skapas arbetstillfällen av hög kvalitet som bidrar till att förbättra livet för arbetstagare och deras familjer i de berörda länderna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att se över alla sina befintliga bilaterala överenskommelser, särskilt avtal om ekonomiskt partnerskap och avtal om fiskepartnerskap, i syfte att säkra att de är fullständigt förenliga med millennieutvecklingsmålen och principen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att se över alla sina befintliga bilaterala överenskommelser, särskilt avtal om ekonomiskt partnerskap och avtal om fiskepartnerskap, i syfte att säkra att de är fullständigt förenliga med millennieutvecklingsmålen och principen om hållbar utveckling.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att kommissionen, rådet och medlemsstaterna skall försöka ge ILO observatörsstatus inom WTO i syfte att förbättra kvaliteten på den interinstitutionella dialogen. Parlamentet konstaterar att man tidigare, i sin resolution av den 4 juli 2002 om arbetsnormer, social styrning och globalisering  (1), har uppmanat institutionerna och medlemsstaterna att försöka åstadkomma detta och uppmanar dem nu att göra framsteg inom området. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen, rådet och medlemsstaterna att arbeta för att göra ILO:s normer bindande för WTO:s medlemmar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att kommissionen, rådet och medlemsstaterna skall försöka ge ILO observatörsstatus inom WTO i syfte att förbättra kvaliteten på den interinstitutionella dialogen. Parlamentet konstaterar att man tidigare, i sin resolution av den 4 juli 2002 om arbetsnormer, social styrning och globalisering  (1), har uppmanat institutionerna och medlemsstaterna att försöka åstadkomma detta och uppmanar dem nu att göra framsteg inom området. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen, rådet och medlemsstaterna att arbeta för att göra ILO:s normer bindande för WTO:s medlemmar.

| 20. | Europaparlamentet anser att meningsfullt arbete i linje med ILO:s agenda för meningsfullt arbete bör göras till en prioriterad fråga på nationell och global nivå samt på EU-nivå. Parlamentet betonar att för att fattigdom skall kunna utrotas fullständigt är det nödvändigt att garantera drägligt arbete, inbegripet arbetstagarnas rättigheter, socialt skydd och jämställdhet mellan kvinnor och män. Det bör dock framhållas att det målet saknas i EU:s utrikespolitik och EU:s politik inom internationell handel, ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att meningsfullt arbete i linje med ILO:s agenda för meningsfullt arbete bör göras till en prioriterad fråga på nationell och global nivå samt på EU-nivå. Parlamentet betonar att för att fattigdom skall kunna utrotas fullständigt är det nödvändigt att garantera drägligt arbete, inbegripet arbetstagarnas rättigheter, socialt skydd och jämställdhet mellan kvinnor och män. Det bör dock framhållas att det målet saknas i EU:s utrikespolitik och EU:s politik inom internationell handel, ekonomi och valutafrågor.

| 21. | Europaparlamentet noterar att EU enligt förhandlingsmandatet från 1999 för WTO:s ministerkonferens i Seattle skulle anordna en konferens på ministernivå om frågor som rör handel, sysselsättning och de grundläggande arbetsnormerna. Parlamentet konstaterar att Europeiska unionen då förpliktade sig att genomföra denna konferens senast 2001. Parlamentet uppmanar nu kommissionen att fullgöra denna skyldighet senast juni 2006. Inför denna konferens bör en dialog inledas, särskilt med de WTO-medlemmar som är utvecklingsländer, om sambandet mellan handel, sysselsättning och grundläggande arbetsnormer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att EU enligt förhandlingsmandatet från 1999 för WTO:s ministerkonferens i Seattle skulle anordna en konferens på ministernivå om frågor som rör handel, sysselsättning och de grundläggande arbetsnormerna. Parlamentet konstaterar att Europeiska unionen då förpliktade sig att genomföra denna konferens senast 2001. Parlamentet uppmanar nu kommissionen att fullgöra denna skyldighet senast juni 2006. Inför denna konferens bör en dialog inledas, särskilt med de WTO-medlemmar som är utvecklingsländer, om sambandet mellan handel, sysselsättning och grundläggande arbetsnormer.

| 22. | Europaparlamentet anser att EU som en global aktör bör vara en av de främsta initiativtagarna till ett program för ”meningsfullt arbete och skälig pension för alla”. Vissa miniministandarder när det gäller arbetstagarnas rättigheter och socialt skydd bör antas och erkännas som en socioekonomisk grund som kan ge långsiktigt välstånd till varje land i världen, och det vore önskvärt att anställningar, sysselsättning och ”meningsfullt arbete” blir centrala begrepp i ett nionde millennieutvecklingsmål som bör antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att EU som en global aktör bör vara en av de främsta initiativtagarna till ett program för ”meningsfullt arbete och skälig pension för alla”. Vissa miniministandarder när det gäller arbetstagarnas rättigheter och socialt skydd bör antas och erkännas som en socioekonomisk grund som kan ge långsiktigt välstånd till varje land i världen, och det vore önskvärt att anställningar, sysselsättning och ”meningsfullt arbete” blir centrala begrepp i ett nionde millennieutvecklingsmål som bör antas så snart som möjligt.

| 23. | Europaparlamentet håller med WCSDG om att millennieutvecklingsmålen är ett första steg i riktning mot att skapa en socioekonomisk minimigräns för den globala ekonomin och håller med kommissionen om att EU:s politik inom detta område måste bli mer enhetlig. Parlamentet räknar med att kommissionen lägger fram konkreta förslag om hur detta skall åstadkommas. Parlamentet understryker att det inte är meningsfullt att begränsa EU:s sociallagstiftning för att upprätthålla global konkurrens, och att man snarare bör öka produktiviteten och utbildningen för att upprätthålla en högre inkomstnivå i EU. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet håller med WCSDG om att millennieutvecklingsmålen är ett första steg i riktning mot att skapa en socioekonomisk minimigräns för den globala ekonomin och håller med kommissionen om att EU:s politik inom detta område måste bli mer enhetlig. Parlamentet räknar med att kommissionen lägger fram konkreta förslag om hur detta skall åstadkommas. Parlamentet understryker att det inte är meningsfullt att begränsa EU:s sociallagstiftning för att upprätthålla global konkurrens, och att man snarare bör öka produktiviteten och utbildningen för att upprätthålla en högre inkomstnivå i EU.

| 24. | Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att regionalnivån är en bra nivå för att förbättra sociala modeller och ta sig an globaliseringens utmaningar. Parlamentet påpekar att den solidaritet som finns mellan medlemsstaterna, liksom de stärkta förbindelserna mellan EU och grannländerna till följd av den ”europeiska grannskapspolitiken”, kan tjäna som exempel för andra delar av världen. Parlamentet anser att EU:s partnerskap bör innehålla en social pelare som omfattar bland annat arbetsnormer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmärksammar det faktum att regionalnivån är en bra nivå för att förbättra sociala modeller och ta sig an globaliseringens utmaningar. Parlamentet påpekar att den solidaritet som finns mellan medlemsstaterna, liksom de stärkta förbindelserna mellan EU och grannländerna till följd av den ”europeiska grannskapspolitiken”, kan tjäna som exempel för andra delar av världen. Parlamentet anser att EU:s partnerskap bör innehålla en social pelare som omfattar bland annat arbetsnormer.

| 25. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen använder EU-medel för att täcka negativa resultat och skapa nya möjligheter för mer känsliga regioner och industrisektorer samt svagare arbetstagargrupper. Parlamentet förväntar sig att kommissionen vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra att företag omlokaliserar sin verksamhet bara för att erhålla strukturmedel eller andra medel och begär att en systematisk översyn genomförs om huruvida de långsiktiga målen för fördelningen av sådana medel uppfylls. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen använder EU-medel för att täcka negativa resultat och skapa nya möjligheter för mer känsliga regioner och industrisektorer samt svagare arbetstagargrupper. Parlamentet förväntar sig att kommissionen vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra att företag omlokaliserar sin verksamhet bara för att erhålla strukturmedel eller andra medel och begär att en systematisk översyn genomförs om huruvida de långsiktiga målen för fördelningen av sådana medel uppfylls.

| 26. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande ekonomiska modellen i stor utsträckning är knuten till oljeresurserna och betonar att ett sådant beroende kan få negativa effekter inte bara på prisutvecklingen, på grund av brist på energiråvaror, utan framför allt på konflikter och politisk instabilitet i de producerande länderna i syd, vilket får mycket stora konsekvenser på det sociala området. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att den nuvarande ekonomiska modellen i stor utsträckning är knuten till oljeresurserna och betonar att ett sådant beroende kan få negativa effekter inte bara på prisutvecklingen, på grund av brist på energiråvaror, utan framför allt på konflikter och politisk instabilitet i de producerande länderna i syd, vilket får mycket stora konsekvenser på det sociala området.

| 27. | Europaparlamentet betonar att rättvisehandeln är viktig för fattigdomsutrotningen på landsbygden och uppmanar kommissionen att göra en konkret uppföljning av utfästelser om att ge mer tekniskt stöd och budgetstöd för producenter som respekterar rättvis handel och deras distributörer i EU-länder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att rättvisehandeln är viktig för fattigdomsutrotningen på landsbygden och uppmanar kommissionen att göra en konkret uppföljning av utfästelser om att ge mer tekniskt stöd och budgetstöd för producenter som respekterar rättvis handel och deras distributörer i EU-länder.

| 28. | Europaparlamentet betonar att utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna bör ges assymetrisk särbehandling i WTO, så att hänsyn tas till deras relativt svaga ställning i det internationella handelssystemet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna bör ges assymetrisk särbehandling i WTO, så att hänsyn tas till deras relativt svaga ställning i det internationella handelssystemet.

| 29. | Europaparlamentet betonar att globaliseringens sociala dimension talar för en reform av WTObestämmelserna. Parlamentet betonar vidare att WTO-avtalen måste utvärderas med avseende på sina ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter, och att nödvändighetstesten i avtalet om tekniska handelshinder och andra avtal bör ersättas med test avseende hållbar utveckling. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att globaliseringens sociala dimension talar för en reform av WTObestämmelserna. Parlamentet betonar vidare att WTO-avtalen måste utvärderas med avseende på sina ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter, och att nödvändighetstesten i avtalet om tekniska handelshinder och andra avtal bör ersättas med test avseende hållbar utveckling.

| 30. | Europaparlamentet betonar att WTO måste bli föremål för en meningsfull demokratisk kontroll som inbegriper en verklig genomgång av lagstiftningen genom utvalda representanter eller parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att WTO måste bli föremål för en meningsfull demokratisk kontroll som inbegriper en verklig genomgång av lagstiftningen genom utvalda representanter eller parlament.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av en enhetlig politik och håller med kommissionen om att företrädare för EU bör sträva efter större konsekvens i sina uttalanden i FN, ILO, Bretton Woods och andra internationella institutioner. Parlamentet uppmanar också kommissionen att göra ansträngningar för att säkra att andra ILO-medlemmar uppnår nödvändig politisk samstämmighet i andra internationella organisationer, särskilt i WTO. Allmänt erkända grundläggande arbetsnormer bör göras till en prioriterad fråga i dessa organisationer. Parlamentet anser att EU:s förmåga att främja en utvecklingsmodell där den sociala dimensionen, särskilt de grundläggande arbetsnormerna, ingår fullt ut skulle öka om unionens företrädare kunde visa upp en enad front i de multilaterala institutionerna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar vikten av en enhetlig politik och håller med kommissionen om att företrädare för EU bör sträva efter större konsekvens i sina uttalanden i FN, ILO, Bretton Woods och andra internationella institutioner. Parlamentet uppmanar också kommissionen att göra ansträngningar för att säkra att andra ILO-medlemmar uppnår nödvändig politisk samstämmighet i andra internationella organisationer, särskilt i WTO. Allmänt erkända grundläggande arbetsnormer bör göras till en prioriterad fråga i dessa organisationer. Parlamentet anser att EU:s förmåga att främja en utvecklingsmodell där den sociala dimensionen, särskilt de grundläggande arbetsnormerna, ingår fullt ut skulle öka om unionens företrädare kunde visa upp en enad front i de multilaterala institutionerna.

| 32. | Europaparlamentet framhåller att för att sociala framsteg i tredje världen skall kunna understödjas är ett stärkt FN oundgängligt. Parlamentet uppmuntrar därför medlemsstaterna att stödja det pågående arbetet med att reformera FN. Parlamentet betonar att ett nytt och förbättrat FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) - helst omgjort till ett råd för mänsklig utveckling med befogenhet att samordna det arbete som utförs av IMF, Världsbanken, WTO och ILO, samt FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och FN:s miljöprogram (UNEP) - krävs för att trygga den politiska samstämmighet som behövs för att uppnå millennieutvecklingsmålen och mer allmänt se till att globaliseringen fungerar som en hävstång för social utveckling. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller att för att sociala framsteg i tredje världen skall kunna understödjas är ett stärkt FN oundgängligt. Parlamentet uppmuntrar därför medlemsstaterna att stödja det pågående arbetet med att reformera FN. Parlamentet betonar att ett nytt och förbättrat FN:s ekonomiska och sociala råd (Ecosoc) - helst omgjort till ett råd för mänsklig utveckling med befogenhet att samordna det arbete som utförs av IMF, Världsbanken, WTO och ILO, samt FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och FN:s miljöprogram (UNEP) - krävs för att trygga den politiska samstämmighet som behövs för att uppnå millennieutvecklingsmålen och mer allmänt se till att globaliseringen fungerar som en hävstång för social utveckling.

| 33. | Europaparlamentet håller med WCSDG om att den parlamentariska tillsynen över det multilaterala systemet gradvis bör byggas ut. Parlamentet välkomnar förslaget om en parlamentarisk grupp som skulle verka för enhetlighet och konsekvens i den globala ekonomiska, sociala och miljörelaterade politiken och som skulle utöva integrerad tillsyn över viktiga internationella organisationer. Parlamentet betraktar detta som ett tillfälle för Europaparlamentet att bli delaktigt i den parlamentariska gruppen och att bidra till att optimera globaliseringens fördelar för alla samhällsgrupper. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet håller med WCSDG om att den parlamentariska tillsynen över det multilaterala systemet gradvis bör byggas ut. Parlamentet välkomnar förslaget om en parlamentarisk grupp som skulle verka för enhetlighet och konsekvens i den globala ekonomiska, sociala och miljörelaterade politiken och som skulle utöva integrerad tillsyn över viktiga internationella organisationer. Parlamentet betraktar detta som ett tillfälle för Europaparlamentet att bli delaktigt i den parlamentariska gruppen och att bidra till att optimera globaliseringens fördelar för alla samhällsgrupper.

| 34. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att både den privata sektorn och privata initiativ, medborgarnas insatser och verksamhet samt de globala insatserna från sociala organisationer (t.ex. ickestatliga organisationer), kan bidra väsentligt till att främja god social styrning. Parlamentet välkomnar kommissionens stöd för OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som utgör en måttstock för företagens ansvarsfulla beteende. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att öka riktlinjernas spridning genom att hänvisa till dem i bilaterala avtal. Parlamentet håller med kommissionen om att riktlinjerna måste tilllämpas med större noggrannhet och konsekvens. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta öka kunskapen om god praxis, befintliga instrument och redskap såsom OECD:s riktlinjer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att både den privata sektorn och privata initiativ, medborgarnas insatser och verksamhet samt de globala insatserna från sociala organisationer (t.ex. ickestatliga organisationer), kan bidra väsentligt till att främja god social styrning. Parlamentet välkomnar kommissionens stöd för OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som utgör en måttstock för företagens ansvarsfulla beteende. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att öka riktlinjernas spridning genom att hänvisa till dem i bilaterala avtal. Parlamentet håller med kommissionen om att riktlinjerna måste tilllämpas med större noggrannhet och konsekvens. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta öka kunskapen om god praxis, befintliga instrument och redskap såsom OECD:s riktlinjer.

| 35. | Europaparlamentet anser att små och medelstora företag inte kan undanhållas ett aktivt deltagande i den globala ekonomin och begär därför att kommissionen utarbetar former för att utveckla nätverk för denna typ av företag. Europaparlamentet begär dessutom att stadgar för europeiska bolag och kooperativa föreningar anpassas så att dessa typer av företag fullt ut kan delta i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att små och medelstora företag inte kan undanhållas ett aktivt deltagande i den globala ekonomin och begär därför att kommissionen utarbetar former för att utveckla nätverk för denna typ av företag. Europaparlamentet begär dessutom att stadgar för europeiska bolag och kooperativa föreningar anpassas så att dessa typer av företag fullt ut kan delta i den globala ekonomin.

| 36. | Europaparlamentet noterar att WCSDG rekommenderar att ILO sammankallar ett globalt flerpartsforum om företagens sociala ansvar. Parlamentet konstaterar att WCSDG erkänner att det råder skepsis om huruvida system för företagens sociala ansvar verkligen har någon inverkan. Parlamentet föreslår att kommissionen ökar sina insatser för att öka kunskapen om de fördelar som socialt ansvarstagande innebär för företagen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar att WCSDG rekommenderar att ILO sammankallar ett globalt flerpartsforum om företagens sociala ansvar. Parlamentet konstaterar att WCSDG erkänner att det råder skepsis om huruvida system för företagens sociala ansvar verkligen har någon inverkan. Parlamentet föreslår att kommissionen ökar sina insatser för att öka kunskapen om de fördelar som socialt ansvarstagande innebär för företagen.

| 37. | Europaparlamentet anser att de multinationella företagens sociala och miljömässiga ansvar tydligt måste fastställas och att EU:s åtgärder på detta område bör utökas. Parlamentet anser att en konkret uppföljning av arbetet inom ramen för flerpartsforumet om företagens sociala ansvar borde ha gjorts för länge sedan och uppmanar kommissionen att offentliggöra sitt meddelande. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att de multinationella företagens sociala och miljömässiga ansvar tydligt måste fastställas och att EU:s åtgärder på detta område bör utökas. Parlamentet anser att en konkret uppföljning av arbetet inom ramen för flerpartsforumet om företagens sociala ansvar borde ha gjorts för länge sedan och uppmanar kommissionen att offentliggöra sitt meddelande.

| 38. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar för att göra multinationella företag medvetna om sitt sociala ansvar, vilka hittills har haft mycket begränsad effekt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar för att göra multinationella företag medvetna om sitt sociala ansvar, vilka hittills har haft mycket begränsad effekt.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om social märkning som bygger på kriterier som överensstämmelse med mänskliga och fackliga rättigheter, arbetsmiljö, utbildning och utveckling av arbetstagare, lika behandling samt socialt och etiskt hänsynstagande gentemot arbetstagare och medborgare i det omgivande samhället. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om social märkning som bygger på kriterier som överensstämmelse med mänskliga och fackliga rättigheter, arbetsmiljö, utbildning och utveckling av arbetstagare, lika behandling samt socialt och etiskt hänsynstagande gentemot arbetstagare och medborgare i det omgivande samhället.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att den nationella migrationspolitiken i allt större utsträckning utformas för att tillgodose den inhemska arbetsmarknadens behov. Parlamentet insisterar på att migrationspolitiken bör grunda sig på den internationella konventionen om skydd för migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att den nationella migrationspolitiken i allt större utsträckning utformas för att tillgodose den inhemska arbetsmarknadens behov. Parlamentet insisterar på att migrationspolitiken bör grunda sig på den internationella konventionen om skydd för migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar.

| 41. | Europaparlamentet framhåller behovet av att utforma en migrationspolitik som grundar sig på denna konvention och som dels skulle beakta arbetsmarknadens behov och dels ge ett tillräckligt skydd för migrerande arbetstagare och deras familjer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhåller behovet av att utforma en migrationspolitik som grundar sig på denna konvention och som dels skulle beakta arbetsmarknadens behov och dels ge ett tillräckligt skydd för migrerande arbetstagare och deras familjer.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att migration är en viktig men också känslig fråga i globaliseringsdiskussionen som kan lösas först då medlemsstaterna har enats om ett gemensamt förfarande för erkännande och integration. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att migration är en viktig men också känslig fråga i globaliseringsdiskussionen som kan lösas först då medlemsstaterna har enats om ett gemensamt förfarande för erkännande och integration.

| 43. | Europaparlamentet framhåller behovet av att se till att människorna är bättre informerade om både fördelarna och problemen med globaliseringen samt betonar utbildningsorganens och mediernas betydelse i detta hänseende. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller behovet av att se till att människorna är bättre informerade om både fördelarna och problemen med globaliseringen samt betonar utbildningsorganens och mediernas betydelse i detta hänseende.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att avsätta nödvändiga resurser och göra nödvändiga investeringar för att främja de ovannämnda processerna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att avsätta nödvändiga resurser och göra nödvändiga investeringar för att främja de ovannämnda processerna.

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas samt ansökar- och kandidatländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas samt ansökar- och kandidatländernas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 598.

---

Onsdag 16 november 2005

| 18.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 280/71 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 280/71

---

PROTOKOLL

(2006/C 280 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 9.00.

Talare: Véronique De Keyser yttrade sig om en incident som Ana Maria Gomes och hon själv hade utsatts för på tisdagen i samband med utställningen mot abort (talmannen svarade att han skulle föra detta vidare till presidiet).

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande betänkanden från parlamentets utskott:

| — | Betänkande om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2005)0401 - C6-0277/2005 - 2005/2171(ACI)) - Budgetutskottet
  Föredragande: Böge Reimer (A6-0320/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2005)0401 - C6-0277/2005 - 2005/2171(ACI)) - Budgetutskottet

Föredragande: Böge Reimer (A6-0320/2005).

| — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) (13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD)) - Budgetutskottet
  Föredragande: Garriga Polledo Salvador (A6-0321/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) (13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD)) - Budgetutskottet

Föredragande: Garriga Polledo Salvador (A6-0321/2005).

3.   Situationen i Irak efter folkomröstningen om konstitutionen (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen i Irak efter folkomröstningen om konstitutionen

Lord Bach (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Giorgos Dimitrakopoulos för PPE-DE-gruppen, Véronique De Keyser för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, Antonio Tajani, Lilli Gruber, James Hugh Allister, Béatrice Patrie, Józef Pinior, Panagiotis Beglitis, Lord Bach och Benita Ferrero-Waldner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 10.00, i väntan på att Margaret Beckett (rådets tjänstgörande ordförande) skulle anlända, och återupptogs kl. 10.10.)

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

4.   Klimatförändringar - Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Mot bakgrund av de skador som uppstått till följd av de nyligen inträffade orkanerna och mot bakgrund av utgången av toppmötena mellan Europeiska unionen, Kina och Indien

Betänkande om ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” [2005/2049(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Anders Wijkman (A6-0312/2005).

Margaret Beckett (rådets tjänstgörande ordförande) och Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Anders Wijkman redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Paul Verges (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Cristina Gutiérrez-Cortines för PPE-DEgruppen, Gyula Hegyi för PSE-gruppen, Caroline Lucas för Verts/ALE-gruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, och Liam Aylward för UEN-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Irena Belohorská, Peter Liese, Dorette Corbey, Alyn Smith, Roberto Musacchio, Urszula Krupa, Bruno Gollnisch, Avril Doyle, Anne Ferreira, Lena Ek, Bairbre de Brún, Georgios Karatzaferis, Françoise Grossetête, Marie-Noëlle Lienemann, Gunnar Hökmark, Justas Vincas Paleckis, Bogusław Sonik, Edite Estrela, Richard Seeber, Rebecca Harms (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Margaret Beckett och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.6 i protokollet av den 16.11.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.55, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

Talare:

| — | Hannes Swoboda yttrade sig om organisationen av arbetet. |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda yttrade sig om organisationen av arbetet.

| — | Philip Bushill-Matthews yttrade sig om hur frågestunden förlöpte. |
| --- | --- |

—

Philip Bushill-Matthews yttrade sig om hur frågestunden förlöpte.

| — | Edith Mastenbroek yttrade sig om informationsfriheten i Tunisien och om FN:s världstoppmöte om informationssamhället (WSIS) som skulle hållas i Tunis den 16-18 november 2005. |
| --- | --- |

—

Edith Mastenbroek yttrade sig om informationsfriheten i Tunisien och om FN:s världstoppmöte om informationssamhället (WSIS) som skulle hållas i Tunis den 16-18 november 2005.

5.1   Information till passagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation [KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008(COD)] - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Christine De Veyrac (A6-0310/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0428)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0428)

5.2   Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien [KOM(2004)0624 - C6-0205/2004 - 2004/0221(CNS)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Rebecca Harms (A6-0282/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0429)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0429)

Inlägg om omröstningen:

| — | Herbert Bösch kommenterade omröstningen om ändringsförslag 12. |
| --- | --- |

—

Herbert Bösch kommenterade omröstningen om ändringsförslag 12.

| — | Rebecca Harms (föredragande) meddelade att hon ville dra tillbaka sin underskrift från betänkandet och uppmanade ledamöterna att rösta mot betänkandet. |
| --- | --- |

—

Rebecca Harms (föredragande) meddelade att hon ville dra tillbaka sin underskrift från betänkandet och uppmanade ledamöterna att rösta mot betänkandet.

5.3   Den nordliga dimensionen (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0584/2005, B6-0586/2005, B6-0587/2005, B6-0588/2005, B6-0589/2005 och B6-0590/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0584/2005

(ersätter B6-0584/2005, B6-0586/2005, B6-0587/2005, B6-0588/2005, B6-0589/2005 och B6-0590/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Alexander Stubb för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Alexander Stubb för PPE-DE-gruppen,

| — | Riitta Myller för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Riitta Myller för PSE-gruppen,

| — | Diana Wallis och Paavo Väyrynen för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Diana Wallis och Paavo Väyrynen för ALDE-gruppen,

| — | Satu Hassi, Tatjana Ždanoka och Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Satu Hassi, Tatjana Ždanoka och Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen,

| — | Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis, Konrad Szymański, Inese Vaidere, Gintaras Didžiokas och Rolandas Pavilionis för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis, Konrad Szymański, Inese Vaidere, Gintaras Didžiokas och Rolandas Pavilionis för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0430)

Inlägg om omröstningen:

| — | Henrik Lax lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl H, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Henrik Lax lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl H, vilket beaktades.

5.4   Omställning till digital teknik (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0583/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0431)

5.5   Användningen av ekonomiska resurser för avveckling av kärnkraftverk (omröstning)

Betänkande om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk [2005/2027 (INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Rebecca Harms (A6-0279/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0432)

5.6   Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (omröstning)

Betänkande om ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” [2005/2049(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Anders Wijkman (A6-0312/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0433)

Inlägg om omröstningen:

| — | Anders Wijkman (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 24, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 24, vilket beaktades.

| — | Bernd Posselt påpekade att det fanns en skillnad mellan den tyska och engelska versionen av punkt 41. |
| --- | --- |

—

Bernd Posselt påpekade att det fanns en skillnad mellan den tyska och engelska versionen av punkt 41.

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Rebecca Harms - A6-0282/2005

| — | Milan Gaľa, Árpád Duka-Zólyomi och Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Milan Gaľa, Árpád Duka-Zólyomi och Andreas Mölzer

Betänkande Anders Wijkman - A6-0312/2005

| — | Richard Seeber och Luca Romagnoli |
| --- | --- |

—

Richard Seeber och Luca Romagnoli

7.   Rättelser till avgivna röster

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilaga II ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.45 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

8.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Jan Marinus Wiersma hade undertecknat närvarolistan men hans namn fanns ändå inte med på denna lista.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

*

- *

Talare: Bernd Posselt yttrade sig om de utställningar som anordnas i parlamentets byggnad.

9.   De politiska gruppernas sammansättning

Giovanni Procacci hade anslutit sig till ALDE-gruppen.

10.   Europeiska rådets informella möte (debatt)

Rapport från Europeiska rådet och uttalande av kommissionen: Europeiska rådets informella möte

Jack Straw (rådets tjänstgörande ordförande) redogjorde för Europeiska rådets rapport.

José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Robert Goebbels för PSE-gruppen, Karin Riis-Jørgensen för ALDE-gruppen, Pierre Jonckheer för Verts/ALE-gruppen, Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, Michael Henry Nattrass för IND/DEM-gruppen, Roberta Angelilli för UEN-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Timothy Kirkhope, Gary Titley, Marielle De Sarnez, Elisabeth Schroedter, Ilda Figueiredo, Mario Borghezio, Armando Dionisi, Bernard Poignant, Jack Straw och Lapo Pistelli.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talare: Ian Hudghton, Jana Bobošíková, Margie Sudre, Christopher Beazley, vilken kommenterade fördelningen av talartiden, Nicola Zingaretti, Chris Davies, Othmar Karas, Csaba Sándor Tabajdi, Bogusław Sonik, Libor Rouček, Geoffrey Van Orden, Ana Maria Gomes, Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) och José Manuel Barroso.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

11.   Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad

Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGLgruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, och Douglas Alexander.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Alexander Lambsdorff, István Szent-Iványi, Jelko Kacin, Elizabeth Lynne, Frédérique Ries, Sophia in 't Veld, Margarita Starkevičiūtė, Philippe Morillon och Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen, om Iran (B6-0585/2005), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Alexander Lambsdorff, István Szent-Iványi, Jelko Kacin, Elizabeth Lynne, Frédérique Ries, Sophia in 't Veld, Margarita Starkevičiūtė, Philippe Morillon och Janusz Onyszkiewicz för ALDE-gruppen, om Iran (B6-0585/2005),

| — | André Brie, Vittorio Agnoletto och Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, om Iran (B6-0608/2005), |
| --- | --- |

—

André Brie, Vittorio Agnoletto och Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, om Iran (B6-0608/2005),

| — | Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, om den iranske presidentens senaste uttalanden (B6-0609/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, om den iranske presidentens senaste uttalanden (B6-0609/2005),

| — | Cristiana Muscardini, Mogens N.J. Camre och Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om Irans president Mahmoud Ahmadinejads senaste uttalanden (B6-0610/2005), |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, Mogens N.J. Camre och Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om Irans president Mahmoud Ahmadinejads senaste uttalanden (B6-0610/2005),

| — | Angelika Beer, Monica Frassoni, Joost Lagendijk och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om Iran (B6-0611/2005), |
| --- | --- |

—

Angelika Beer, Monica Frassoni, Joost Lagendijk och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om Iran (B6-0611/2005),

| — | Hans-Gert Poettering, Charles Tannock, Michael Gahler och Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, om Irans president Mahmoud Ahmadinejads senaste uttalanden (B6-0612/2005). |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Charles Tannock, Michael Gahler och Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, om Irans president Mahmoud Ahmadinejads senaste uttalanden (B6-0612/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.9 i protokollet av den 17.11.2005.

12.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0339/2005).

Fråga 1 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Omstruktureringsprognoser.

Douglas Alexander (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt en följdfråga från Marie Panayotopoulos-Cassiotou.

Fråga 2 (Manuel Medina Ortega): Beskattning av passagerarflyg.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Manuel Medina Ortega, Joseph Muscat och Philip Bradbourn.

Fråga 3 (Sarah Ludford): Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Sarah Ludford och Elizabeth Lynne.

Fråga 4 (John Purvis): Punktskatter på tobak och alkohol.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från John Purvis och David Martin.

Fråga 5 (Elspeth Attwooll): Brudar utan gränser.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Elspeth Attwooll och Sarah Ludford.

Fråga 6 (Frank Vanhecke): Censur av Internet i Kina.

Douglas Alexander besvarade frågan samt en följdfråga från Frank Vanhecke.

Fråga 7 (Richard James Ashworth): Revisionsrättens årsrapport.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Philip Bushill-Matthews (ersättare för frågeställaren), David Martin och Christopher Beazley.

Fråga 8 (Richard Corbett): Kommittésystemet.

Douglas Alexander besvarade frågan samt en följdfråga från Richard Corbett.

Fråga 9 (Sajjad Karim): Bristande överensstämmelse mellan ministrars inställning till balansen mellan säkerhet och de mänskliga rättigheterna.

Douglas Alexander besvarade frågan samt en följdfråga från Sajjad Karim.

Fråga 10 (Hélène Goudin): EU-ländernas försvarsbudgetar.

Douglas Alexander besvarade frågan.

Fråga 11 (Dimitrios Papadimoulis): Överenskommelse om budgetplanen för 2007-2013.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Dimitrios Papadimoulis och Esko Seppänen.

Fråga 12 (Nils Lundgren): Rättssäkerheten inom EU.

Douglas Alexander besvarade frågan.

Fråga 13 (Chris Davies): Öppenhet och insyn.

Fråga 14 (Timothy Kirkhope): Insyn i rådet.

Douglas Alexander svarade på frågorna samt följdfrågor från Chris Davies, James Hugh Allister, Richard Corbett och Timothy Kirkhope.

Fråga 15 (Jonas Sjöstedt): Fiskeavtalet med Marocko och rådets stöd till FN.

Douglas Alexander besvarade frågan samt följdfrågor från Jonas Sjöstedt och Bernd Posselt.

Frågorna 16-36 skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

13.   Uttalande av talmannen

Talmannen gjorde ett uttalande om de kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tunisien som hade ägt rum i samband med FN:s världstoppmöte om informationssamhället.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.15 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

14.   Humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter [KOM(2004)0532 - C6-0100/2004 - 2004/0183(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Karin Scheele (A6-0304/2005).

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Karin Scheele redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Horst Schnellhardt för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, Jules Maaten för ALDEgruppen, Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Jean-Claude Martinez, grupplös, Richard Seeber, Linda McAvan, Mojca Drčar Murko, Jillian Evans, Hélène Goudin, Christofer Fjellner, Robert Evans, Margrete Auken, Piia-Noora Kauppi, Hans-Peter Mayer och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.3 i protokollet av den 17.11.2005.

15.   Vapenexport - Icke-spridning av massförstörelsevapen - Försvarsupphandlingar (debatt)

Betänkande om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i EU:s uppförandekod för vapenexport [2005/2013(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Raül Romeva i Rueda (A6-0292/2005).

Betänkande om icke-spridningen av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet [2005/2139(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Ģirts Valdis Kristovskis (A6-0297/2005).

Betänkande om grönboken om försvarsupphandlingar [2005/2030(INI)] - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Joachim Wuermeling (A6-0288/2005).

Raül Romeva i Rueda redogjorde för sitt betänkande (A6-0292/2005).

Ģirts Valdis Kristovskis redogjorde för sitt betänkande (A6-0297/2005).

Joachim Wuermeling redogjorde för sitt betänkande (A6-0288/2005).

Talare: Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

Talare: Gunnar Hökmark (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Ģirts Valdis Kristovskis (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Jas Gawronski för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSEgruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Tobias Pflüger för GUE/NGL-gruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, vilken avslutade sitt inlägg med en förolämpning mot församlingen, Marios Matsakis, vilken förklarade sig vara djupt kränkt av Gerard Battens uttalande och bad talmannen vidta åtgärder (talmannen svarade att han skulle hänvisa frågan till presidiet), Ryszard Czarnecki, grupplös, Gitte Seeberg, Ana Maria Gomes, Marios Matsakis, Eva-Britt Svensson, Andreas Mölzer, Karl von Wogau, Manuel Medina Ortega, vilken inledde sitt inlägg med att kommentera uttalandet av Gerard Batten, Luca Romagnoli, Elmar Brok, Richard Howitt, Geoffrey Van Orden, Helmut Kuhne, vilken inledde sitt inlägg med att kommentera uttalandet av Gerard Batten, Othmar Karas, Joel Hasse Ferreira, Zuzana Roithová, Proinsias De Rossa, vilken inledde sitt inlägg med att kommentera uttalandet av Gerard Batten, Andreas Schwab, Simon Coveney, Ģirts Valdis Kristovskis (föredragande), vilken kompletterade med ett klargörande, samt Benita Ferrero-Waldner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.4 i protokollet av den 17.11.2005.

16.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 364.133/OJJE).

17.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.45.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Gérard Onesta

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Procacci, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Nicolae Şerban, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Information till passagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning ***I

Betänkande: Christine DE VEYRAC (A6-0310/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 - kompromissändringsförslag | 55-82
  84-117 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL | | + | |
| block 1 - kompromissändringsförslag - särskild omröstning | 83 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| block 2 - ändringsförslag från ansvarigt utskott | 1-16
  18-54 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 577, 16, 31 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

block 1 - kompromissändringsförslag

55-82

84-117

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL

+

block 1 - kompromissändringsförslag - särskild omröstning

83

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL

delad

1

+

2

+

block 2 - ändringsförslag från ansvarigt utskott

1-16

18-54

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

577, 16, 31

Ändringsförslag 17 gäller inte alla språkversioner och gick därför inte till omröstning (se artikel 51.1 d i arbetsordningen).

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 83

Första delen: punkt 1

Andra delen: punkterna 2 och 3

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

2.   Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien *

Betänkande: Rebecca HARMS (A6-0282/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 4
  6
  9
  15 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 2 | utskottet | särsk. | + | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 5 | utskottet | ONU | + | 441, 184, 22 |
| 7 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 10 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 11 | utskottet | särsk. | + | |
| 13 | utskottet | särsk. | + | |
| 14 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 3, punkt 1 | 18 | PPE-DE | | T | |
| 12 | utskottet | ONU | + | 436, 190, 25 |
| efter skäl 3 | 17 | PPE-DE | | T | |
| 1 | utskottet | | + | |
| efter skäl 5 | 16 | PSE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | EO | + | 377, 222, 59 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

4

6

9

15

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

2

utskottet

särsk.

+

3

utskottet

särsk.

+

5

utskottet

ONU

+

441, 184, 22

7

utskottet

delad

1

+

2

+

8

utskottet

särsk.

+

10

utskottet

delad

1

+

2

+

11

utskottet

särsk.

+

13

utskottet

särsk.

+

14

utskottet

särsk.

+

artikel 3, punkt 1

18

PPE-DE

T

12

utskottet

ONU

+

436, 190, 25

efter skäl 3

17

PPE-DE

T

1

utskottet

+

efter skäl 5

16

PSE

+

omröstning: ändrat förslag

EO

+

377, 222, 59

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om särskild omröstning

ALDE: äf 5 och 12

Verts/ALE: äf 2, 3, 8, 11, 13 och 14

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 5 och 12

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

äf 7

Första delen:”Anslag om gemenskapen ... Europeiska unionen”

Andra delen:”Dessutom bör dessa ... elförsörjningstrygghet”

äf 10

Första delen: hela texten utom orden ”för anläggande av ny produktionskapacitet och”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

PPE-DE-gruppen har dragit tillbaka ändringsförslagen 17 och 18.

3.   Den nordliga dimensionen

Resolutionsförslag: B6-0584/2005, 0586/2005, 0587/2005, 0588/2005, 0589/2005 och 0590/2005

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0584/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| efter punkt 7 | 1 | UEN | | + | |
| skäl H | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 634, 17, 18 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0584/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0586/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0587/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0588/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0589/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0590/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0584/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

efter punkt 7

1

UEN

+

skäl H

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

634, 17, 18

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0584/2005

ALDE

↓

B6-0586/2005

PPE-DE

↓

B6-0587/2005

Verts/ALE

↓

B6-0588/2005

GUE/NGL

↓

B6-0589/2005

PSE

↓

B6-0590/2005

UEN

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE slutomröstning

Övrigt

Henrik Lax lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl H:

| H. | Betydelsen och effekterna av miljöpolitiken inom ramen för den nordliga dimensionen i hela området bör betonas, vilket kan exemplifieras av vattenreningsanläggningen i Sankt Petersburg. Det är emellertid nödvändigt att förbättra samarbetet mellan EU:s medlemsstater, i synnerhet för att minska eutrofieringen, och mellan EU och Ryssland för att minska riskerna för tankfartygsolyckor och riskerna i samband med oljeutvinning samt för att förbättra kärnsäkerheten och hanteringen av kärnavfall. Östersjön är redan kraftigt förorenad, och särskilt hotad i egenskap av innanhav. |
| --- | --- |

H.

Betydelsen och effekterna av miljöpolitiken inom ramen för den nordliga dimensionen i hela området bör betonas, vilket kan exemplifieras av vattenreningsanläggningen i Sankt Petersburg. Det är emellertid nödvändigt att förbättra samarbetet mellan EU:s medlemsstater, i synnerhet för att minska eutrofieringen, och mellan EU och Ryssland för att minska riskerna för tankfartygsolyckor och riskerna i samband med oljeutvinning samt för att förbättra kärnsäkerheten och hanteringen av kärnavfall. Östersjön är redan kraftigt förorenad, och särskilt hotad i egenskap av innanhav.

4.   Digitalisering

Resolutionsförslag: B6-0583/2005

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0583/2005 från utskottet ITRE |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0583/2005 från utskottet ITRE

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

5.   Användningen av ekonomiska resurser för avveckling av kärnkraftverk *

Betänkande: Rebecca HARMS (A6-0279/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 4 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| 2 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 375, 253, 23 |
| punkt 5 | 5 | PPE-DE | | — | |
| 3 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 336, 305, 19 |
| punkt 6 | 6 | PPE-DE | | — | |
| punkt 9 | 7 | PPE-DE | EO | — | 316, 344, 5 |
| punkt 16 | 4S | Verts/ALE | EO | — | 172, 478, 9 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 4

1

Verts/ALE

+

2

Verts/ALE

delad

1

+

2/EO

+

375, 253, 23

punkt 5

5

PPE-DE

—

3

Verts/ALE

delad

1

+

2/EO

+

336, 305, 19

punkt 6

6

PPE-DE

—

punkt 9

7

PPE-DE

EO

—

316, 344, 5

punkt 16

4S

Verts/ALE

EO

—

172, 478, 9

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Ändringsförslag 8 ströks.

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 2

Första delen: hela texten utom orden ”och lagstiftningsinitiativ”

Andra delen: dessa ord

äf 3

Första delen: hela texten utom orden ”och undvika en återgång till statligt stöd”

Andra delen: dessa ord

6.   Seger i kampen mot den globala klimatförändringen *

Betänkande: Anders WIJKMAN (A6-0312/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1, andra strecksatsen | 14/rev. | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 1 | 6 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| efter punkt 4 | 7 | Verts/ALE | EO | + | 339, 302, 12 |
| punkt 5 | 3 | REUL m.f.l. | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 6 | 4 | REUL m.f.l. | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 7 | 13 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 8 | 1 | VIDAL-QUADRAS m.f.l. | EO | + | 453, 204, 12 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 13 | 2 | PSE | | — | |
| efter punkt 16 | 18 | ALDE | | + | |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 21 | 5S | REUL m.f.l. | EO | — | 306, 340, 15 |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/EO | + | 349, 304, 7 |
| 2 | + | |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| efter punkt 27 | 15 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 16 | PPE-DE | | + | |
| punkt 28 | 17 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 41 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter skäl C | 9 | GUE/NGL | | — | |
| 10 | GUE/NGL | | — | |
| efter skäl E | 8 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | ↓ | |
| efter skäl I | 11 | GUE/NGL | | — | |
| 12 | GUE/NGL | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 450, 66, 143 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1, andra strecksatsen

14/rev.

PPE-DE

+

efter punkt 1

6

Verts/ALE

delad

1

+

2

—

efter punkt 4

7

Verts/ALE

EO

+

339, 302, 12

punkt 5

3

REUL m.f.l.

—

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 6

4

REUL m.f.l.

—

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 7

13

GUE/NGL

+

punkt 8

1

VIDAL-QUADRAS m.f.l.

EO

+

453, 204, 12

punkt

originaltexten

↓

punkt 11

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 13

2

PSE

—

efter punkt 16

18

ALDE

+

punkt 18

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 21

5S

REUL m.f.l.

EO

—

306, 340, 15

punkt

originaltexten

delad

1/EO

+

349, 304, 7

2

+

punkt 24

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

efter punkt 27

15

PPE-DE

delad

1

+

2

+

16

PPE-DE

+

punkt 28

17

PPE-DE

delad

1

+

2

+

punkt 41

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter skäl C

9

GUE/NGL

—

10

GUE/NGL

—

efter skäl E

8

GUE/NGL

delad

1

—

2

↓

efter skäl I

11

GUE/NGL

—

12

GUE/NGL

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

450, 66, 143

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

punkt 18

Första delen: hela texten utom orden ”gemensamma hastighetsgränsen för hela EU”

Andra delen: dessa ord

punkt 21

Första delen:”Europaparlamentet stöder ... utsläppsminskningen”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... miljöskatten”

äf 17

Första delen:”Europaparlamentet anser ... handlingsplan för biomassa”

Andra delen:”och ber kommissionen ... i sitt förslag”

Verts/ALE

äf 6

Första delen: hela texten utom orden ”ett formellt mandat och”

Andra delen: dessa ord

äf 8

Första delen: hela texten utom ”är å ena sidan en ’ren’ energiform eftersom den inte innebär några växthusgasutsläpp, men å andra sidan ... den”

Andra delen: dessa ord

äf 15

Första delen:”Europaparlamentet understryker ... konkurrenskraftiga”

Andra delen:”Parlamentet anser ... tillgång till marknaden”

PPE-DE

punkt 11

Första delen: hela texten utom orden ”inte minst snedvridna stimulansåtgärder som subventioneringen av fossila bränslen” och ”lägga fram förslag till lagstiftning i syfte att få bort all sådan subventionering och istället”

Andra delen:”inte minst snedvridna ... fossila bränslen”

Tredje delen:”lägga fram förslag ... och istället”

punkt 41

Första delen: hela texten utom orden ”att på nytt tänka över lämpligheten i att parlamentet sammanträder på två skilda platser”

Andra delen: dessa ord

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 5 och 6

Övrigt

Anders Wijkman (PPE-DE) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 24:

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa prov på ett klart och tydligt EU-ledarskap inför 2012-förhandlingarna genom att lägga fram särskilda lagförslag i syfte att bredda omfattningen av byggnadsdirektivet och uppdatera biobränsledirektivet så att den senaste tekniken för flexibla biobränslen (t.ex. MTHF och etyllevulinat) inbegrips, samt att införa obligatoriska och gemensamma EU-standarder för dessa nya bränslen, skapa incitament för särskilt anpassade fordon som drivs med biobränslen och införa minimigränser för blandningsproportioner - och därvid undersöka de miljömässiga fördelarna av att kräva 10 procents inblandning av biobränslen i transportbränsle - som ett led i sin översyn av ECCP. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa prov på ett klart och tydligt EU-ledarskap inför 2012-förhandlingarna genom att lägga fram särskilda lagförslag i syfte att bredda omfattningen av byggnadsdirektivet och uppdatera biobränsledirektivet så att den senaste tekniken för flexibla biobränslen (t.ex. MTHF och etyllevulinat) inbegrips, samt att införa obligatoriska och gemensamma EU-standarder för dessa nya bränslen, skapa incitament för särskilt anpassade fordon som drivs med biobränslen och införa minimigränser för blandningsproportioner - och därvid undersöka de miljömässiga fördelarna av att kräva 10 procents inblandning av biobränslen i transportbränsle - som ett led i sin översyn av ECCP.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande De Veyrac A6-0310/2005

Ja-röster: 577

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 16

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Mote

PPE-DE: Purvis

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Nedlagda röster: 31

GUE/NGL: Guidoni

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zahradil

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Gérard Onesta

2.   Betänkande Harms A6-0282/2005

Ja-röster: 441

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Manders, Mulder, Procacci, Ries, Schuth

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Didžiokas, Foglietta, Libicki, Pavilionis

Nej-röster: 184

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Belet, Berend, Böge, Coelho, Gklavakis, Hatzidakis, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mavrommatis, Rack, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Varvitsiotis, Wuermeling

PSE: Andersson, van den Berg, Bösch, Bono, Christensen, Ettl, Guy-Quint, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leichtfried, Lienemann, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rothe, Scheele, Segelström, Thomsen, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Markov

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Mote

PPE-DE: Stubb

PSE: Bullmann, Mann Erika

UEN: Aylward, Bielan, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Ursula Stenzel, Ville Itälä

3.   Betänkande Harms A6-0282/2005

Ja-röster: 436

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Manders, Mulder, Ries, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Krupa, Pęk, Piotrowski, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Purvis, Queiró, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Didžiokas, Foglietta, Pavilionis

Nej-röster: 190

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Procacci, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Salvini, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Coelho, Deß, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Hatzidakis, Itälä, Jarzembowski, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, Matsis, Mavrommatis, Posselt, Rack, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Thyssen, Varvitsiotis

PSE: Andersson, van den Berg, Bösch, Christensen, Ettl, Guy-Quint, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Obiols i Germà, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rothe, Segelström, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 25

ALDE: Toia

GUE/NGL: Markov

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Speroni

NI: Mote

PSE: Bullmann, Leichtfried

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Inés Ayala Sender

Nej-röster:
  Ursula Stenzel, Britta Thomsen

4.   Gemensam resolution B6-0584/2005 - Den nordliga dimensionen

Ja-röster: 634

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 17

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Mote

Nedlagda röster: 18

IND/DEM: Coûteaux, de Villiers, Železný

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Goepel, Landsbergis, Pieper

Verts/ALE: van Buitenen, Ždanoka

5.   Betänkande Wijkman A6-0312/2005

Ja-röster: 450

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Meijer, Ransdorf, Remek, Strož, Verges, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Salvini, Sinnott, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Braghetto, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langendries, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Smith

Nej-röster: 66

GUE/NGL: Pflüger

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Allister, Helmer, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Berend, Böge, Deß, Ehler, Fajmon, Gomolka, Gräßle, Hoppenstedt, Jarzembowski, Karas, Koch, Konrad, Korhola, Langen, Lauk, Lechner, Lulling, Ouzký, Pieper, Posselt, Rack, Reul, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Škottová, Sommer, Stenzel, Strejček, Ulmer, Zahradil

UEN: Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Voggenhuber

Nedlagda röster: 143

ALDE: Lynne

GUE/NGL: Adamou, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Coveney, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Duchoň, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Ferber, Fontaine, Friedrich, Grossetête, Guellec, Hannan, Heaton-Harris, Jackson, Jeggle, Kamall, Kasoulides, Kirkhope, Lamassoure, Lehne, Maat, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Podkański, Purvis, Radwan, Saïfi, Sonik, Stevenson, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zvěřina

PSE: Rothe

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Elisabeth Schroedter, Bart Staes, Heide Rühle, Caroline Lucas, Margrete Auken, Eva Lichtenberger, Johannes Voggenhuber, Satu Hassi, Hans-Peter Martin, Alain Lipietz, Cem Özdemir, Kathalijne Maria Buitenweg, Elly de Groen-Kouwenhoven, Claude Turmes, Gisela Kallenbach, Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda, Hiltrud Breyer, Pierre Jonckheer, Michael Cramer, Rebecca Harms, Sepp Kusstatscher, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Mechtild Rothe

Nej-röster:
  Antonio Masip Hidalgo

Nedlagda röster:
  Jacques Toubon, Cristina Gutiérrez-Cortines

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0428

Information till passagerare om den faktiska flygtransportörens identitet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation (KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0048)  (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0048)  (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0046/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0046/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0310/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0310/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0008

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning samt om upphävande av artikel 9, direktiv 2004/36/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2),och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapens verksamhet på lufttrafikområdet bör i första hand syfta till att säkerställa ett långtgående skydd för passagerarna. Dessutom bör full hänsyn tas till de allmänna konsumentskyddskraven. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapens verksamhet på lufttrafikområdet bör i första hand syfta till att säkerställa ett långtgående skydd för passagerarna. Dessutom bör full hänsyn tas till de allmänna konsumentskyddskraven.

| (2) | En gemenskapsförteckning över lufttrafikföretag som inte uppfyller gällande säkerhetskrav bör ställas till passagerarnas förfogande för att möjliggöra största möjliga insyn. Denna gemenskapsförteckning bör grunda sig på gemensamma kriterier som utarbetats på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(2)

En gemenskapsförteckning över lufttrafikföretag som inte uppfyller gällande säkerhetskrav bör ställas till passagerarnas förfogande för att möjliggöra största möjliga insyn. Denna gemenskapsförteckning bör grunda sig på gemensamma kriterier som utarbetats på gemenskapsnivå.

| (3) | De lufttrafikföretag som införts i denna gemenskapsförteckning bör få verksamhetsförbud. De verksamhetsförbud som införts i gemenskapsförteckningen bör tillämpas i hela den del av medlemsstaternas territorium på vilket fördraget är tillämpligt. |
| --- | --- |

(3)

De lufttrafikföretag som införts i denna gemenskapsförteckning bör få verksamhetsförbud. De verksamhetsförbud som införts i gemenskapsförteckningen bör tillämpas i hela den del av medlemsstaternas territorium på vilket fördraget är tillämpligt.

| (4) | Lufttrafikföretag som inte har trafikrättigheter i en eller flera medlemsstater kan ändå flyga till och från gemenskapen om deras flygplan, med eller utan besättning, hyrts in av lufttrafikföretag som har sådana rättigheter. Det bör föreskrivas att ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag i gemenskapsförteckningen även gäller för sådana lufttrafikföretag, eftersom dessa annars skulle kunna flyga inom gemenskapen utan att uppfylla gällande säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(4)

Lufttrafikföretag som inte har trafikrättigheter i en eller flera medlemsstater kan ändå flyga till och från gemenskapen om deras flygplan, med eller utan besättning, hyrts in av lufttrafikföretag som har sådana rättigheter. Det bör föreskrivas att ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag i gemenskapsförteckningen även gäller för sådana lufttrafikföretag, eftersom dessa annars skulle kunna flyga inom gemenskapen utan att uppfylla gällande säkerhetskrav.

| (5) | Ett lufttrafikföretag som fått verksamhetsförbud skulle kunna tillåtas att utöva trafikrättigheter genom att använda flygplan som hyrts in med besättning (”wet-leased”) från ett lufttrafikföretag som inte har verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda. |
| --- | --- |

(5)

Ett lufttrafikföretag som fått verksamhetsförbud skulle kunna tillåtas att utöva trafikrättigheter genom att använda flygplan som hyrts in med besättning (”wet-leased”) från ett lufttrafikföretag som inte har verksamhetsförbud, förutsatt att gällande säkerhetsnormer är uppfyllda.

| (6) | Förfarandet för att uppdatera gemenskapsförteckningen bör möjliggöra snabba beslut för att flygpassagerarna skall ha tillgång till tillfredsställande och aktuell säkerhetsinformation och för att se till att lufttrafikföretag som har åtgärdat brister i säkerheten snarast möjligt avförs från förteckningen. Samtidigt bör förfarandena respektera lufttrafikföretagens rätt att försvara sig och bör inte påverka internationella avtal och konventioner som medlemsstaterna eller gemenskapen är part i, särskilt konventionen om internationell civil luftfart, som undertecknades i Chicago 1944. De genomförandeåtgärder som kommissionen skall besluta om när det gäller förfarandet bör särskilt tillgodose dessa krav. |
| --- | --- |

(6)

Förfarandet för att uppdatera gemenskapsförteckningen bör möjliggöra snabba beslut för att flygpassagerarna skall ha tillgång till tillfredsställande och aktuell säkerhetsinformation och för att se till att lufttrafikföretag som har åtgärdat brister i säkerheten snarast möjligt avförs från förteckningen. Samtidigt bör förfarandena respektera lufttrafikföretagens rätt att försvara sig och bör inte påverka internationella avtal och konventioner som medlemsstaterna eller gemenskapen är part i, särskilt konventionen om internationell civil luftfart, som undertecknades i Chicago 1944. De genomförandeåtgärder som kommissionen skall besluta om när det gäller förfarandet bör särskilt tillgodose dessa krav.

| (7) | När ett lufttrafikföretag har fått verksamhetsförbud bör lämpliga åtgärder vidtas för att hjälpa det berörda lufttrafikföretaget med att åtgärda de brister som ledde till verksamhetsförbudet. |
| --- | --- |

(7)

När ett lufttrafikföretag har fått verksamhetsförbud bör lämpliga åtgärder vidtas för att hjälpa det berörda lufttrafikföretaget med att åtgärda de brister som ledde till verksamhetsförbudet.

| (8) | I undantagsfall bör medlemsstaterna tillåtas att vidta ensidiga åtgärder. I brådskande situationer och när de ställs inför oförutsedda säkerhetsproblem bör medlemsstaterna ha möjlighet att omedelbart utfärda ett verksamhetsförbud beträffande det egna territoriet. Om kommissionen har beslutat att inte föra in ett lufttrafikföretag i gemenskapsförteckningen, bör medlemsstaterna dessutom kunna utfärda eller behålla i kraft ett verksamhetsförbud med hänvisning till ett säkerhetsproblem som inte föreligger i de andra medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör med hänsyn till gemenskapens intressen och för att företräda en gemensam hållning i fråga om luftfartssäkerhet utnyttja dessa möjligheter endast i begränsad omfattning. Detta bör inte påverka tillämpningen av artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart  (3) och av artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet  (4). |
| --- | --- |

(8)

I undantagsfall bör medlemsstaterna tillåtas att vidta ensidiga åtgärder. I brådskande situationer och när de ställs inför oförutsedda säkerhetsproblem bör medlemsstaterna ha möjlighet att omedelbart utfärda ett verksamhetsförbud beträffande det egna territoriet. Om kommissionen har beslutat att inte föra in ett lufttrafikföretag i gemenskapsförteckningen, bör medlemsstaterna dessutom kunna utfärda eller behålla i kraft ett verksamhetsförbud med hänvisning till ett säkerhetsproblem som inte föreligger i de andra medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör med hänsyn till gemenskapens intressen och för att företräda en gemensam hållning i fråga om luftfartssäkerhet utnyttja dessa möjligheter endast i begränsad omfattning. Detta bör inte påverka tillämpningen av artikel 8 i rådets förordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart  (3) och av artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet  (4).

| (9) | Information om säkerheten hos lufttrafikföretag bör publiceras på ett effektivt sätt, exempelvis genom användning av Internet. |
| --- | --- |

(9)

Information om säkerheten hos lufttrafikföretag bör publiceras på ett effektivt sätt, exempelvis genom användning av Internet.

| (10) | För att konkurrensen på luftfartsområdet skall ge företag och passagerare största möjliga fördelar är det viktigt att konsumenterna får den information som behövs för att de skall kunna göra välgrundade val. |
| --- | --- |

(10)

För att konkurrensen på luftfartsområdet skall ge företag och passagerare största möjliga fördelar är det viktigt att konsumenterna får den information som behövs för att de skall kunna göra välgrundade val.

| (11) | Till den väsentligaste informationen hör vilket eller vilka lufttrafikföretag som faktiskt utför flygningen. Resenärer som köper en flygresa, som kan vara en tur-och returresa, informeras emellertid inte alltid om vilket eller vilka lufttrafikföretag som faktiskt utför den aktuella flygresan eller de aktuella flygresorna. |
| --- | --- |

(11)

Till den väsentligaste informationen hör vilket eller vilka lufttrafikföretag som faktiskt utför flygningen. Resenärer som köper en flygresa, som kan vara en tur-och returresa, informeras emellertid inte alltid om vilket eller vilka lufttrafikföretag som faktiskt utför den aktuella flygresan eller de aktuella flygresorna.

| (12) | Enligt rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang  (5) krävs att resenärerna skall tillhandahållas viss information, men dit hör inte information om vilket lufttrafikföretag som utför flygningen. |
| --- | --- |

(12)

Enligt rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang  (5) krävs att resenärerna skall tillhandahållas viss information, men dit hör inte information om vilket lufttrafikföretag som utför flygningen.

| (13) | Enligt rådets förordning (EEG) nr 2299/89 av den 24 juli 1989 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (6) skall resenärer som bokar en flygning via ett datoriserat bokningssystem ha rätt att få information om vilket lufttrafikföretag som skall utföra flygningen. Inom branschen förekommer emellertid, även inom den reguljära lufttrafiken, att luftfartyg hyrs ut med besättning (wet leasing) eller, vid bokningar utan datoriserat bokningssystem, att det lufttrafikföretag som sålt flygningen i sitt namn faktiskt inte utför den (code-sharing), och passageraren har därvid för närvarande inte någon lagstadgad rätt att få information om vilket lufttrafikföretag som faktiskt kommer att utföra flygningen. |
| --- | --- |

(13)

Enligt rådets förordning (EEG) nr 2299/89 av den 24 juli 1989 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem (6) skall resenärer som bokar en flygning via ett datoriserat bokningssystem ha rätt att få information om vilket lufttrafikföretag som skall utföra flygningen. Inom branschen förekommer emellertid, även inom den reguljära lufttrafiken, att luftfartyg hyrs ut med besättning (wet leasing) eller, vid bokningar utan datoriserat bokningssystem, att det lufttrafikföretag som sålt flygningen i sitt namn faktiskt inte utför den (code-sharing), och passageraren har därvid för närvarande inte någon lagstadgad rätt att få information om vilket lufttrafikföretag som faktiskt kommer att utföra flygningen.

| (14) | Genom dessa förfaranden är det möjligt att öka flexibiliteten och ge passagerarna bättre service. Dessutom är det oundvikligt att vissa ändringar som har i synnerhet tekniska orsaker måste göras i sista minuten och detta bidrar till att öka flygsäkerheten. Denna flexibilitet bör dock gå hand i hand med en kontroll av att de bolag som faktiskt genomför flygningarna uppfyller säkerhetskraven och med öppenhet gentemot konsumenterna, i avsikt att garantera dem rätten att göra ett informerat val. Ett rimlig balans mellan lufttrafikföretagens kommersiella livskraft och passagerarnas tillgång till information bör eftersträvas. |
| --- | --- |

(14)

Genom dessa förfaranden är det möjligt att öka flexibiliteten och ge passagerarna bättre service. Dessutom är det oundvikligt att vissa ändringar som har i synnerhet tekniska orsaker måste göras i sista minuten och detta bidrar till att öka flygsäkerheten. Denna flexibilitet bör dock gå hand i hand med en kontroll av att de bolag som faktiskt genomför flygningarna uppfyller säkerhetskraven och med öppenhet gentemot konsumenterna, i avsikt att garantera dem rätten att göra ett informerat val. Ett rimlig balans mellan lufttrafikföretagens kommersiella livskraft och passagerarnas tillgång till information bör eftersträvas.

| (15) | Lufttrafikföretagen bör visa öppenhet gentemot passagerarna när det gäller säkerhetsrelaterad information. Offentliggörandet av sådan information bör bidra till passagerarnas medvetenhet om lufttrafikföretagens pålitlighet i säkerhetshänseende. |
| --- | --- |

(15)

Lufttrafikföretagen bör visa öppenhet gentemot passagerarna när det gäller säkerhetsrelaterad information. Offentliggörandet av sådan information bör bidra till passagerarnas medvetenhet om lufttrafikföretagens pålitlighet i säkerhetshänseende.

| (16) | Lufttrafikföretag är skyldiga att meddela de nationella flygsäkerhetsmyndigheterna om säkerhetsbrister samt att korrigera dessa brister utan dröjsmål. Flyg-och markpersonal förväntas vidta lämpliga åtgärder när de upptäcker säkerhetsbrister. Det skulle stå i strid med flygsäkerhetens intresse om personalen bestraffades för detta, vilket följer av artikel 8.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG av den 13 juni 2003 om rapportering av händelser inom civil luftfart (7). |
| --- | --- |

(16)

Lufttrafikföretag är skyldiga att meddela de nationella flygsäkerhetsmyndigheterna om säkerhetsbrister samt att korrigera dessa brister utan dröjsmål. Flyg-och markpersonal förväntas vidta lämpliga åtgärder när de upptäcker säkerhetsbrister. Det skulle stå i strid med flygsäkerhetens intresse om personalen bestraffades för detta, vilket följer av artikel 8.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG av den 13 juni 2003 om rapportering av händelser inom civil luftfart (7).

| (17) | Förutom i samband med de situationer som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar  (8) bör passagerare erbjudas rätten till återbetalning eller ombokning i vissa andra speciella situationer som omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning, om det finns en tillräckligt nära anknytning till gemenskapen. |
| --- | --- |

(17)

Förutom i samband med de situationer som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar  (8) bör passagerare erbjudas rätten till återbetalning eller ombokning i vissa andra speciella situationer som omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning, om det finns en tillräckligt nära anknytning till gemenskapen.

| (18) | Konsekvenserna av ändringarna rörande vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning för genomförandet av lufttransportavtalet bör, förutom att omfattas av reglerna i denna förordning, regleras genom den lagstiftning som i medlemsstaterna tillämpas på avtal samt relevant gemenskapslagstiftning, särskilt rådets direktiv 90/314/EEG och 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal  (9). |
| --- | --- |

(18)

Konsekvenserna av ändringarna rörande vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning för genomförandet av lufttransportavtalet bör, förutom att omfattas av reglerna i denna förordning, regleras genom den lagstiftning som i medlemsstaterna tillämpas på avtal samt relevant gemenskapslagstiftning, särskilt rådets direktiv 90/314/EEG och 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal  (9).

| (19) | Denna förordning utgör en del av en lagstiftningsprocess i syfte att på ett effektivt och enhetligt sätt stärka flygsäkerheten i gemenskapen där Europeiska byrån för luftfartssäkerhet spelar en viktig roll. Då denna byrås befogenheter utökas, till exempel avseende luftfartyg från tredjeländer, kan dess roll enligt denna förordning utvidgas ytterligare. Särskild vikt bör fästas vid att ytterligare förbättra kvaliteten på och kvantiteten av säkerhetsinspektioner av luftfartyg och att harmonisera dessa inspektioner. |
| --- | --- |

(19)

Denna förordning utgör en del av en lagstiftningsprocess i syfte att på ett effektivt och enhetligt sätt stärka flygsäkerheten i gemenskapen där Europeiska byrån för luftfartssäkerhet spelar en viktig roll. Då denna byrås befogenheter utökas, till exempel avseende luftfartyg från tredjeländer, kan dess roll enligt denna förordning utvidgas ytterligare. Särskild vikt bör fästas vid att ytterligare förbättra kvaliteten på och kvantiteten av säkerhetsinspektioner av luftfartyg och att harmonisera dessa inspektioner.

| (20) | När det föreligger en säkerhetsrisk som inte har lösts av den eller de berörda medlemsstaterna bör kommissionen ha möjlighet att omedelbart anta tillfälliga åtgärder. I sådana fall bör den kommitté som biträder kommissionen i dess arbete enligt denna förordning agera i enlighet med det rådgivande förfarande som anges i artikel 3 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter  (10). |
| --- | --- |

(20)

När det föreligger en säkerhetsrisk som inte har lösts av den eller de berörda medlemsstaterna bör kommissionen ha möjlighet att omedelbart anta tillfälliga åtgärder. I sådana fall bör den kommitté som biträder kommissionen i dess arbete enligt denna förordning agera i enlighet med det rådgivande förfarande som anges i artikel 3 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter  (10).

| (21) | I alla andra fall bör den kommitté som biträder kommissionen i dess arbete enligt denna förordning agera i enlighet med det föreskrivande förfarande som anges i artikel 5 i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(21)

I alla andra fall bör den kommitté som biträder kommissionen i dess arbete enligt denna förordning agera i enlighet med det föreskrivande förfarande som anges i artikel 5 i beslut 1999/468/EG.

| (22) | Eftersom förhållandet mellan denna förordning och artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/36/EG av den 21 april 2004 om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen  (11) annars skulle vara oklar bör den artikeln upphävas i syfte att skapa rättssäkerhet. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom förhållandet mellan denna förordning och artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/36/EG av den 21 april 2004 om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land som använder flygplatser i gemenskapen  (11) annars skulle vara oklar bör den artikeln upphävas i syfte att skapa rättssäkerhet.

| (23) | Medlemsstaterna bör fastställa regler om sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i kapitel III i denna förordning och se till att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna, som kan vara civila eller administrativa sanktioner, bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna bör fastställa regler om sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i kapitel III i denna förordning och se till att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna, som kan vara civila eller administrativa sanktioner, bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (24) | Kommissionen bör analysera tillämpningen av denna förordning och, efter en tillräckligt lång period, avlägga rapport om hur effektiva dess bestämmelser är. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen bör analysera tillämpningen av denna förordning och, efter en tillräckligt lång period, avlägga rapport om hur effektiva dess bestämmelser är.

| (25) | Alla behöriga civila luftfartsmyndigheter i gemenskapen får besluta att lufttrafikföretag, även om de inte är verksamma på de medlemsstaters territorium där fördraget tillämpas, kan lämna in en begäran hos en sådan myndighet om att låta sig genomgå systematiska granskningar för att kontrollera att det är sannolikt att relevanta säkerhetsnormer uppfylls. |
| --- | --- |

(25)

Alla behöriga civila luftfartsmyndigheter i gemenskapen får besluta att lufttrafikföretag, även om de inte är verksamma på de medlemsstaters territorium där fördraget tillämpas, kan lämna in en begäran hos en sådan myndighet om att låta sig genomgå systematiska granskningar för att kontrollera att det är sannolikt att relevanta säkerhetsnormer uppfylls.

| (26) | Denna förordning bör inte hindra medlemsstaterna från att på nationell nivå och i enlighet med gemenskapsrätten upprätta ett kvalitetsmärkningssystem inom lufttrafiken grundat på kriterier som även kan omfatta andra hänsyn än minimikrav beträffande säkerheten. |
| --- | --- |

(26)

Denna förordning bör inte hindra medlemsstaterna från att på nationell nivå och i enlighet med gemenskapsrätten upprätta ett kvalitetsmärkningssystem inom lufttrafiken grundat på kriterier som även kan omfatta andra hänsyn än minimikrav beträffande säkerheten.

| (27) | I en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar ingick Konungariket Spanien och Förenade kungariket den 2 december 1987 ett avtal om arrangemang för ökat samarbete när det gäller användningen av flygplatsen i Gibraltar. Dessa arrangemang har ännu inte trätt i kraft. |
| --- | --- |

(27)

I en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar ingick Konungariket Spanien och Förenade kungariket den 2 december 1987 ett avtal om arrangemang för ökat samarbete när det gäller användningen av flygplatsen i Gibraltar. Dessa arrangemang har ännu inte trätt i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

1.   Genom denna förordning fastställs regler om

| a) | upprättande och offentliggörande av en gemenskapsförteckning, baserad på gemensamma kriterier, över lufttrafikföretag som av säkerhetsskäl förbjuds att bedriva verksamhet inom gemenskapen, och om |
| --- | --- |

a)

upprättande och offentliggörande av en gemenskapsförteckning, baserad på gemensamma kriterier, över lufttrafikföretag som av säkerhetsskäl förbjuds att bedriva verksamhet inom gemenskapen, och om

| b) | information till flygpassagerare om vilka lufttrafikföretag som utför de flygningar som dessa passagerare använder. |
| --- | --- |

b)

information till flygpassagerare om vilka lufttrafikföretag som utför de flygningar som dessa passagerare använder.

2.   Tillämpningen av denna förordning på flygplatsen i Gibraltar skall inte anses påverka Konungariket Spaniens och Förenade kungarikets rättsliga ståndpunkter i tvisten om suveräniteten över det territorium där flygplatsen är belägen.

3.   Denna förordning skall inte tillämpas på flygplatsen i Gibraltar förrän arrangemangen i den gemensamma förklaring som gjordes av Konungariket Spaniens och Förenade kungarikets utrikesministrar den 2 december 1987 träder i kraft. Konungariket Spanien och Förenade kungariket kommer att underrätta rådet om datumet för detta ikraftträdande.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | ”lufttrafikföretag”: ett lufttransportföretag med giltig operativ licens eller motsvarande. |
| --- | --- |

a)

”lufttrafikföretag”: ett lufttransportföretag med giltig operativ licens eller motsvarande.

| b) | ”transportavtal”: ett avtal som avser eller omfattar lufttransporttjänster, inbegripet när transporten utgörs av två eller fler flygningar som genomförs av samma eller olika lufttrafikföretag. |
| --- | --- |

b)

”transportavtal”: ett avtal som avser eller omfattar lufttransporttjänster, inbegripet när transporten utgörs av två eller fler flygningar som genomförs av samma eller olika lufttrafikföretag.

| c) | ”den avtalsslutande parten vid lufttransporter”: det lufttrafikföretag som ingår ett transportavtal med en passagerare eller, om avtalet avser ett resepaket, en researrangör. Samtliga biljettförsäljare skall också betraktas som avtalsslutande parter vid lufttransporter. |
| --- | --- |

c)

”den avtalsslutande parten vid lufttransporter”: det lufttrafikföretag som ingår ett transportavtal med en passagerare eller, om avtalet avser ett resepaket, en researrangör. Samtliga biljettförsäljare skall också betraktas som avtalsslutande parter vid lufttransporter.

| d) | ”biljettförsäljare”: den som säljer en flygbiljett och förmedlar ett transportavtal till en passagerare, oavsett om biljetten bara gäller för en flygning eller är en del av ett resepaket, dock inte ett lufttrafikföretag eller en researrangör. |
| --- | --- |

d)

”biljettförsäljare”: den som säljer en flygbiljett och förmedlar ett transportavtal till en passagerare, oavsett om biljetten bara gäller för en flygning eller är en del av ett resepaket, dock inte ett lufttrafikföretag eller en researrangör.

| e) | ”lufttrafikföretag som utför flygningen”: ett lufttrafikföretag som utför eller avser att utföra en flygning enligt ett transportavtal med en passagerare, eller som ombud för en annan juridisk eller fysisk person som har ett transportavtal med denna passagerare. |
| --- | --- |

e)

”lufttrafikföretag som utför flygningen”: ett lufttrafikföretag som utför eller avser att utföra en flygning enligt ett transportavtal med en passagerare, eller som ombud för en annan juridisk eller fysisk person som har ett transportavtal med denna passagerare.

| f) | ”verksamhetstillstånd eller tekniskt tillstånd”: varje juridisk eller administrativ handling från en medlemsstats sida, varvid ett lufttrafikföretag antingen får tillstånd att genomföra flygtjänster till och från medlemsstatens flygplatser eller använda dess luftrum, eller varvid lufttrafikföretaget kan utöva trafikrättigheter. |
| --- | --- |

f)

”verksamhetstillstånd eller tekniskt tillstånd”: varje juridisk eller administrativ handling från en medlemsstats sida, varvid ett lufttrafikföretag antingen får tillstånd att genomföra flygtjänster till och från medlemsstatens flygplatser eller använda dess luftrum, eller varvid lufttrafikföretaget kan utöva trafikrättigheter.

| g) | ”verksamhetsförbud”: avslag på begäran om, samt upphävande, indragning eller begränsning av ett lufttrafikföretags verksamhetstillstånd eller tekniska tillstånd av säkerhetsskäl, eller någon motsvarande säkerhetsåtgärd gentemot ett lufttrafikföretag som inte har några trafikrättigheter i gemenskapen men vars luftfartyg annars skulle kunna användas i gemenskapen under ett leasingavtal. |
| --- | --- |

g)

”verksamhetsförbud”: avslag på begäran om, samt upphävande, indragning eller begränsning av ett lufttrafikföretags verksamhetstillstånd eller tekniska tillstånd av säkerhetsskäl, eller någon motsvarande säkerhetsåtgärd gentemot ett lufttrafikföretag som inte har några trafikrättigheter i gemenskapen men vars luftfartyg annars skulle kunna användas i gemenskapen under ett leasingavtal.

| h) | ”resepaket”: de tjänster som definieras i artikel 2.1 i direktiv 90/314/EEG. |
| --- | --- |

h)

”resepaket”: de tjänster som definieras i artikel 2.1 i direktiv 90/314/EEG.

| i) | ”platsreservation”: att passageraren har en biljett eller annat bevis som visar att platsreservationen har godkänts och registrerats av den avtalsslutande parten vid lufttransporter. |
| --- | --- |

i)

”platsreservation”: att passageraren har en biljett eller annat bevis som visar att platsreservationen har godkänts och registrerats av den avtalsslutande parten vid lufttransporter.

| j) | ”relevanta säkerhetsnormer”: de internationella säkerhetsnormer som ingår i Chicagokonventionen och dess bilagor samt, i tillämpliga fall, de säkerhetsnormer som ingår i relevant gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

j)

”relevanta säkerhetsnormer”: de internationella säkerhetsnormer som ingår i Chicagokonventionen och dess bilagor samt, i tillämpliga fall, de säkerhetsnormer som ingår i relevant gemenskapslagstiftning.

KAPITEL II

Gemenskapsförteckning

Artikel 3

Upprättande av gemenskapsförteckningen

1.   I syfte att öka flygsäkerheten skall det upprättas en förteckning över lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (nedan kallad ”gemenskapsförteckningen”). Varje medlemsstat skall inom sitt territorium se till att de verksamhetsförbud som finns upptagna i gemenskapsförteckningen respekteras av de lufttrafikföretag som har belagts med sådana förbud.

2.   De gemensamma kriterierna för att belägga ett lufttrafikföretag med verksamhetsförbud, vilka skall baseras på de relevanta säkerhetsnormerna, fastställs i bilagan (nedan kallade ”de gemensamma kriterierna”). Kommissionen får ändra bilagan, särskilt för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, i enlighet med förfarandet i artikel 15.3.

3.   I syfte att upprätta gemenskapsförteckningen för första gången skall alla medlemsstater, senast den ... (12), meddela kommissionen vilka lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud på deras territorium och ange orsakerna till att sådana förbud beslutats samt lämna all annan relevant information. Kommissionen skall informera de andra medlemsstaterna om dessa verksamhetsförbud.

4.   Kommissionen skall, inom en månad efter mottagandet av informationen från medlemsstaterna, på grundval av de gemensamma kriterierna besluta om verksamhetsförbud för de berörda lufttrafikföretagen och upprätta gemenskapsförteckningen över lufttrafikföretag som den belagt med verksamhetsförbud, i enlighet med förfarandet i artikel 15.3.

Artikel 4

Uppdatering av gemenskapsförteckningen

1.   Gemenskapsförteckningen skall uppdateras

| a) | för att belägga ett lufttrafikföretag med verksamhetsförbud och inkludera detta lufttrafikföretag i gemenskapsförteckningen på grundval av de gemensamma kriterierna, |
| --- | --- |

a)

för att belägga ett lufttrafikföretag med verksamhetsförbud och inkludera detta lufttrafikföretag i gemenskapsförteckningen på grundval av de gemensamma kriterierna,

| b) | för att avföra ett lufttrafikföretag från gemenskapsförteckningen, om den brist eller de brister i säkerheten som var anledningen till att lufttrafikföretaget fördes in i gemenskapsförteckningen har åtgärdats och det inte finns någon annan orsak att, på grundval av de gemensamma kriterierna, låta lufttrafikföretaget stå kvar i gemenskapsförteckningen, |
| --- | --- |

b)

för att avföra ett lufttrafikföretag från gemenskapsförteckningen, om den brist eller de brister i säkerheten som var anledningen till att lufttrafikföretaget fördes in i gemenskapsförteckningen har åtgärdats och det inte finns någon annan orsak att, på grundval av de gemensamma kriterierna, låta lufttrafikföretaget stå kvar i gemenskapsförteckningen,

| c) | för att ändra villkoren i ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag som finns med på gemenskapsförteckningen. |
| --- | --- |

c)

för att ändra villkoren i ett verksamhetsförbud för ett lufttrafikföretag som finns med på gemenskapsförteckningen.

2.   Kommissionen skall, på eget initiativ eller på en medlemsstats begäran, besluta att uppdatera gemenskapsförteckningen så snart som detta krävs enligt punkt 1, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.3 och på grundval av de gemensamma kriterierna. Kommissionen skall minst var tredje månad kontrollera om gemenskapsförteckningen bör uppdateras.

3.   Varje medlemsstat och Europeiska byrån för luftfartssäkerhet skall till kommissionen överlämna all information som kan vara av betydelse för uppdateringen av gemenskapsförteckningen. Kommissionen skall vidarebefordra all relevant information till de andra medlemsstaterna.

Artikel 5

Provisoriska åtgärder för uppdatering av gemenskapsförteckningen

1.   Då det är uppenbart att ett lufttrafikföretags fortsatta verksamhet i gemenskapen sannolikt utgör en allvarlig säkerhetsrisk och att en sådan risk inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt genom brådskande åtgärder från den eller de berörda medlemsstaternas sida i enlighet med artikel 6.1, får kommissionen provisoriskt vidta de åtgärder som avses i artikel 4.1 a eller c, i enlighet med förfarandet i artikel 15.2.

2.   Kommissionen skall så snabbt som möjligt och senast inom 10 arbetsdagar hänskjuta ärendet till den kommitté som avses i artikel 15.1 och fatta beslut om att bekräfta, ändra, återkalla eller förlänga den åtgärd som den vidtagit enligt punkt 1 i den här artikeln, i enlighet med förfarandet i artikel 15.3.

Artikel 6

Undantagsåtgärder

1.   I brådskande fall skall denna förordning inte hindra en medlemsstat från att reagera på ett oförutsett säkerhetsproblem genom att under iakttagande av de gemensamma kriterierna införa ett omedelbart verksamhetsförbud beträffande sitt eget territorium.

2.   Ett beslut av kommissionen att inte ta med ett lufttrafikföretag i gemenskapsförteckningen i enlighet med förfarandet i artikel 3.4 eller 4.2 skall inte hindra en medlemsstat från att införa eller behålla i kraft ett verksamhetsförbud mot det berörda lufttrafikföretaget på grund av ett säkerhetsproblem som särskilt berör den medlemsstaten.

3.   I de situationer som avses i punkterna 1 och 2 skall den berörda medlemsstaten omedelbart informera kommissionen, som skall informera de andra medlemsstaterna. I de situationer som avses i punkt 1 skall den berörda medlemsstaten utan dröjsmål inlämna en begäran till kommissionen om uppdatering av gemenskapsförteckningen, i enlighet med artikel 4.2.

Artikel 7

Rätten till försvar

När kommissionen antar de beslut som avses i artiklarna 3.4, 4.2 och 5 skall den se till att lufttrafikföretaget ges möjlighet att höras, varvid hänsyn skall tas till behovet av att i vissa fall vidta ett brådskande förfarande.

Artikel 8

Genomförandeåtgärder

1.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 15.3 vid behov anta genomförandeåtgärder i syfte att föreskriva detaljerade regler för de förfaranden som avses i detta kapitel.

2.   Kommissionen skall när den fastställer dessa åtgärder ta vederbörlig hänsyn till att beslut måste kunna fattas snabbt i samband med uppdateringen av gemenskapens förteckning och den skall vid behov ge möjlighet till ett brådskande förfarande.

Artikel 9

Offentliggörande

1.   Gemenskapsförteckningen och eventuella ändringar i den skall omedelbart offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att underlätta allmänhetens tillgång till gemenskapsförteckningen i dess senast uppdaterade version, framför allt genom användning av Internet.

3.   De avtalsslutande parterna vid lufttransporter, civila luftfartsmyndigheter, Europeiska byrån för luftfartssäkerhet och flygplatser inom medlemsstaternas territorier skall genom information på sina webbplatser och, i tillämpliga fall, i sina lokaler se till att passagerarna får kännedom om gemenskapsförteckningen.

KAPITEL III

Information till passagerare

Artikel 10

Tillämpningsområde

1.   Bestämmelserna i detta kapitel skall gälla transport av passagerare med flyg, när flygningen ingår i ett transportavtal och transporten startar inom gemenskapen, och

| a) | flygningen avgår från en flygplats inom en medlemsstats territorium där fördraget är tillämpligt, eller |
| --- | --- |

a)

flygningen avgår från en flygplats inom en medlemsstats territorium där fördraget är tillämpligt, eller

| b) | flygningen avgår från en flygplats i ett tredjeland och anländer till en flygplats inom en medlemsstats territorium där fördraget är tillämpligt, eller |
| --- | --- |

b)

flygningen avgår från en flygplats i ett tredjeland och anländer till en flygplats inom en medlemsstats territorium där fördraget är tillämpligt, eller

| c) | flygningen avgår från en flygplats i ett tredjeland och anländer till en annan sådan flygplats. |
| --- | --- |

c)

flygningen avgår från en flygplats i ett tredjeland och anländer till en annan sådan flygplats.

2.   Bestämmelserna i detta kapitel skall gälla oberoende av om det rör sig om ett reguljärflyg eller ickereguljärflyg, och oberoende av om flygningen utgör en del av ett resepaket eller inte.

3.   Bestämmelserna i detta kapitel skall inte påverka passagerares rättigheter enligt direktiv 90/314/EEG och förordning (EEG) nr 2299/89.

Artikel 11

Information om vilket lufttrafikföretag som utför flygningen

1.   I samband med platsreservationen skall den avtalsslutande parten vid lufttransporter informera passageraren om vilket eller vilka lufttrafikföretag som utför flygningen, oavsett på vilket sätt reservationen skett.

2.   Om namnet på det eller de lufttrafikföretag som utför flygningen ännu inte är känt vid tidpunkten för reservationen skall den avtalsslutande parten vid lufttransporter se till att passageraren informeras om namnet på det eller de lufttrafikföretag som förmodligen kommer att utföra den eller de aktuella flygningarna. I sådana fall skall den avtalsslutande parten vid lufttransporter se till att passageraren informeras om namnet på det eller de lufttrafikföretag som utför flygningen så snart som detta fastställts.

3.   Om det eller de lufttrafikföretag som skall utföra flygningen ändras efter platsreservationen skall det avtalsslutande lufttrafikföretaget, oberoende av orsaken till ändringen, omedelbart vidta alla lämpliga åtgärder för att säkra att passagerarna informeras om ändringen så snart som möjligt. Passagerarna skall under alla omständigheter informeras vid incheckningen, eller vid ombordstigningen i de fall då det inte krävs någon incheckning för anslutningsflyg.

4.   Lufttrafikföretaget eller researrangören, allt efter omständigheterna, skall se till att den berörda avtalsslutande parten vid lufttransporter informeras om vilket eller vilka lufttrafikföretag som skall utföra flygningen så snart detta blir känt, särskilt om det har skett en ändring.

5.   Om en biljettförsäljare inte har informerats om vilket lufttrafikföretag som skall utföra flygningen skall denna biljettförsäljare inte anses skyldig till att inte ha uppfyllt kraven i denna artikel.

6.   Skyldigheten för den avtalsslutande parten vid lufttransporter att informera passagerarna om vilket eller vilka lufttrafikföretag som skall utföra flygningen skall uttryckligen anges i de allmänna försäljningsvillkor som är tillämpliga på transportavtalet.

Artikel 12

Rätt till återbetalning eller ombokning

1.   Denna förordning skall inte påverka rätten till ersättning eller ombokning enligt förordning (EG) nr 261/2004.

2.   I de fall förordning (EG) nr 261/2004 inte är tillämplig och

| a) | det lufttrafikföretag som skulle utföra flygningen och som meddelats passageraren har förts in i gemenskapens förteckning och belagts med verksamhetsförbud, vilket lett till att den berörda flygningen blivit inställd, eller skulle ha lett till att den blivit inställd om den berörda flygningen hade ägt rum inom gemenskapen, eller |
| --- | --- |

a)

det lufttrafikföretag som skulle utföra flygningen och som meddelats passageraren har förts in i gemenskapens förteckning och belagts med verksamhetsförbud, vilket lett till att den berörda flygningen blivit inställd, eller skulle ha lett till att den blivit inställd om den berörda flygningen hade ägt rum inom gemenskapen, eller

| b) | det lufttrafikföretag som skulle utföra flygningen och som meddelats passageraren har ersatts av ett annat lufttrafikföretag som förts in i gemenskapsförteckningen och har belagts med verksamhetsförbud, vilket lett till att den berörda flygningen blivit inställd, eller skulle ha lett till att den blivit inställd om den berörda flygningen hade ägt rum inom gemenskapen, skall den avtalsslutande parten vid lufttransporter, |
| --- | --- |

b)

det lufttrafikföretag som skulle utföra flygningen och som meddelats passageraren har ersatts av ett annat lufttrafikföretag som förts in i gemenskapsförteckningen och har belagts med verksamhetsförbud, vilket lett till att den berörda flygningen blivit inställd, eller skulle ha lett till att den blivit inställd om den berörda flygningen hade ägt rum inom gemenskapen, skall den avtalsslutande parten vid lufttransporter,

som är part i transportavtalet, erbjuda passageraren den rätt till återbetalning eller ombokning som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 261/2004, under förutsättning att passageraren, i det fall då flygningen inte blev inställd, valde att avstå från denna flygning.

3.   Punkt 2 skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 i förordning (EG) nr 261/2004.

Artikel 13

Sanktioner

Medlemsstaterna skall säkerställa att reglerna i detta kapitel efterlevs och fastställa sanktioner vid överträdelser av dessa regler. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

KAPITEL IV

Slutbestämmelser

Artikel 14

Rapport och ändringsförslag

Kommissionen skall senast den ... (13) överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. Rapporten skall vid behov åtföljas av förslag till ändringar av förordningen.

Artikel 15

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som anges i artikel 12 i förordning (EEG) nr 3922/91, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

4.   Kommissionen får rådgöra med kommittén i varje fråga som gäller tillämpningen av denna förordning.

5.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 16

Upphävande

Artikel 9 i direktiv 2004/36/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 17

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft tjugo dagar efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna 10, 11 och 12 skall tillämpas från och med den ... (14) och artikel 13 skall tillämpas från och med den ... (15).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

På rådets vägnar

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 28 september 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 november 2005.

2

(3)  EGT L 373, 31.12.1991, s. 4. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2871/2000 (EGT L 333, 29.12.2000, s. 47).

3

(4)  EGT L 240, 7.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1701/2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 5).

4

(5)  EGT L 158, 23.6.1990, s. 59.

5

(6)  EGT L 220, 29.7.1989, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 323/1999 (EGT L 40, 13.2.1999, s. 1).

6

(7)  EUT L 167, 4.7.2003, s. 23.

7

(8)  EUT L 46, 17.2.2004, s. 1.

8

(9)  EGT L 95, 21.4.1993, s. 29.

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 76.

11

(12)  En månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.

12

(13)  Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

13

(14)  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft

14

(15)  Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

15

BILAGA

GEMENSAMMA KRITERIER FÖR ATT PÅ GEMENSKAPSNIVÅ ÖVERVÄGA ETT INFÖRANDE AV VERKSAMHETSFÖRBUD PÅ GRUND AV SÄKERHETSSKÄL

Beslut om åtgärder på gemenskapsnivå skall vidtas på grundval av en bedömning av varje enskilt fall. Beroende på omständigheterna i varje enskilt fall skall ett lufttrafikföretag eller alla lufttrafikföretag som godkänts i samma stat kunna komma ifråga för åtgärder på gemenskapsnivå.

Vid bedömningen av om ett lufttrafikföretag bör förbjudas helt eller delvis skall det utredas om lufttrafikföretaget uppfyller relevanta säkerhetsnormer, varvid hänsyn skall tas till följande:

| 1. | Bevis för allvarliga säkerhetsbrister hos ett lufttrafikföretag:






  — | Rapporter som visar på allvarliga säkerhetsbrister, eller ett lufttrafikföretags fortlöpande underlåtelse att ta itu med de brister som upptäckts vid rampinspektioner som genomförts inom ramen för det SAFA-program som tidigare förelagts lufttrafikföretaget. |
| --- | --- | --- |

1.

Bevis för allvarliga säkerhetsbrister hos ett lufttrafikföretag:

—

Rapporter som visar på allvarliga säkerhetsbrister, eller ett lufttrafikföretags fortlöpande underlåtelse att ta itu med de brister som upptäckts vid rampinspektioner som genomförts inom ramen för det SAFA-program som tidigare förelagts lufttrafikföretaget.

| — | Allvarliga säkerhetsbrister som upptäckts inom ramen för insamlingen av information i enlighet med artikel 3 i direktiv 2004/36/EG om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land. |
| --- | --- |

—

Allvarliga säkerhetsbrister som upptäckts inom ramen för insamlingen av information i enlighet med artikel 3 i direktiv 2004/36/EG om säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land.

| — | Verksamhetsförbud som ett tredjeland har meddelat mot ett lufttrafikföretag på grund av styrkta brister med avseende på internationella säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

—

Verksamhetsförbud som ett tredjeland har meddelat mot ett lufttrafikföretag på grund av styrkta brister med avseende på internationella säkerhetsnormer.

| — | Styrkt information om olyckor eller allvarliga incidenter som tyder på latenta systematiska säkerhetsbrister. |
| --- | --- |

—

Styrkt information om olyckor eller allvarliga incidenter som tyder på latenta systematiska säkerhetsbrister.

| 2. | Bristande förmåga och/eller vilja hos ett lufttrafikföretag att ta itu med säkerhetsbrister som tar sig uttryck i följande:






  — | Bristande öppenhet eller brist på adekvat information i rätt tid från ett lufttrafikföretags sida som svar på en förfrågan från en medlemsstats civila luftfartsmyndigheter när det gäller säkerhetsaspekterna av företagets verksamhet. |
| --- | --- | --- |

2.

Bristande förmåga och/eller vilja hos ett lufttrafikföretag att ta itu med säkerhetsbrister som tar sig uttryck i följande:

—

Bristande öppenhet eller brist på adekvat information i rätt tid från ett lufttrafikföretags sida som svar på en förfrågan från en medlemsstats civila luftfartsmyndigheter när det gäller säkerhetsaspekterna av företagets verksamhet.

| — | Olämplig eller otillräcklig plan för avhjälpande åtgärder som ingivits som svar på en identifierad allvarlig säkerhetsbrist. |
| --- | --- |

—

Olämplig eller otillräcklig plan för avhjälpande åtgärder som ingivits som svar på en identifierad allvarlig säkerhetsbrist.

| 3. | Bristande förmåga och/eller vilja hos de myndigheter som ansvarar för tillsynen över ett lufttrafikföretag att ta itu med säkerhetsbrister, som tar sig uttryck i följande:






  — | Bristande samarbete från en annan stats ansvariga myndigheters sida med en medlemsstats civila luftfartsmyndigheter, när det finns tvivel om säkerheten i den verksamhet som bedrivs av ett lufttrafikföretag som licensierats eller godkänts i den aktuella staten. |
| --- | --- | --- |

3.

Bristande förmåga och/eller vilja hos de myndigheter som ansvarar för tillsynen över ett lufttrafikföretag att ta itu med säkerhetsbrister, som tar sig uttryck i följande:

—

Bristande samarbete från en annan stats ansvariga myndigheters sida med en medlemsstats civila luftfartsmyndigheter, när det finns tvivel om säkerheten i den verksamhet som bedrivs av ett lufttrafikföretag som licensierats eller godkänts i den aktuella staten.

| — | Bristande förmåga hos de myndigheter som är ansvariga för tillsynen över lufttrafikföretaget att genomföra och tillämpa de relevanta säkerhetsföreskrifterna. Särskild hänsyn bör tas till






  a) | revisioner och därav följande planer för avhjälpande åtgärder som utarbetats inom ramen för ICAO:s Universal Safety Oversight Audit Programme eller enligt tillämplig gemenskapslagstiftning, |
| --- | --- | --- |

—

Bristande förmåga hos de myndigheter som är ansvariga för tillsynen över lufttrafikföretaget att genomföra och tillämpa de relevanta säkerhetsföreskrifterna. Särskild hänsyn bör tas till

a)

revisioner och därav följande planer för avhjälpande åtgärder som utarbetats inom ramen för ICAO:s Universal Safety Oversight Audit Programme eller enligt tillämplig gemenskapslagstiftning,

| b) | om verksamhetstillståndet eller det tekniska tillståndet för det lufttrafikföretag som står under den aktuella statens tillsyn tidigare har vägrats eller dragits in av en annan stat, |
| --- | --- |

b)

om verksamhetstillståndet eller det tekniska tillståndet för det lufttrafikföretag som står under den aktuella statens tillsyn tidigare har vägrats eller dragits in av en annan stat,

| c) | om lufttrafikföretagets tillstånd inte har utfärdats av den ansvariga myndigheten i den stat där lufttrafikföretaget har sitt huvudsakliga driftställe. |
| --- | --- |

c)

om lufttrafikföretagets tillstånd inte har utfärdats av den ansvariga myndigheten i den stat där lufttrafikföretaget har sitt huvudsakliga driftställe.

| — | Bristande förmåga hos de ansvariga myndigheterna i den stat där det flygplan som används av lufttrafikföretaget registrerats att utöva tillsyn över det flygplan som används av lufttrafikföretaget i överensstämmelse med den statens skyldigheter enligt Chicagokonventionen. |
| --- | --- |

—

Bristande förmåga hos de ansvariga myndigheterna i den stat där det flygplan som används av lufttrafikföretaget registrerats att utöva tillsyn över det flygplan som används av lufttrafikföretaget i överensstämmelse med den statens skyldigheter enligt Chicagokonventionen.

P6_TA(2005)0429

Kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om genomförande av protokoll nr 9 om kärnkraftverket Bohunice V1 i Slovakien, som bifogades Anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (KOM (2004)0624 - C6-0205/2004 - 2004/0221(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0624) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0624) (1),

| — | med beaktande av artikel 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0205/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0205/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A6-0282/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A6-0282/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de anslag som anges i förslaget till förordning enbart är riktgivande till dess man ingått ett avtal om budgetplanen för perioden 2007 och de därpå följande åren. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att de anslag som anges i förslaget till förordning enbart är riktgivande till dess man ingått ett avtal om budgetplanen för perioden 2007 och de därpå följande åren.

| 3. | Europaparlamentet begär att kommissionen, efter det att nästa budgetplan antagits, bekräftar de belopp som anges i förslaget till förordning eller, vid behov, överlämnar de justerade beloppen till Europaparlamentet och rådet för godkännande och således garanterar överensstämmelse med taken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att kommissionen, efter det att nästa budgetplan antagits, bekräftar de belopp som anges i förslaget till förordning eller, vid behov, överlämnar de justerade beloppen till Europaparlamentet och rådet för godkännande och således garanterar överensstämmelse med taken.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 119 andra stycket i Euratomfördraget.

| 5. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 6. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 3 |
| (3) Enligt protokollet inser Europeiska unionen att avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 måste fortsätta utöver den nuvarande budgetplanen och att denna insats utgör en betydande ekonomisk börda för Slovakien. Detta kommer att beaktas i samband med beslut om fortsatt stöd från EU på detta område efter 2006. | (3) Enligt protokollet inser Europeiska unionen att avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 måste fortsätta utöver den nuvarande budgetplanen och att denna insats utgör en betydande ekonomisk börda för Slovakien.
  Dessutom är Europeiska unionen medveten om att avvecklingen är av sådant slag och så pass omfattande, att den kommer att fortsätta flera år utöver budgetplanen 2007-2013.
  Detta kommer att beaktas i samband med beslut om fortsatt stöd från EU på detta område efter 2006. |
| Ändring 2 |
| Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) Europaparlamentet, rådet och kommissionen uttrycker sin erkänsla för Slovakiens insatser för att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket Bohunice V1 före landets anslutning och konstaterar att Slovakien investerat omkring 250 000 000 euro i säkerhetsåtgärder mellan 1993 och 2000. Detta kommer att beaktas när beslut skall fattas om nivån på det ekonomiska stödet till Slovakien. |
| Ändring 3 |
| Skäl 4b (nytt) |
| | (4b) Medel för stöd från Europeiska unionen bör fortsätta att anslås i gemenskapens budget efter den 31 december 2013. |
| Ändring 4 |
| Skäl 4c (nytt) |
| | (4c) Europaparlamentet, rådet och kommissionen erkänner också och tar vederbörlig hänsyn till att Slovakien, som ett resultat av den tidiga stängningen av kärnkraftverket Bohunice V1, inte kommer att kunna erhålla alla de anslag för avvecklingen som behövs, i och med att det beslutats om en successiv utbetalning av dessa medel utgående från kärnkraftverkets ursprungliga livslängd. |
| Ändring 5 |
| Skäl 5 |
| (5) Det bör därför i gemenskapens budget anslås ett belopp på
  237 miljoner euro
  för finansieringen av avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 under perioden 2007-2013. | (5) Det bör därför i gemenskapens budget anslås ett belopp på
  400 000 000 euro
  för finansieringen av avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 under perioden 2007-2013. |
| Ändring 6 |
| Skäl 5a (nytt) |
| | (5a) I förslag som nyligen framlagts av de slovakiska myndigheterna talas det om att öka det statliga stödet till kärnkraftssektorn i Slovakien med hjälp av medel ur den nationella avvecklingsfonden. Dessa förslag bör prövas av kommissionen i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| Ändring 7 |
| Skäl 5b (nytt) |
| | (5b) Anslag ur gemenskapens budget som är avsedda för avveckling bör inte snedvrida konkurrensen för kraftföretag på energimarknaden i Europeiska unionen. Dessutom bör dessa anslag användas till att bekosta åtgärder för att uppväga bortfallet av produktionskapacitet i enlighet med gemenskapslagstiftningen i fråga om










  (i) | förnybara energikällor, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 3

(3) Enligt protokollet inser Europeiska unionen att avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 måste fortsätta utöver den nuvarande budgetplanen och att denna insats utgör en betydande ekonomisk börda för Slovakien. Detta kommer att beaktas i samband med beslut om fortsatt stöd från EU på detta område efter 2006.

(3) Enligt protokollet inser Europeiska unionen att avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 måste fortsätta utöver den nuvarande budgetplanen och att denna insats utgör en betydande ekonomisk börda för Slovakien.
  Dessutom är Europeiska unionen medveten om att avvecklingen är av sådant slag och så pass omfattande, att den kommer att fortsätta flera år utöver budgetplanen 2007-2013.
  Detta kommer att beaktas i samband med beslut om fortsatt stöd från EU på detta område efter 2006.

Ändring 2

Skäl 4a (nytt)

(4a) Europaparlamentet, rådet och kommissionen uttrycker sin erkänsla för Slovakiens insatser för att förbättra säkerheten vid kärnkraftverket Bohunice V1 före landets anslutning och konstaterar att Slovakien investerat omkring 250 000 000 euro i säkerhetsåtgärder mellan 1993 och 2000. Detta kommer att beaktas när beslut skall fattas om nivån på det ekonomiska stödet till Slovakien.

Ändring 3

Skäl 4b (nytt)

(4b) Medel för stöd från Europeiska unionen bör fortsätta att anslås i gemenskapens budget efter den 31 december 2013.

Ändring 4

Skäl 4c (nytt)

(4c) Europaparlamentet, rådet och kommissionen erkänner också och tar vederbörlig hänsyn till att Slovakien, som ett resultat av den tidiga stängningen av kärnkraftverket Bohunice V1, inte kommer att kunna erhålla alla de anslag för avvecklingen som behövs, i och med att det beslutats om en successiv utbetalning av dessa medel utgående från kärnkraftverkets ursprungliga livslängd.

Ändring 5

Skäl 5

(5) Det bör därför i gemenskapens budget anslås ett belopp på
  237 miljoner euro
  för finansieringen av avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 under perioden 2007-2013.

(5) Det bör därför i gemenskapens budget anslås ett belopp på
  400 000 000 euro
  för finansieringen av avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 under perioden 2007-2013.

Ändring 6

Skäl 5a (nytt)

(5a) I förslag som nyligen framlagts av de slovakiska myndigheterna talas det om att öka det statliga stödet till kärnkraftssektorn i Slovakien med hjälp av medel ur den nationella avvecklingsfonden. Dessa förslag bör prövas av kommissionen i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Ändring 7

Skäl 5b (nytt)

(5b) Anslag ur gemenskapens budget som är avsedda för avveckling bör inte snedvrida konkurrensen för kraftföretag på energimarknaden i Europeiska unionen. Dessutom bör dessa anslag användas till att bekosta åtgärder för att uppväga bortfallet av produktionskapacitet i enlighet med gemenskapslagstiftningen i fråga om

(i)

förnybara energikällor,

| (ii) | effektiv slutanvändning av energi, |
| --- | --- |

(ii)

effektiv slutanvändning av energi,

| (iii) | elförsörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(iii)

elförsörjningstrygghet.

Ändring 16

Skäl 5c (nytt)

(5a) Europeiska unionen och framför allt de medlemsstater som kommer att dra nytta av en stängning av kärnkraftverket Bohunice VI bör tillhandahålla det extra beloppet på 163 000 000 euro i samband med det årliga budgetförfarandet.

Ändring 8

Skäl 8a (nytt)

(8a) För att uppväga konsekvenserna av en tidig stängning bör avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 utföras på det sätt som bäst blir till stöd för utveckling och tillväxt i Slovakien i enlighet med Lissabonstrategin.

Ändring 9

Skäl 8b (nytt)

(8b) Av omsorg om högsta möjliga effektivitet bör avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1 genomföras med hjälp av bästa tillgängliga tekniska sakkunskap och med vederbörlig hänsyn till karaktären på och de tekniska särdragen hos de enheter som skall stängas.

Ändring 10

Artikel 2

Syftet med det gemenskapsbidrag som skall tilldelas programmet i enlighet med denna förordning är att ekonomiskt stödja åtgärder inom ramen för avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1, åtgärder för miljöuppgradering i linje med regelverket och för modernisering av den
  konventionella
  produktionskapaciteten för att ersätta de båda Bohunicereaktorernas produktionskapacitet
  samt
  andra åtgärder som följer av beslutet att stänga och avveckla detta kärnkraftverk och som bidrar till den nödvändiga omstruktureringen, miljöuppgraderingen och moderniseringen av energiproduktionen och överförings- och distributionssektorerna i Slovakien samt till att förbättra energiförsörjningstryggheten och energieffektiviteten i Slovakien.

Syftet med det gemenskapsbidrag som skall tilldelas programmet i enlighet med denna förordning är att ekonomiskt stödja åtgärder inom ramen för avvecklingen av kärnkraftverket Bohunice V1,
  inklusive:

| (i) | Åtgärder för miljöuppgradering i linje med regelverket. |
| --- | --- |

(i)

Åtgärder för miljöuppgradering i linje med regelverket.

| (ii) | Åtgärder för anläggande av ny produktionskapacitet
  och för modernisering av den
  befintliga
  produktionskapaciteten för att ersätta de båda Bohunicereaktorernas produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(ii)

Åtgärder för anläggande av ny produktionskapacitet
  och för modernisering av den
  befintliga
  produktionskapaciteten för att ersätta de båda Bohunicereaktorernas produktionskapacitet.

| (iii) | Andra åtgärder som följer av beslutet att stänga och avveckla detta kärnkraftverk och som
  , samtidigt som gemenskapens regelverk i tillämpliga delar efterlevs och genomförs,
  bidrar till den nödvändiga omstruktureringen, miljöuppgraderingen och moderniseringen av energiproduktionen och överförings- och distributionssektorerna i Slovakien samt till att förbättra energiförsörjningstryggheten och energieffektiviteten i Slovakien. |
| --- | --- |

(iii)

Andra åtgärder som följer av beslutet att stänga och avveckla detta kärnkraftverk och som
  , samtidigt som gemenskapens regelverk i tillämpliga delar efterlevs och genomförs,
  bidrar till den nödvändiga omstruktureringen, miljöuppgraderingen och moderniseringen av energiproduktionen och överförings- och distributionssektorerna i Slovakien samt till att förbättra energiförsörjningstryggheten och energieffektiviteten i Slovakien.

Ändring 11

Artikel 2, stycke 1a (ny)

De åtgärder som skall få stöd ur gemenskapens budget skall definieras mer ingående av kommissionen 2006, efter det att kommissionen från Slovakiens myndigheter mottagit den relevanta avvecklingsplanen med all den information om avvecklingen som behövs. Kommissionen skall årligen fatta beslut om huruvida de åtgärder som skall finansieras kan godkännas med utgångspunkt från denna plan.

Ändring 12

Artikel 3, stycke 1

Finansieringsbeloppet för genomförandet av de åtgärder som nämns i artikel 2 under perioden 1 januari 2007-31 december 2013 skall vara
  237 miljoner euro.

Finansieringsbeloppet för genomförandet av de åtgärder som nämns i artikel 2 under perioden 1 januari 2007-31 december 2013 skall vara
  400 000 000 euro.

Ändring 13

Artikel 3, stycke 3

Anslagen kan
  ses över
  under perioden 1 januari 2007-31 december 2013 för att man skall kunna ta hänsyn till gjorda framsteg under programmets genomförande och för att man skall kunna se till att programplaneringen och fördelningen av resurserna verkligen grundas på faktiska betalningsbehov och faktisk absorberingskapacitet.

De årliga
  anslagen kan
  variera
  under perioden 1 januari 2007-31 december 2013 för att man skall kunna ta hänsyn till gjorda framsteg under programmets genomförande och för att man skall kunna se till att programplaneringen och fördelningen av resurserna verkligen grundas på faktiska betalningsbehov och faktisk absorberingskapacitet.

Ändring 14

Artikel 3, stycke 3a (ny)

Medel för ekonomiskt stöd ur gemenskapsbudgeten för de ändamål som fastställs i artikel 2 i denna förordning skall fortsätta att anslås efter den 31 december 2013.

Ändring 15

Artikel 4

Bidraget får för vissa åtgärder uppgå till 100 % av de totala utgifterna. Allt bör göras för att fortsätta den medfinansieringspraxis som etablerades under föranslutningsstödet och stödet under perioden 2004-2006 till Slovakiens avvecklingssträvanden samt för att allt efter behov attrahera medfinansiering från andra källor.

Bidraget
  från gemenskapen
  får för vissa åtgärder uppgå till 100 % av de totala utgifterna. Allt bör göras för att fortsätta den medfinansieringspraxis som etablerades under föranslutningsstödet och stödet under perioden 2004-2006 till Slovakiens avvecklingssträvanden samt för att allt efter behov attrahera medfinansiering från andra källor.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0430

Den nordliga dimensionen

Europaparlamentets resolution om framtiden för den nordliga dimensionen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004-2006, godkänd av Europeiska rådet i Bryssel den 16 och 17 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen 2004-2006, godkänd av Europeiska rådet i Bryssel den 16 och 17 oktober 2003,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från den 11 mars 2003”Ett utvidgat Europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från den 11 mars 2003”Ett utvidgat Europeiskt grannskap: en ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104),

| — | med beaktande av den nordliga dimensionens roll för att genomföra EU:s och Rysslands färdplaner för inrättande av fyra gemensamma områden (gemensamt ekonomiskt område, gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa, gemensamt område för yttre säkerhet samt gemensamt område för forskning, utbildning och kultur), vilka antogs vid det 15:e toppmötet mellan EU och Ryssland i Moskva den 10 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nordliga dimensionens roll för att genomföra EU:s och Rysslands färdplaner för inrättande av fyra gemensamma områden (gemensamt ekonomiskt område, gemensamt område för frihet, säkerhet och rättvisa, gemensamt område för yttre säkerhet samt gemensamt område för forskning, utbildning och kultur), vilka antogs vid det 15:e toppmötet mellan EU och Ryssland i Moskva den 10 maj 2005,

| — | med beaktande av parlamentets tidigare resolutioner om den nordliga dimensionen, i synnerhet resolutionerna av den 16 januari 2003 (1) och 20 november 2003 (2) om den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets tidigare resolutioner om den nordliga dimensionen, i synnerhet resolutionerna av den 16 januari 2003 (1) och 20 november 2003 (2) om den andra handlingsplanen för den nordliga dimensionen,

| — | med beaktande av kommissionens årliga framstegsrapport om genomförandet av handlingsplanen för den nordliga dimensionen av den 20 maj 2005 och debatten i Europaparlamentet den 8 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årliga framstegsrapport om genomförandet av handlingsplanen för den nordliga dimensionen av den 20 maj 2005 och debatten i Europaparlamentet den 8 september 2005,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det sittande ordförandeskapet har begärt att ett ministermöte om den nordliga dimensionen skall hållas i Bryssel den 21 november 2005 för att diskutera framtiden för den nordliga dimensionen efter det att den nuvarande handlingsplanen löper ut 2006. |
| --- | --- |

A.

Det sittande ordförandeskapet har begärt att ett ministermöte om den nordliga dimensionen skall hållas i Bryssel den 21 november 2005 för att diskutera framtiden för den nordliga dimensionen efter det att den nuvarande handlingsplanen löper ut 2006.

| B. | Kommissionen utarbetar för närvarande förslag till framtidsstrategier för den nordliga dimensionen. Dessa förslag skall antas 2006 och träda i kraft 2007. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen utarbetar för närvarande förslag till framtidsstrategier för den nordliga dimensionen. Dessa förslag skall antas 2006 och träda i kraft 2007.

| C. | Europeiska rådet har upprepade gånger understrukit vikten av den nordliga dimensionen i Europeiska unionens politik, både internt och inom politiken för yttre förbindelser samt att Europeiska unionen måste utveckla sin grannskaps- och partnerskapspolitik och dess instrument för att sammankoppla unionens olika dimensioner på ett samstämmigt sätt. |
| --- | --- |

C.

Europeiska rådet har upprepade gånger understrukit vikten av den nordliga dimensionen i Europeiska unionens politik, både internt och inom politiken för yttre förbindelser samt att Europeiska unionen måste utveckla sin grannskaps- och partnerskapspolitik och dess instrument för att sammankoppla unionens olika dimensioner på ett samstämmigt sätt.

| D. | EU:s utvidgning har förändrat den geopolitiska kartan i norra Europa och flyttat EU:s geografiska fokus mot nordost, vilket innebär både nya möjligheter och utmaningar för den nordliga dimensionen, i synnerhet när det gäller att hindra att nya murar reses mellan EU och dess grannar i norr. Utvidgningen har lett till att en ny tonvikt lagts på samarbetet i Östersjöområdet, eftersom alla övriga baltiska stater förutom Ryssland är medlemmar av Europeiska unionen, vilket kommer att kräva att en särskilt Östersjöstrategi utarbetas inom ramen för den nordliga dimensionen. |
| --- | --- |

D.

EU:s utvidgning har förändrat den geopolitiska kartan i norra Europa och flyttat EU:s geografiska fokus mot nordost, vilket innebär både nya möjligheter och utmaningar för den nordliga dimensionen, i synnerhet när det gäller att hindra att nya murar reses mellan EU och dess grannar i norr. Utvidgningen har lett till att en ny tonvikt lagts på samarbetet i Östersjöområdet, eftersom alla övriga baltiska stater förutom Ryssland är medlemmar av Europeiska unionen, vilket kommer att kräva att en särskilt Östersjöstrategi utarbetas inom ramen för den nordliga dimensionen.

| E. | De strategimål som Europaparlamentet tidigare fastställt för den nordliga dimensionen har endast delvis genomförts. Parlamentets krav på ökat deltagande för folkvalda representanter genom upprättandet av forumet för den nordliga dimensionen har ännu inte tillmötesgåtts. Politiken för den nordliga dimensionen har fortfarande ingen framträdande roll och kännetecknas av bristande samordning mellan de olika aktörerna. Europaparlamentet stöder det arbete som den interna Östersjögruppen i Europaparlamentet utför för att skapa riktlinjer för ytterligare integration i Östersjöregionen och initiativet för att inrätta en EU-strategi för Östersjöregionen, framför allt som en inre pelare i den nordliga dimensionen. |
| --- | --- |

E.

De strategimål som Europaparlamentet tidigare fastställt för den nordliga dimensionen har endast delvis genomförts. Parlamentets krav på ökat deltagande för folkvalda representanter genom upprättandet av forumet för den nordliga dimensionen har ännu inte tillmötesgåtts. Politiken för den nordliga dimensionen har fortfarande ingen framträdande roll och kännetecknas av bristande samordning mellan de olika aktörerna. Europaparlamentet stöder det arbete som den interna Östersjögruppen i Europaparlamentet utför för att skapa riktlinjer för ytterligare integration i Östersjöregionen och initiativet för att inrätta en EU-strategi för Östersjöregionen, framför allt som en inre pelare i den nordliga dimensionen.

| F. | De viktigaste målen för den framtida politiken för den nordliga dimensionen är att skapa en gemensam ram för främjande av dialog och samarbete till förmån för ökad stabilitet, välfärd och hållbar utveckling i Nordeuropa och de arktiska områdena samt att stimulera handel, investeringar och infrastruktur, exploatera nya energikällor och underlätta människors och varors rörlighet över gränserna samtidigt som man bedriver ett nära samarbete för att bekämpa den organiserade brottsligheten, främja produktiva anställningar samt socialt och kulturellt utbyte. |
| --- | --- |

F.

De viktigaste målen för den framtida politiken för den nordliga dimensionen är att skapa en gemensam ram för främjande av dialog och samarbete till förmån för ökad stabilitet, välfärd och hållbar utveckling i Nordeuropa och de arktiska områdena samt att stimulera handel, investeringar och infrastruktur, exploatera nya energikällor och underlätta människors och varors rörlighet över gränserna samtidigt som man bedriver ett nära samarbete för att bekämpa den organiserade brottsligheten, främja produktiva anställningar samt socialt och kulturellt utbyte.

| G. | Sedan den nordliga dimensionen inrättades 1999 har den visat sig vara effektiv och av politiskt, ekonomiskt och socialt värde. Den nordliga dimensionen omfattar en av de regioner i Europa som erbjuder flest utmaningar, med enorma möjligheter till framtida samarbete med Ryssland, Island och Norge. |
| --- | --- |

G.

Sedan den nordliga dimensionen inrättades 1999 har den visat sig vara effektiv och av politiskt, ekonomiskt och socialt värde. Den nordliga dimensionen omfattar en av de regioner i Europa som erbjuder flest utmaningar, med enorma möjligheter till framtida samarbete med Ryssland, Island och Norge.

| H. | Betydelsen och effekterna av miljöpolitiken inom ramen för den nordliga dimensionen i hela området bör betonas, vilket kan exemplifieras av vattenreningsanläggningen i Sankt Petersburg. Det är emellertid nödvändigt att förbättra samarbetet mellan EU:s medlemsstater, i synnerhet för att minska eutrofieringen, och mellan EU och Ryssland för att minska riskerna för tankfartygsolyckor och riskerna i samband med oljeutvinning samt för att förbättra kärnsäkerheten och hanteringen av kärnavfall. Östersjön är redan kraftigt förorenad, och särskilt hotad i egenskap av innanhav. |
| --- | --- |

H.

Betydelsen och effekterna av miljöpolitiken inom ramen för den nordliga dimensionen i hela området bör betonas, vilket kan exemplifieras av vattenreningsanläggningen i Sankt Petersburg. Det är emellertid nödvändigt att förbättra samarbetet mellan EU:s medlemsstater, i synnerhet för att minska eutrofieringen, och mellan EU och Ryssland för att minska riskerna för tankfartygsolyckor och riskerna i samband med oljeutvinning samt för att förbättra kärnsäkerheten och hanteringen av kärnavfall. Östersjön är redan kraftigt förorenad, och särskilt hotad i egenskap av innanhav.

| 1. | Europaparlamentet poängterar att den nordliga dimensionen bättre måste synliggöras för att dess mål skall kunna nås och att förbättrad samordning mellan de olika aktörer som är involverade även i fortsättningen är en av de viktigaste utmaningarna. Den nordliga dimensionen bör få samma uppmärksamhet som övriga modeller för regionalt samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och det nuvarande och kommande sittande ordförandeskapet att se till att fortsättningen på de pågående förhandlingarna om den nordliga dimensionen blir framgångsrik samt att fullt ut involvera Europaparlamentet i detta arbete. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet poängterar att den nordliga dimensionen bättre måste synliggöras för att dess mål skall kunna nås och att förbättrad samordning mellan de olika aktörer som är involverade även i fortsättningen är en av de viktigaste utmaningarna. Den nordliga dimensionen bör få samma uppmärksamhet som övriga modeller för regionalt samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och det nuvarande och kommande sittande ordförandeskapet att se till att fortsättningen på de pågående förhandlingarna om den nordliga dimensionen blir framgångsrik samt att fullt ut involvera Europaparlamentet i detta arbete.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en övergripande strategi i unionens externa politik för den nordliga dimensionen, både bilateralt och multilateralt, och inkludera såväl Östersjön och området kring Barents hav som hela det arktiska området. Parlamentet understryker Rysslands särskilda ställning som en nyckelpartner samtidigt som man bör beakta den viktiga roll som de övriga nordiska grannländerna Island och Norge samt de övriga arktiska partnerna Kanada och Förenta staterna spelar. Parlamentet framhäver hur viktigt det är att fullt ut involvera de nordiska grannländerna i den europeiska grannskapspolitiken och beakta dem i förordningen om ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en övergripande strategi i unionens externa politik för den nordliga dimensionen, både bilateralt och multilateralt, och inkludera såväl Östersjön och området kring Barents hav som hela det arktiska området. Parlamentet understryker Rysslands särskilda ställning som en nyckelpartner samtidigt som man bör beakta den viktiga roll som de övriga nordiska grannländerna Island och Norge samt de övriga arktiska partnerna Kanada och Förenta staterna spelar. Parlamentet framhäver hur viktigt det är att fullt ut involvera de nordiska grannländerna i den europeiska grannskapspolitiken och beakta dem i förordningen om ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument.

| 3. | Europaparlamentet betonar att den framgångsrika anslutningen av tio nya länder, inklusive de som ingår i den nordliga dimensionen, har fört in den nordliga dimensionen i en ny fas. Kommissionen uppmanas att förse den nordliga dimensionens politik med tillräckliga resurser så att nya framtida partnerskap - bland andra åtgärder - kan planeras på transport-, logistik-, energi- och kulturområdet. Partnerskapet i sociala frågor och hälsofrågor bör få ett mer omfattande stöd. Europaparlamentet uppmanar följaktligen kommissionen att som en del av dess pågående arbete om framtiden för den nordliga dimensionen på allvar ta ställning till huruvida en egen budgetpost för den nordliga dimensionen skulle bidra till ökad synlighet, med hänsyn till att den nordliga dimensionen har karaktären av en rampolitik för det nordliga området. I ett sådant förslag måste insynen i de olika finansieringskällorna tas i beaktande och ökas, inbegripet medfinansiering från tredje parter. Parlamentet understryker att de nordliga regionernas särskilda behov måste beaktas i alla generaldirektorats verksamhet och i alla avsnitt av EU-budgeten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att den framgångsrika anslutningen av tio nya länder, inklusive de som ingår i den nordliga dimensionen, har fört in den nordliga dimensionen i en ny fas. Kommissionen uppmanas att förse den nordliga dimensionens politik med tillräckliga resurser så att nya framtida partnerskap - bland andra åtgärder - kan planeras på transport-, logistik-, energi- och kulturområdet. Partnerskapet i sociala frågor och hälsofrågor bör få ett mer omfattande stöd. Europaparlamentet uppmanar följaktligen kommissionen att som en del av dess pågående arbete om framtiden för den nordliga dimensionen på allvar ta ställning till huruvida en egen budgetpost för den nordliga dimensionen skulle bidra till ökad synlighet, med hänsyn till att den nordliga dimensionen har karaktären av en rampolitik för det nordliga området. I ett sådant förslag måste insynen i de olika finansieringskällorna tas i beaktande och ökas, inbegripet medfinansiering från tredje parter. Parlamentet understryker att de nordliga regionernas särskilda behov måste beaktas i alla generaldirektorats verksamhet och i alla avsnitt av EU-budgeten.

| 4. | Europaparlamentet påminner kommissionen, rådet och medlemsstaterna om sina tidigare krav på en större roll för folkvalda representanter och parlamentsledamöter inom den nordliga dimensionen för att främja och samordna en integrering av olika fora för regionalt samarbete i norra Europa. Parlamentet förväntar sig konkreta förslag från kommissionen på detta område. Parlamentet upprepar att det stöder upprättandet av forumet för den nordliga dimensionen samt att det är berett att till fullo engagera sig i forumet och att stå värd för forumets första sammanträde. Parlamentet understryker vikten av att garantera ett fullvärdigt deltagande för ursprungsbefolkningen i området |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner kommissionen, rådet och medlemsstaterna om sina tidigare krav på en större roll för folkvalda representanter och parlamentsledamöter inom den nordliga dimensionen för att främja och samordna en integrering av olika fora för regionalt samarbete i norra Europa. Parlamentet förväntar sig konkreta förslag från kommissionen på detta område. Parlamentet upprepar att det stöder upprättandet av forumet för den nordliga dimensionen samt att det är berett att till fullo engagera sig i forumet och att stå värd för forumets första sammanträde. Parlamentet understryker vikten av att garantera ett fullvärdigt deltagande för ursprungsbefolkningen i området

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa en Östersjöstrategi i sitt kommande förslag i syfte att öka samarbetet kring Östersjön och dra största möjliga nytta av den utvidgning som unionen nyligen genomgått samt koppla samman infrastrukturen ordentligt med det övriga EU. Denna strategi skulle i första hand omfatta Europeiska unionens interna politik, medan samarbetet med Ryssland skulle omfattas av EU:s politik för yttre förbindelser. Parlamentet välkomnar att överenskommelsen med Moskva om de färdplaner som täcker vart och ett av de fyra gemensamma områdena tillhandahåller en uppdaterad ram för förbindelserna mellan EU och Ryssland. Parlamentet betonar att den nordliga dimensionen kommer att återspegla den regionala aspekten av dessa områden och understryker att denna process måste genomföras i verkligt samarbete med Ryssland. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa en Östersjöstrategi i sitt kommande förslag i syfte att öka samarbetet kring Östersjön och dra största möjliga nytta av den utvidgning som unionen nyligen genomgått samt koppla samman infrastrukturen ordentligt med det övriga EU. Denna strategi skulle i första hand omfatta Europeiska unionens interna politik, medan samarbetet med Ryssland skulle omfattas av EU:s politik för yttre förbindelser. Parlamentet välkomnar att överenskommelsen med Moskva om de färdplaner som täcker vart och ett av de fyra gemensamma områdena tillhandahåller en uppdaterad ram för förbindelserna mellan EU och Ryssland. Parlamentet betonar att den nordliga dimensionen kommer att återspegla den regionala aspekten av dessa områden och understryker att denna process måste genomföras i verkligt samarbete med Ryssland.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser bättre samordning mellan EU, Arktiska rådet, Östersjörådet, Nordiska rådet, Barents Euro-Arktiska råd och andra organ som är involverade i samarbetet i de nordliga regionerna. Parlamentet noterar att kommissionen mera aktivt bör delta i dessa organs sammanträden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser bättre samordning mellan EU, Arktiska rådet, Östersjörådet, Nordiska rådet, Barents Euro-Arktiska råd och andra organ som är involverade i samarbetet i de nordliga regionerna. Parlamentet noterar att kommissionen mera aktivt bör delta i dessa organs sammanträden.

| 7. | Europaparlamentet stöder kommissionen och rådet i deras strävan att fullt ut involvera Ryssland i politiken inom ramen för den nordliga dimensionen, men påpekar att EU:s strategi för Ryssland måste genomföras i full solidaritet med alla medlemsstater. Parlamentet påpekar att man även fullt ut måste involvera andra grannar i norr, särskilt Norge och Island, i synnerhet på området för utveckling av den maritima miljön och på energiområdet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang vitboken om Den höga Nord, vilken offentliggjorts av Norges regering. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder kommissionen och rådet i deras strävan att fullt ut involvera Ryssland i politiken inom ramen för den nordliga dimensionen, men påpekar att EU:s strategi för Ryssland måste genomföras i full solidaritet med alla medlemsstater. Parlamentet påpekar att man även fullt ut måste involvera andra grannar i norr, särskilt Norge och Island, i synnerhet på området för utveckling av den maritima miljön och på energiområdet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang vitboken om Den höga Nord, vilken offentliggjorts av Norges regering.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att man i alla stora infrastrukturprojekt på transport- och energiområdet i Östersjöområdet bör ta hänsyn till medlemsstaternas legitima säkerhetsintressen och till miljön. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att man i alla stora infrastrukturprojekt på transport- och energiområdet i Östersjöområdet bör ta hänsyn till medlemsstaternas legitima säkerhetsintressen och till miljön.

| 9. | Europaparlamentet påminner kommissionen om det förestående internationella polaråret 2007-2008 och uppmanar kommissionen att utnyttja denna möjlighet till att ta nya initiativ tillsammans med de arktiska partnerna, inbegripet Kanada och Förenta staterna, i synnerhet när det gäller att utarbeta en stadga för förvaltning av de arktiska områdena. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner kommissionen om det förestående internationella polaråret 2007-2008 och uppmanar kommissionen att utnyttja denna möjlighet till att ta nya initiativ tillsammans med de arktiska partnerna, inbegripet Kanada och Förenta staterna, i synnerhet när det gäller att utarbeta en stadga för förvaltning av de arktiska områdena.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i medlemsstaterna, Norge, Island, Ryssland, Kanada och Förenta staterna samt till de regionala samarbetsparterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i medlemsstaterna, Norge, Island, Ryssland, Kanada och Förenta staterna samt till de regionala samarbetsparterna.

---

(1)  EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 310.

(2)  EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 515.

P6_TA(2005)0431

Övergång till digitala sändningar

Europaparlamentets resolution om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar (KOM(2005)0204), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om en snabbare övergång från analoga till digitala sändningar (KOM(2005)0204),

| — | med beaktande av yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik om spektrumeffekterna till följd av övergången till digitala sändningar, som antogs den 19 november 2004 (RSPG04-55 Rev.), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik om spektrumeffekterna till följd av övergången till digitala sändningar, som antogs den 19 november 2004 (RSPG04-55 Rev.),

| — | med beaktande av medlemsstaternas planer för övergången, som offentliggjorts inom ramen för handlingsplanen eEurope 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av medlemsstaternas planer för övergången, som offentliggjorts inom ramen för handlingsplanen eEurope 2005 (1),

| — | med beaktande av de på kommissionens uppdrag nyligen genomförda studierna om spektrumförvaltningen på radio- och TV-området och om den offentliga politiken när det gäller markbunden digital-TV (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de på kommissionens uppdrag nyligen genomförda studierna om spektrumförvaltningen på radio- och TV-området och om den offentliga politiken när det gäller markbunden digital-TV (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 26 september 2002 om en handlingsplan för framgångsrikt införande av digital-tv i Europa (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 26 september 2002 om en handlingsplan för framgångsrikt införande av digital-tv i Europa (4),

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Övergången från analoga till digitala sändningar kommer att medföra fördelar på alla plan, eftersom man därigenom kommer att kunna erbjuda nya och förbättrade sändningar, frigöra flera hundra megahertz i attraktivt spektrum, som kan fördelas till olika ändamål, och stärka konkurrensen och innovationen på marknaden. |
| --- | --- |

A.

Övergången från analoga till digitala sändningar kommer att medföra fördelar på alla plan, eftersom man därigenom kommer att kunna erbjuda nya och förbättrade sändningar, frigöra flera hundra megahertz i attraktivt spektrum, som kan fördelas till olika ändamål, och stärka konkurrensen och innovationen på marknaden.

| B. | Förenta staterna planerar att upphöra med markbundna sändningar den 1 januari 2009; i Sydkorea kommer det markbundna analoga nätet att släckas i slutet av 2010 och i Japan 2011. Det är därför av stor vikt att Europeiska unionen inte släpar efter i förhållande till sina största konkurrenter. |
| --- | --- |

B.

Förenta staterna planerar att upphöra med markbundna sändningar den 1 januari 2009; i Sydkorea kommer det markbundna analoga nätet att släckas i slutet av 2010 och i Japan 2011. Det är därför av stor vikt att Europeiska unionen inte släpar efter i förhållande till sina största konkurrenter.

| C. | Kommissionen föreslår att samtliga medlemsstater skall ha släckt sina analoga nät senast i början av 2012, men vissa medlemsstater har ännu inte tillkännagivit någon plan för övergången. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen föreslår att samtliga medlemsstater skall ha släckt sina analoga nät senast i början av 2012, men vissa medlemsstater har ännu inte tillkännagivit någon plan för övergången.

| D. | Övergångsprocessen bör vara marknadsstyrd, men samtidigt krävs samordning mellan sändningsföretagen och det är även önskvärt med tydliga politiska insatser för att samordna sändningsföretagen. |
| --- | --- |

D.

Övergångsprocessen bör vara marknadsstyrd, men samtidigt krävs samordning mellan sändningsföretagen och det är även önskvärt med tydliga politiska insatser för att samordna sändningsföretagen.

| E. | Ramdirektivet förankrar principen om teknisk neutralitet men utesluter samtidigt inte möjligheten att vidta lämpliga åtgärder till stöd för vissa specifika tjänster när detta är befogat. |
| --- | --- |

E.

Ramdirektivet förankrar principen om teknisk neutralitet men utesluter samtidigt inte möjligheten att vidta lämpliga åtgärder till stöd för vissa specifika tjänster när detta är befogat.

| F. | Vid den kommande regionala radiokommunikationskonferensen 2006 (RRC06) skall det regionala avtalet för det europeiska sändningsområdet (Stockholm, 1961) ses över så att det sker en harmonisering av den del av avtalet som rör sändningsföretagens användning av frekvensbanden 174-230 MHz och 470-862 MHz. |
| --- | --- |

F.

Vid den kommande regionala radiokommunikationskonferensen 2006 (RRC06) skall det regionala avtalet för det europeiska sändningsområdet (Stockholm, 1961) ses över så att det sker en harmonisering av den del av avtalet som rör sändningsföretagens användning av frekvensbanden 174-230 MHz och 470-862 MHz.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte tillkännagivit sina planer för övergången att göra detta före utgången av 2005 för att skicka tydliga signaler och skapa visshet för både konsumenter och sändningsföretag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den period då det digitala och analoga nätet sänder parallellt blir så kort som möjlig så att man undviker höga sändningskostnader, tillfälligt förvärrad kapacitetsbrist och förseningar i övergången. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte tillkännagivit sina planer för övergången att göra detta före utgången av 2005 för att skicka tydliga signaler och skapa visshet för både konsumenter och sändningsföretag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den period då det digitala och analoga nätet sänder parallellt blir så kort som möjlig så att man undviker höga sändningskostnader, tillfälligt förvärrad kapacitetsbrist och förseningar i övergången.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de politiska insatser som görs för att säkra och påskynda den digitala övergången är transparenta, motiverade, proportionerliga och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de politiska insatser som görs för att säkra och påskynda den digitala övergången är transparenta, motiverade, proportionerliga och icke-diskriminerande.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa väldefinierade politiska mål så att nya och innovativa tjänster kan få största möjliga genomslagskraft. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa väldefinierade politiska mål så att nya och innovativa tjänster kan få största möjliga genomslagskraft.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att forskning och utveckling genomförs på ett tidigt stadium för att säkra genomslagskraften även hos de nya digitala tjänster som inte utgör radio- och TV-verksamhet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att forskning och utveckling genomförs på ett tidigt stadium för att säkra genomslagskraften även hos de nya digitala tjänster som inte utgör radio- och TV-verksamhet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att strategierna och lagstiftningen för spektrumtilldelning blir tillräckligt harmoniserade, framför allt för att det framtida behovet av Europatäckande tjänster skall kunna tillgodoses. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att strategierna och lagstiftningen för spektrumtilldelning blir tillräckligt harmoniserade, framför allt för att det framtida behovet av Europatäckande tjänster skall kunna tillgodoses.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en europeisk digital arbetsgrupp inom ramen för befintlig struktur (kommunikationskommittén) med uppdrag att samordna medlemsstaternas lagstiftning, målsättningar, strategier och tidsplaner på gemenskapsnivå. Parlamentet anser att den europeiska digitala arbetsgruppen regelbundet skall övervaka medlemsstaternas insatser i fråga om den digitala övergången och inrätta workshops där medlemsstaterna och andra berörda parter kan inrätta diskussionspaneler och utbyta erfarenheter. Parlamentet anser vidare att den europeiska digitala arbetsgruppen bör bistå vid harmoniseringen av strategier i samband med spektrumtilldelningen så att de Europatäckande tjänsterna i framtiden kan fungera i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en europeisk digital arbetsgrupp inom ramen för befintlig struktur (kommunikationskommittén) med uppdrag att samordna medlemsstaternas lagstiftning, målsättningar, strategier och tidsplaner på gemenskapsnivå. Parlamentet anser att den europeiska digitala arbetsgruppen regelbundet skall övervaka medlemsstaternas insatser i fråga om den digitala övergången och inrätta workshops där medlemsstaterna och andra berörda parter kan inrätta diskussionspaneler och utbyta erfarenheter. Parlamentet anser vidare att den europeiska digitala arbetsgruppen bör bistå vid harmoniseringen av strategier i samband med spektrumtilldelningen så att de Europatäckande tjänsterna i framtiden kan fungera i samtliga medlemsstater.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att förhindra uppkomsten av vertikala flaskhalsar och horisontella monopol och uppmanar medlemsstaterna att - i enlighet med gemenskapens lagstiftning - subventionera digital-TV-mottagare (antingen separata digital-TV-boxar eller dekodrar inbyggda i TV-apparaterna) som systemet Multimedia Home Platform med ett öppet programgränssnitt (API), detta för att förhindra uppkomsten av flaskhalsar. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att främja och utveckla interaktiva tjänster för att höja den digitala kunskapsnivån och förbättra det europeiska samhällets konkurrenskraft och att gemensamt främja tekniska sändningsrelaterade åtgärder som gör det möjligt att filtrera innehåll som kan skada barns och ungdo mars fysiska, mentala och moraliska utveckling. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för att förhindra uppkomsten av vertikala flaskhalsar och horisontella monopol och uppmanar medlemsstaterna att - i enlighet med gemenskapens lagstiftning - subventionera digital-TV-mottagare (antingen separata digital-TV-boxar eller dekodrar inbyggda i TV-apparaterna) som systemet Multimedia Home Platform med ett öppet programgränssnitt (API), detta för att förhindra uppkomsten av flaskhalsar. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att främja och utveckla interaktiva tjänster för att höja den digitala kunskapsnivån och förbättra det europeiska samhällets konkurrenskraft och att gemensamt främja tekniska sändningsrelaterade åtgärder som gör det möjligt att filtrera innehåll som kan skada barns och ungdo mars fysiska, mentala och moraliska utveckling.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra information om bästa praxis vad gäller de finansiella aspekterna och att ge tydlig vägledning i frågor om statligt stöd och konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra information om bästa praxis vad gäller de finansiella aspekterna och att ge tydlig vägledning i frågor om statligt stöd och konkurrenslagstiftning.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för RRC06-förhandlingarna betona den stora betydelsen av att säkra ”rättvis tillgång” till spektrumfördelningen och att enas om en gemensam förhandlingslinje enligt vilken 2015 skall sättas som slutår för det allmänna skyddet mot interferenser från analoga kanaler som sänder utanför EU, detta för att störningsfria digitala sändningar skall vara möjliga så nära 2012 som möjligt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för RRC06-förhandlingarna betona den stora betydelsen av att säkra ”rättvis tillgång” till spektrumfördelningen och att enas om en gemensam förhandlingslinje enligt vilken 2015 skall sättas som slutår för det allmänna skyddet mot interferenser från analoga kanaler som sänder utanför EU, detta för att störningsfria digitala sändningar skall vara möjliga så nära 2012 som möjligt.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att motverka den digitala klyftan i samhället genom att snarast möjligt tillhandahålla adekvata villkor inför övergången från analoga till digitala sändningar, bland annat genom finansiering och lättbegriplig information, så att omställningskostnaderna kan lindras för de samhällsgrupper som kommer att få svårt att skaffa och finansiera den nödvändiga ersättningsutrustningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att motverka den digitala klyftan i samhället genom att snarast möjligt tillhandahålla adekvata villkor inför övergången från analoga till digitala sändningar, bland annat genom finansiering och lättbegriplig information, så att omställningskostnaderna kan lindras för de samhällsgrupper som kommer att få svårt att skaffa och finansiera den nödvändiga ersättningsutrustningen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i regleringen av den digitala övergången tydligt skilja mellan regleringen av transmissionen av elektriska signaler och infrastruktur å ena sidan och regleringen av innehåll (däribland audiovisuellt innehåll) å den andra och att se till att huvuddelen eller en rimlig andel av de nya sändningsmöjligheterna och sändningsföretagen hamnar utanför multinationella medieföretags exklusiva kontroll eller avgörande inflytande, detta för att skydda pluralismen och mångfalden på området. Parlamentet anser att olika extra tjänster som tillhandahålls parallellt med de digitala sändningarna över samma nät skall regleras på så vis att det görs en åtskillnad utifrån tjänsternas karaktär: radio- och TV-relaterade innehållstjänster, andra innehållstjänster samt telekommunikationsrelaterade tjänster. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i regleringen av den digitala övergången tydligt skilja mellan regleringen av transmissionen av elektriska signaler och infrastruktur å ena sidan och regleringen av innehåll (däribland audiovisuellt innehåll) å den andra och att se till att huvuddelen eller en rimlig andel av de nya sändningsmöjligheterna och sändningsföretagen hamnar utanför multinationella medieföretags exklusiva kontroll eller avgörande inflytande, detta för att skydda pluralismen och mångfalden på området. Parlamentet anser att olika extra tjänster som tillhandahålls parallellt med de digitala sändningarna över samma nät skall regleras på så vis att det görs en åtskillnad utifrån tjänsternas karaktär: radio- och TV-relaterade innehållstjänster, andra innehållstjänster samt telekommunikationsrelaterade tjänster.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla fullständig interoperabilitet och teknisk neutralitet för att skapa rättvisa villkor för alla operatörer och främja europeiska innovationer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla fullständig interoperabilitet och teknisk neutralitet för att skapa rättvisa villkor för alla operatörer och främja europeiska innovationer.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  http://europa.eu.int/information_society/policy/ecomm/todays_framework/digital_broadcasting/switchove/national_swo_plans/index_en.htm

(2)  Se ”Study on spectrum management in the field of broadcasting - Implications of digital switchover for spectrum management”, utarbetad av Aegis Systems Ltd, Independent Consulting Ltd och IDATE, juni 2004, samt ”Public policy treatment of digital terrestrial television (DTT) in communications markets”, utarbetad av Analysys Limited, Hogan&Hartson och Aleph, 26 augusti 2005: http://europa.eu.int/information_society/policy/ ecomm/info_centre/documentation/studies_ext_consult/index_en.htm

(3)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

(4)  EUT C 273 E, 14.11.2003, s. 311.

P6_TA(2005)0432

Avveckling av kärnkraftverk

Europaparlamentets resolution om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (2005/2027(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (KOM(2004)0719), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (KOM(2004)0719),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den 13 mars 2002 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 96/92/EG om gemensamma regler för de inre marknaderna för el (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den 13 mars 2002 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 96/92/EG om gemensamma regler för de inre marknaderna för el (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 13 mars 2002 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/30/EG om gemensamma regler för de inre marknaderna för naturgas, (2) |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 13 mars 2002 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 98/30/EG om gemensamma regler för de inre marknaderna för naturgas, (2)

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 4 juni 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt som antogs vid andra behandlingen den 4 juni 2003 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG samt med den därmed förknippade interinstitutionella förklaringen och kommissionens förklaring om avveckling och avfallshanteringsåtgärder (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/54/EG av den 26 juni 2003 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 96/92/EG samt med den därmed förknippade interinstitutionella förklaringen och kommissionens förklaring om avveckling och avfallshanteringsåtgärder (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (5),

| — | med beaktande av förslagen till rådets direktiv (Euratom) om fastläggande av grundläggande skyldigheter och allmänna principer för säkerhet vid kärntekniska anläggningar och om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (KOM(2003)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslagen till rådets direktiv (Euratom) om fastläggande av grundläggande skyldigheter och allmänna principer för säkerhet vid kärntekniska anläggningar och om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (KOM(2003)0032),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om kärnteknisk säkerhet i Europeiska unionen (KOM(2002)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om kärnteknisk säkerhet i Europeiska unionen (KOM(2002)0605),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2005/407/EG av den 22 september 2004 om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar för British Energy plc (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2005/407/EG av den 22 september 2004 om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar för British Energy plc (6),

| — | med beaktande av den franska revisionsmyndighetens rapport av den 20 januari 2005 angående avveckling av kärnkraftverk och hantering av radioaktivt avfall i vilken det särskilt konstateras att andra användning av avsättningar för framtida avveckling kan orsaka snedvridning av konkurrensen mellan producenter inom gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den franska revisionsmyndighetens rapport av den 20 januari 2005 angående avveckling av kärnkraftverk och hantering av radioaktivt avfall i vilken det särskilt konstateras att andra användning av avsättningar för framtida avveckling kan orsaka snedvridning av konkurrensen mellan producenter inom gemenskapen,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0279/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0279/2005), och av följande skäl:

Betydelsen av att kärnkraftverk avvecklas

| 1. | Europaparlamentet är medvetet om betydelsen av att kärnkraftverk avvecklas på ett vederbörligt sätt för att säkerställa människornas och miljöns säkerhet efter avvecklingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är medvetet om betydelsen av att kärnkraftverk avvecklas på ett vederbörligt sätt för att säkerställa människornas och miljöns säkerhet efter avvecklingen.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att radioaktiviteten minskar avsevärt efter att kärnbränslet har transporterats bort då ett kärnkraftverk har avvecklats. Parlamentet påpekar emellertid att den återstående radioaktiviteten kräver en hög kärnsäkerhetsnivå i enlighet med kraven i rådets direktiv 96/29/Euratom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att radioaktiviteten minskar avsevärt efter att kärnbränslet har transporterats bort då ett kärnkraftverk har avvecklats. Parlamentet påpekar emellertid att den återstående radioaktiviteten kräver en hög kärnsäkerhetsnivå i enlighet med kraven i rådets direktiv 96/29/Euratom.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att avvecklingen av kärnkraftverk kan dra ut på tiden på grund av att det saknas finansiella medel för avvecklingsåtgärder, vilket alltså bör undvikas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att avvecklingen av kärnkraftverk kan dra ut på tiden på grund av att det saknas finansiella medel för avvecklingsåtgärder, vilket alltså bör undvikas.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att årligen lägga fram en rapport för parlamentet om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att årligen lägga fram en rapport för parlamentet om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk.

| 5. | Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att anta en icke bindande rekommendation i detta ärende under de närmaste veckorna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att anta en icke bindande rekommendation i detta ärende under de närmaste veckorna.

| 6. | Europaparlamentet noterar vidare kommissionens avsikt att genomföra omfattande undersökningar i detta ärende under 2006 till stöd för gemenskapspolitikens utformning och lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar vidare kommissionens avsikt att genomföra omfattande undersökningar i detta ärende under 2006 till stöd för gemenskapspolitikens utformning och lagstiftningsinitiativ.

Finansiella medel avsatta för avveckling

| 7. | Europaparlamentet anser att i samtliga medlemsstater måste alla kärnkraftsföretag ha tillräckliga finansiella medel för att täcka alla kostnader för avveckling och avfallshantering i syfte att upprätthålla principen om att förorenaren skall betala och undvika en återgång till statligt stöd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att i samtliga medlemsstater måste alla kärnkraftsföretag ha tillräckliga finansiella medel för att täcka alla kostnader för avveckling och avfallshantering i syfte att upprätthålla principen om att förorenaren skall betala och undvika en återgång till statligt stöd.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, närmare definiera hur finansiella medel som avsätts för avveckling skall användas i samtliga medlemsstater, och att i samband med detta beakta avvecklingen, hanteringen, konditioneringen och slutförvaringen av det radioaktiva avfallet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, närmare definiera hur finansiella medel som avsätts för avveckling skall användas i samtliga medlemsstater, och att i samband med detta beakta avvecklingen, hanteringen, konditioneringen och slutförvaringen av det radioaktiva avfallet.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att sådana finansiella medel förvaltas på olika sätt i medlemsstaterna och begär att de förvaltas sunt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att sådana finansiella medel förvaltas på olika sätt i medlemsstaterna och begär att de förvaltas sunt.

| 10. | Europaparlamentet kräver att de finansiella medlen används till rättvisa investeringar helt i enlighet med gemenskapens konkurrenslagstiftning, för att därigenom undvika snedvridning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver att de finansiella medlen används till rättvisa investeringar helt i enlighet med gemenskapens konkurrenslagstiftning, för att därigenom undvika snedvridning.

| 11. | Europaparlamentet anser att det krävs absolut öppenhet rörande förvaltningen och användningen av dessa finansiella medel och att en extern revision garanteras. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det krävs absolut öppenhet rörande förvaltningen och användningen av dessa finansiella medel och att en extern revision garanteras.

Säkerhets- och miljöaspekter

| 12. | Europaparlamentet anser att kommissionens ovannämnda meddelande om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk utgör är ett lämpligt tillfälle att hänvisa till de säkerhetstekniska aspekterna i samband med avveckling av kärnkraftverk. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att kommissionens ovannämnda meddelande om användningen av de ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk utgör är ett lämpligt tillfälle att hänvisa till de säkerhetstekniska aspekterna i samband med avveckling av kärnkraftverk.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att man vid varje enskilt steg i avvecklingen av kärnkraftverk måste ta hänsyn till säkerheten för människor och miljö där man i så hög grad som möjligt skall utnyttja de erfarenheter som finns. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att man vid varje enskilt steg i avvecklingen av kärnkraftverk måste ta hänsyn till säkerheten för människor och miljö där man i så hög grad som möjligt skall utnyttja de erfarenheter som finns.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att det finns en strategi för omedelbar avveckling och en strategi för senarelagd avveckling, och att för- och nackdelarna med dessa strategier måste vägas mot varandra i varje enskilt fall beroende på var reaktorn ligger och vilka särskilda egenskaper den har. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att det finns en strategi för omedelbar avveckling och en strategi för senarelagd avveckling, och att för- och nackdelarna med dessa strategier måste vägas mot varandra i varje enskilt fall beroende på var reaktorn ligger och vilka särskilda egenskaper den har.

| 15. | Europaparlamentet anser att säkerhetsaspekterna på skyddet av människorna och miljön måste prioriteras då beslut fattas om en avvecklingsstrategi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att säkerhetsaspekterna på skyddet av människorna och miljön måste prioriteras då beslut fattas om en avvecklingsstrategi.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att det vid nedläggning och avveckling av ett kärnkraftverk skall genomföras en konsekvensbedömning enligt rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (7). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att det vid nedläggning och avveckling av ett kärnkraftverk skall genomföras en konsekvensbedömning enligt rådets direktiv 97/11/EG av den 3 mars 1997 om ändring av direktiv 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (7).

| 17. | Europaparlamentet kräver en översyn i alla medlemsstater av praxis inom det rättsliga området för kärnkraft och strålskydd när det gäller de relativt stora mängder svagt radioaktiva ämnen som frigörs vid avveckling av ett kärnkraftverk. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver en översyn i alla medlemsstater av praxis inom det rättsliga området för kärnkraft och strålskydd när det gäller de relativt stora mängder svagt radioaktiva ämnen som frigörs vid avveckling av ett kärnkraftverk.

Ekonomiska aspekter

| 18. | Europaparlamentet anser att undantag, exempelvis för de nya medlemsstaterna, kan tillåtas av säkerhetsskäl. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att undantag, exempelvis för de nya medlemsstaterna, kan tillåtas av säkerhetsskäl.

| 19. | Europaparlamentet frågar sig om de avsättningar av finansiella medel som gjorts i vissa medlemsstater verkligen motsvarar de verkliga behoven. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet frågar sig om de avsättningar av finansiella medel som gjorts i vissa medlemsstater verkligen motsvarar de verkliga behoven.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar EU:s finansiella stöd med fastställda restriktioner till vissa avvecklingsprojekt i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar EU:s finansiella stöd med fastställda restriktioner till vissa avvecklingsprojekt i de nya medlemsstaterna.

| 21. | Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att även avvecklingskostnaderna för kärnenergin, vilka skall anses täcka bland annat andra externa kostnader och bidrag för andra typer av elproduktion, måste beaktas vid bedömningen av ett kärnkraftverks lönsamhet i syfte att undvika snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stöder kommissionens åsikt att även avvecklingskostnaderna för kärnenergin, vilka skall anses täcka bland annat andra externa kostnader och bidrag för andra typer av elproduktion, måste beaktas vid bedömningen av ett kärnkraftverks lönsamhet i syfte att undvika snedvridning av konkurrensen.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att företag som har hand om driften av kärnkraftverk är ansvariga för att se till att försäkring finns för att täcka företagets civilrättsliga ansvar under hela avvecklingsperioden om oförutsedda händelser eller störningar inträffar i enlighet med de internationella konventionerna om skadeståndsansvar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att företag som har hand om driften av kärnkraftverk är ansvariga för att se till att försäkring finns för att täcka företagets civilrättsliga ansvar under hela avvecklingsperioden om oförutsedda händelser eller störningar inträffar i enlighet med de internationella konventionerna om skadeståndsansvar.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att Pariskonventionen av den 29 juli 1960 om skadeståndsansvar på atomenergins område och tilläggskonventionen till denna av den 31 januari 1963, i deras lydelser enligt tillläggsprotokollet av den 28 januari 1964 och protokollet av den 16 november 1982, vilka EU inte kan frångå ensidigt, fortsätter att gälla. Parlamentet konstaterar vidare att det givit sitt godkännande i sin lagstiftningsresolution av den 26 februari 2004 om skadeståndsansvar på atomenergins område (8) av förslaget till rådets beslut om bemyndigande för de medlemsstater som är fördragsslutande parter i Pariskonventionen av den 29 juli 1960 att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera eller ansluta sig till protokollet om ändring av konventionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att Pariskonventionen av den 29 juli 1960 om skadeståndsansvar på atomenergins område och tilläggskonventionen till denna av den 31 januari 1963, i deras lydelser enligt tillläggsprotokollet av den 28 januari 1964 och protokollet av den 16 november 1982, vilka EU inte kan frångå ensidigt, fortsätter att gälla. Parlamentet konstaterar vidare att det givit sitt godkännande i sin lagstiftningsresolution av den 26 februari 2004 om skadeståndsansvar på atomenergins område (8) av förslaget till rådets beslut om bemyndigande för de medlemsstater som är fördragsslutande parter i Pariskonventionen av den 29 juli 1960 att i Europeiska gemenskapens intresse ratificera eller ansluta sig till protokollet om ändring av konventionen.

*

- *

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT C 47 E, 27.2.2003, s. 351.

(2)  EUT C 47 E, 27.2.2003, s. 367.

(3)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 211.

(4)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 37.

(5)  EGT L 159, 29.6.1996, s. 1.

(6)  EUT L 142, 6.6.2005, s. 26.

(7)  EUT L 73, 14.3.1997, s. 5.

(8)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 123.

P6_TA(2005)0433

Seger i kampen mot den globala klimatförändringen

Europaparlamentets resolution om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (2005/2049 (INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén: Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (KOM(2005)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén: Seger i kampen mot den globala klimatförändringen (KOM(2005)0035),

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och de förfaranden för dess tillämpning som antogs under partskonferenserna i Bonn (juli 2001), Marrakech (november 2001), New Delhi (oktober och november 2002), Milano (december 2003) och Buenos Aires (december 2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och de förfaranden för dess tillämpning som antogs under partskonferenserna i Bonn (juli 2001), Marrakech (november 2001), New Delhi (oktober och november 2002), Milano (december 2003) och Buenos Aires (december 2004),

| — | med beaktande av tidigare resolutioner om klimatförändringar, särskilt resolutionen av den 13 januari 2005 om resultatet av Buenos Aires-konferensen (1) och resolutionen av den 12 maj 2005 om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare resolutioner om klimatförändringar, särskilt resolutionen av den 13 januari 2005 om resultatet av Buenos Aires-konferensen (1) och resolutionen av den 12 maj 2005 om seminariet för regeringarnas sakkunniga om klimatförändringar (2),

| — | med beaktande av uttalandena inför G8-mötet i Gleneagles från 24 internationella företagsledare som representerade Världsekonomiskt forum, till exempel om behovet av att anta långsiktiga mål för att stabilisera klimatet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena inför G8-mötet i Gleneagles från 24 internationella företagsledare som representerade Världsekonomiskt forum, till exempel om behovet av att anta långsiktiga mål för att stabilisera klimatet,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0312/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0312/2005), och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringen är en av tjugoförsta århundradets största utmaningar på grund av de betydande negativa konsekvenserna för den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen världen över, som kan få rent katastrofala följder. Klimatförändringen skiljer sig också från de andra miljöproblem som världen står inför. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringen är en av tjugoförsta århundradets största utmaningar på grund av de betydande negativa konsekvenserna för den ekonomiska, sociala och miljömässiga utvecklingen världen över, som kan få rent katastrofala följder. Klimatförändringen skiljer sig också från de andra miljöproblem som världen står inför.

| B. | Aktuella tecken på klimatförändringen inbegriper t.ex. smältande polaris och permafrost och med största säkerhet alltmera intensiva och vanligt förekommande extrema väderförhållanden. Ekonomiska förluster som hör samman med väderberoende naturkatastrofer har under det senaste decenniet sexdubblats jämfört med 1960-talet. |
| --- | --- |

B.

Aktuella tecken på klimatförändringen inbegriper t.ex. smältande polaris och permafrost och med största säkerhet alltmera intensiva och vanligt förekommande extrema väderförhållanden. Ekonomiska förluster som hör samman med väderberoende naturkatastrofer har under det senaste decenniet sexdubblats jämfört med 1960-talet.

| C. | Industriländerna bär det största ansvaret för de ackumulerade växthusgasutsläppen i atmosfären, både de som sker nu och de som har skett tidigare. Det är dock sannolikt utvecklingsländerna som kommer att drabbas hårdast av ett mer instabilt klimat, och industriländerna måste därför ta det primära ansvaret för att bistå låginkomstländerna när det gäller olika anpassningsåtgärder till klimatförändringen och bistå dem tekniskt och ekonomiskt i denna utveckling. |
| --- | --- |

C.

Industriländerna bär det största ansvaret för de ackumulerade växthusgasutsläppen i atmosfären, både de som sker nu och de som har skett tidigare. Det är dock sannolikt utvecklingsländerna som kommer att drabbas hårdast av ett mer instabilt klimat, och industriländerna måste därför ta det primära ansvaret för att bistå låginkomstländerna när det gäller olika anpassningsåtgärder till klimatförändringen och bistå dem tekniskt och ekonomiskt i denna utveckling.

| D. | Kyotoprotokollet trädde i kraft den 16 februari 2005 efter det att det ratificerats av 152 länder och regionala organisationer för ekonomisk integration, vilka tillsammans står för 61,6% av 1990 års totala växthusgasutsläpp i Annex I-länderna och för nära 90 % av världens befolkning |
| --- | --- |

D.

Kyotoprotokollet trädde i kraft den 16 februari 2005 efter det att det ratificerats av 152 länder och regionala organisationer för ekonomisk integration, vilka tillsammans står för 61,6% av 1990 års totala växthusgasutsläpp i Annex I-länderna och för nära 90 % av världens befolkning

| E. | För att denna förändring skall kunna åtgärdas är det en grundläggande förutsättning att alla parter fullt ut genomför FN:s ramkonvention om klimatförändringen samt Kyotoprotokollet. Åtgärderna får dock inte sin fulla verkan innan man nått fram till en världsomfattande lösning som innefattar de stora ekonomiska blocken vilka svarar för merparten av utsläppen av föroreningar. |
| --- | --- |

E.

För att denna förändring skall kunna åtgärdas är det en grundläggande förutsättning att alla parter fullt ut genomför FN:s ramkonvention om klimatförändringen samt Kyotoprotokollet. Åtgärderna får dock inte sin fulla verkan innan man nått fram till en världsomfattande lösning som innefattar de stora ekonomiska blocken vilka svarar för merparten av utsläppen av föroreningar.

| F. | I Kyotoprotokollet stadgas att förhandlingar om åtaganden om minskade utsläpp för perioden efter 2012 skall inledas under 2005. Den elfte partskonferensen (COP11) och det första mötet mellan parterna till protokollet (COP/MOP1) i Montreal bör därför högprioritera denna fråga. |
| --- | --- |

F.

I Kyotoprotokollet stadgas att förhandlingar om åtaganden om minskade utsläpp för perioden efter 2012 skall inledas under 2005. Den elfte partskonferensen (COP11) och det första mötet mellan parterna till protokollet (COP/MOP1) i Montreal bör därför högprioritera denna fråga.

| G. | Ytterligare mål måste snart fastställas för att skapa säkerhet kring investeringar i lågkolhaltiga energikällor, teknik med låga utsläpp av växthusgaser samt förnybar energi, och för att undvika investeringar i inkompatibel energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

G.

Ytterligare mål måste snart fastställas för att skapa säkerhet kring investeringar i lågkolhaltiga energikällor, teknik med låga utsläpp av växthusgaser samt förnybar energi, och för att undvika investeringar i inkompatibel energiinfrastruktur.

| H. | Klimatkonventionens huvudmål - att undvika farliga klimatförändringar - kan enligt nya forskningsrön kräva att koncentrationen av växthusgasutsläpp stabiliseras på en nivå under 500 ppm koldioxidekvivalenter - något högre än nuvarande nivå - och därigenom gör det nödvändigt att åstadkomma betydande utsläppsminskningar inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

H.

Klimatkonventionens huvudmål - att undvika farliga klimatförändringar - kan enligt nya forskningsrön kräva att koncentrationen av växthusgasutsläpp stabiliseras på en nivå under 500 ppm koldioxidekvivalenter - något högre än nuvarande nivå - och därigenom gör det nödvändigt att åstadkomma betydande utsläppsminskningar inom den närmaste framtiden.

| I. | Investeringar i energieffektivitet är den mest lovande vägen att minska koldioxidutsläppen och potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar i EU är mycket stor. |
| --- | --- |

I.

Investeringar i energieffektivitet är den mest lovande vägen att minska koldioxidutsläppen och potentialen för kostnadseffektiva energibesparingar i EU är mycket stor.

| J. | Klimatpåverkan kan minska kraftigt genom bättre samhällsplanering. |
| --- | --- |

J.

Klimatpåverkan kan minska kraftigt genom bättre samhällsplanering.

| K. | Innan de redan fastställda möjligheterna till handel med utsläppsrättigheter utvidgas till att omfatta även andra områden (exempelvis luftfarten) behövs en analys som styrker att en sådan utvidgning bidrar till kampen mot klimatförändringen och att rika länder och områden inte gynnas på bekostnad av länder och företag i utveckling. |
| --- | --- |

K.

Innan de redan fastställda möjligheterna till handel med utsläppsrättigheter utvidgas till att omfatta även andra områden (exempelvis luftfarten) behövs en analys som styrker att en sådan utvidgning bidrar till kampen mot klimatförändringen och att rika länder och områden inte gynnas på bekostnad av länder och företag i utveckling.

| L. | Det behövs ett mycket större engagemang och deltagande från den enskilde medborgarens sida i de samlade ansträngningarna att bromsa utsläppen och skapa en mer hållbar livsstil. |
| --- | --- |

L.

Det behövs ett mycket större engagemang och deltagande från den enskilde medborgarens sida i de samlade ansträngningarna att bromsa utsläppen och skapa en mer hållbar livsstil.

| M. | Växthusgasutsläppen fortsätter att öka i många medlemsstater, vilket visar att snabba åtgärder måste vidtas omgående om EU skall kunna uppfylla sina Kyotoåtaganden. |
| --- | --- |

M.

Växthusgasutsläppen fortsätter att öka i många medlemsstater, vilket visar att snabba åtgärder måste vidtas omgående om EU skall kunna uppfylla sina Kyotoåtaganden.

| N. | Kostnaderna för åtgärder som syftar till att minska växthusgasutsläppen kommer att uppvägas av fördelarna med att den globala temperaturökningen begränsas till högst 2 °C, eftersom man då kan förhindra skador och förluster som klimatförändringarna annars kan orsaka världen över. |
| --- | --- |

N.

Kostnaderna för åtgärder som syftar till att minska växthusgasutsläppen kommer att uppvägas av fördelarna med att den globala temperaturökningen begränsas till högst 2 °C, eftersom man då kan förhindra skador och förluster som klimatförändringarna annars kan orsaka världen över.

| O. | Möjligheten att frångå en ekonomi som baserar sig på fossila bränslen är en historisk affärsmöjlighet. Affärsmöjligheterna är stora även för de utvecklingsländer som har stora tillgångar på förnybar energi, men för närvarande saknar tekniken för att utnyttja dem. |
| --- | --- |

O.

Möjligheten att frångå en ekonomi som baserar sig på fossila bränslen är en historisk affärsmöjlighet. Affärsmöjligheterna är stora även för de utvecklingsländer som har stora tillgångar på förnybar energi, men för närvarande saknar tekniken för att utnyttja dem.

| 1. | Europaparlamentet understryker att EU:s strategi för att begränsa klimatförändringen måste grunda sig på ett angreppssätt bestående av sju delar:






  — | Den skall bygga på Kyotoprotokollets centrala delar: bindande mål om växthusgasutsläpp, ett globalt system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter (cap-and-trade) samt flexibla mekanismer. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att EU:s strategi för att begränsa klimatförändringen måste grunda sig på ett angreppssätt bestående av sju delar:

—

Den skall bygga på Kyotoprotokollets centrala delar: bindande mål om växthusgasutsläpp, ett globalt system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter (cap-and-trade) samt flexibla mekanismer.

| — | Stora nedskärningar av utsläppen måste göras med 30 % fram till 2020, med hjälp av en kombination av marknadsincitament och regleringar som stimulerar investeringar i effektivitet och/eller teknik som kräver lite eller ingen koldioxid. |
| --- | --- |

—

Stora nedskärningar av utsläppen måste göras med 30 % fram till 2020, med hjälp av en kombination av marknadsincitament och regleringar som stimulerar investeringar i effektivitet och/eller teknik som kräver lite eller ingen koldioxid.

| — | Ett proaktivt angreppssätt för att engagera andra huvudaktörer, framför allt Förenta staterna, bör eftersträvas. |
| --- | --- |

—

Ett proaktivt angreppssätt för att engagera andra huvudaktörer, framför allt Förenta staterna, bör eftersträvas.

| — | Ett strategiskt partnerskap med länder som Kina, Sydafrika, Brasilien och Indien måste inrättas för att hjälpa dem att ta fram hållbara energistrategier och säkerställa deras deltagande i försöken att begränsa utsläppen. |
| --- | --- |

—

Ett strategiskt partnerskap med länder som Kina, Sydafrika, Brasilien och Indien måste inrättas för att hjälpa dem att ta fram hållbara energistrategier och säkerställa deras deltagande i försöken att begränsa utsläppen.

| — | Forskning och innovation om hållbar energiteknik måste främjas på ett kraftfullt sätt, snedvridna incitament som subventionering av fossila bränslen måste tas bort, och de externa kostnaderna, bland annat klimatförändringarnas kostnader, måste internaliseras i priset på energiproduktionen. |
| --- | --- |

—

Forskning och innovation om hållbar energiteknik måste främjas på ett kraftfullt sätt, snedvridna incitament som subventionering av fossila bränslen måste tas bort, och de externa kostnaderna, bland annat klimatförändringarnas kostnader, måste internaliseras i priset på energiproduktionen.

| — | Europeisk och nationell lagstiftning behövs för att stimulera ökad energieffektivitet och minska priset på teknik som minskar klimatpåverkan. |
| --- | --- |

—

Europeisk och nationell lagstiftning behövs för att stimulera ökad energieffektivitet och minska priset på teknik som minskar klimatpåverkan.

| — | EU-medborgarna måste uppmuntras att i mycket högre grad direkt engagera sig i försöken att begränsa utsläppen, och då krävs det att de får detaljerad information om koldioxidinnehållet i olika produkter och tjänster. En framtida möjlighet skulle kunna vara ett handelssystem med individuella utsläppsrätter. |
| --- | --- |

—

EU-medborgarna måste uppmuntras att i mycket högre grad direkt engagera sig i försöken att begränsa utsläppen, och då krävs det att de får detaljerad information om koldioxidinnehållet i olika produkter och tjänster. En framtida möjlighet skulle kunna vara ett handelssystem med individuella utsläppsrätter.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att man vid COP11-mötet och COP/MOP1-mötet i Montreal fattar beslut om en tidtabell för förhandlingarna om framtida klimatåtaganden, och att tidsfristen för att nå en överenskommelse sätts till senast i slutet av 2008. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att man vid COP11-mötet och COP/MOP1-mötet i Montreal fattar beslut om en tidtabell för förhandlingarna om framtida klimatåtaganden, och att tidsfristen för att nå en överenskommelse sätts till senast i slutet av 2008.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU att vid COP11-mötet och COP/MOP1-mötet lägga fram förslag på ett framtida system för klimatpolitiken som grundar sig på det övergripande målet att världens årsmedeltemperatur inte får öka med mer än 2 °C i förhållande till förindustriell tid. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar EU att vid COP11-mötet och COP/MOP1-mötet lägga fram förslag på ett framtida system för klimatpolitiken som grundar sig på det övergripande målet att världens årsmedeltemperatur inte får öka med mer än 2 °C i förhållande till förindustriell tid.

| 4. | Europaparlamentet anser att klimatpolitiken i framtiden skall basera sig på ett gemensamt men differentierat ansvar för världens länder, som syftar till att uppnå minskning och konvergens, samt på fortsatta och successivt allt större minskningar av utsläppen och ett ökat antal länders deltagande i ansträngningarna att minska utsläppen. Parlamentet understryker att alla mål för utsläppsminskningar skall baseras på den senaste vetenskapliga forskningen och syfta till att ökningen av den globala medeltemperaturen med rimlig säkerhet inte överstiger 2 °C. Parlamentet understryker vidare att kostnadseffektivitet bör vara kännetecknande för alla åtgärder som övervägs, och att ett långsiktigt mål därför bör vara att utveckla en internationell marknad för handel med utsläppsrätter för koldioxid, baserad på ett cap-and-trade-system. Parlamentet noterar dessutom att man vid beräkningen av kostnadseffektiviteten måste ta med kostnaderna för overksamhet och den förväntade ekonomiska nyttan av tidiga insatser och innovation samt teknisk utbildning, vilket kommer att sänka kostnaderna för att begränsa utsläppen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att klimatpolitiken i framtiden skall basera sig på ett gemensamt men differentierat ansvar för världens länder, som syftar till att uppnå minskning och konvergens, samt på fortsatta och successivt allt större minskningar av utsläppen och ett ökat antal länders deltagande i ansträngningarna att minska utsläppen. Parlamentet understryker att alla mål för utsläppsminskningar skall baseras på den senaste vetenskapliga forskningen och syfta till att ökningen av den globala medeltemperaturen med rimlig säkerhet inte överstiger 2 °C. Parlamentet understryker vidare att kostnadseffektivitet bör vara kännetecknande för alla åtgärder som övervägs, och att ett långsiktigt mål därför bör vara att utveckla en internationell marknad för handel med utsläppsrätter för koldioxid, baserad på ett cap-and-trade-system. Parlamentet noterar dessutom att man vid beräkningen av kostnadseffektiviteten måste ta med kostnaderna för overksamhet och den förväntade ekonomiska nyttan av tidiga insatser och innovation samt teknisk utbildning, vilket kommer att sänka kostnaderna för att begränsa utsläppen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 23 mars 2005, i synnerhet att man skall sträva efter att uppnå en utsläppsreducering för industriländerna i storleksordningen 15-30 % år 2020. Parlamentet vidhåller dock att man även måste fastställa långsiktiga mål för utsläppsreduceringen och föreslår ett mål på 60-80 % för 2050. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från Europeiska rådets möte i Bryssel den 23 mars 2005, i synnerhet att man skall sträva efter att uppnå en utsläppsreducering för industriländerna i storleksordningen 15-30 % år 2020. Parlamentet vidhåller dock att man även måste fastställa långsiktiga mål för utsläppsreduceringen och föreslår ett mål på 60-80 % för 2050.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att USA:s nuvarande regering inte har genomfört åtagandena i FN:s klimatkonvention om att minska utsläppen till 1990 års nivå och undvika farliga klimatförändringar, och parlamentet beklagar dessutom Förenta staternas beslut at inte ratificera Kyotoprotokollet. Parlamentet uppmanar EU att se till att den multilaterala processen inte lamslås av enskilda länder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att USA:s nuvarande regering inte har genomfört åtagandena i FN:s klimatkonvention om att minska utsläppen till 1990 års nivå och undvika farliga klimatförändringar, och parlamentet beklagar dessutom Förenta staternas beslut at inte ratificera Kyotoprotokollet. Parlamentet uppmanar EU att se till att den multilaterala processen inte lamslås av enskilda länder.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att det skulle gå att spara ända upp till 40 % av den energi som förbrukas inom EU, men då måste det ställas upp bindande mål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att det skulle gå att spara ända upp till 40 % av den energi som förbrukas inom EU, men då måste det ställas upp bindande mål.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att man med ett helhetsbetonat grepp på problematiken skulle kunna tillgodose 25 % av EU:s energiförbrukning med energi från förnybara källor fram till 2020. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att man med ett helhetsbetonat grepp på problematiken skulle kunna tillgodose 25 % av EU:s energiförbrukning med energi från förnybara källor fram till 2020.

| 9. | Europaparlamentet understryker att ett effektivt klimatarbete kommer att kräva en omfattande omvandling av energi- och transportsystemen och av byggnadernas uppvärmningssystem och att denna omvandling bör vara en pådrivande kraft inom ramen för Lissabonstrategin, i syfte att öka tillväxten och konkurrenskraften. Parlamentet uppmanar EU att ta fram en strategi som gör Europa till den mest energieffektiva ekonomin i världen genom att sätta upp mål för de årliga minskningarna i energiintensitet i storleksordningen 2,5-3%. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att ett effektivt klimatarbete kommer att kräva en omfattande omvandling av energi- och transportsystemen och av byggnadernas uppvärmningssystem och att denna omvandling bör vara en pådrivande kraft inom ramen för Lissabonstrategin, i syfte att öka tillväxten och konkurrenskraften. Parlamentet uppmanar EU att ta fram en strategi som gör Europa till den mest energieffektiva ekonomin i världen genom att sätta upp mål för de årliga minskningarna i energiintensitet i storleksordningen 2,5-3%.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att införa permanenta övervakningssystem för att bedöma vilka kvantiteter av både material och energi som används inom varje ekonomisk sektor i syfte att skapa ett underlag för lämpliga reduceringsstrategier. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att införa permanenta övervakningssystem för att bedöma vilka kvantiteter av både material och energi som används inom varje ekonomisk sektor i syfte att skapa ett underlag för lämpliga reduceringsstrategier.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att alltför sena åtgärder kommer att öka risken för negativa miljöeffekter och högre kostnader. Parlamentet vidhåller att en minskning av de globala utsläppen inte får leda till andra hot. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att alltför sena åtgärder kommer att öka risken för negativa miljöeffekter och högre kostnader. Parlamentet vidhåller att en minskning av de globala utsläppen inte får leda till andra hot.

| 12. | Europaparlamentet anser att bekämpningen av klimatförändringen medför vinster för såväl samhället som miljön och bidrar till att uppnå både målen för Lissabonprocessen och FN:s millennieutvecklingsmål. Investeringar i och utveckling av förnybara energikällor skapar nya möjligheter för jord- och skogsbruk, fler arbetstillfällen, bättre hälsa, ökad regional tillväxt, bättre utnyttjande av lokala och regionala resurser och av befintlig avancerad teknologi samt minskad fattigdom. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att bekämpningen av klimatförändringen medför vinster för såväl samhället som miljön och bidrar till att uppnå både målen för Lissabonprocessen och FN:s millennieutvecklingsmål. Investeringar i och utveckling av förnybara energikällor skapar nya möjligheter för jord- och skogsbruk, fler arbetstillfällen, bättre hälsa, ökad regional tillväxt, bättre utnyttjande av lokala och regionala resurser och av befintlig avancerad teknologi samt minskad fattigdom.

| 13. | Europaparlamentet yrkar på att EU lägger ner mer arbete på att i samarbete med de övriga globala aktörerna utveckla lovande tekniska lösningar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet yrkar på att EU lägger ner mer arbete på att i samarbete med de övriga globala aktörerna utveckla lovande tekniska lösningar.

| 14. | Europaparlamentet betonar att mycket av den teknik som behövs för att minska växthusgasutsläppen redan finns, men dess inträde på marknaden hämmas av en mängd hinder, inte minst snedvridna stimulansåtgärder som subventionering av fossila bränslen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag till lagstiftning i syfte att få bort all sådan subventionering och i stället introducera positiva incitament inom ekonomin för att stimulera till ökad användning av energieffektiv teknik och teknik som kräver lite eller ingen kol och uppmanar till ett proaktivt utnyttjande av offentlig upphandling inom EU i syfte att få ner kostnaderna för sådan teknik. Förutom att det sjunde ramprogrammet för forskning bör fokuseras på områden som verkar för en begränsning av klimatförändringarna efterlyser parlamentet även ett intensivprogram - i stil med Förenta staternas Apolloprogram på 1960-talet - för att främja forskning och innovation till stöd för hållbar energi och markanvändning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att mycket av den teknik som behövs för att minska växthusgasutsläppen redan finns, men dess inträde på marknaden hämmas av en mängd hinder, inte minst snedvridna stimulansåtgärder som subventionering av fossila bränslen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag till lagstiftning i syfte att få bort all sådan subventionering och i stället introducera positiva incitament inom ekonomin för att stimulera till ökad användning av energieffektiv teknik och teknik som kräver lite eller ingen kol och uppmanar till ett proaktivt utnyttjande av offentlig upphandling inom EU i syfte att få ner kostnaderna för sådan teknik. Förutom att det sjunde ramprogrammet för forskning bör fokuseras på områden som verkar för en begränsning av klimatförändringarna efterlyser parlamentet även ett intensivprogram - i stil med Förenta staternas Apolloprogram på 1960-talet - för att främja forskning och innovation till stöd för hållbar energi och markanvändning.

| 15. | Mot bakgrund av det faktum att mycket, om inte merparten, av EU:s energiinfrastruktur kommer att bytas ut under de närmaste decennierna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att lägga fram förslag för att se till att alla investeringar i energiinfrastruktur inom EU använder sig av bästa tillgängliga teknik med avseende på låga eller inga utsläpp av fossila bränslen. |
| --- | --- |

15.

Mot bakgrund av det faktum att mycket, om inte merparten, av EU:s energiinfrastruktur kommer att bytas ut under de närmaste decennierna uppmanar Europaparlamentet kommissionen att lägga fram förslag för att se till att alla investeringar i energiinfrastruktur inom EU använder sig av bästa tillgängliga teknik med avseende på låga eller inga utsläpp av fossila bränslen.

| 16. | Europaparlamentet noterar att investeringar i effektivitetsåtgärder och förnybar teknik är de huvudsakliga alternativen när det gäller att begränsa klimatförändringarna, men framhåller samtidigt att utvecklingen av teknik för att avskilja och deponera koldioxid är viktig - inte minst i regioner med omfattande koltillgångar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att investeringar i effektivitetsåtgärder och förnybar teknik är de huvudsakliga alternativen när det gäller att begränsa klimatförändringarna, men framhåller samtidigt att utvecklingen av teknik för att avskilja och deponera koldioxid är viktig - inte minst i regioner med omfattande koltillgångar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lämna tydliga och konkreta bidrag till en eventuell reformering av CDM och dess institutioner i syfte att förbättra dess tillämpning och främja ett bredare deltagande av aktörer i den privata sektorn och på så vis ge de nödvändiga impulserna för perioden efter 2012. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lämna tydliga och konkreta bidrag till en eventuell reformering av CDM och dess institutioner i syfte att förbättra dess tillämpning och främja ett bredare deltagande av aktörer i den privata sektorn och på så vis ge de nödvändiga impulserna för perioden efter 2012.

| 18. | Europaparlamentet framhåller behovet av att främja ny teknik för rymdbaserade system för att naturkatastrofer skall kunna analyseras från rymden och för att deras katastrofala följder på så vis skall kunna förutses och begränsas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller behovet av att främja ny teknik för rymdbaserade system för att naturkatastrofer skall kunna analyseras från rymden och för att deras katastrofala följder på så vis skall kunna förutses och begränsas.

| 19. | Med tanke på den komplexa forskning och tekniska utveckling som klimatförändringarna och förebyggandet av katastrofer kräver och med tanke på deras gränsöverskridande karaktär anser Europaparlamentet att det måste eftersträvas europeiska lösningar som går längre än principen om regional och nationell subsidiaritet. |
| --- | --- |

19.

Med tanke på den komplexa forskning och tekniska utveckling som klimatförändringarna och förebyggandet av katastrofer kräver och med tanke på deras gränsöverskridande karaktär anser Europaparlamentet att det måste eftersträvas europeiska lösningar som går längre än principen om regional och nationell subsidiaritet.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att en förändrad inställning och fysiska anpassningar är nödvändiga för att samhället skall kunna förbereda sig för klimatförändringarnas konsekvenser. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att en förändrad inställning och fysiska anpassningar är nödvändiga för att samhället skall kunna förbereda sig för klimatförändringarnas konsekvenser.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan bidragit med medel till den kompletterande fonden att göra detta så att CDM-styrelsen kan fullgöra sitt uppdrag att skapa en välfungerande och effektiv mekanism. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan bidragit med medel till den kompletterande fonden att göra detta så att CDM-styrelsen kan fullgöra sitt uppdrag att skapa en välfungerande och effektiv mekanism.

| 22. | Europaparlamentet understryker att utvecklingen inom transportsektorn är av avgörande betydelse eftersom denna sektor står för ungefär 30 % av gemenskapens utsläpp av koldioxidekvivalenter, av vilka runt 85 % härrör från vägtransporter, samtidigt som järnvägstransporter är mycket mer energieffektiva. Parlamentet beklagar att bilindustrin med stor sannolikhet inte kommer att uppnå målet på 140 g/km inom den tidsfrist som fastställts i det nuvarande frivilliga avtalet. Parlamentet efterlyser därför en strategi med kraftfulla åtgärder för att minska utsläppen från transportsektorn, inklusive obligatoriska gränsvärden för koldioxidutsläpp från nya fordon på 80-100 g/km på medellång sikt, som skall uppnås genom att bilfabrikanter tillåts handla med utsläppsrätter och genom andra åtgärder som gemensamma hastighetsgränser för hela EU, trafikavgifter och skatteincitament tillsammans med en utbyggnad av järnvägstransporterna och de allmänna transportmedlen överhuvudtaget. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att utveckla nya innovativa sätt att synliggöra koldioxidutsläppen från transporterna och att lägga fram förslag för att stabilisera eller minska trafikomfattningen inom EU fram till 2010. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att utvecklingen inom transportsektorn är av avgörande betydelse eftersom denna sektor står för ungefär 30 % av gemenskapens utsläpp av koldioxidekvivalenter, av vilka runt 85 % härrör från vägtransporter, samtidigt som järnvägstransporter är mycket mer energieffektiva. Parlamentet beklagar att bilindustrin med stor sannolikhet inte kommer att uppnå målet på 140 g/km inom den tidsfrist som fastställts i det nuvarande frivilliga avtalet. Parlamentet efterlyser därför en strategi med kraftfulla åtgärder för att minska utsläppen från transportsektorn, inklusive obligatoriska gränsvärden för koldioxidutsläpp från nya fordon på 80-100 g/km på medellång sikt, som skall uppnås genom att bilfabrikanter tillåts handla med utsläppsrätter och genom andra åtgärder som gemensamma hastighetsgränser för hela EU, trafikavgifter och skatteincitament tillsammans med en utbyggnad av järnvägstransporterna och de allmänna transportmedlen överhuvudtaget. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att utveckla nya innovativa sätt att synliggöra koldioxidutsläppen från transporterna och att lägga fram förslag för att stabilisera eller minska trafikomfattningen inom EU fram till 2010.

| 23. | Europaparlamentet ser med oro att godstransporterna ökar och uppmanar kommissionen att göra en uppskattning av de koldioxidutsläpp som dessa transporter svarar för och att lägga fram förslag som syftar till att förlägga en stor del av vägtransporterna till miljövänligare transportmedel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att som ett led i sin översyn av det europeiska klimatförändringsprogrammet (ECCP) lägga fram förslag om inrättandet av ett transeuropeiskt höghastighetsjärnvägsnät för godstransporter som kan lösa problemet med en fragmentering av godstransporterna och undanröja kvarvarande flaskhalsar i infrastrukturen. Vidare anser parlamentet att man bör överväga obligatoriska mål för koldioxidutsläpp från lastbilar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda vilken nytta det skulle göra för begränsningen av klimatförändringarna om man skulle tillåta alla medlemsstater att använda långtradare av den längd som finns i Sverige och Finland och att så snart som möjligt rapportera vad man kommit fram till. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ser med oro att godstransporterna ökar och uppmanar kommissionen att göra en uppskattning av de koldioxidutsläpp som dessa transporter svarar för och att lägga fram förslag som syftar till att förlägga en stor del av vägtransporterna till miljövänligare transportmedel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att som ett led i sin översyn av det europeiska klimatförändringsprogrammet (ECCP) lägga fram förslag om inrättandet av ett transeuropeiskt höghastighetsjärnvägsnät för godstransporter som kan lösa problemet med en fragmentering av godstransporterna och undanröja kvarvarande flaskhalsar i infrastrukturen. Vidare anser parlamentet att man bör överväga obligatoriska mål för koldioxidutsläpp från lastbilar. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda vilken nytta det skulle göra för begränsningen av klimatförändringarna om man skulle tillåta alla medlemsstater att använda långtradare av den längd som finns i Sverige och Finland och att så snart som möjligt rapportera vad man kommit fram till.

| 24. | Europaparlamentet upprepar sitt krav att utsläpp från internationella flyg- och sjötransporter skall inbegripas i målen för utsläppsminskningar från 2012. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet upprepar sitt krav att utsläpp från internationella flyg- och sjötransporter skall inbegripas i målen för utsläppsminskningar från 2012.

| 25. | Europaparlamentet stöder inrättandet av miljöskatter på gemenskapsnivå och understryker att dessa i likhet med andra marknadsinstrument är ett nödvändigt styrmedel för att få till stånd en effektiv politik för utsläppsminskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag och medlemsstaterna att senast 2009 införa den första europeiska miljöskatten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet stöder inrättandet av miljöskatter på gemenskapsnivå och understryker att dessa i likhet med andra marknadsinstrument är ett nödvändigt styrmedel för att få till stånd en effektiv politik för utsläppsminskningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag och medlemsstaterna att senast 2009 införa den första europeiska miljöskatten.

| 26. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om en temainriktad strategi för den urbana miljön, vars mål är att förbättra kvaliteten på bland annat luften i stadsområden. Parlamentet anser att två punkter måste prioriteras i fråga om klimatförändringar: utvecklingen av allmänna transporter som använder ren eller mindre förorenande teknik samt främjandet av byggnadsmetoder som är hållbara och av hög miljökvalitet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om en temainriktad strategi för den urbana miljön, vars mål är att förbättra kvaliteten på bland annat luften i stadsområden. Parlamentet anser att två punkter måste prioriteras i fråga om klimatförändringar: utvecklingen av allmänna transporter som använder ren eller mindre förorenande teknik samt främjandet av byggnadsmetoder som är hållbara och av hög miljökvalitet.

| 27. | Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater måste se över och ändra sina instrument för samhällsplanering så att klimatpåverkan minskar. Detta gäller särskilt vid planläggning av och nyinvestering i transportsystem och nya bostads- och industriområden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att EU och dess medlemsstater måste se över och ändra sina instrument för samhällsplanering så att klimatpåverkan minskar. Detta gäller särskilt vid planläggning av och nyinvestering i transportsystem och nya bostads- och industriområden.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa prov på ett klart och tydligt EU-ledarskap inför 2012-förhandlingarna genom att lägga fram särskilda lagförslag i syfte att bredda omfattningen av byggnadsdirektivet och uppdatera biobränsledirektivet så att den senaste tekniken för flexibla biobränslen (t.ex. MTHF och etyllevulinat) inbegrips, samt att införa obligatoriska och gemensamma EU-standarder för dessa nya bränslen, skapa incitament för särskilt anpassade fordon som drivs med biobränslen och införa minimigränser för blandningsproportioner - och därvid undersöka de miljömässiga fördelarna av att kräva 10 procents inblandning av biobränslen i transportbränsle - som ett led i sin översyn av ECCP. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa prov på ett klart och tydligt EU-ledarskap inför 2012-förhandlingarna genom att lägga fram särskilda lagförslag i syfte att bredda omfattningen av byggnadsdirektivet och uppdatera biobränsledirektivet så att den senaste tekniken för flexibla biobränslen (t.ex. MTHF och etyllevulinat) inbegrips, samt att införa obligatoriska och gemensamma EU-standarder för dessa nya bränslen, skapa incitament för särskilt anpassade fordon som drivs med biobränslen och införa minimigränser för blandningsproportioner - och därvid undersöka de miljömässiga fördelarna av att kräva 10 procents inblandning av biobränslen i transportbränsle - som ett led i sin översyn av ECCP.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att stöd från strukturfonderna företrädesvis går till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att stöd från strukturfonderna företrädesvis går till hållbar utveckling.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att flygtrafiken svarar för mellan 4 och 9% av de totala utsläppen av växthusgaser i världen och att utsläppen från flyget varje år ökar med 3 %, samt understryker vikten av strikta minskningsmål för flygsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att omgående vidta åtgärder för att minska klimatpåverkan från flygtrafiken, genom att inrätta ett försökssystem för handel med utsläppsrätter för flygtrafiken under perioden 2008-2012 som omfattar alla flygningar till och från flygplatser inom EU, samtidigt som det inrättas instrument som kan ta itu med flygtrafikens totala klimatpåverkan. Parlamentet uppmanar till samtidiga insatser för att även ta itu med utsläppen från sjötransporterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att flygtrafiken svarar för mellan 4 och 9% av de totala utsläppen av växthusgaser i världen och att utsläppen från flyget varje år ökar med 3 %, samt understryker vikten av strikta minskningsmål för flygsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att omgående vidta åtgärder för att minska klimatpåverkan från flygtrafiken, genom att inrätta ett försökssystem för handel med utsläppsrätter för flygtrafiken under perioden 2008-2012 som omfattar alla flygningar till och från flygplatser inom EU, samtidigt som det inrättas instrument som kan ta itu med flygtrafikens totala klimatpåverkan. Parlamentet uppmanar till samtidiga insatser för att även ta itu med utsläppen från sjötransporterna.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av en färdplan tydligt visa vägen mot en koldioxidsnål ekonomi. En sådan färdplan bör bland annat ge insikt i vilka förväntningar man ställer på väte och förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att i det sammanhanget peka ut vilka svårigheter det finns i utvecklingen och tillämpningen av ny och ren teknik. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av en färdplan tydligt visa vägen mot en koldioxidsnål ekonomi. En sådan färdplan bör bland annat ge insikt i vilka förväntningar man ställer på väte och förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att i det sammanhanget peka ut vilka svårigheter det finns i utvecklingen och tillämpningen av ny och ren teknik.

| 32. | Europaparlamentet understryker att, i motsats till el- och bränslesektorerna, har EU inte något systematiskt sätt att främja användande av förnybar energi inom uppvärmnings- och kylningssektorn, trots att beroendet av gas- och oljeimport är särskilt stort inom denna sektor och att kostnaderna för att öka andelen förnybar energi är jämförelsevis låga. Parlamentet efterlyser därför en strategi som genom ökad produktion gör förnybara uppvärmnings- och kylningsapparater konkurrenskraftiga. Parlamentet anser i detta sammanhang att byråkratiska bestämmelser på EU-nivå för husägare och byggmästare inte är rätt väg, och att man därför bör prioritera ett direktiv som fastställer realistiska men ambitiösa mål och som syftar till samordning av medlemsstaternas insatser baserat på tidsbegränsade incitament för tillgång till marknaden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att, i motsats till el- och bränslesektorerna, har EU inte något systematiskt sätt att främja användande av förnybar energi inom uppvärmnings- och kylningssektorn, trots att beroendet av gas- och oljeimport är särskilt stort inom denna sektor och att kostnaderna för att öka andelen förnybar energi är jämförelsevis låga. Parlamentet efterlyser därför en strategi som genom ökad produktion gör förnybara uppvärmnings- och kylningsapparater konkurrenskraftiga. Parlamentet anser i detta sammanhang att byråkratiska bestämmelser på EU-nivå för husägare och byggmästare inte är rätt väg, och att man därför bör prioritera ett direktiv som fastställer realistiska men ambitiösa mål och som syftar till samordning av medlemsstaternas insatser baserat på tidsbegränsade incitament för tillgång till marknaden.

| 33. | Europaparlamentet anser i detta sammanhang att kommissionen bör lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning, utformat på samma sätt som förslaget om biobränslen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser i detta sammanhang att kommissionen bör lägga fram ett förslag till direktiv om uppvärmning och kylning, utformat på samma sätt som förslaget om biobränslen.

| 34. | Europaparlamentet anser att en snabb utveckling när det gäller användning av biomassa och främjande av förnybar energiproduktion knuten till jordbruket måste vara en viktig prioritering vid omläggningen av den gemensamma jordbrukspolitiken tillsammans med en välavvägd strategi för livsmedelsproduktionen. Parlamentet understryker att energiproduktion från biomassa måste ske på ett sätt som är både effektivt i fråga om energiomvandling och ekologiskt hållbart. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram en handlingsplan för biomassa och ber kommissionen att ta med rättsligt bindande åtgärder i sitt förslag. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att en snabb utveckling när det gäller användning av biomassa och främjande av förnybar energiproduktion knuten till jordbruket måste vara en viktig prioritering vid omläggningen av den gemensamma jordbrukspolitiken tillsammans med en välavvägd strategi för livsmedelsproduktionen. Parlamentet understryker att energiproduktion från biomassa måste ske på ett sätt som är både effektivt i fråga om energiomvandling och ekologiskt hållbart. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att lägga fram en handlingsplan för biomassa och ber kommissionen att ta med rättsligt bindande åtgärder i sitt förslag.

| 35. | Europaparlamentet framhåller behovet av att diversifiera forskningsområdena och de förebyggande åtgärderna för att undvika följder för människors hälsa och säkerhet, översvämningar, torka, bränder - i synnerhet i skogs- och skyddsområden - minskad biologisk mångfald och ekonomiska förluster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta hänsyn till skogarnas och lantbrukets betydelse för absorbering av koldioxid, erosionsskydd, resursskapande och klimatreglering. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller behovet av att diversifiera forskningsområdena och de förebyggande åtgärderna för att undvika följder för människors hälsa och säkerhet, översvämningar, torka, bränder - i synnerhet i skogs- och skyddsområden - minskad biologisk mångfald och ekonomiska förluster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta hänsyn till skogarnas och lantbrukets betydelse för absorbering av koldioxid, erosionsskydd, resursskapande och klimatreglering.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i syfte att skapa lika förutsättningar på internationell nivå, överväga förslag om sektorsspecifika mål för energiintensiva exportindustrier i länder som inte gjort några bindande åtaganden om utsläppsminskningar, något som skall fungera som ett komplement till de bindande utsläppsmålen för industriländerna. Parlamentet begär dessutom att kommissionen skall utreda möjligheten att länka EU:s system för handel med utsläppsrätter till sådana system i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra en aktiv dialog med företagen inom alla sektorer och branscher för att komma underfund med vilka omläggningar av produktion, konsumtion och transporter som kan och måste stimuleras för att minska utsläppen av växthusgaser i EU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i syfte att skapa lika förutsättningar på internationell nivå, överväga förslag om sektorsspecifika mål för energiintensiva exportindustrier i länder som inte gjort några bindande åtaganden om utsläppsminskningar, något som skall fungera som ett komplement till de bindande utsläppsmålen för industriländerna. Parlamentet begär dessutom att kommissionen skall utreda möjligheten att länka EU:s system för handel med utsläppsrätter till sådana system i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra en aktiv dialog med företagen inom alla sektorer och branscher för att komma underfund med vilka omläggningar av produktion, konsumtion och transporter som kan och måste stimuleras för att minska utsläppen av växthusgaser i EU.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga beakta den ojämna konkurrenssituation som kan uppstå för europeiska företag, jämfört med övriga världen, i samband med att åtgärder införs för att begränsa klimatutsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna att anta gränsanpassningsåtgärder för handel för att utjämna de eventuella kortsiktiga konkurrensfördelar som producenter i industriländer utan koldioxidrestriktioner skulle kunna få. Parlamentet betonar att de internationella handelsmönstren har en mycket stor påverkan på klimatförändringarna och uppmanar därför WTO att integrera en mekanism för hållbar utveckling i sitt arbete. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga beakta den ojämna konkurrenssituation som kan uppstå för europeiska företag, jämfört med övriga världen, i samband med att åtgärder införs för att begränsa klimatutsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheterna att anta gränsanpassningsåtgärder för handel för att utjämna de eventuella kortsiktiga konkurrensfördelar som producenter i industriländer utan koldioxidrestriktioner skulle kunna få. Parlamentet betonar att de internationella handelsmönstren har en mycket stor påverkan på klimatförändringarna och uppmanar därför WTO att integrera en mekanism för hållbar utveckling i sitt arbete.

| 38. | Europaparlamentet anser att vid översynen av systemet för handel med utsläppsrätter, och en eventuell utvidgning av det, så bör principen med fri tilldelning av utsläppsrätter (”grandfathering”) återigen tas under noga övervägande på grund av de betydande problem som den fria tilldelningen haft och alternativ som riktmärkning och auktioner - med fokus på uppströmsanvändare - bör utredas. Vidare anser parlamentet att ett system med nationella utsläppskvoter också måste tas under övervägande på grund av den ökade gränsöverskridande handeln, framför allt med elektricitet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att vid översynen av systemet för handel med utsläppsrätter, och en eventuell utvidgning av det, så bör principen med fri tilldelning av utsläppsrätter (”grandfathering”) återigen tas under noga övervägande på grund av de betydande problem som den fria tilldelningen haft och alternativ som riktmärkning och auktioner - med fokus på uppströmsanvändare - bör utredas. Vidare anser parlamentet att ett system med nationella utsläppskvoter också måste tas under övervägande på grund av den ökade gränsöverskridande handeln, framför allt med elektricitet.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar att EU utvecklar en särskild samarbetspolitik kring klimatförändringsfrågor med utvecklingsländerna. Europaparlamentet konstaterar att för att integrera klimatförändringsfrågorna i den bredare miljöpolitiken måste ett antal verktyg utvecklas och tas i bruk. Parlamentet noterar att prioriteringarna på detta område gäller jordbruk och livsmedelssäkerhet, de två områden som är känsligast för klimatförändringar. Europaparlamentet anser vidare att en annan nyckelfråga är ekonomisk diversifiering, eftersom många utvecklingsländer i Alliansen av små ö-stater (AOSIS) är kraftigt beroende av turismen. Parlamentet noterar vidare att för att motverka klimatförändringar är transport-, samhällsplanerings- och energifrågor centrala. Europaparlamentet konstaterar att förebyggande av katastrofer och katastrofberedskap är andra områden som bör prioriteras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar att EU utvecklar en särskild samarbetspolitik kring klimatförändringsfrågor med utvecklingsländerna. Europaparlamentet konstaterar att för att integrera klimatförändringsfrågorna i den bredare miljöpolitiken måste ett antal verktyg utvecklas och tas i bruk. Parlamentet noterar att prioriteringarna på detta område gäller jordbruk och livsmedelssäkerhet, de två områden som är känsligast för klimatförändringar. Europaparlamentet anser vidare att en annan nyckelfråga är ekonomisk diversifiering, eftersom många utvecklingsländer i Alliansen av små ö-stater (AOSIS) är kraftigt beroende av turismen. Parlamentet noterar vidare att för att motverka klimatförändringar är transport-, samhällsplanerings- och energifrågor centrala. Europaparlamentet konstaterar att förebyggande av katastrofer och katastrofberedskap är andra områden som bör prioriteras.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av kommissionens miljöinformationssystem för miljö och hållbar utveckling i Afrika baserat på satelliter och datoriserad kartläggningsteknik, vilket stöder de utvecklingsaktiviteter som bedrivs av kommissionens kontor för humanitärt bistånd (ECHO). Europaparlamentet rekommenderar att man också undersöker en tänkbar utveckling och utsträckning av kommissionens struktur till att även omfatta ett nätverk för klimatförändringsobservationer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av kommissionens miljöinformationssystem för miljö och hållbar utveckling i Afrika baserat på satelliter och datoriserad kartläggningsteknik, vilket stöder de utvecklingsaktiviteter som bedrivs av kommissionens kontor för humanitärt bistånd (ECHO). Europaparlamentet rekommenderar att man också undersöker en tänkbar utveckling och utsträckning av kommissionens struktur till att även omfatta ett nätverk för klimatförändringsobservationer.

| 41. | Europaparlamentet understryker att EU, med tanke på utvecklingsländernas deltagande i det framtida klimatarbetet, klart och tydligt bör erkänna att fattigdom och utveckling är prioriterade frågor för dessa länder. Millennieutvecklingsmålen kommer dock aldrig att nås om miljöfrågor, såsom klimatförändringar, inte diskuteras ordentligt. Hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning bör förbli den allmänna ram inom vilken utvecklingsländerna uppmuntras att anta politiska program och åtgärder som integrerar klimatförändringsfrågorna, oavsett om det gäller anpassning eller begränsande åtgärder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att EU, med tanke på utvecklingsländernas deltagande i det framtida klimatarbetet, klart och tydligt bör erkänna att fattigdom och utveckling är prioriterade frågor för dessa länder. Millennieutvecklingsmålen kommer dock aldrig att nås om miljöfrågor, såsom klimatförändringar, inte diskuteras ordentligt. Hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning bör förbli den allmänna ram inom vilken utvecklingsländerna uppmuntras att anta politiska program och åtgärder som integrerar klimatförändringsfrågorna, oavsett om det gäller anpassning eller begränsande åtgärder.

| 42. | Europaparlamentet stöder därför skapandet av en ny politisk helhetslösning för att förbättra välståndet för redan sårbara befolkningar genom en global utvecklingsstrategi med lämpligt ekonomiskt stöd. Europaparlamentet rekommenderar att denna nya strategi baseras på sambandet mellan klimatförändringen, förvaltningen av naturresurser, förebyggandet av katastrofer och kampen mot fattigdomen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder därför skapandet av en ny politisk helhetslösning för att förbättra välståndet för redan sårbara befolkningar genom en global utvecklingsstrategi med lämpligt ekonomiskt stöd. Europaparlamentet rekommenderar att denna nya strategi baseras på sambandet mellan klimatförändringen, förvaltningen av naturresurser, förebyggandet av katastrofer och kampen mot fattigdomen.

| 43. | Europaparlamentet understryker att ekonomisk utveckling är en rättighet för alla utvecklingsländer och betonar att EU och andra industriländer måste stödja utvecklingsländerna vid utvecklingen av hållbara tekniker. Parlamentet betonar dock att utvecklingsländerna inte behöver gå igenom samma förorenande utvecklingssteg som de industrialiserade länderna har gjort. Parlamentet anser vidare att bestämmelserna i mekanismen för en ren utveckling måste omformas så att de leder till en hållbar utveckling. Parlamentet föreslår att låneprioriteringarna hos internationella finansinstitut och EU:s biståndsinsatser skall riktas om så att de stöder förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet föreslår även lansering av ett multilateralt initiativ för hållbar energi - med deltagande av EU och länder som Kina, Indien, Brasilien, Sydafrika m.fl. och vissa stora energirelaterade företag - vars syfte skulle vara att främja ett brett samarbete om ren teknik och där huvudområdena skulle vara energi och transporter. Härvidlag skulle det nyligen ingångna avtalet mellan EU och Kina om ett partnerskap för klimatförändringar tjäna som exempel. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att ekonomisk utveckling är en rättighet för alla utvecklingsländer och betonar att EU och andra industriländer måste stödja utvecklingsländerna vid utvecklingen av hållbara tekniker. Parlamentet betonar dock att utvecklingsländerna inte behöver gå igenom samma förorenande utvecklingssteg som de industrialiserade länderna har gjort. Parlamentet anser vidare att bestämmelserna i mekanismen för en ren utveckling måste omformas så att de leder till en hållbar utveckling. Parlamentet föreslår att låneprioriteringarna hos internationella finansinstitut och EU:s biståndsinsatser skall riktas om så att de stöder förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet föreslår även lansering av ett multilateralt initiativ för hållbar energi - med deltagande av EU och länder som Kina, Indien, Brasilien, Sydafrika m.fl. och vissa stora energirelaterade företag - vars syfte skulle vara att främja ett brett samarbete om ren teknik och där huvudområdena skulle vara energi och transporter. Härvidlag skulle det nyligen ingångna avtalet mellan EU och Kina om ett partnerskap för klimatförändringar tjäna som exempel.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som ett led i det tekniska samarbetet med Annex Bländer och översynen av Cotonouavtalet bistå dessa länders regeringar med att anta nationella energistrategier så att deras beroende av import av fossila bränslen minimeras, och vidare med att främja övergången till modern teknik, framför allt i fråga om förnybar energi och i synnerhet biomassa samt hjälpa dem att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som ett led i det tekniska samarbetet med Annex Bländer och översynen av Cotonouavtalet bistå dessa länders regeringar med att anta nationella energistrategier så att deras beroende av import av fossila bränslen minimeras, och vidare med att främja övergången till modern teknik, framför allt i fråga om förnybar energi och i synnerhet biomassa samt hjälpa dem att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål.

| 45. | Europaparlamentet insisterar på att det behövs finansiellt stöd till anpassningsåtgärder i samband med klimatförändringen för de minst utvecklade länderna. Parlamentet anser i detta sammanhang att ett hållbart skogsbruk, särskilt beträffande regnskogar, är en viktig faktor både när det gäller att begränsa klimatförändringen och anpassa sig till den och uppmanar därför kommissionen att prioritera detta i sina insatser för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet insisterar på att det behövs finansiellt stöd till anpassningsåtgärder i samband med klimatförändringen för de minst utvecklade länderna. Parlamentet anser i detta sammanhang att ett hållbart skogsbruk, särskilt beträffande regnskogar, är en viktig faktor både när det gäller att begränsa klimatförändringen och anpassa sig till den och uppmanar därför kommissionen att prioritera detta i sina insatser för utvecklingssamarbete.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna och fördelarna med att inrätta ett system för handel med personliga utsläppskvoter så att medborgarna görs delaktiga och privata konsumtionsmönster kan påverkas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna och fördelarna med att inrätta ett system för handel med personliga utsläppskvoter så att medborgarna görs delaktiga och privata konsumtionsmönster kan påverkas.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att föregå med gott exempel genom att begränsa växthusgasutsläppen i sin egen verksamhet. Detta kan ske genom ökad energieffektivitet i kontorsbyggnader och för all utrustning som används, genom att använda transportmedel med låga koldioxidutsläpp osv. Parlamentet anser att särskilda ansträngningar bör göras när det gäller parlamentsledamöternas resor, inklusive att på nytt tänka över lämpligheten i att parlamentets verksamhet är förlagd till skilda platser, införande av bilar med låga koldioxidutsläpp för chaufförstjänsten osv. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att föregå med gott exempel genom att begränsa växthusgasutsläppen i sin egen verksamhet. Detta kan ske genom ökad energieffektivitet i kontorsbyggnader och för all utrustning som används, genom att använda transportmedel med låga koldioxidutsläpp osv. Parlamentet anser att särskilda ansträngningar bör göras när det gäller parlamentsledamöternas resor, inklusive att på nytt tänka över lämpligheten i att parlamentets verksamhet är förlagd till skilda platser, införande av bilar med låga koldioxidutsläpp för chaufförstjänsten osv.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett EU-initiativ för att göra medborgarna medvetna om vilka följder en vidlyftig konsumtion och produktion har för klimatförändringarna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett EU-initiativ för att göra medborgarna medvetna om vilka följder en vidlyftig konsumtion och produktion har för klimatförändringarna.

| 49. | Europaparlamentet erkänner och stöder lösningar baserade på informations- och kommunikationsteknik (IKT) som kan frikoppla ekonomisk tillväxt från energi- och materialkonsumtion och transporter och därigenom bidra till ett mer hållbart samhälle. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå policyåtgärder för att ta fasta på IKT-baserade effektivitetsförbättringar, till exempel när det gäller bostäder, avmaterialisering, transporter och en övergång från produkter till tjänster. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet erkänner och stöder lösningar baserade på informations- och kommunikationsteknik (IKT) som kan frikoppla ekonomisk tillväxt från energi- och materialkonsumtion och transporter och därigenom bidra till ett mer hållbart samhälle. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå policyåtgärder för att ta fasta på IKT-baserade effektivitetsförbättringar, till exempel när det gäller bostäder, avmaterialisering, transporter och en övergång från produkter till tjänster.

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till sekretariatet för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och till WTO, med en begäran om att resolutionen skall spridas till alla parter i konventionen som inte är EU-medlemmar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till sekretariatet för FN:s ramkonvention om klimatförändringar och till WTO, med en begäran om att resolutionen skall spridas till alla parter i konventionen som inte är EU-medlemmar.

---

(1)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 144.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0177.

---

Torsdag 17 november 2005

| 18.11.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 280/128 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 280/128

---

PROTOKOLL

(2006/C 280 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen:

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 40/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1355 - C6-0366/2005 - 2005/2217(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 40/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1355 - C6-0366/2005 - 2005/2217(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 41/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1356 - C6-0367/2005 - 2005/2218(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 41/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1356 - C6-0367/2005 - 2005/2218(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 43/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1358 - C6-0368/2005 - 2005/2219(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 43/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1358 - C6-0368/2005 - 2005/2219(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 44/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1359 - C6-0369/2005 - 2005/2220(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 44/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1359 - C6-0369/2005 - 2005/2220(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 45/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1360 - C6-0370/2005 - 2005/2221(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 45/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1360 - C6-0370/2005 - 2005/2221(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 48/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1363 - C6-0371/2005 - 2005/2222(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 48/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1363 - C6-0371/2005 - 2005/2222(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 49/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1364 - C6-0372/2005 - 2005/2223(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 49/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1364 - C6-0372/2005 - 2005/2223(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 974/98 om införande av euron (KOM (2005)0357 - C6-0374/2005 - 2005/0145(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 974/98 om införande av euron (KOM (2005)0357 - C6-0374/2005 - 2005/0145(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: EMPL, ITRE, FEMM |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: EMPL, ITRE, FEMM

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om rapportering av landade fiskeriprodukter i medlemsstaterna (KOM(2005)0566 - C6-0376/2005 - 2005/0223(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

| — | Förslag till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005) 0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, EMPL, ENVI |

—

Förslag till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005) 0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, EMPL, ENVI

| — | Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet Samarbete om genomförandet av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, ECON, EMPL, ENVI, TRAN, AGRI, CULT |

—

Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet Samarbete om genomförandet av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, ECON, EMPL, ENVI, TRAN, AGRI, CULT

| — | Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, EMPL, CULT |

—

Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, EMPL, CULT

| — | Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet ”Människor” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, EMPL, CULT, FEMM |

—

Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet ”Människor” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, EMPL, CULT, FEMM

| — | Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet ”Kapacitet” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, EMPL, CULT |

—

Förslag till rådets beslut om det särskilda programmet ”Kapacitet” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, EMPL, CULT

| — | Förslag till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007-2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, EMPL, ENVI |

—

Förslag till rådets beslut om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007-2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, EMPL, ENVI

| — | Förslag till rådets beslut om ett särskilt program för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007- 2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005)0445 - C6-0386/2005 - 2005/0190(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, EMPL, ENVI |

—

Förslag till rådets beslut om ett särskilt program för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007- 2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (KOM(2005)0445 - C6-0386/2005 - 2005/0190(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

rådgivande utskott: BUDG, EMPL, ENVI

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 42/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1357 - C6-0389/2005 - 2005/2225(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 42/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1357 - C6-0389/2005 - 2005/2225(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 46/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1361 - C6-0390/2005 - 2005/2226(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 46/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1361 - C6-0390/2005 - 2005/2226(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 50/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1365 - C6-0391/2005 - 2005/2227(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 50/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1365 - C6-0391/2005 - 2005/2227(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 47/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1362 - C6-0392/2005 - 2005/2228(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 47/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1362 - C6-0392/2005 - 2005/2228(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 512005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1366 - C6-0393/2005 - 2005/2229(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 512005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1366 - C6-0393/2005 - 2005/2229(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 52/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1408 - C6-0394/2005 - 2005/2230(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 52/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1408 - C6-0394/2005 - 2005/2230(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 53/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1409 - C6-0395/2005 - 2005/2231(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 53/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1409 - C6-0395/2005 - 2005/2231(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 54/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1410 - C6-0396/2005 - 2005/2232(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 54/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1410 - C6-0396/2005 - 2005/2232(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 59/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1413 - C6-0397/2005 - 2005/2233(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 59/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1413 - C6-0397/2005 - 2005/2233(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 60/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1414 - C6-0398/2005 - 2005/2234(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 60/2005 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2005)1414 - C6-0398/2005 - 2005/2234(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

3.   Fastställelse av parlamentarisk immunitet

Till följd av Europaparlamentets beslut av den 5 juli 2005 om fastställelse av Umberto Bossis immunitet i samband med ett straffrättsligt förfarande vid domstolen i Bergamo (punkt 7.8 i protokollet av den 5.7.2005) hade talmannen av de behöriga italienska myndigheterna, i enlighet med artikel 7.9 i arbetsordningen, erhållit ett meddelande från den behöriga domstolen, vari domen av den 21 januari 1998 i detta ärende förklarades ha vunnit laga kraft.

Detta meddelande hade översänts till det behöriga utskottet JURI.

4.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga 1 till protokollet.

Talare: Ria Oomen-Ruijten yttrade sig om tillträdet till parlamentet.

*

- *

4.1   Europeisk kemikaliemyndighet, långlivade organiska föroreningar (REACH) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG och förordning (EG) (om långlivade organiska föroreningar) [KOM(2003) 0644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0315/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0434)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0434)

Inlägg om omröstningen:

| — | Jan Andersson klargjorde att han inte hade undertecknat ändringsförslagen 986-1003. |
| --- | --- |

—

Jan Andersson klargjorde att han inte hade undertecknat ändringsförslagen 986-1003.

| — | Jens-Peter Bonde hade begärt att det skulle göras en paus på 5 minuter efter det att omröstningen om ändringsförslagen i detta betänkande hade avslutats. |
| --- | --- |

—

Jens-Peter Bonde hade begärt att det skulle göras en paus på 5 minuter efter det att omröstningen om ändringsförslagen i detta betänkande hade avslutats.

| — | Cristina Gutiérrez-Cortines hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 356. Detta muntliga ändringsförslag beaktades inte. |
| --- | --- |

—

Cristina Gutiérrez-Cortines hade lagt fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 356. Detta muntliga ändringsförslag beaktades inte.

| — | Ria Oomen-Ruijten yttrade sig om ändringsförslagen 854, 214 och 230 liksom block 1 i tema 14. |
| --- | --- |

—

Ria Oomen-Ruijten yttrade sig om ändringsförslagen 854, 214 och 230 liksom block 1 i tema 14.

| — | Werner Langen yttrade sig om omröstningen om block 3 och 4 i tema 1. |
| --- | --- |

—

Werner Langen yttrade sig om omröstningen om block 3 och 4 i tema 1.

| — | Carl Schlyter hade begärt att talmannen skulle rådfråga parlamentet om godkännandet av huruvida kompromissändringsförslag 1039 skulle gå till omröstning. |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter hade begärt att talmannen skulle rådfråga parlamentet om godkännandet av huruvida kompromissändringsförslag 1039 skulle gå till omröstning.

| — | Renate Sommer yttrade sig om ändringsförslag 341. |
| --- | --- |

—

Renate Sommer yttrade sig om ändringsförslag 341.

Före omröstningen om kommissionens ändrade förslag:

| — | Ria Oomen-Ruijten för PPE-DE-gruppen, Lena Ek för ALDE-gruppen, Hartmut Nassauer, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, och Alessandro Foglietta för UEN-gruppen, om resultatet av omröstningen om ändringsförslagen. |
| --- | --- |

—

Ria Oomen-Ruijten för PPE-DE-gruppen, Lena Ek för ALDE-gruppen, Hartmut Nassauer, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, och Alessandro Foglietta för UEN-gruppen, om resultatet av omröstningen om ändringsförslagen.

Före omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution:

| — | Derek Roland Clark hade begärt, i enlighet med artikel 53.1 i arbetsordningen, att omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution skulle skjutas upp. |
| --- | --- |

—

Derek Roland Clark hade begärt, i enlighet med artikel 53.1 i arbetsordningen, att omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution skulle skjutas upp.

| — | Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) redogjorde för kommissionens ståndpunkt när det gäller ändringsförslagen. |
| --- | --- |

—

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) redogjorde för kommissionens ståndpunkt när det gäller ändringsförslagen.

(Sammanträdet avbröts kl 12.25 och återupptogs kl 12.30.)

4.2   Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier [KOM(2003)0644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Guido Sacconi (A6-0285/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0435)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0435)

4.3   Humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter [KOM(2004)0532 - C6-0100/2004 - 2004/0183(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Karin Scheele (A6-0304/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Utskottet ENVI hade föreslagit att förslaget till direktiv skulle förkastas; parlamentet förkastade kommissionens förslag.

Kommissionen hade, i enlighet med artikel 52.1 i arbetsordningen, uppmanats att dra tillbaka sitt förslag. Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) deklarerade att hon skulle undersöka frågan.

Ärendet blev därmed återförvisat till det ansvariga utskottet.

Inlägg om omröstningen:

Peter Baco yttrade sig om resultatet av omröstningen.

4.4   Vapenexport (omröstning)

Betänkande om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i EU:s uppförandekod för vapenexport [2005/2013(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Raül Romeva i Rueda (A6-0292/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0436)

Inlägg om omröstningen:

| — | Raül Romeva i Rueda (föredragande) beklagade att rådet hade varit frånvarande under debatten. |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda (föredragande) beklagade att rådet hade varit frånvarande under debatten.

4.5   Utnyttjande av solidaritetsfonden: Stormen i Nordeuropa (artikel 131 i arbetsordningen)(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet [KOM(2005)0401 - C6-0277/2005 - 2005/2171(ACI)] - Budgetutskottet

Föredragande: Reimer Böge (A6-0320/2005).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0437)

4.6   Förslag till ändringsbudget nr 7/2005 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) [13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD)] - Budgetutskottet

Föredragande: Salvador Garriga Polledo (A6-0321/2005).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0438)

4.7   Icke-spridning av massförstörelsevapen (omröstning)

Betänkande om icke-spridningen av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet [2005/2139(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Ģirts Valdis Kristovskis (A6-0297/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0439)

Inlägg om omröstningen:

| — | Ģirts Valdis Kristovskis (föredragande) hade angivit att han stödde ändringsförslag 20 och lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 34, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis (föredragande) hade angivit att han stödde ändringsförslag 20 och lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 34, vilket beaktades.

| — | Jan Marinus Wiersma yttrade sig om omröstningsförfarandet och Ģirts Valdis Kristovskis om detta inlägg. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma yttrade sig om omröstningsförfarandet och Ģirts Valdis Kristovskis om detta inlägg.

4.8   Försvarsupphandlingar (omröstning)

Betänkande om grönboken om försvarsupphandlingar [2005/2030(INI)] - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Joachim Wuermeling (A6-0288/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0440)

4.9   Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0585/2005, B6-0608/2005, B6-0609/2005, B6-0610/2005, B6-0611/2005 och B6-0612/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0585/2005

(ersätter B6-585/2005, B6-0608/2005, B6-0609/2005, B6-0610/2005, B6-0611/2005 et B6-0612/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Hans-Gert Poettering, Elmar Brok och Michael Gahler för PPE-DE-gruppen |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Elmar Brok och Michael Gahler för PPE-DE-gruppen

| — | Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck och Antoine Duquesne för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck och Antoine Duquesne för ALDE-gruppen

| — | Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

—

Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0441)

5.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Guido Sacconi - A6-0315/2005:

| — | Bairbre de Brún och Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Bairbre de Brún och Richard Seeber

Betänkande Karin Scheele - A6-0304/2005:

| — | Peter Baco |
| --- | --- |

—

Peter Baco

Betänkande Raül Romeva i Rueda - A6-0292/2005:

| — | Vittorio Agnoletto |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto

*

- *

Talare: Peter Baco yttrade sig om hur omröstningen hade gått till om betänkandet av Karin Scheele (A6-0304/2005) (talmannen svarade att förfarandet hade varit helt i enlighet med arbetsordningen).

6.   Rättelser till avgivna röster

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilaga 2 ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

7.   Meddelande från talmannen

I målet C-305/05 som Ordres des barreaux belges (belgiska advokatsamfundet) hade väckt vid Cour d'arbitrage (Belgien) hade begärts att EG-domstolen skulle undersöka giltigheten av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (EGT L 344, 28.12.2001, s. 76).

Gargani, ordförande för det rättsliga utskottet, hade underrättat Europaparlamentets talman om utskottets inställning i fråga om möjligheten att inkomma med yttrande till EG-domstolen, i enlighet med artikel 23 i domstolens stadga.

Med stöd av sina befogenheter, i enlighet med artikel 19.4 i arbetsordningen, har Europaparlamentets talman, efter att ha informerat talmanskonferensen, beslutat att erforderliga yttranden skulle inges till domstolen inom utsatt tid i syfte att bekräfta giltigheten av den rättsakt som antagits enligt medbeslutandeförfarandet och som målet C-305/05 gäller.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.05 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

8.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

9.   En utvecklingsstrategi för Afrika (debatt)

Betänkande om en utvecklingsstrategi för Afrika [2005/2142(INI)] - Utskottet för utveckling

Föredragande: Maria Martens (A6-0318/2005).

Talare: Miguel Angel Martínez Martínez begärde, på grundval av artikel 170.1 i arbetsordningen, att debatten skulle skjutas upp.

Talare: Maria Martens (föredragande) motsatte sig denna begäran.

Talmannen konstaterade att begäran om att debatten skulle skjutas upp inte hade ingivits inom den tidsfrist som anges i ovannämnda artikel och att föredraganden motsatte sig denna begäran. Talmannen beslutade således att debatten skulle äga rum.

Maria Martens redogjorde för sitt betänkande.

Talmannen klargjorde att en eventuell begäran om uppskjutande av omröstningen måste inges i enlighet med artikel 170.4 i arbetsordningen i samband med omröstningen.

Talare: Louis Michel (ledamot av kommissionen).

Talare: Tobias Pflüger (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Georgios Papastamkos för PPE-DEgruppen, Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, Feleknas Uca för GUE/NGL-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Paul Rübig, Pierre Schapira, Fiona Hall, Jaromír Kohlíček, Michael Gahler, Ryszard Czarnecki och Louis Michel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.4 i protokollet av den 17.11.2005.

10.   Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik - ”Dokument om europeiskt samförstånd”(debatt)

Betänkande om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik - ”Dokument om europeiskt samförstånd” [2004/2261(INI)] - Utskottet för utveckling

Föredragande: Anders Wijkman (A6-0319/2005).

Anders Wijkman (föredragande) begärde, i enlighet med artikel 170.4 i arbetsordningen, att omröstningen om hans betänkande skulle skjutas upp. (Talmannen svarade att han har möjlighet att framställa denna begäran i samband med omröstningen).

Anders Wijkman redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Louis Michel (ledamot av kommissionen).

Talare: Filip Andrzej Kaczmarek för PPE-DE-gruppen, Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, vilken även tog upp organisationen av arbetet, Bernard Lehideux för ALDE-gruppen, vilken även han inledde med att ta upp frågan om organisationen av arbetet, Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Louis Michel, Bernd Posselt och Marcin Libicki; de två sistnämnda talarna ställde en fråga till kommissionen, som Louis Michel besvarade.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.5 i protokollet av den 17.11.2005.

11.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 3 i protokollet av den 15.11.2005).

11.1   Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (debatt)

Resolutionsförslag B6-0591/2005, B6-0594/2005, B6-0597/2005, B6-0600/2005, B6-0603/2005 och B6-0607/2005

Elizabeth Lynne, Catherine Stihler, James Elles, Jaromír Kohlíček, Raül Romeva i Rueda och Marcin Libicki presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg för PSE-gruppen, Alyn Smith för Verts/ALE-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Simon Coveney och Danuta Hübner (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.1 i protokollet av den 17.11.2005

11.2   Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga) (debatt)

Resolutionsförslag B6-0595/2005, B6-0598/2005, B6-0601/2005, B6-0604/2005 och B6-0605/2005

Antolín Sánchez Presedo, Carlos José Iturgaiz Angulo, Erik Meijer och Raül Romeva i Rueda presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Marcin Libicki och Danuta Hübner (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.2 i protokollet av den 17.11.2005

11.3   Burma/Myanmar (debatt)

Resolutionsförslag B6-0592/2005, B6-0593/2005, B6-0596/2005, B6-0599/2005, B6-0602/2005 och B6-0606/2005

Marios Matsakis, Marc Tarabella, Simon Coveney, Erik Meijer och Alyn Smith presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Ioannis Varvitsiotis för PPE-DE-gruppen, Proinsias De Rossa för PSE-gruppen, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, och Danuta Hübner (ledamot av kommissionen)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 12.3 i protokollet av den 17.11.2005

12.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

12.1   Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0591/2005, B6-0594/2005, B6-0597/2005, B6-0600/2005, B6-0603/2005 och B6-0607/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0591/2005

(ersätter B6-0591/2005, B6-0594/2005, B6-0597/2005, B6-0600/2005, B6-0603/2005 et B6-0607/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | James Elles, Simon Coveney, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

James Elles, Simon Coveney, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Neena Gill och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Neena Gill och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen,

| — | Elizabeth Lynne och Sajjad Karim för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne och Sajjad Karim för ALDE-gruppen,

| — | Raül Romeva i Rueda, Alyn Smith, Jean Lambert och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, Alyn Smith, Jean Lambert och Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen,

| — | Luisa Morgantini, Dimitrios Papadimoulis och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini, Dimitrios Papadimoulis och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen,

| — | Eoin Ryan för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0442)

Inlägg om omröstningen:

| — | James Elles för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl A, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

James Elles för PPE-DE-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl A, vilket beaktades.

| — | Catherine Stihler för PSE-gruppen, och Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, drog tillbaka de muntliga ändringsförslagen från sina respektive grupper för att i stället stödja det muntliga ändringsförslag som PPE-DE-gruppen lade fram. |
| --- | --- |

—

Catherine Stihler för PSE-gruppen, och Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, drog tillbaka de muntliga ändringsförslagen från sina respektive grupper för att i stället stödja det muntliga ändringsförslag som PPE-DE-gruppen lade fram.

| — | Jaromír Kohlíček yttrade sig om ordalydelsen i det muntliga ändringsförslaget från PPE-DE-gruppen. |
| --- | --- |

—

Jaromír Kohlíček yttrade sig om ordalydelsen i det muntliga ändringsförslaget från PPE-DE-gruppen.

12.2   Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0595/2005, B6-0598/2005, B6-0601/2005, B6-0604/2005 och B6-0605/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0595/2005

(ersätter B6-0595/2005, B6-0598/2005, B6-0601/2005, B6-0604/2005 och B6-0605/2005)

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Simon Coveney, Charles Tannock, Bernd Posselt, Thomas Mann och Geoffrey Van Orden för PPE-DEgruppen, |
| --- | --- |

—

Simon Coveney, Charles Tannock, Bernd Posselt, Thomas Mann och Geoffrey Van Orden för PPE-DEgruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Glenys Kinnock och Marc Tarabella för PSE-gruppen,

| — | Cecilia Malmström, Frédérique Ries, Antoine Duquesne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström, Frédérique Ries, Antoine Duquesne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| — | Frithjof Schmidt, Alyn Smith, Raül Romeva i Rueda och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Frithjof Schmidt, Alyn Smith, Raül Romeva i Rueda och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen,

| — | Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen,

| — | Konrad Szymański för UEN-gruppen. |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański för UEN-gruppen.

Antogs (P6_TA(2005)0443)

12.3   Burma/Myanmar (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0592/2005, B6-0593/2005, B6-0596/2005, B6-0599/2005, B6-0602/2005 och B6-0606/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0592/2005

(ersätter B6-0592/2005, B6-0593/2005, B6-0596/2005, B6-0599/2005, B6-0602/2005 och B6-0606/ 2005)

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Carlos José Iturgaiz Angulo, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Simon Coveney och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano och María Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och María Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen,

| — | Ignasi Guardans Cambó och Sarah Ludford för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Ignasi Guardans Cambó och Sarah Ludford för ALDE-gruppen,

| — | Raül Romeva i Rueda och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen,

| — | Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0444)

12.4   En utvecklingsstrategi för Afrika (omröstning)

Betänkande om en utvecklingsstrategi för Afrika [2005/2142(INI)] - Utskottet för utveckling

Föredragande: Maria Martens (A6-0318/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0445)

Inlägg om omröstningen:

Före omröstningen begärde Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, med stöd av artikel 170.4 i arbetsordningen, att omröstningen skulle skjutas upp, vilket Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, och Maria Martens (föredragande) motsatte sig.

Parlamentet förkastade begäran genom EO (29 ja-röster, 39 nej-röster, 3 nedlagda röster).

12.5   Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik - ”Dokument om europeiskt samförstånd”(omröstning)

Betänkande om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik - ”Dokument om europeiskt samförstånd” [2004/2261(INI)] - Utskottet för utveckling

Föredragande: Anders Wijkman (A6-0319/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0446)

Inlägg om omröstningen:

Före omröstningen begärde Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, med stöd av artikel 170.4 i arbetsordningen, att omröstningen skulle skjutas upp, vilket Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, och Françoise Grossetête motsatte sig. Marios Matsakis underströk riskerna med en sådan begäran för parlamentets arbete.

Parlamentet förkastade begäran genom EO (26 ja-röster, 42 nej-röster, 4 nedlagda röster).

13.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

14.   Rättelser till avgivna röster

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/ Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilaga 2 ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

15.   Budgetkalender

Tidsfristen för ingivande av förslag till ändringar till den andra behandlingen av den allmänna budgeten för budgetåret 2006 har fastställts till onsdagen den 30 november 2005, kl. 12.00.

Förslag till ändringar skall inges av minst 37 ledamöter eller ett utskott.

Endast förslag till ändringar som rör rådets ändrade text är tillåtliga.

16.   Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

Talmanskonferensen hade vid sitt sammanträde den 16.11.2005 beslutat att föreslå följande ändringar till föredragningslistan för påföljande sammanträde i Bryssel.

Onsdagen den 30.11.2005:

| — | Debatten om muntliga frågor till rådet och kommissionen om utveckling och idrott (punkt 82 i föredragningslistan), som ingår i den gemensamma debatten om sport, skall avslutas med framläggande av resolutionsförslag.
  Tidsfristerna hade fastställts enligt följande:






  — | Resolutionsförslag: fredagen den 25.11.2005 kl. 10.00, |
| --- | --- | --- |

—

Debatten om muntliga frågor till rådet och kommissionen om utveckling och idrott (punkt 82 i föredragningslistan), som ingår i den gemensamma debatten om sport, skall avslutas med framläggande av resolutionsförslag.

Tidsfristerna hade fastställts enligt följande:

—

Resolutionsförslag: fredagen den 25.11.2005 kl. 10.00,

| — | ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: måndagen den 28.11.2005 kl. 18.00. |
| --- | --- |

—

ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: måndagen den 28.11.2005 kl. 18.00.

| — | Debatten om den muntliga frågan till kommissionen om införande av straffrättsliga påföljder vid överträdelser av gemenskapsrätten (punkt 5 i föredragningslistan) skall inte avslutas med framläggande av resolutionsförslag. |
| --- | --- |

—

Debatten om den muntliga frågan till kommissionen om införande av straffrättsliga påföljder vid överträdelser av gemenskapsrätten (punkt 5 i föredragningslistan) skall inte avslutas med framläggande av resolutionsförslag.

| — | Betänkandet Dariusz Rosati om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 974/ 98 om införande av euron [KOM(2005)0357 - 2005/0145(CNS)] (punkt 64 i föredragningslistan), skulle behandlas enligt artikel 131 i arbetsordningen och skulle tas upp till omröstning torsdagen den 1 december 2005. |
| --- | --- |

—

Betänkandet Dariusz Rosati om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 974/ 98 om införande av euron [KOM(2005)0357 - 2005/0145(CNS)] (punkt 64 i föredragningslistan), skulle behandlas enligt artikel 131 i arbetsordningen och skulle tas upp till omröstning torsdagen den 1 december 2005.

Torsdagen den 1.12.2005:

| — | Den 22 november 2005 kommer budgetutskottet att anta ett betänkade om budgetplanen för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

—

Den 22 november 2005 kommer budgetutskottet att anta ett betänkade om budgetplanen för perioden 2007-2013.

Tidsfristen för inlämnande av ändringsförslag skulle löpa ut måndagen den 28.11.2005 kl. 12.00.

Denna punkt skulle gå till omröstning på torsdagen.

17.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen tillkännagav, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagandet av rådets gemensamma ståndpunkt, skälen till antagandet av denna samt kommissionens ståndpunkt om följande dokument:

— Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 14 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ett gemenskapscertifikat för flygledare (10724/2/2005 - 13457/2005 - COM(2005) 0574 - C6-0399/2005 - 2004/0146(COD))

hänvisat till ansvarigt utskott: TRAN

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 18.11.2005.

18.   Utskottens och delegationernas sammansättning

Delegationen för förbindelserna med Iran:

PPE-DE-gruppen hade begärt att Giuseppe Castiglione inte längre skulle ingå i denna delegation.

19.   Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokument | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 43/2005 | Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht och Bogdan Golik | 24 |
| 44/2005 | Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris och Roger Helmer | 13 |
| 45/2005 | Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley | 161 |
| 46/2005 | Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley | 24 |
| 47/2005 | James Hugh Allister | 9 |
| 48/2005 | Richard Corbett | 67 |
| 49/2005 | Richard Corbett | 29 |
| 50/2005 | Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta och Vasco Graça Moura | 219 |
| 51/2005 | Silvana Koch-Mehrin | 70 |
| 52/2005 | David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn och Robert Evans | 230 |
| 53/2005 | Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie och Frédérique Ries | 89 |
| 54/2005 | Den Dover och Kathy Sinnott | 89 |
| 55/2005 | Den Dover och Kathy Sinnott | 66 |
| 56/2005 | Alessandra Mussolini | 6 |
| 57/2005 | Alessandra Mussolini | 2 |
| 58/2005 | Alessandra Mussolini | 2 |
| 59/2005 | Daniel Strož, Miloslav Ransdorf och Jaromír Kohlíček | 13 |
| 60/2005 | Marie-Line Reynaud och Marie-Noëlle Lienemann | 48 |
| 61/2005 | Íñigo Méndez de Vigo, Ilda Figueiredo, Bronisław Geremek, Jean Lambert och Martine Roure | 99 |
| 62/2005 | Elizabeth Lynne, María Elena Valenciano Martínez-Orozco och Anna Záborská | 80 |
| 63/2005 | Terence Wynn, Catherine Stihler, Neil Parish, David Casa och Elspeth Attwooll | 38 |
| 64/2005 | Sylwester Chruszcz och Andrzej Tomasz Zapałowski | 29 |
| 65/2005 | Bruno Gollnisch | 3 |
| 66/2005 | Philip Claeys, Frank Vanhecke, Koenraad Dillen och Carl Lang | 10 |

Dokument

Från

Underskrifter

43/2005

Jana Bobošíková, Miloslav Ransdorf, Jaromír Kohlíček, Sahra Wagenknecht och Bogdan Golik

24

44/2005

Martin Callanan, Daniel Hannan, Christopher Heaton-Harris och Roger Helmer

13

45/2005

Chris Davies, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley

161

46/2005

Elspeth Attwooll, Nigel Farage, Timothy Kirkhope, Jean Lambert och Gary Titley

24

47/2005

James Hugh Allister

9

48/2005

Richard Corbett

67

49/2005

Richard Corbett

29

50/2005

Lissy Gröner, Genowefa Grabowska, Karin Riis-Jørgensen, Gérard Onesta och Vasco Graça Moura

219

51/2005

Silvana Koch-Mehrin

70

52/2005

David Martin, Paulo Casaca, Peter Skinner, Terence Wynn och Robert Evans

230

53/2005

Charles Tannock, Jana Hybášková, Marek Maciej Siwiec, André Brie och Frédérique Ries

89

54/2005

Den Dover och Kathy Sinnott

89

55/2005

Den Dover och Kathy Sinnott

66

56/2005

Alessandra Mussolini

6

57/2005

Alessandra Mussolini

2

58/2005

Alessandra Mussolini

2

59/2005

Daniel Strož, Miloslav Ransdorf och Jaromír Kohlíček

13

60/2005

Marie-Line Reynaud och Marie-Noëlle Lienemann

48

61/2005

Íñigo Méndez de Vigo, Ilda Figueiredo, Bronisław Geremek, Jean Lambert och Martine Roure

99

62/2005

Elizabeth Lynne, María Elena Valenciano Martínez-Orozco och Anna Záborská

80

63/2005

Terence Wynn, Catherine Stihler, Neil Parish, David Casa och Elspeth Attwooll

38

64/2005

Sylwester Chruszcz och Andrzej Tomasz Zapałowski

29

65/2005

Bruno Gollnisch

3

66/2005

Philip Claeys, Frank Vanhecke, Koenraad Dillen och Carl Lang

10

20.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativ betänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet AFET:

| — | Betänkande om den övergripande övervakningsrapporten om läget för Rumäniens förberedelser för EUmedlemskap (2005/2205(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Betänkande om den övergripande övervakningsrapporten om läget för Rumäniens förberedelser för EUmedlemskap (2005/2205(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

| — | Betänkande om strategidokumentet om framsteg i utvidgningsprocessen (2005/2206(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Betänkande om strategidokumentet om framsteg i utvidgningsprocessen (2005/2206(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

| — | Betänkande om den övergripande övervakningsrapporten om läget för Bulgariens förberedelser för EUmedlemskap (2005/2204(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Betänkande om den övergripande övervakningsrapporten om läget för Bulgariens förberedelser för EUmedlemskap (2005/2204(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

| — | Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (2005/2203(INI)) |
| --- | --- |

—

Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (2005/2203(INI))

utskottet DEVE:

| — | Små och medelstora företag i utvecklingsländerna (2005/2207(INI)) |
| --- | --- |

—

Små och medelstora företag i utvecklingsländerna (2005/2207(INI))

| — | Arbetet i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU (2005/2104(INI)) |
| --- | --- |

—

Arbetet i den gemensamma parlamentariska församlingen AVS-EU (2005/2104(INI))

utskottet ECON:

| — | Rapport om konkurrenspolitiken 2004 (2005/2209(INI))
  (rådgivande utskott: EMPL, ITRE, IMCO) |
| --- | --- |

—

Rapport om konkurrenspolitiken 2004 (2005/2209(INI))

(rådgivande utskott: EMPL, ITRE, IMCO)

utskottet ITRE:

| — | Effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - Grönbok (2005/2210(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, ECON, ENVI, IMCO, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - Grönbok (2005/2210(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, ECON, ENVI, IMCO, TRAN, REGI)

utskottet TRAN:

| — | Trafiksäkerhet: ”eCall” åt medborgarna (2005/2211(INI))
  (rådgivande utskott: ITRE) |
| --- | --- |

—

Trafiksäkerhet: ”eCall” åt medborgarna (2005/2211(INI))

(rådgivande utskott: ITRE)

utskottet CULT:

| — | Främja flerspråkighet och språkinlärning inom EU: Europeisk indikator för språkkunskaper (2005/2213 (INI)) |
| --- | --- |

—

Främja flerspråkighet och språkinlärning inom EU: Europeisk indikator för språkkunskaper (2005/2213 (INI))

| — | Övergången från analoga till digitala sändningar: en möjlighet för den europeiska audiovisuella politiken och den kulturella mångfalden (2005/2212(INI))
  (rådgivande utskott: ITRE) |
| --- | --- |

—

Övergången från analoga till digitala sändningar: en möjlighet för den europeiska audiovisuella politiken och den kulturella mångfalden (2005/2212(INI))

(rådgivande utskott: ITRE)

utskottet AFCO:

| — | Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (2005/2214(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (2005/2214(INI))

(rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, FEMM, PETI)

utskottet FEMM:

| — | Kvinnornas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (2005/2215(INI)) |
| --- | --- |

—

Kvinnornas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (2005/2215(INI))

utskottet PETI:

| — | Särskild rapport från Europeiska ombudsmannen till följd av ett klagomål mot Europaskolorna (klagomål nr 1391/2002/JMA) (2005/2216(INI))
  (rådgivande utskott: CULT) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport från Europeiska ombudsmannen till följd av ett klagomål mot Europaskolorna (klagomål nr 1391/2002/JMA) (2005/2216(INI))

(rådgivande utskott: CULT)

Förstärkt samarbete mellan utskott

utskottet BUDG:

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (KOM(2005)0181 - C6-0234/2005 - 2005/0090(CNS))
  Förstärkt samarbete mellan utskott BUDG, CONT
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 25 oktober 2005) |
| --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (KOM(2005)0181 - C6-0234/2005 - 2005/0090(CNS))

Förstärkt samarbete mellan utskott BUDG, CONT

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 25 oktober 2005)

Hänvisningar till utskott

utskottet ENVI:

| — | Solidaritetsfond (KOM(2005)0108 - C6-0093/2005 - 2005/0033(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: REGI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: BUDG, ENVI |

—

Solidaritetsfond (KOM(2005)0108 - C6-0093/2005 - 2005/0033(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: REGI

rådgivande utskott: BUDG, ENVI

21.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

22.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 30.11.2005- 1.12.2005.

23.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 18.20.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Chruszcz, Cirino Pomicino, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jillian Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klaß, Klinz, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, Madeira, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pavilionis, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Piskorski, Pistelli, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Procacci, Prodi, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Sbarbati, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Starkevičiūtė, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Triantaphyllides, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dîncu Vasile, Duca Viorel Senior, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Nicolae Şerban, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Szabó Károly Ferenc, Tîrle Radu

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Europeisk kemikaliemyndighet, långlivade organiska föroreningar (REACH) ***I

Betänkande: Guido SACCONI (A6-0315/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 2
  4-6
  16
  23
  26
  40
  58
  66
  70
  76
  78
  127
  162
  164-165
  261
  297
  305 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk./EO | + | 291, 274, 4 |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | särsk. | + | |
| 9 | utskottet | särsk. | + | |
| 13 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 17 | utskottet | särsk. | + | |
| 20 | utskottet | särsk. | — | |
| 34 | utskottet | särsk. | + | |
| 38 | utskottet | särsk. | + | |
| 43 | utskottet | särsk. | + | |
| 52 | utskottet | särsk./EO | + | 354, 233, 3 |
| 54 | utskottet | ONU | + | 566, 10, 12 |
| 55 | utskottet | särsk. | + | |
| 56 | utskottet | särsk. | + | |
| 57 | utskottet | ONU | + | 579, 12, 2 |
| 68 | utskottet | särsk./EO | + | 336, 246, 3 |
| 69 | utskottet | särsk./EO | + | 297, 285, 13 |
| 75 | utskottet | särsk. | + | |
| 77 | utskottet | särsk. | + | |
| 86 | utskottet | särsk. | — | |
| 113 | utskottet | särsk. | + | |
| 114 | utskottet | särsk./EO | + | 315, 264, 12 |
| 115 | utskottet | särsk./EO | — | 177, 407, 5 |
| 117 | utskottet | särsk./EO | + | 330, 246, 8 |
| 118 | utskottet | särsk. | + | |
| 119 | utskottet | särsk./EO | + | 322, 255, 10 |
| 157 | utskottet | särsk. | + | |
| 159 | utskottet | särsk./EO | + | 304, 280, 5 |
| 163 | utskottet | särsk. | + | |
| 248 | utskottet | särsk./EO | + | 360, 229, 2 |
| 250 | utskottet | särsk. | — | |
| 251 | utskottet | särsk./EO | + | 351, 241, 4 |
| 302 | utskottet | särsk. | + | |
| 303 | utskottet | ONU | — | 138, 453, 2 |
| 304 | utskottet | särsk. | + | |
| 309 | utskottet | särsk. | + | |
| 312 | utskottet | särsk. | + | |
| 313 | utskottet | särsk./EO | + | 313, 275, 5 |
| 315 | utskottet | särsk. | + | |
| 316 | utskottet | särsk. | + | |
| 320 | utskottet | särsk. | + | |
| 321 | utskottet | särsk. | + | |
| 328 | utskottet | särsk. | + | |
| rättslig grund | 414 | GUE/NGL | ONU | — | 244, 351, 3 |
| Tema 1: TILLÄMPNINGSOMRÅDE |
| kompromisspaket


  (block 1 - alternativ A1) | 322 | utskottet | ONU | + | 367, 226, 6 |
| kompromisspaket


  (block 1 - alternativ A2) | 323
  324 | utskottet | ONU | + | 327, 267, 5 |
| kompromisspaket


  (block 1 - alternativ A2)




  särskild omröstning | 65 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 3 | — | |
| 72 | utskottet | särsk. | — | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block - alternativ A) | 111
  356 | utskottet | | — | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block - alternativ A)




  särskild omröstning | 310 | utskottet | särsk. | — | |
| 325 | utskottet | särsk. | — | |
| 326 | utskottet | särsk. | — | |
| kompromisspaket


  (block 1 - alternativ B) | 356
  65 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL


  utskottet | | ↓ | |
| kompromisspaket


  (block 1 - alternativ B)




  särskild omröstning | 65 | utskottet | | ↓ | |
| 72 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block - alternativ B) | 111
  322 | utskottet | | ↓ | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt


  (block 2) | 663-669
  674
  677-679
  821
  853
  855-861 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 264, 291, 24 |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt
  (block 2)


  särskild omröstning | 854 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 263, 318, 18 |
| koncept ITRE - 1


  (block 3) | 462-479 | CHICHESTER m.fl. | ONU | + | 314, 264, 16 |
| koncept ITRE - 2


  (block 4) | 932
  934-940
  942-952
  955-956
  958
  963-964
  984 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| koncept ITRE - 2


  (block 4)




  särskild omröstning | 933 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | ONU | — | 143, 431, 17 |
| Tema 2: ÄMNEN SOM INGÅR I VAROR |
| kompromisspaket


  (block 1) | 357
  19 | PSE, ALDE, GUE/NGL


  utskottet | ONU | + | 291, 290, 16 |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block) | 88 | utskottet | delad | | |
| 1 | ↓ | |
| 2/ONU | + | 375, 155, 52 |
| 3 | ↓ | |
| koncept Verts/ALE | 548
  539 | Verts/ALE | | ↓ | |
| Oomen-Ruijten, Nassauer


  (block 2) | 586-592 | PPE-DE | | ↓ | |
| koncept ALDE


  (block 3) | 426-430 | ALDE | | ↓ | |
| koncept ITRE - 1


  (block 4) | 480-487 | CHICHESTER m.fl. | | ↓ | |
| koncept ITRE - 2


  (block 5) | 967-974 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| Tema 3: REGISTRERING |
| kompromisspaket


  (block 1) | 367-413 | PSE, PPE-DE, ALDE | ONU | + | 438, 144, 15 |
| ändringsförslag från utskottet - del 1 -


  block | 92
  332
  349 | utskottet | | ↓ | |
| ändringsförslag från utskottet - del 1 -
  särskild omröstning | 84 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 93 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 94 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 95 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 98 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| ändringsförslag från utskottet - del 2 -
  särskild omröstning | 73 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 80 | utskottet | särsk. | + | |
| 81 | utskottet | särsk./EO | + | 345, 244, 4 |
| 82 | utskottet | särsk. | + | |
| 83 | utskottet | särsk. | + | |
| 89 | utskottet | särsk./EO | + | 302, 292, 5 |
| 90 | utskottet | särsk. | + | |
| 100 | utskottet | särsk. | — | |
| 106 | utskottet | särsk. | + | |
| 139 | utskottet | särsk. | + | |
| 145 | utskottet | särsk. | — | |
| 146 | utskottet | särsk./EO | — | 291, 304, 3 |
| 147 | utskottet | särsk./EO | + | 327, 266, 4 |
| 121 | utskottet | särsk. | + | |
| koncept Verts/ALE+UEN


  (block 2) | 519
  522-538 | Verts/ALE, GUE/NGL | | ↓ | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer


  (block 3) | 577-581
  583
  599
  609
  612
  619
  624-628
  630-632
  636
  638-647
  653-658 | PPE-DE | | ↓ | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt


  (block 4) | 662
  675
  707-709
  720-721
  723-725
  736
  751-752
  762-763
  772
  778
  781
  784
  832-837
  839-852
  862
  864 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt


  (block 4) - särskild omröstning | 863 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 241, 317, 45 |
| koncept Vidal-Quadras (ITRE+)


  (block 5) | 1004-1035 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| koncept ITRE


  (block 6) | 1038 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| koncept ENVI


  (block 7) | 87
  103
  107
  120
  124
  333
  335-336
  340
  345
  347 | utskottet | | ↓ | |
| Tema 4: ETT ÄMNE - EN REGISTRERING (OSOR) |
| kompromisspaket
  (block 1 - del 1) | 358
  125
  148-150
  154-155
  327 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL


  utskottet | EO | + | 376, 218, 6 |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 2) | 97 | utskottet | särsk./EO | + | 319, 275, 2 |
| 123 | utskottet | särsk. | + | |
| 128 | utskottet | särsk. | + | |
| 129 | utskottet | särsk. | + | |
| 130 | utskottet | särsk. | + | |
| 131 | utskottet | särsk. | + | |
| 132 | utskottet | särsk. | + | |
| 136 | utskottet | särsk. | + | |
| 137 | utskottet | särsk. | + | |
| 138 | utskottet | särsk. | + | |
| 142 | utskottet | särsk. | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (särskild omröstning) | 101 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 122 | utskottet | | ↓ | |
| 133 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 134 | utskottet | särsk. | + | |
| 141 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 144 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer


  (block 2) | 601-608
  621-623
  682-699 | PPE-DE | | ↓ | |
| koncept ITRE - 1


  (block 3) | 488-510 | CHICHESTER m.fl. | | ↓ | |
| koncept ITRE - 2


  (block 4) | 909-931 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| Tema 5: UTVÄRDERING |
| kompromisspaket


  (block 1) | 14
  39
  170-174
  179
  182-185
  187-188
  190-205
  207-209
  213
  259
  266
  274
  283-284
  296 | utskottet | EO | + | 309, 291, 5 |
| kompromisspaket


  (block 1) - särskild omröstning | 180 | utskottet | särsk. | + | |
| 181 | utskottet | särsk. | + | |
| 189 | utskottet | särsk. | + | |
| 206 | utskottet | särsk. | + | |
| 210 | utskottet | särsk. | — | |
| 258 | utskottet | särsk. | + | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt


  (block 2A) | 727-728
  729/1
  730/2
  731-732
  735
  737-738
  740-741
  743/2
  747-748
  794 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt


  (block 2B) | 729/2
  730/1
  733
  734
  739
  742
  743/1
  744
  745
  746
  796
  801 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| koncept ITRE


  (block 3) | 867-900
  905-908 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| Tema 6: GODKÄNNANDE |
| kompromissändringsförslag | CA1039 | PPE-DE/UEN | EO | — | 274, 297, 28 |
| kompromisspaket


  (block 1) | 359
  8
  15
  41
  215-217
  219-221
  223
  226-231
  233-235
  237-238
  240-242
  244
  246 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL


  utskottet | ONU | + | 324, 263, 13 |
| kompromisspaket


  (block 1)




  särskild omröstning | 214 | utskottet | särsk./EO | + | 314, 276, 8 |
| 232 | utskottet | särsk./EO | + | 327, 263, 15 |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block) | 42
  245 | utskottet | ONU | + | 340, 258, 6 |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (särskild omröstning) | 218 | utskottet | ONU | + | 405, 141, 55 |
| 222 | utskottet | ONU | + | 403, 137, 55 |
| 224 | utskottet | ONU | + | 447, 102, 53 |
| 225 | utskottet | ONU | + | 415, 132, 53 |
| 236 | utskottet | särsk. | + | |
| 239 | utskottet | särsk. | + | |
| 243 | utskottet | särsk. | + | |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt


  (block 2) | 749-750
  753-761
  764-771
  773-777
  779-780
  782 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| koncept ALDE


  (block 3) | 440-445
  450-453
  456 | ALDE | | ↓ | |
| koncept ITRE - 1


  (block 4) | 511-518 | CHICHESTER m.fl. | | ↓ | |
| koncept ITRE - 2


  (block 5) | 975-982 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| Tema 7: KEMIKALIEMYNDIGHETENS UTFORMNING |
| kompromisspaket


  (block 1) | 360
  46
  262-265
  269-273
  275-282
  285,
  286,
  288
  290-295 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL


  utskottet | | + | |
| kompromisspaket


  (block 1)




  särskild omröstning | 255 | utskottet | särsk./EO | + | 304, 290, 3 |
| 260 | utskottet | särsk. | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block) | 252-253
  256
  267 | utskottet | | + | |
| 268 | | | ↓ | |
| | 287 | | delad | | |
| 1/EO | + | 312, 241, 28 |
| 2 | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (särskild omröstning) | 49 | utskottet | särsk. | — | |
| 254 | utskottet | särsk./EO | + | 328, 270, 7 |
| koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt


  (block 2) | 797-800
  802-807 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| koncept ITRE


  (block 3) | 901-904 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| Tema 8: DJURFÖRSÖK |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 1)




  inledande omröstning | 361 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL | särsk. | + | |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 1)




  resten | 24
  176
  257 | utskottet | | + | |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 1)




  resten - särskild omröstning | 36 | utskottet | särsk. | + | |
| 108 | utskottet | särsk. | + | |
| kompromisspaket


  (del 2) | 140 | utskottet | särsk. | + | |
| 143 | utskottet | särsk. | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block -del 1) | 25
  35
  37
  47 | utskottet | | + | |
| 48 | | | ↓ | |
| 135
  151-153
  156
  175
  177-178
  289 | | | + | |
| 341 | | | ↓ | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block - del 1)




  särskild omröstning | 27 | utskottet | särsk. | + | |
| 28 | utskottet | särsk. | + | |
| 96 | utskottet | särsk. | + | |
| 135 | utskottet | särsk. | + | |
| 186 | utskottet | särsk. | + | |
| 211 | utskottet | särsk. | + | |
| 212 | utskottet | särsk. | + | |
| 314 | utskottet | särsk./EO | + | 321, 263, 6 |
| 319 | utskottet | särsk. | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block - del 2) | 341 | utskottet | | ↓ | |
| 351 | | | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block - del 2 - särskild omröstning) | 329 | utskottet | särsk. | + | |
| 337 | utskottet | särsk. | + | |
| Tema 9: SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG |
| kompromisspaket


  (block 1) | 362-363
  10
  22
  64
  79
  306 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL


  utskottet | | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block) | 21 | utskottet | | ↓ | |
| 63 | | | + | |
| 308 | | | ↓ | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (särskild omröstning) | 169 | utskottet | särsk./EO | + | 340, 252, 9 |
| Tema 10: AKTSAMHETSKRAV |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 1) | 364 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL | ONU | + | 324, 260, 20 |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 2) | 18 | utskottet | ONU | + | 570, 30, 4 |
| 59 | utskottet | ONU | + | 556, 37, 7 |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block) | 11 | utskottet | ONU | + | 323, 264, 17 |
| 61 | | | ↓ | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (särskild omröstning) | 12 | utskottet | särsk. | + | |
| 62 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| Tema 11: KOMMUNIKATION AV INFORMATION OM RISKER |
| kompromisspaket


  (block 1) | 31-33
  44-45 | utskottet | | + | |
| kompromisspaket


  (block 1)




  särskild omröstning | 29 | utskottet | särsk. | + | |
| 112 | utskottet | särsk. | + | |
| 166 | utskottet | särsk. | + | |
| efter skäl 41 | 542 | Verts/ALE | ONU | — | 266, 318, 21 |
| 30 | utskottet | | + | |
| Tema 12: TILLGÅNG TILL INFORMATION/ÖPPENHET |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 1) | 365-366
  299-301 | PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL


  utskottet | ONU | + | 344, 245, 17 |
| kompromisspaket


  (block 1 - del 2 - särskild omröstning) | 99 | utskottet | ONU | + | 351, 229, 18 |
| 168 | utskottet | särsk. | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (block) | 53
  298 | utskottet | | + | |
| övriga ändringsförslag från utskottet


  (särskild omröstning) | 167 | utskottet | | ↓ | |
| Tema 13: UTOMSTÅENDE FÖRETRÄDARE |
| ändringsförslag från utskottet | 102 | utskottet | | ↓ | |
| 116 | utskottet | särsk. | + | |
| 126=
  681= | utskottet


  PPE-DE m.fl. | särsk. | + | |
| Tema 14: ERSÄTTNING AV DJURFÖRSÖK |
| kompromisspaket


  (block 1) | 330-331
  339
  343-344
  346 | utskottet | | ↓ | |
| kompromisspaket


  (block 1)




  särskild omröstning | 338 | utskottet | | ↓ | |
| Tema 15: FLYTT AV TEST MELLAN BILAGOR |
| tester - 1


  (block) | 334
  342 | utskottet | | ↓ | |
| tester - 2


  (block) | 348
  350 | utskottet | | ↓ | |
| Tema 16: LÅNGLIVADE ORGANISKA FÖRENINGAR (POP) |
| strykning av POP


  (block 1) | 566-574 | Verts/ALE | EO | + | 298, 288, 10 |
| övriga bestämmelser |
| artikel 1, punkt 2 | 419 | PSE | | + | |
| artikel 1, punkt 3 | 425 | ALDE | ONU | — | 221, 353, 28 |
| 60 | utskottet | EO | + | 341, 247, 5 |
| artikel 2 | 545 | Verts/ALE | | ↓ | |
| artikel 2, punkt 1, efter led c | 421 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 3, punkt 1 | 670 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 3, efter punkt 1 | 671 | PPE-DE m.fl. | EO | — | 281, 310, 5 |
| artikel 3, punkt 2 | 672 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| 67 | utskottet | EO | + | 395, 195, 9 |
| artikel 3, punkt 3 | 352 | UEN | | — | |
| artikel 3, efter punkt 12 | 434 | ALDE | EO | + | 338, 258, 2 |
| 435 | ALDE | | + | |
| artikel 3, punkt 14, inledning | 71=
  673= | utskottet


  PPE-DE m.fl. | ONU | + | 348, 242, 13 |
| artikel 3, punkt 22 | 74=
  983= | utskottet


  VIDAL-QUADRAS m.fl. | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 476, 121, 3 |
| artikel 3, efter punkt 29 | 676 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| efter artikel 4 | 680 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| efter artikel 5 | 546 | Verts/ALE | ONU | — | 236, 366, 7 |
| artikel 5, efter punkt 1 | 582 | PPE-DE | | ↓ | |
| 85 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 5, punkterna 2 och 3 | 959 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | — | |
| 433=
  584= | ALDE
  PPE-DE m.fl. | EO | + | 307, 291, 2 |
| artikel 5, efter punkt 4 | 547 | Verts/ALE | ONU | — | 51, 549, 7 |
| 585 | PPE-DE | | — | |
| efter artikel 6 | 593-596 | PPE-DE | EO | + | 300, 291, 6 |
| 91 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 7 | 597 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 8 | 598 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 9, efter punkt 1 | 575=
  600= | VIDAL-QUADRAS m.fl. PPE-DE | ONU | + | 367, 228, 12 |
| artikel 11, punkt 2 | 610 | PPE-DE | EO | — | 291, 302, 8 |
| 104 | utskottet | | + | |
| artikel 11, efter punkt 2 | 105=
  611= | utskottet


  PPE-DE | | + | |
| artikel 12, punkt 1 | 549 | Verts/ALE | ONU | + | 292, 290, 27 |
| artikel 12, efter punkt 1 | 550 | Verts/ALE | EO | — | 241, 351, 6 |
| 551 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 12, punkt 1, ny text | 613 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 12, punkt 3 | 614 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 12, punkt 4, stycke 1 | 109 | utskottet | | + | |
| 615 | PPE-DE | EO | + | 311, 289, 5 |
| artikel 13, efter punkt 2 | 422=
  960= | ALDE
  VIDAL-QUADRAS m.fl. | EO | + | 353, 230, 13 |
| artikel 13, punkt 1, stycke 1 | 110 | utskottet | ONU | + | 317, 267, 15 |
| 616 | PPE-DE | ONU | — | 267, 327, 9 |
| artikel 13, punkt 2, stycke 1, inledning | 617 | PPE-DE | | — | |
| artikel 13, punkterna 2 till 4 | 576 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | — | |
| artikel 13, punkt 3, led d | 618 | PPE-DE | ONU | — | 268, 326, 13 |
| artikel 13, punkt 4, stycke 2 | 436 | ALDE | ONU | + | 327, 272, 7 |
| artikel 16, punkt 2 | 620 | PPE-DE | | — | |
| artikel 22, punkt 1 | 629 | PPE-DE | ONU | — | 268 322, 15 |
| artikel 23, punkt 3 | 633 | PPE-DE | | ↓ | |
| artikel 24, punkt 5 | 634 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| artikel 25, punkt 1 | 635 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| efter artikel 28 | 700-702 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| 703 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 29, punkt 1, efter stycke 1 | 704 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 29, efter punkt 1 | 705 | PPE-DE | | — | |
| artikel 29, punkt 3, stycke 1 | 158 | utskottet | | + | |
| 706 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| artikel 29, punkt 6, stycke 2 | 160 | utskottet | | + | |
| 637 | PPE-DE | | — | |
| artikel 29, punkt 8, stycke 1 | 161 | utskottet | | + | |
| 710 | PPE-DE m.fl. | EO | + | 416, 153, 12 |
| artikel 30, rubrik | 711 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 30, punkt 1, inledning | 712 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 30, efter punkt 1 | 713 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 30, efter punkt 2 | 714 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 31, inledning | 715 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| efter artikel 31 | 716 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| 717 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| artikel 33 | 718 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 34, punkt 1 | 719 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| artikel 34, punkt 4, stycke 3 | 722 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 35, punkt 2, efter stycke 1 | 726 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| avdelning 6 | 552 | Verts/ALE | EO | — | 243, 329, 10 |
| efter artikel 43 | 420 | ALDE | ONU | + | 344, 245, 2 |
| artikel 53, punkt 1 | 437 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 53, efter punkt 2 | 553 | Verts/ALE | ONU | — | 84, 496, 17 |
| artikel 53, punkt 3 | 438 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 53, punkterna 5 och 6 | 439 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 53, punkt 5, stycke 1 | 961 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| artikel 54, efter led c | 554 | Verts/ALE | ONU | — | 243, 338, 18 |
| 555 | Verts/ALE | ONU | — | 247, 331, 19 |
| artikel 54, led e | 353 | UEN | | ↓ | |
| artikel 54, led f | 355 | UEN | | ↓ | |
| efter artikel 54 | 354 | UEN | | ↓ | |
| artikel 55, punkt 1, led e | 446 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 55, punkt 2, stycke 1 | 962 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| 447 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 55, punkt 3, efter led c | 448 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 55, efter punkt 3 | 449 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 56, före punkt 1 | 556 | Verts/ALE | EO | — | 227, 358, 6 |
| artikel 57, punkt 7, led c | 454 | ALDE | | ↓ | |
| art 57, punkt 8 | 455 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 58, punkt 3, stycke 2 | 457 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 59, punkterna 3 till 4 | 458 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 61, punkt 4, leden a och b | 459=
  781= | ALDE
  PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| artikel 61, punkt 5, stycke 3 | 460 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 61, punkt 6 | 783 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 62 | 461 | ALDE | | ↓ | |
| artikel 64, punkterna 1 och 2 | 785 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 64, punkt 1 | 247=
  985= | utskottet


  VIDAL-QUADRAS m.fl. | ONU | + | 327, 264, 7 |
| artikel 65, punkt 2 | 786 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 65, punkt 3 | 787 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| artikel 66, punkterna 1 och 2, stycke 1 | 788 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 66, efter punkt 2 | 789 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| artikel 66, punkt 3, inledning | 790 | PPE-DE m.fl. | EO | — | 280, 301, 9 |
| artikel 68, punkt 1 | 791 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 287, 294, 10 |
| artikel 69, punkt 2 | 792 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| 249 | utskottet | | — | |
| artikel 70, punkt 2 | 793 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| efter artikel 71 | 418 | PSE | | + | |
| artikel 72, punkt 1, leden c till g | 794 | PPE-DE m.fl. | | ↓ | |
| artikel 73, punkt 1 | 795 | PPE-DE | ONU | + | 459, 132, 8 |
| artikel 74, punkt 2, efter led d | 557 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 75, efter punkt 3 | 1037 | PPE-DE | | + | |
| artikel 95 | 659 | PPE-DE | ONU | — | 264, 321, 9 |
| artikel 112, punkt 1 | 558 | Verts/ALE | ONU | — | 91, 494, 14 |
| efter artikel 114 | 559 | Verts/ALE | ONU | — | 238, 352, 7 |
| artikel 115 | 560 | Verts/ALE | ONU | — | 224, 369, 6 |
| artikel 116, punkt 1, led a | 808 | PPE-DE m.fl. | ONU | + | 291, 281, 25 |
| artikel 116, punkt 1, led b | 809 | PPE-DE m.fl. | EO | — | 284, 307, 5 |
| artikel 116, punkt 1, led c | 810 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 286, 288, 26 |
| artikel 116, punkt 1, led i | 811 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 251, 312, 36 |
| artikel 116, punkt 2, inledning | 812 | PPE-DE m.fl. | EO | — | 285, 308, 5 |
| artikel 116, punkt 2, led a | 813 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 260, 297, 42 |
| artikel 116, punkt 2, led a | 561 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 116, punkt 2, led c | 814 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| artikel 116, punkt 3 | 815 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 122 | 816 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| 307 | utskottet | | + | |
| 817 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| artikel 123, punkt 1 | 818 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| artikel 125 | 415 | GUE/NGL | ONU | — | 229, 353, 15 |
| 819 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| artikel 126, punkt 1 | 820 | PPE-DE m.fl. | EO | — | 268, 306, 16 |
| artikel 128 | 562 | Verts/ALE | ONU | — | 104, 481, 18 |
| artikel 131 | 822 | PPE-DE m.fl. | | + | |
| efter artikel 132 | 564 | Verts/ALE | ONU | — | 254, 329, 5 |
| 311=
  823= | utskottet


  PPE-DE m.fl. | | + | |
| artikel 133, punkt 3 | 563 | Verts/ALE | | — | |
| artikel 134, punkt 1 | 317 | utskottet | | + | |
| 824 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 264, 317, 11 |
| artikel 135 | 565 | Verts/ALE | ONU | — | 253, 328, 18 |
| 318 | utskottet | | + | |
| efter artikel 135 | 825 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| 826-827 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| 828-829 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 259, 322, 13 |
| artikel 137, punkterna 2 till 5 | 830 | PPE-DE m.fl. | | — | |
| bilaga, del 0, punkt 0.2 | 831 | PPE-DE m.fl. | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | + | |
| bilaga, del 4, punkt 4.2 | 838 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 276, 299, 24 |
| bilaga 3, punkt 8 | 431 | ALDE | | ↓ | |
| bilaga 3, punkt 9 | 660 | ALDE | | + | |
| bilaga 3, efter punkt 9 | 432 | ALDE | | ↓ | |
| block om ”bilagorna”


  (block) | 986-1003 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| bilaga 6, punkt 6.1 | 648 | PPE-DE | | ↓ | |
| bilaga 6, punkt 6.2 | 649 | PPE-DE | | ↓ | |
| bilaga 6, punkt 6, kolumn 1, punkt 6.5 | 651 | PPE-DE | | ↓ | |
| bilaga 6, punkt 6, kolumn 1, punkt 6.5 | 650 | PPE-DE | | ↓ | |
| bilaga 6, punkt 6, kolumn 2, punkt 6.5 | 652 | PPE-DE | | ↓ | |
| bilaga 9, punkt 1.5, punkt 2, led 3 | 965 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | EO | + | 307, 270, 17 |
| bilaga 9, punkt 1.5, efter punkt 3 | 966 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | EO | + | 318, 264, 14 |
| bilaga 11, inledning, punkt 1 | 865 | PPE-DE m.fl. | ONU | + | 300, 290, 10 |
| skäl |
| efter skäl 4a | 416 | PSE | ONU | + | 507, 90, 5 |
| skäl 8 | 953 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| skäl 16 | 954 | VIDAL-QUADRAS m.fl. | | ↓ | |
| skäl 21 | 661 | PPE-DE m.fl. | ONU | — | 272, 324, 7 |
| efter skäl 24a | 540 | Verts/ALE | EO | — | 257, 336, 0 |
| efter skäl 28a | 424 | ALDE | ONU | + | 509, 88, 2 |
| skäl 31 | 541 | Verts/ALE | | — | |
| efter skäl 82 | 417 | PSE | | + | |
| skäl 89 | 543 | Verts/ALE | | — | |
| 50 | utskottet | | + | |
| skäl 90 | 544 | Verts/ALE | EO | — | 214, 373, 6 |
| 51 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 407, 155, 41 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 398, 148, 36 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

2

4-6

16

23

26

40

58

66

70

76

78

127

162

164-165

261

297

305

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

1

utskottet

särsk./EO

+

291, 274, 4

3

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

särsk.

+

9

utskottet

särsk.

+

13

utskottet

delad

1

+

2

+

17

utskottet

särsk.

+

20

utskottet

särsk.

—

34

utskottet

särsk.

+

38

utskottet

särsk.

+

43

utskottet

särsk.

+

52

utskottet

särsk./EO

+

354, 233, 3

54

utskottet

ONU

+

566, 10, 12

55

utskottet

särsk.

+

56

utskottet

särsk.

+

57

utskottet

ONU

+

579, 12, 2

68

utskottet

särsk./EO

+

336, 246, 3

69

utskottet

särsk./EO

+

297, 285, 13

75

utskottet

särsk.

+

77

utskottet

särsk.

+

86

utskottet

särsk.

—

113

utskottet

särsk.

+

114

utskottet

särsk./EO

+

315, 264, 12

115

utskottet

särsk./EO

—

177, 407, 5

117

utskottet

särsk./EO

+

330, 246, 8

118

utskottet

särsk.

+

119

utskottet

särsk./EO

+

322, 255, 10

157

utskottet

särsk.

+

159

utskottet

särsk./EO

+

304, 280, 5

163

utskottet

särsk.

+

248

utskottet

särsk./EO

+

360, 229, 2

250

utskottet

särsk.

—

251

utskottet

särsk./EO

+

351, 241, 4

302

utskottet

särsk.

+

303

utskottet

ONU

—

138, 453, 2

304

utskottet

särsk.

+

309

utskottet

särsk.

+

312

utskottet

särsk.

+

313

utskottet

särsk./EO

+

313, 275, 5

315

utskottet

särsk.

+

316

utskottet

särsk.

+

320

utskottet

särsk.

+

321

utskottet

särsk.

+

328

utskottet

särsk.

+

rättslig grund

414

GUE/NGL

ONU

—

244, 351, 3

Tema 1: TILLÄMPNINGSOMRÅDE

kompromisspaket

(block 1 - alternativ A1)

322

utskottet

ONU

+

367, 226, 6

kompromisspaket

(block 1 - alternativ A2)

323

324

utskottet

ONU

+

327, 267, 5

kompromisspaket

(block 1 - alternativ A2)

särskild omröstning

65

utskottet

delad

1

+

2

—

3

—

72

utskottet

särsk.

—

övriga ändringsförslag från utskottet

(block - alternativ A)

111

356

utskottet

—

övriga ändringsförslag från utskottet

(block - alternativ A)

särskild omröstning

310

utskottet

särsk.

—

325

utskottet

särsk.

—

326

utskottet

särsk.

—

kompromisspaket

(block 1 - alternativ B)

356

65

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

utskottet

↓

kompromisspaket

(block 1 - alternativ B)

särskild omröstning

65

utskottet

↓

72

utskottet

särsk.

↓

övriga ändringsförslag från utskottet

(block - alternativ B)

111

322

utskottet

↓

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 2)

663-669

674

677-679

821

853

855-861

PPE-DE m.fl.

ONU

—

264, 291, 24

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 2)

särskild omröstning

854

PPE-DE m.fl.

ONU

—

263, 318, 18

koncept ITRE - 1

(block 3)

462-479

CHICHESTER m.fl.

ONU

+

314, 264, 16

koncept ITRE - 2

(block 4)

932

934-940

942-952

955-956

958

963-964

984

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

koncept ITRE - 2

(block 4)

särskild omröstning

933

VIDAL-QUADRAS m.fl.

ONU

—

143, 431, 17

Tema 2: ÄMNEN SOM INGÅR I VAROR

kompromisspaket

(block 1)

357

19

PSE, ALDE, GUE/NGL

utskottet

ONU

+

291, 290, 16

övriga ändringsförslag från utskottet

(block)

88

utskottet

delad

1

↓

2/ONU

+

375, 155, 52

3

↓

koncept Verts/ALE

548

539

Verts/ALE

↓

Oomen-Ruijten, Nassauer

(block 2)

586-592

PPE-DE

↓

koncept ALDE

(block 3)

426-430

ALDE

↓

koncept ITRE - 1

(block 4)

480-487

CHICHESTER m.fl.

↓

koncept ITRE - 2

(block 5)

967-974

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

Tema 3: REGISTRERING

kompromisspaket

(block 1)

367-413

PSE, PPE-DE, ALDE

ONU

+

438, 144, 15

ändringsförslag från utskottet - del 1 -

block

92

332

349

utskottet

↓

ändringsförslag från utskottet - del 1 -
  särskild omröstning

84

utskottet

särsk.

↓

93

utskottet

särsk.

↓

94

utskottet

särsk.

↓

95

utskottet

särsk.

↓

98

utskottet

särsk.

↓

ändringsförslag från utskottet - del 2 -
  särskild omröstning

73

utskottet

särsk.

↓

80

utskottet

särsk.

+

81

utskottet

särsk./EO

+

345, 244, 4

82

utskottet

särsk.

+

83

utskottet

särsk.

+

89

utskottet

särsk./EO

+

302, 292, 5

90

utskottet

särsk.

+

100

utskottet

särsk.

—

106

utskottet

särsk.

+

139

utskottet

särsk.

+

145

utskottet

särsk.

—

146

utskottet

särsk./EO

—

291, 304, 3

147

utskottet

särsk./EO

+

327, 266, 4

121

utskottet

särsk.

+

koncept Verts/ALE+UEN

(block 2)

519

522-538

Verts/ALE, GUE/NGL

↓

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer

(block 3)

577-581

583

599

609

612

619

624-628

630-632

636

638-647

653-658

PPE-DE

↓

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 4)

662

675

707-709

720-721

723-725

736

751-752

762-763

772

778

781

784

832-837

839-852

862

864

PPE-DE m.fl.

↓

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 4) - särskild omröstning

863

PPE-DE m.fl.

ONU

—

241, 317, 45

koncept Vidal-Quadras (ITRE+)

(block 5)

1004-1035

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

koncept ITRE

(block 6)

1038

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

koncept ENVI

(block 7)

87

103

107

120

124

333

335-336

340

345

347

utskottet

↓

Tema 4: ETT ÄMNE - EN REGISTRERING (OSOR)

kompromisspaket
  (block 1 - del 1)

358

125

148-150

154-155

327

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

utskottet

EO

+

376, 218, 6

kompromisspaket

(block 1 - del 2)

97

utskottet

särsk./EO

+

319, 275, 2

123

utskottet

särsk.

+

128

utskottet

särsk.

+

129

utskottet

särsk.

+

130

utskottet

särsk.

+

131

utskottet

särsk.

+

132

utskottet

särsk.

+

136

utskottet

särsk.

+

137

utskottet

särsk.

+

138

utskottet

särsk.

+

142

utskottet

särsk.

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(särskild omröstning)

101

utskottet

särsk.

↓

122

utskottet

↓

133

utskottet

särsk.

↓

134

utskottet

särsk.

+

141

utskottet

särsk.

↓

144

utskottet

särsk.

↓

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer

(block 2)

601-608

621-623

682-699

PPE-DE

↓

koncept ITRE - 1

(block 3)

488-510

CHICHESTER m.fl.

↓

koncept ITRE - 2

(block 4)

909-931

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

Tema 5: UTVÄRDERING

kompromisspaket

(block 1)

14

39

170-174

179

182-185

187-188

190-205

207-209

213

259

266

274

283-284

296

utskottet

EO

+

309, 291, 5

kompromisspaket

(block 1) - särskild omröstning

180

utskottet

särsk.

+

181

utskottet

särsk.

+

189

utskottet

särsk.

+

206

utskottet

särsk.

+

210

utskottet

särsk.

—

258

utskottet

särsk.

+

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 2A)

727-728

729/1

730/2

731-732

735

737-738

740-741

743/2

747-748

794

PPE-DE m.fl.

↓

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 2B)

729/2

730/1

733

734

739

742

743/1

744

745

746

796

801

PPE-DE m.fl.

+

koncept ITRE

(block 3)

867-900

905-908

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

Tema 6: GODKÄNNANDE

kompromissändringsförslag

CA1039

PPE-DE/UEN

EO

—

274, 297, 28

kompromisspaket

(block 1)

359

8

15

41

215-217

219-221

223

226-231

233-235

237-238

240-242

244

246

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

utskottet

ONU

+

324, 263, 13

kompromisspaket

(block 1)

särskild omröstning

214

utskottet

särsk./EO

+

314, 276, 8

232

utskottet

särsk./EO

+

327, 263, 15

övriga ändringsförslag från utskottet

(block)

42

245

utskottet

ONU

+

340, 258, 6

övriga ändringsförslag från utskottet

(särskild omröstning)

218

utskottet

ONU

+

405, 141, 55

222

utskottet

ONU

+

403, 137, 55

224

utskottet

ONU

+

447, 102, 53

225

utskottet

ONU

+

415, 132, 53

236

utskottet

särsk.

+

239

utskottet

särsk.

+

243

utskottet

särsk.

+

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 2)

749-750

753-761

764-771

773-777

779-780

782

PPE-DE m.fl.

↓

koncept ALDE

(block 3)

440-445

450-453

456

ALDE

↓

koncept ITRE - 1

(block 4)

511-518

CHICHESTER m.fl.

↓

koncept ITRE - 2

(block 5)

975-982

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

Tema 7: KEMIKALIEMYNDIGHETENS UTFORMNING

kompromisspaket

(block 1)

360

46

262-265

269-273

275-282

285,

286,

288

290-295

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

utskottet

+

kompromisspaket

(block 1)

särskild omröstning

255

utskottet

särsk./EO

+

304, 290, 3

260

utskottet

särsk.

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(block)

252-253

256

267

utskottet

+

268

↓

287

delad

1/EO

+

312, 241, 28

2

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(särskild omröstning)

49

utskottet

särsk.

—

254

utskottet

särsk./EO

+

328, 270, 7

koncept Oomen-Ruijten, Nassauer, Roth-Behrendt

(block 2)

797-800

802-807

PPE-DE m.fl.

↓

koncept ITRE

(block 3)

901-904

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

Tema 8: DJURFÖRSÖK

kompromisspaket

(block 1 - del 1)

inledande omröstning

361

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

särsk.

+

kompromisspaket

(block 1 - del 1)

resten

24

176

257

utskottet

+

kompromisspaket

(block 1 - del 1)

resten - särskild omröstning

36

utskottet

särsk.

+

108

utskottet

särsk.

+

kompromisspaket

(del 2)

140

utskottet

särsk.

+

143

utskottet

särsk.

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(block -del 1)

25

35

37

47

utskottet

+

48

↓

135

151-153

156

175

177-178

289

+

341

↓

övriga ändringsförslag från utskottet

(block - del 1)

särskild omröstning

27

utskottet

särsk.

+

28

utskottet

särsk.

+

96

utskottet

särsk.

+

135

utskottet

särsk.

+

186

utskottet

särsk.

+

211

utskottet

särsk.

+

212

utskottet

särsk.

+

314

utskottet

särsk./EO

+

321, 263, 6

319

utskottet

särsk.

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(block - del 2)

341

utskottet

↓

351

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(block - del 2 - särskild omröstning)

329

utskottet

särsk.

+

337

utskottet

särsk.

+

Tema 9: SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

kompromisspaket

(block 1)

362-363

10

22

64

79

306

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

utskottet

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(block)

21

utskottet

↓

63

+

308

↓

övriga ändringsförslag från utskottet

(särskild omröstning)

169

utskottet

särsk./EO

+

340, 252, 9

Tema 10: AKTSAMHETSKRAV

kompromisspaket

(block 1 - del 1)

364

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

ONU

+

324, 260, 20

kompromisspaket

(block 1 - del 2)

18

utskottet

ONU

+

570, 30, 4

59

utskottet

ONU

+

556, 37, 7

övriga ändringsförslag från utskottet

(block)

11

utskottet

ONU

+

323, 264, 17

61

↓

övriga ändringsförslag från utskottet

(särskild omröstning)

12

utskottet

särsk.

+

62

utskottet

särsk.

↓

Tema 11: KOMMUNIKATION AV INFORMATION OM RISKER

kompromisspaket

(block 1)

31-33

44-45

utskottet

+

kompromisspaket

(block 1)

särskild omröstning

29

utskottet

särsk.

+

112

utskottet

särsk.

+

166

utskottet

särsk.

+

efter skäl 41

542

Verts/ALE

ONU

—

266, 318, 21

30

utskottet

+

Tema 12: TILLGÅNG TILL INFORMATION/ÖPPENHET

kompromisspaket

(block 1 - del 1)

365-366

299-301

PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL

utskottet

ONU

+

344, 245, 17

kompromisspaket

(block 1 - del 2 - särskild omröstning)

99

utskottet

ONU

+

351, 229, 18

168

utskottet

särsk.

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(block)

53

298

utskottet

+

övriga ändringsförslag från utskottet

(särskild omröstning)

167

utskottet

↓

Tema 13: UTOMSTÅENDE FÖRETRÄDARE

ändringsförslag från utskottet

102

utskottet

↓

116

utskottet

särsk.

+

126=

681=

utskottet

PPE-DE m.fl.

särsk.

+

Tema 14: ERSÄTTNING AV DJURFÖRSÖK

kompromisspaket

(block 1)

330-331

339

343-344

346

utskottet

↓

kompromisspaket

(block 1)

särskild omröstning

338

utskottet

↓

Tema 15: FLYTT AV TEST MELLAN BILAGOR

tester - 1

(block)

334

342

utskottet

↓

tester - 2

(block)

348

350

utskottet

↓

Tema 16: LÅNGLIVADE ORGANISKA FÖRENINGAR (POP)

strykning av POP

(block 1)

566-574

Verts/ALE

EO

+

298, 288, 10

övriga bestämmelser

artikel 1, punkt 2

419

PSE

+

artikel 1, punkt 3

425

ALDE

ONU

—

221, 353, 28

60

utskottet

EO

+

341, 247, 5

artikel 2

545

Verts/ALE

↓

artikel 2, punkt 1, efter led c

421

ALDE

↓

artikel 3, punkt 1

670

PPE-DE m.fl.

—

artikel 3, efter punkt 1

671

PPE-DE m.fl.

EO

—

281, 310, 5

artikel 3, punkt 2

672

PPE-DE m.fl.

—

67

utskottet

EO

+

395, 195, 9

artikel 3, punkt 3

352

UEN

—

artikel 3, efter punkt 12

434

ALDE

EO

+

338, 258, 2

435

ALDE

+

artikel 3, punkt 14, inledning

71=

673=

utskottet

PPE-DE m.fl.

ONU

+

348, 242, 13

artikel 3, punkt 22

74=

983=

utskottet

VIDAL-QUADRAS m.fl.

delad

1

+

2/ONU

+

476, 121, 3

artikel 3, efter punkt 29

676

PPE-DE m.fl.

+

efter artikel 4

680

PPE-DE m.fl.

↓

efter artikel 5

546

Verts/ALE

ONU

—

236, 366, 7

artikel 5, efter punkt 1

582

PPE-DE

↓

85

utskottet

↓

artikel 5, punkterna 2 och 3

959

VIDAL-QUADRAS m.fl.

—

433=

584=

ALDE

PPE-DE m.fl.

EO

+

307, 291, 2

artikel 5, efter punkt 4

547

Verts/ALE

ONU

—

51, 549, 7

585

PPE-DE

—

efter artikel 6

593-596

PPE-DE

EO

+

300, 291, 6

91

utskottet

↓

artikel 7

597

PPE-DE

↓

artikel 8

598

PPE-DE

↓

artikel 9, efter punkt 1

575=

600=

VIDAL-QUADRAS m.fl. PPE-DE

ONU

+

367, 228, 12

artikel 11, punkt 2

610

PPE-DE

EO

—

291, 302, 8

104

utskottet

+

artikel 11, efter punkt 2

105=

611=

utskottet

PPE-DE

+

artikel 12, punkt 1

549

Verts/ALE

ONU

+

292, 290, 27

artikel 12, efter punkt 1

550

Verts/ALE

EO

—

241, 351, 6

551

Verts/ALE

—

artikel 12, punkt 1, ny text

613

PPE-DE

↓

artikel 12, punkt 3

614

PPE-DE

↓

artikel 12, punkt 4, stycke 1

109

utskottet

+

615

PPE-DE

EO

+

311, 289, 5

artikel 13, efter punkt 2

422=

960=

ALDE

VIDAL-QUADRAS m.fl.

EO

+

353, 230, 13

artikel 13, punkt 1, stycke 1

110

utskottet

ONU

+

317, 267, 15

616

PPE-DE

ONU

—

267, 327, 9

artikel 13, punkt 2, stycke 1, inledning

617

PPE-DE

—

artikel 13, punkterna 2 till 4

576

VIDAL-QUADRAS m.fl.

—

artikel 13, punkt 3, led d

618

PPE-DE

ONU

—

268, 326, 13

artikel 13, punkt 4, stycke 2

436

ALDE

ONU

+

327, 272, 7

artikel 16, punkt 2

620

PPE-DE

—

artikel 22, punkt 1

629

PPE-DE

ONU

—

268 322, 15

artikel 23, punkt 3

633

PPE-DE

↓

artikel 24, punkt 5

634

PPE-DE m.fl.

↓

artikel 25, punkt 1

635

PPE-DE m.fl.

↓

efter artikel 28

700-702

PPE-DE m.fl.

—

703

PPE-DE m.fl.

—

artikel 29, punkt 1, efter stycke 1

704

PPE-DE m.fl.

—

artikel 29, efter punkt 1

705

PPE-DE

—

artikel 29, punkt 3, stycke 1

158

utskottet

+

706

PPE-DE m.fl.

↓

artikel 29, punkt 6, stycke 2

160

utskottet

+

637

PPE-DE

—

artikel 29, punkt 8, stycke 1

161

utskottet

+

710

PPE-DE m.fl.

EO

+

416, 153, 12

artikel 30, rubrik

711

PPE-DE m.fl.

—

artikel 30, punkt 1, inledning

712

PPE-DE m.fl.

—

artikel 30, efter punkt 1

713

PPE-DE m.fl.

—

artikel 30, efter punkt 2

714

PPE-DE m.fl.

—

artikel 31, inledning

715

PPE-DE m.fl.

↓

efter artikel 31

716

PPE-DE m.fl.

↓

717

PPE-DE m.fl.

↓

artikel 33

718

PPE-DE m.fl.

—

artikel 34, punkt 1

719

PPE-DE m.fl.

+

artikel 34, punkt 4, stycke 3

722

PPE-DE m.fl.

—

artikel 35, punkt 2, efter stycke 1

726

PPE-DE m.fl.

+

avdelning 6

552

Verts/ALE

EO

—

243, 329, 10

efter artikel 43

420

ALDE

ONU

+

344, 245, 2

artikel 53, punkt 1

437

ALDE

↓

artikel 53, efter punkt 2

553

Verts/ALE

ONU

—

84, 496, 17

artikel 53, punkt 3

438

ALDE

↓

artikel 53, punkterna 5 och 6

439

ALDE

↓

artikel 53, punkt 5, stycke 1

961

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

artikel 54, efter led c

554

Verts/ALE

ONU

—

243, 338, 18

555

Verts/ALE

ONU

—

247, 331, 19

artikel 54, led e

353

UEN

↓

artikel 54, led f

355

UEN

↓

efter artikel 54

354

UEN

↓

artikel 55, punkt 1, led e

446

ALDE

↓

artikel 55, punkt 2, stycke 1

962

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

447

ALDE

↓

artikel 55, punkt 3, efter led c

448

ALDE

↓

artikel 55, efter punkt 3

449

ALDE

↓

artikel 56, före punkt 1

556

Verts/ALE

EO

—

227, 358, 6

artikel 57, punkt 7, led c

454

ALDE

↓

art 57, punkt 8

455

ALDE

↓

artikel 58, punkt 3, stycke 2

457

ALDE

↓

artikel 59, punkterna 3 till 4

458

ALDE

↓

artikel 61, punkt 4, leden a och b

459=

781=

ALDE

PPE-DE m.fl.

↓

artikel 61, punkt 5, stycke 3

460

ALDE

↓

artikel 61, punkt 6

783

PPE-DE m.fl.

—

artikel 62

461

ALDE

↓

artikel 64, punkterna 1 och 2

785

PPE-DE m.fl.

—

artikel 64, punkt 1

247=

985=

utskottet

VIDAL-QUADRAS m.fl.

ONU

+

327, 264, 7

artikel 65, punkt 2

786

PPE-DE m.fl.

—

artikel 65, punkt 3

787

PPE-DE m.fl.

↓

artikel 66, punkterna 1 och 2, stycke 1

788

PPE-DE m.fl.

—

artikel 66, efter punkt 2

789

PPE-DE m.fl.

+

artikel 66, punkt 3, inledning

790

PPE-DE m.fl.

EO

—

280, 301, 9

artikel 68, punkt 1

791

PPE-DE m.fl.

ONU

—

287, 294, 10

artikel 69, punkt 2

792

PPE-DE m.fl.

—

249

utskottet

—

artikel 70, punkt 2

793

PPE-DE m.fl.

—

efter artikel 71

418

PSE

+

artikel 72, punkt 1, leden c till g

794

PPE-DE m.fl.

↓

artikel 73, punkt 1

795

PPE-DE

ONU

+

459, 132, 8

artikel 74, punkt 2, efter led d

557

Verts/ALE

—

artikel 75, efter punkt 3

1037

PPE-DE

+

artikel 95

659

PPE-DE

ONU

—

264, 321, 9

artikel 112, punkt 1

558

Verts/ALE

ONU

—

91, 494, 14

efter artikel 114

559

Verts/ALE

ONU

—

238, 352, 7

artikel 115

560

Verts/ALE

ONU

—

224, 369, 6

artikel 116, punkt 1, led a

808

PPE-DE m.fl.

ONU

+

291, 281, 25

artikel 116, punkt 1, led b

809

PPE-DE m.fl.

EO

—

284, 307, 5

artikel 116, punkt 1, led c

810

PPE-DE m.fl.

ONU

—

286, 288, 26

artikel 116, punkt 1, led i

811

PPE-DE m.fl.

ONU

—

251, 312, 36

artikel 116, punkt 2, inledning

812

PPE-DE m.fl.

EO

—

285, 308, 5

artikel 116, punkt 2, led a

813

PPE-DE m.fl.

ONU

—

260, 297, 42

artikel 116, punkt 2, led a

561

Verts/ALE

—

artikel 116, punkt 2, led c

814

PPE-DE m.fl.

+

artikel 116, punkt 3

815

PPE-DE m.fl.

—

artikel 122

816

PPE-DE m.fl.

+

307

utskottet

+

817

PPE-DE m.fl.

+

artikel 123, punkt 1

818

PPE-DE m.fl.

+

artikel 125

415

GUE/NGL

ONU

—

229, 353, 15

819

PPE-DE m.fl.

—

artikel 126, punkt 1

820

PPE-DE m.fl.

EO

—

268, 306, 16

artikel 128

562

Verts/ALE

ONU

—

104, 481, 18

artikel 131

822

PPE-DE m.fl.

+

efter artikel 132

564

Verts/ALE

ONU

—

254, 329, 5

311=

823=

utskottet

PPE-DE m.fl.

+

artikel 133, punkt 3

563

Verts/ALE

—

artikel 134, punkt 1

317

utskottet

+

824

PPE-DE m.fl.

ONU

—

264, 317, 11

artikel 135

565

Verts/ALE

ONU

—

253, 328, 18

318

utskottet

+

efter artikel 135

825

PPE-DE m.fl.

—

826-827

PPE-DE m.fl.

—

828-829

PPE-DE m.fl.

ONU

—

259, 322, 13

artikel 137, punkterna 2 till 5

830

PPE-DE m.fl.

—

bilaga, del 0, punkt 0.2

831

PPE-DE m.fl.

delad

1

—

2

+

bilaga, del 4, punkt 4.2

838

PPE-DE m.fl.

ONU

—

276, 299, 24

bilaga 3, punkt 8

431

ALDE

↓

bilaga 3, punkt 9

660

ALDE

+

bilaga 3, efter punkt 9

432

ALDE

↓

block om ”bilagorna”

(block)

986-1003

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

bilaga 6, punkt 6.1

648

PPE-DE

↓

bilaga 6, punkt 6.2

649

PPE-DE

↓

bilaga 6, punkt 6, kolumn 1, punkt 6.5

651

PPE-DE

↓

bilaga 6, punkt 6, kolumn 1, punkt 6.5

650

PPE-DE

↓

bilaga 6, punkt 6, kolumn 2, punkt 6.5

652

PPE-DE

↓

bilaga 9, punkt 1.5, punkt 2, led 3

965

VIDAL-QUADRAS m.fl.

EO

+

307, 270, 17

bilaga 9, punkt 1.5, efter punkt 3

966

VIDAL-QUADRAS m.fl.

EO

+

318, 264, 14

bilaga 11, inledning, punkt 1

865

PPE-DE m.fl.

ONU

+

300, 290, 10

skäl

efter skäl 4a

416

PSE

ONU

+

507, 90, 5

skäl 8

953

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

skäl 16

954

VIDAL-QUADRAS m.fl.

↓

skäl 21

661

PPE-DE m.fl.

ONU

—

272, 324, 7

efter skäl 24a

540

Verts/ALE

EO

—

257, 336, 0

efter skäl 28a

424

ALDE

ONU

+

509, 88, 2

skäl 31

541

Verts/ALE

—

efter skäl 82

417

PSE

+

skäl 89

543

Verts/ALE

—

50

utskottet

+

skäl 90

544

Verts/ALE

EO

—

214, 373, 6

51

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

407, 155, 41

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

398, 148, 36

Jan Andersson har inte undertecknat ändringsförslagen 986-1003.

Grupperna Verts/ALE och GUE/NGL hade dragit tillbaka ändringsförslag 521.

Verts/ALE-gruppen hade inte undertecknat ändringsförslag 357.

Ändringsförslagen 423, 520, 766, 866, 941, 957, 1036 och 1039 hade strukits.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE

854, 659; ”TILLÄMPNINGSOMRÅDE” block 1 till 4, 322; ”ÄMNEN SOM INGÅR I VAROR” block 1; ”REGISTRERING” blocken 1, 3 och 4.

”GODKÄNNANDE” blocken 1 till 5; 88 andra delen (punkt 1a); 218, 222, 224, 225, 933; ändrat förslag och lagstiftningsresolution

PSE

”REGISTRERING” blocken 1 och 2, ”GODKÄNNANDE” block 1

ALDE

425

Verts/ALE

74 andra delen, 303, 357; ”REGISTRERING” block 1; ”GODKÄNNANDE” blocken 1 till 5; 440, 443, 444, 447 och 449:

”AKTSAMHETSKRAV” block 1; 542; ”TILLGÅNG TILL INFORMATION” block 1; ”ERSÄTTNING AV DJURFÖRSÖK” block 1; 71, 546, 547, 549, 575, 110, 616, 618, 436, 629, 420, 553, 554, 555, 247, 791, 795, 659, 558, 559, 560, 808, 810, 811, 813, 415, 562, 564, 824, 565, 828-829, 838, 865, 416, 661, 424

GUE/NGL

414; ”TILLÄMPNINGSOMRÅDE” block 1; ”ÄMNEN SOM INGÅR I VAROR” blocken 1 till 5; ”REGISTRERING” blocken 1 till 7:

”GODKÄNNANDE” blocken 1 till 5 och utskottets block; ”AKTSAMHETSKRAV” block 1 och utskottets ändringsförslag;

”TILLGÅNG TILL INFORMATION” block 1; 247, 811 och 415

UEN

54 och 57

IND/DEM

863

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE

1, 7, 9, 69, 80, 86, 90, 157, 248, 250, 251, 302, 303, 304, 309, 312, 313, 315, 316, 320, 321, 72, 310, 322, 933, 122, 141, 144, 180, 181, 189, 258, 206, 214, 218, 222, 224, 225, 236, 243, 255, 260, 254, 361, 36, 108, 27, 28, 96, 135, 186, 211, 212, 314, 319, 364, 12, 29, 168, 167, 334, 348, 81, 82, 83, 89, 91, 100, 106, 121, 139, 145, 146, 147, 20, 52, 73, 113, 114, 115, 117, 118, 119, 157, 159, 248, 328, 101, 133, 134, 258, 329, 337, 140, 143, 18, 59, 112, 166, 102, 126, 342, 350, 97, 123, 128, 129, 130, 131, 132, 136, 137, 138 och 142

PSE

49, 68, 75, 81, 82, 84, 86, 91, 100, 115, 145, 163, 169, 210, 250, 303, 325 och 326

ALDE

1038, 123, 59, 62, 232

Verts/ALE

1, 3, 17, 20, 38, 55, 56, 73, 75, 81, 84, 86, 94, 95, 100, 163

UEN

34, 43, 52, 56, 80, 93, 98, 146, 147, 157, 159, 248, 302, 309, 312 och 320

IND/DEM

77, 84, 169, 239, 247 och 250

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

äf 13

Första delen:”Hanteringen av ... tillverkningen gynnas”

Andra delen:”och uppmuntras ... europeiska tillverkare”

äf 74

Första delen: hela texten utom orden ”under verkliga förhållanden”

Andra delen: dessa ord

äf 831

Första delen:”i mängder om 1 ton eller mer per år”

Andra delen: (inklusive avfallsfasen, utan hinder av artikel 2.1 d i denna förordning)

PPE-DE

äf 88

Första delen: hela texten utom punkt 1a och punkt 7a

Andra delen: punkt 1a

Tredje delen: punkt 7a

IND/DEM

äf 287

Första delen: punkt 2

Andra delen: punkt 3

Övrigt

ALDE-gruppen hade begärt:

| — | — sammanslagen omröstning, Tema 6, om ändringsförslagen 441-445, 450-453 och 456 |
| --- | --- |

—

— sammanslagen omröstning, Tema 6, om ändringsförslagen 441-445, 450-453 och 456

| — | — sammanslagen omröstning, bilagorna, om ändringsförslagen 986-1003 |
| --- | --- |

—

— sammanslagen omröstning, bilagorna, om ändringsförslagen 986-1003

2.   Ändring av direktiv 67/548/EEG om farliga ämnen (REACH) ***I

Betänkande: Guido SACCONI (A6-0285/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-2 | utskottet | | + | |
| artikel 3 | 3=
  4= | utskottet


  VIDAL-QUADRAS m.fl. | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-2

utskottet

+

artikel 3

3=

4=

utskottet

VIDAL-QUADRAS m.fl.

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

3.   Humana normer för fångstmetoder för vissa djurarter ***I

Betänkande: Karin SCHEELE (A6-0304/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: förslag | | | - | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: förslag

-

Ärendet återförvisades till utskottet ENVI i enlighet med artikel 52.3 i arbetsordningen.

4.   Vapenexport

Betänkande: Raül ROMEVA I RUEDA (A6-0292/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 1 | 2/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| efter punkt 6 | 11 | GUE/NGL | delad/ONU | | |
| 1 | — | 61, 379, 8 |
| 2 | — | 46, 405, 2 |
| punkt 13 | 3/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| efter punkt 17 | 10/rev. | Verts/ALE, UEN | | — | |
| efter punkt 41 | 4/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| 5/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| 6/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| 7/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| 8/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| 9/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| efter skäl F | 1/rev. | Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 1

2/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

efter punkt 6

11

GUE/NGL

delad/ONU

1

—

61, 379, 8

2

—

46, 405, 2

punkt 13

3/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

efter punkt 17

10/rev.

Verts/ALE, UEN

—

efter punkt 41

4/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

5/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

6/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

7/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

8/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

9/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

efter skäl F

1/rev.

Verts/ALE, UEN, ALDE, PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

äf 11

Första delen:”Europaparlamentet efterlyser ... bestämmelser om vapenkontroll”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... övertala detta område”

5.   Utnyttjande av solidaritetsfonden: Stormen i Nordeuropa

Betänkande: Reimer BÖGE (A6-0320/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning (kvalificerad majoritet) | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning (kvalificerad majoritet)

+

6.   Förslag till ändringsbudget nr 7/2005

Betänkande: Salvador GARRIGA POLLEDO (A6-0321/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning (kvalificerad majoritet) | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning (kvalificerad majoritet)

+

7.   Icke-spridning av massförstörelsevapen

Betänkande: Ģirts Valdis KRISTOVSKIS (A6-0297/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 3 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 6 | 2 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 13 | 15 | GUE/NGL | ONU | — | 60, 389, 9 |
| efter artikel 33, underrubrik | 20 | PSE | | + | |
| 3 | Verts/ALE | | ↓ | |
| punkt 34 | 21S | PSE | | — | |
| 4 | Verts/ALE | | — | |
| 16 | GUE/NGL | ONU | — | 35, 398, 46 |
| punkt 35 | 22S | PSE | | — | |
| 5 | Verts/ALE | | — | |
| 17 | GUE/NGL | ONU | — | 43, 398, 45 |
| punkt 36 | 23 | PSE | | + | |
| punkt 37 | 6 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 38 | 18 | GUE/NGL | delad/ONU | | |
| 1 | — | 39, 427, 16 |
| 2 | — | 36, 426, 13 |
| punkt 39 | 7 | Verts/ALE | ONU | — | 71, 399, 8 |
| 19 | GUE/NGL | ONU | — | 42, 391, 48 |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 45 | 11 | UEN | | + | |
| punkt 46 | 12 | UEN | ONU | + | 385, 75, 14 |
| punkt 47 | 13S | UEN | | + | |
| punkt 48 | 14S | UEN | | + | |
| punkt 53 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 55 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 56 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 65 | 10 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 3

1

Verts/ALE

+

punkt 6

2

Verts/ALE

—

punkt 13

15

GUE/NGL

ONU

—

60, 389, 9

efter artikel 33, underrubrik

20

PSE

+

3

Verts/ALE

↓

punkt 34

21S

PSE

—

4

Verts/ALE

—

16

GUE/NGL

ONU

—

35, 398, 46

punkt 35

22S

PSE

—

5

Verts/ALE

—

17

GUE/NGL

ONU

—

43, 398, 45

punkt 36

23

PSE

+

punkt 37

6

Verts/ALE

—

punkt 38

18

GUE/NGL

delad/ONU

1

—

39, 427, 16

2

—

36, 426, 13

punkt 39

7

Verts/ALE

ONU

—

71, 399, 8

19

GUE/NGL

ONU

—

42, 391, 48

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 45

11

UEN

+

punkt 46

12

UEN

ONU

+

385, 75, 14

punkt 47

13S

UEN

+

punkt 48

14S

UEN

+

punkt 53

8

Verts/ALE

+

punkt 55

9

Verts/ALE

+

punkt 56

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 65

10

Verts/ALE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 12, 15, 16, 17, 18, 19

Verts/ALE: äf 7

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

äf 18

Första delen:”Europaparlamentet ... avlägsnas från Europa”

Andra delen:”att man skall stoppa ... avskaffa sina kärnvapen”

PSE

punkt 39

Första delen: hela texten utom orden ”som bör stärka ... auktoritet och trovärdighet”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PSE: punkt 56

8.   Försvarsupphandlingar

Betänkande: Joachim WUERMELING (A6-0288/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 6 | 1 | PSE | | — | |
| punkt 7 | 2 | PSE | | — | |
| punkt 10 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 17 | 3 | PSE | | — | |
| artikel 20, led f | 5 | Verts/ALE | ONU | + | 368, 95, 8 |
| efter punkt 23 | 4 | PSE | | + | |
| punkt 24 | 6 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 392, 77, 7 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 6

1

PSE

—

punkt 7

2

PSE

—

punkt 10

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 11

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 17

3

PSE

—

artikel 20, led f

5

Verts/ALE

ONU

+

368, 95, 8

efter punkt 23

4

PSE

+

punkt 24

6

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

392, 77, 7

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 5 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 10 och 11

9.   Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad

Resolutionsförslag: B6-0585/2005, B6-0608/2005, B6-0609/2005, B6-0610/2005, B6-0611/2005 och B6-0612/2005

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0585/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| punkt 1 | 1 | PPE-DE | EO | + | 246, 132, 36 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0585/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0608/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0609/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0610/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0611/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0612/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0585/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

punkt 1

1

PPE-DE

EO

+

246, 132, 36

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0585/2005

ALDE

↓

B6-0608/2005

GUE/NGL

↓

B6-0609/2005

PSE

↓

B6-0610/2005

UEN

↓

B6-0611/2005

Verts/ALE

↓

B6-0612/2005

PPE-DE

↓

Övrigt

Även Pierre Schapira hade undertecknat det gemensamma resolutionsförslaget.

10.   Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir

Resolutionsförslag: B6-0591/2005, B6-0594/2005, B6-0597/2005, B6-0600/2005, B6-0603/2005 och B6-0607/2005

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0591/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| strecksats 2 | punkt | originaltexten | ONU | + | 52, 25, 6 |
| skäl A | punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0591/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0594/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0597/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0600/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0603/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0607/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0591/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

punkt 11

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

strecksats 2

punkt

originaltexten

ONU

+

52, 25, 6

skäl A

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0591/2005

ALDE

↓

B6-0594/2005

PSE

↓

B6-0597/2005

PPE-DE

↓

B6-0600/2005

GUE/NGL

↓

B6-0603/2005

Verts/ALE

↓

B6-0607/2005

UEN

↓

Övrigt

James Elles för PPE-DE föreslog ett muntligt ändringsförslag till punkt 11:

11. Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan regeringarna i Indien och Pakistan om att öppna den så kallade kontrollinjen för gränsövergång. Parlamentet är övertygat om att öppningen av gränsövergångar är mycket viktig för befolkningen i Kashmir och för katastrofarbetet. Parlamentet hoppas att denna överenskommelse kan genomföras utan allt för stora administrativa problem för de personer i Kashmir som utnyttjar övergångsplatserna. Parlamentet gläder sig över att
  fem
  övergångar öppnats för utbyte av varor. Parlamentet uppmanar myndigheterna i de båda länderna att tillåta civila att gå över kontrollinjen. Parlamentet stöder uppmaningen från FN:s Världslivsmedelsprogram att öppna andra övergångar på kontrollinjen och att tillåta passagen av lastbilar för att stödja biståndsarbetet för hundratusentals människor i avlägsna dalar och höga berg i Kashmir.

James Elles för PPE-DE föreslog ett muntligt ändringsförslag till skäl A:

A. Den 8 oktober 2005 inträffade en jordbävning som uppmätte 7, 6 på Richterskalan och som orsakade stora skador och skördade många offer över ett område på 30 000 km2 i
  Kashmirområdet,
  det nordvästra gränsområdet mellan Pakistan, Afghanistan
  och
  Indien.

Catherine Stihler för PSE-gruppen och Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen hade dragit tillbaka de muntliga ändringsförslagen till skäl A som deras grupper hade lämnat in.

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: beaktandeled 2

11.   Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francicso Larrañaga)

Resolutionsförslag: B6-0595/2005,B6-0598/2005, B6-0601/2005, B6-0604/2005 och B6-0605/2005

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0595/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och EUL/NGL) |
| efter skäl E | 1 | Verts/ALE | ONU | — | 12, 52, 7 |
| 2 | Verts/ALE | ONU | — | 7, 60, 12 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0595/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0598/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0601/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0604/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0605/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0595/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och EUL/NGL)

efter skäl E

1

Verts/ALE

ONU

—

12, 52, 7

2

Verts/ALE

ONU

—

7, 60, 12

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0595/2005

PSE

↓

B6-0598/2005

PPE-DE

↓

B6-0601/2005

GUE/NGL

↓

B6-0604/2005

Verts/ALE

↓

B6-0605/2005

ALDE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 1 och 2

12.   Burma/Myanmar

Resolutionsförslag: B6-0592/2005, B6-0593/2005, B6-0596/2005, B6-0599/2005, B6-0602/2005 och B6-0606/2005

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0592/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 74, 3, 2 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0592/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0593/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0596/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0599/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0602/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0606/2005 | | UEN | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0592/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

74, 3, 2

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0592/2005

ALDE

↓

B6-0593/2005

PPE-DE

↓

B6-0596/2005

PPE-DE

↓

B6-0599/2005

GUE/NGL

↓

B6-0602/2005

Verts/ALE

↓

B6-0606/2005

UEN

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutlig omröstning

13.   En utvecklingsstrategi för Afrika

Betänkande: Maria MARTENS (A6-0318/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 1 | 11 | GUE/NGL | | — | |
| 12 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | + | flyttas till efter punkt 38 |
| 2 | — | |
| efter punkt 10 | 13 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 16 | 6S | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 43, 30, 0 |
| punkt 19 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 25 | 14 | GUE/NGL | EO | — | 29, 44, 0 |
| 3 | UEN | EO | — | 23, 51, 0 |
| efter punkt 26 | 15 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 27 | 4 | UEN | | — | |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 52, 19, 0 |
| punkt 37 | 5 | UEN | EO | — | 21, 50, 1 |
| efter punkt 38 | 16 | GUE/NGL | | — | |
| 17 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 43 | 18 | GUE/NGL | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk./EO | — | 30, 34, 5 |
| punkt 45 | 8/rev. | Verts/ALE | | — | |
| 19 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 45 | 9 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 46 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 40, 29, 3 |
| efter punkt 46 | 10 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 40, 31, 0 |
| punkt 47 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 38, 32, 0 |
| punkt 48 | punkt | originaltexten | särsk./EO | — | 32, 37, 2 |
| punkt 50 | punkt | originaltexten | särsk./EO | — | 30, 38, 3 |
| punkt 52 | punkt | originaltexten | särsk./EO | — | 32, 39, 1 |
| efter beaktandeled 3 | 1 | UEN | | — | |
| efter skäl I | 2 | UEN | ONU | — | 21, 51, 0 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 1

11

GUE/NGL

—

12

GUE/NGL

delad

1

+

flyttas till efter punkt 38

2

—

efter punkt 10

13

GUE/NGL

—

punkt 16

6S

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

43, 30, 0

punkt 19

7

Verts/ALE

+

punkt 25

14

GUE/NGL

EO

—

29, 44, 0

3

UEN

EO

—

23, 51, 0

efter punkt 26

15

GUE/NGL

—

punkt 27

4

UEN

—

punkt

originaltexten

ONU

+

52, 19, 0

punkt 37

5

UEN

EO

—

21, 50, 1

efter punkt 38

16

GUE/NGL

—

17

GUE/NGL

—

punkt 43

18

GUE/NGL

—

punkt

originaltexten

särsk./EO

—

30, 34, 5

punkt 45

8/rev.

Verts/ALE

—

19

GUE/NGL

—

efter punkt 45

9

Verts/ALE

—

punkt 46

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

40, 29, 3

efter punkt 46

10

Verts/ALE

delad

1

+

2/EO

+

40, 31, 0

punkt 47

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

38, 32, 0

punkt 48

punkt

originaltexten

särsk./EO

—

32, 37, 2

punkt 50

punkt

originaltexten

särsk./EO

—

30, 38, 3

punkt 52

punkt

originaltexten

särsk./EO

—

32, 39, 1

efter beaktandeled 3

1

UEN

—

efter skäl I

2

UEN

ONU

—

21, 51, 0

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 2 och punkt 27

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 43, 46, 47, 48, 50 och 52

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

äf 12

Första delen: hela texten utom orden ”innan EIB:s mandat för Afrika förnyas”

Andra delen: dessa ord

äf 10

Första delen:”skyddar deras jordbruk tills de blir självförsörjande, i syfte att garantera en rimlig inkomst för småskaliga jordbrukare”

Andra delen: dessa ord

PSE

punkt 16

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... blir hållbar”

Andra delen:”och framhåller att ... vikt i Afrika”

Övrigt

PPE-DE-gruppen föreslår att ändringsförslag 12 flyttas och blir punkt 38a (ny).

14.   Europeiska gemenskapernas utvecklingspolitik - ”Dokument om europeiskt samförstånd”

Betänkande: Anders WIJKMAN (A6-0319/2005)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 37, 33, 1 |
| punkt 12 | 5 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 12 | 12 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 14 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 15 | 4 | UEN | ONU | — | 19, 53, 1 |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 16, strecksats 3 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 35, 37, 0 |
| punkt 16, strecksats 6 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 35, 37, 0 |
| punkt 16, efter strecksats 6 | 13 | GUE/NGL | EO | — | 29, 41, 1 |
| punkt 17 | 1 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 32, 36, 0 |
| 3/EO | + | 39, 28, 1 |
| 4 | + | |
| punkt 19 | 2 | PSE | EO | — | 28, 32, 9 |
| punkt 23 | 6 | Verts/ALE | EO | — | 28, 40, 2 |
| punkt 24 | 7 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 24 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 29 | 9 | Verts/ALE | delad | | |
| 1/EO | — | 29, 39, 1 |
| 2 | + | |
| efter punkt 29 | 14 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 26, 45, 0 |
| 3 | — | |
| efter punkt 31 | 10 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 32 | 11 | Verts/ALE | | + | |
| efter strecksats 3 | 3 | UEN | EO | — | 18, 52, 0 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 7

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

37, 33, 1

punkt 12

5

Verts/ALE

—

efter punkt 12

12

GUE/NGL

+

punkt 14

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 15

4

UEN

ONU

—

19, 53, 1

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 16, strecksats 3

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

—

35, 37, 0

punkt 16, strecksats 6

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

—

35, 37, 0

punkt 16, efter strecksats 6

13

GUE/NGL

EO

—

29, 41, 1

punkt 17

1

PSE

delad

1

+

2/EO

—

32, 36, 0

3/EO

+

39, 28, 1

4

+

punkt 19

2

PSE

EO

—

28, 32, 9

punkt 23

6

Verts/ALE

EO

—

28, 40, 2

punkt 24

7

Verts/ALE

—

efter punkt 24

8

Verts/ALE

+

punkt 29

9

Verts/ALE

delad

1/EO

—

29, 39, 1

2

+

efter punkt 29

14

GUE/NGL

delad

1

+

2/EO

—

26, 45, 0

3

—

efter punkt 31

10

Verts/ALE

+

punkt 32

11

Verts/ALE

+

efter strecksats 3

3

UEN

EO

—

18, 52, 0

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

punkt 15

Första delen: hela texten utom orden ”främjande av sexuell och reproduktiv hälsa”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE

punkt 14

Första delen:”Europaparlamentet upprepar ... av EU”

Andra delen:”i länder i Afrika”

punkt 16, strecksats 3

Första delen:”stöd från gemenskapen ... landsbygdsutveckling”

Andra delen:”samt social infrastruktur som utbildning och hälsa”

punkt 16, strecksats 6

Första delen: hela texten utom ordet ”nyckel” i obestämd form

Andra delen:”Nyckeln” i bestämd form

äf 9

Första delen: hela texten utom orden ”bundet bistånd”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE, GUE/NGL

äf 1

Första delen:”Europaparlamentet uttrycker ... finansiera utvecklingssamarbete”

Andra delen:”kontrollera kapitalflöden”

Tredje delen:”exempelvis internationella beskattningssystem”

Fjärde delen:”Parlamentet betonar ... befolkningarna”

PPE-DE, PSE

äf 14

Första delen:”Europaparlamentet noterar ... livsmedelsförsörjning”

Andra delen:”och livsmedelssuveränitet”

Tredje delen:”på export”

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 4

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 7

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 566

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 10

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Mote

Nedlagda röster: 12

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 579

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 12

ALDE: Budreikaitė

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Clark, Farage, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Gewalt

Nedlagda röster: 2

IND/DEM: Železný

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Kathy Sinnott

3.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 138

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Ransdorf

IND/DEM: Blokland, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Kuźmiuk, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Seeberg, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Capoulas Santos, Glante, Goebbels, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Nej-röster: 453

ALDE: Cavada, Chiesa, Di Pietro, Guardans Cambó, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Pavilionis, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 2

PSE: Schulz

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 244

ALDE: Cavada, Chiesa, Cocilovo, Di Pietro, Geremek, Kułakowski, Ortuondo Larrea, Pistelli, Procacci, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Esteves, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 351

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Glante, Goebbels, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nedlagda röster: 3

PSE: Busquin

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 367

ALDE: Andria, Budreikaitė, Deprez, Fourtou, Manders, Ortuondo Larrea, Polfer, Sbarbati, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ayala Sender, Berlinguer, Calabuig Rull, Carnero González, De Keyser, Díez González, García Pérez, Glante, Gröner, Groote, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Le Foll, Leinen, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Rapkay, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Salinas García, Sánchez Presedo, Sornosa Martínez, Stockmann, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Weiler, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nej-röster: 226

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Brepoels, Ribeiro e Castro, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

ALDE: Mulder

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Rutowicz

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Edite Estrela, Elisa Ferreira, Joel Hasse Ferreira, Luis Manuel Capoulas Santos, Ana Maria Gomes, Manuel António dos Santos, Emanuel Jardim Fernandes, Jamila Madeira

6.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 327

ALDE: Andria, Budreikaitė, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Di Pietro, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Manders, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Esteves, Fjellner, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Ibrisagic, Jałowiecki, Kaczmarek, Karas, Korhola, Kudrycka, Kuźmiuk, Lechner, Lewandowski, Olbrycht, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Rack, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Sonik, Stubb, Thyssen, Trakatellis, Varvitsiotis, Wojciechowski Janusz, Zaleski, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Camre, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Pavilionis, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 267

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Helmer, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Goebbels, Grabowska

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere

Nedlagda röster: 5

ALDE: Mulder

IND/DEM: Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Reinhard Rack

7.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 264

ALDE: Andria, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Manders, Mulder, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Ransdorf

IND/DEM: Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Bauer, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Glante, Goebbels, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-röster: 291

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Polfer, Procacci, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Descamps, De Veyrac, Gaubert, Langendries, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Sudre, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Muscardini

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 24

IND/DEM: Pęk

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Mote, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer, Thyssen, Wijkman

PSE: Herczog, Kuhne, Schulz

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Françoise Grossetête, Anne Van Lancker

8.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 263

ALDE: Andria, Budreikaitė, Polfer, Toia

IND/DEM: Borghezio, Farage, Lundgren, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Hänsch, Kuhne

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-röster: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Esteves, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 18

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Mote, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Papastamkos, Schöpflin, Surján, Szájer

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Helmut Kuhne

9.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 314

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Helmer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Szejna, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-röster: 264

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Guardans Cambó, Laperrouze, Lehideux, Ortuondo Larrea, Pistelli, Procacci, Resetarits, Ries, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Duka-Zólyomi, Esteves, Gál, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gyürk, Járóka, Kušķis, Mathieu, Olajos, Őry, Saïfi, Schöpflin, Seeberg, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Gomes, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

ALDE: Budreikaitė

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Schenardi

PPE-DE: Belet, Samaras

PSE: Busquin

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Hans-Peter Martin

10.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 143

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Prodi, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Herranz García, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Lauk, Lechner, Lombardo, López-Istúriz White, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Ouzký, Podestà, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Strejček, Tajani, Tannock, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zvěřina

PSE: Casaca, Estrela, Herczog

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Pirilli

Nej-röster: 431

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Březina, Brok, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Ferber, Fjellner, Florenz, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Varvitsiotis, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Budreikaitė

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Le Rachinel, Martinez, Mote

PPE-DE: Brejc, Callanan, Daul, Demetriou, Fajmon, Fernández Martín, Gewalt, Gklavakis, Graça Moura, Kamall, Nicholson

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 291

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Mölzer, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Esteves, Hennicot-Schoepges, Seeberg, Siekierski, Ventre, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 290

ALDE: Alvaro, Bowles, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Hänsch, Herczog, Krehl, Kuhne, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

NI: Rivera

PPE-DE: Belet

PSE: Bullmann, Gröner, Groote, Haug, Kindermann, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

12.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 375

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Bowis, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Lauk, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Sonik, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Harms, Hassi, Jonckheer

Nej-röster: 155

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Schuth, Sterckx, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Braghetto, Březina, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cirino Pomicino, Dehaene, Deß, Dionisi, Ehler, Fjellner, Freitas, Gahler, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Goepel, Gomolka, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Novak, Pack, Pieper, Pīks, Podestà, Poettering, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Strejček, Tajani, Thyssen, Ulmer, Ventre, Vernola, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zvěřina

PSE: Casaca, Estrela, Gierek, Glante, Goebbels, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Muscardini, Pirilli

Verts/ALE: Auken

Nedlagda röster: 52

ALDE: Cavada, Resetarits, Samuelsen

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Rivera

PPE-DE: Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Demetriou, Dover, Elles, Fajmon, Hannan, Kamall

PSE: Szejna

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hudghton, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Avril Doyle, Britta Thomsen

Nej-röster:
  Alejo Vidal-Quadras Roca, Salvador Garriga Polledo

13.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 438

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Papadimoulis, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berger, Berlinguer, Bono, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Corbett, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan

Nej-röster: 144

ALDE: Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Griesbeck, Karim, Lehideux, Resetarits, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Langendries

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Castex, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Muscat, Patrie, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Segelström, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Libicki, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

ALDE: Samuelsen

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Schöpflin, Surján, Szájer

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Anna Hedh, Dimitrios Papadimoulis, Pierre Moscovici, Poul Nyrup Rasmussen

14.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 241

ALDE: Budreikaitė, Prodi, Toia

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Helmer, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Glante, Goebbels, Hänsch, Krehl, Stockmann

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nej-röster: 317

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Cederschiöld, De Veyrac, Esteves, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg, Sudre

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kristovskis, Muscardini, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 45

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Rivera, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Duka-Zólyomi, Gál, Gewalt, Glattfelder, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Járóka, Langendries, Olajos, Őry, Papastamkos, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Busquin, Gröner, Groote, Haug, Herczog, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Margie Sudre

15.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 324

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brejc, Brepoels, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Esteves, Freitas, Gklavakis, Glattfelder, Hennicot-Schoepges, Járóka, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Langendries, Marques, Matsis, Mavrommatis, Novak, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Saïfi, Samaras, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Surján, Szájer, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Wijkman, Wojciechowski Janusz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Pavilionis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 263

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Chatzimarkakis, Fourtou, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Gröner, Hänsch, Haug, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 13

ALDE: Toia

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Belet, Gál, Papastamkos, Sonik

PSE: Busquin, De Vits, Gebhardt, Groote, Kuhne, Schulz

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Antoine Duquesne

Nedlagda röster:
  Alexander Stubb

16.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 314

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Esteves, Freitas, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Járóka, Karas, Langendries, Olajos, Őry, Pleštinská, Saïfi, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Surján, Szájer, Thyssen, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 276

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Sacconi, Stockmann, Weber Henri, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan

Nedlagda röster: 8

NI: Baco

PPE-DE: Brejc, Dombrovskis, Samaras, Ventre

PSE: Gröner

UEN: Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 327

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Esteves, Freitas, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Járóka, Karas, Kušķis, Langendries, Marques, Novak, Olajos, Őry, Pleštinská, Saïfi, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Spautz, Surján, Szájer, Wijkman, Wojciechowski Janusz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 263

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Hänsch, Herczog, Krehl, Rapkay, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 15

NI: Baco

PPE-DE: Belet, Brejc, Samaras

PSE: Gröner, Groote, Haug, Kuhne, Mann Erika, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Weiler

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Umberto Pirilli

18.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 340

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Esteves, Fjellner, Freitas, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Járóka, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Langendries, Marques, Matsis, Mavrommatis, Novak, Olajos, Őry, Pleštinská, Samaras, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman, Wojciechowski Janusz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere

Nej-röster: 258

ALDE: Budreikaitė, Cavada, Resetarits

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hänsch, Krehl

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

NI: Baco

PPE-DE: Belet, Brejc, Papastamkos, Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 405

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gál, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kelam, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Harms, Hassi, Jonckheer, Lambert

Nej-röster: 141

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Berend, Böge, Braghetto, Casa, Caspary, Castiglione, Cirino Pomicino, Deß, Dionisi, Ebner, Ehler, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Freitas, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, Gargani, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kasoulides, Klaß, Koch, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Musotto, Nassauer, Niebler, Pack, Pīks, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Tajani, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zvěřina

PSE: Casaca, Estrela, Hänsch, Herczog

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Muscardini, Pavilionis, Pirilli

Verts/ALE: Turmes

Nedlagda röster: 55

NI: Allister, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Daul, Demetriou, Dover, Elles, Fajmon, Gklavakis, Hannan, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Rübig, Ventre

PSE: Gierek

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Alejo Vidal-Quadras Roca, Salvador Garriga Polledo

Nedlagda röster:
  Claude Turmes

20.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 403

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Lauk, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Lambert

Nej-röster: 137

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Berend, Böge, Braghetto, Brok, Casa, Castiglione, Cirino Pomicino, Deß, Deva, Dionisi, Doorn, Ebner, Ehler, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Lehne, Lulling, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Niebler, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Tajani, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zappalà, Zvěřina

PSE: Casaca, Estrela, Goebbels, Hänsch

UEN: Angelilli, Berlato, Muscardini, Pirilli

Nedlagda röster: 55

ALDE: Cavada, Sbarbati

NI: Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Caspary, Chichester, Demetriou, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Kamall, Langendries, Lechner, Nicholson, Samaras

PSE: Gierek

UEN: Didžiokas, Kristovskis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Alejo Vidal-Quadras Roca, Salvador Garriga Polledo

21.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 447

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Parish, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer

Nej-röster: 102

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Casa, Caspary, Castiglione, Deß, Deva, Dionisi, Ebner, Ehler, Freitas, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Lehne, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mauro, Mayer, Musotto, Nassauer, Niebler, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Podestà, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Tajani, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Zappalà, Zvěřina

PSE: Casaca, Estrela, Hänsch, Herczog, Stockmann

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Pirilli

Nedlagda röster: 53

NI: Allister, Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Demetriou, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Kamall, Lechner, Nicholson, Samaras

PSE: Gierek

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Alejo Vidal-Quadras Roca, Salvador Garriga Polledo

22.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 415

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Lauk, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer

Nej-röster: 132

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Berend, Böge, Braghetto, Casa, Caspary, Castiglione, Cirino Pomicino, Deß, Deva, Dionisi, Ehler, Freitas, Friedrich, Gahler, Gargani, Gawronski, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, Lechner, Lehne, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Mikolášik, Musotto, Nassauer, Niebler, Pack, Podestà, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sommer, Tajani, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zvěřina

PSE: Casaca, Estrela, Hänsch, Herczog, Stockmann

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Pirilli

Nedlagda röster: 53

ALDE: Cavada

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Demetriou, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Kamall, Nicholson

PSE: Gierek

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Alejo Vidal-Quadras Roca, Salvador Garriga Polledo

23.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 324

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Esteves, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Hökmark, Ibrisagic, Járóka, Novak, Olajos, Őry, Saïfi, Samaras, Schöpflin, Seeberg, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Muscardini, Pavilionis, Pirilli, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 260

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx

IND/DEM: Batten, Blokland, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Krehl, Rapkay

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan

Nedlagda röster: 20

ALDE: Deprez

NI: Kozlík

PPE-DE: Freitas, Queiró

PSE: Busquin, Gebhardt, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

24.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 570

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 30

ALDE: Klinz

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Chmielewski, Fajmon, Graça Moura, Jałowiecki, Korhola, Zaleski

PSE: Gierek

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan

Nedlagda röster: 4

IND/DEM: Železný

NI: Mote

PSE: Herczog

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Wolf Klinz

25.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 556

ALDE: Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 37

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer

PPE-DE: Coveney, Graça Moura, Korhola

PSE: Gierek

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski

Nedlagda röster: 7

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges

PSE: Herczog

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 323

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Esteves, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Járóka, Karas, Mayor Oreja, Mikolášik, Novak, Olajos, Őry, Pleštinská, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Surján, Szájer, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 264

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

GUE/NGL: Meijer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Hänsch, Krehl, Rapkay, Stockmann

UEN: Bielan, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski

Nedlagda röster: 17

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

PPE-DE: Freitas, Hennicot-Schoepges

PSE: Busquin, De Vits, Groote, Haug, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 266

ALDE: Andria, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Novak, Olajos, Őry, Schöpflin, Seeberg, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Resetarits, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Helmer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 21

IND/DEM: Blokland

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves, Freitas, Podkański

PSE: Busquin, Gröner, Rosati

UEN: Camre

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Claude Turmes

28.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 344

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Esteves, Freitas, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Karas, Kušķis, Novak, Olajos, Őry, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Spautz, Surján, Szájer, Thyssen, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 245

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Stevenson, Strejček, Sudre, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Hänsch, Herczog, Kindermann, Krehl, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 17

NI: Kozlík

PPE-DE: Belet, Hennicot-Schoepges

PSE: Bullmann, Busquin, Groote, Haug, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Weiler

29.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 351

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brepoels, Duka-Zólyomi, Esteves, Gál, Gklavakis, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Novak, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Surján, Szájer, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Muscardini, Pavilionis, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 229

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Mote, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Hänsch, Kindermann, Krehl, Roth-Behrendt, Stockmann

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 18

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Freitas, Hennicot-Schoepges, Langendries, Ventre

PSE: Bullmann, Groote, Haug, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Schulz, Weiler

UEN: Vaidere

30.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 221

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Blokland, Lundgren, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Belet, Brepoels, Descamps, De Veyrac, Esteves, Gaubert, Grossetête, Guellec, Langendries, Saïfi, Sudre, Thyssen, Vatanen, Ventre, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Muscardini, Pavilionis, Pirilli, Vaidere

Nej-röster: 353

ALDE: Alvaro, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Polfer, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Bullmann, Glante, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 28

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi

PPE-DE: Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Busquin, Piecyk

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 348

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Helmer, Kozlík, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Gierek, Hänsch, Herczog, Ilves, Paasilinna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nej-röster: 242

ALDE: Cavada, Chiesa, Guardans Cambó, Ortuondo Larrea, Resetarits, Ries, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Schenardi

PPE-DE: Martens, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

NI: Mote

PPE-DE: Papastamkos

PSE: Gröner, Groote, Haug, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

32.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 476

ALDE: Alvaro, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Di Pietro, Fourtou, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Procacci, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nej-röster: 121

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Cavada, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Duchoň, Seeberg

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 3

NI: Mote

PSE: Bullmann

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 236

ALDE: Andria, Cavada, Chiesa, Di Pietro, Geremek, Kułakowski, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels, Cederschiöld, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 366

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Gierek, Glante, Goebbels, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Rasmussen, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 7

ALDE: Attwooll

NI: Kozlík, Martinez

PPE-DE: Esteves

PSE: Gröner, Piecyk

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Poul Nyrup Rasmussen

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld

34.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 51

ALDE: Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Meijer

IND/DEM: Blokland, Sinnott

NI: Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez

PPE-DE: Gaľa, Guellec, Piskorski, Seeberg

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 549

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 7

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera, Rutowicz

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 367

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Hänsch, Herczog, Krehl, Kuc, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Rothe, dos Santos, Siwiec, Stockmann, Szejna, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 228

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Di Pietro, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Ortuondo Larrea, Resetarits, Ries, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Gomes, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

ALDE: Juknevičienė

NI: Kozlík, Mote

PSE: Busquin, Groote, Haug, Hegyi, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Piecyk, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 292

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Cavada, Chiesa, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Lax, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Pleštinská, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 290

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Duquesne, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ries, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Kozlík, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Hänsch, Herczog

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 27

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Esteves, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Szájer

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Antoine Duquesne

37.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 317

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Bauer, Brepoels, Esteves, Hennicot-Schoepges, Langendries, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 267

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Manders, Mulder, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula

IND/DEM: Batten, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hannan, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Thomsen

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 15

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Duka-Zólyomi, Gál, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Britta Thomsen

38.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 267

ALDE: Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Manders, Mulder, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Kozlík, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Hänsch, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nej-röster: 327

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Gklavakis, Ibrisagic, Kratsa-Tsagaropoulou, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

NI: Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Esteves, Thyssen

PSE: Herczog

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Gunnar Hökmark

39.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 268

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Hänsch

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Zīle

Nej-röster: 326

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Panayotopoulos-Cassiotou, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 327

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Herczog

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Zīle

Nej-röster: 272

ALDE: Andria, Beaupuy, Cavada, Chiesa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Ortuondo Larrea, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

ALDE: De Sarnez, Griesbeck, Ries

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Sarah Ludford

41.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 268

IND/DEM: Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Cirino Pomicino, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Hänsch, Herczog, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 322

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Brepoels, Seeberg, Varvitsiotis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Esteves

PSE: Pahor

Verts/ALE: van Buitenen

42.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 344

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Blokland, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Herczog, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 245

ALDE: Chiesa, Di Pietro, Ortuondo Larrea, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Deß, Seeberg, Spautz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 2

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

43.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 84

ALDE: Cavada, Chiesa, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Sinnott

NI: Allister, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Iturgaiz Angulo, Koch, Seeberg

PSE: Gierek, Goebbels, Herczog

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 496

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 17

IND/DEM: Lundgren

NI: Baco, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

Verts/ALE: van Buitenen

44.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 243

ALDE: Andria, Chiesa, Di Pietro, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 338

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pistelli, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Hänsch, Herczog, Kindermann, Panzeri, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 18

NI: Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Rosati

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 247

ALDE: Andria, Cavada, Chiesa, Di Pietro, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 331

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Hänsch, Herczog, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 19

ALDE: Matsakis

NI: Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 327

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Deprez, Duquesne, Fourtou, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nej-röster: 264

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

NI: Mote

PSE: Busquin, Gröner, Piecyk, Rosati, Schulz

Verts/ALE: van Buitenen

47.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 287

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 294

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

NI: Helmer, Mote, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Esteves

PSE: Bullmann, Busquin, Gröner, Piecyk

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Othmar Karas

48.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 459

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Mulder, Ortuondo Larrea, Pistelli, Procacci, Prodi, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Bonde, Borghezio, Coûteaux, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 132

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Allister, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Seeberg

PSE: Fava

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

NI: Claeys, Dillen, Mölzer, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Esteves, Szájer

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 264

ALDE: Andria, Prodi, Toia

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Batzeli, Gierek, Goebbels, Grabowska, Herczog, Siwiec, Tabajdi

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Nej-röster: 321

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Muscardini, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

ALDE: Cocilovo

NI: Claeys, Dillen, Mote, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 91

ALDE: Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Griesbeck, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Seeberg

PSE: Gierek, Golik, Szejna

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 494

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Auken, Smith

Nedlagda röster: 14

NI: Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Claude Turmes, Margrete Auken

51.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 238

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Chiesa, Di Pietro, Griesbeck, Krahmer, Ortuondo Larrea, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Galeote Quecedo, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 352

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Blokland

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Rivera

PSE: Gröner

Verts/ALE: van Buitenen

52.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 224

ALDE: Andria, Cavada, Chiesa, Di Pietro, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 369

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Mann Erika, Moreno Sánchez, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 6

NI: Rivera

PPE-DE: Becsey, Lombardo, Oomen-Ruijten

PSE: Gröner

Verts/ALE: van Buitenen

53.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 291

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Chatzimarkakis, Deprez, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Manders, Neyts-Uyttebroeck, Schuth, Starkevičiūtė, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Mann Erika, Rapkay, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 281

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Esteves, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 25

NI: Mote, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Busquin, Gröner, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Weiler

Verts/ALE: van Buitenen

54.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 286

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Fourtou, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Hänsch, Herczog, Kindermann, Krehl, Rapkay, Roth-Behrendt, Stockmann

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 288

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 26

NI: Mote, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Glattfelder, Gyürk, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Busquin, Gröner, Groote, Haug, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Piecyk, Rothe, Schulz, Weiler

Verts/ALE: van Buitenen

55.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 251

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Kozlík, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Hänsch, Herczog, Kindermann, Krehl, Rapkay, Roth-Behrendt, Stockmann

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-röster: 312

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Esteves, Gklavakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 36

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Bullmann, Busquin, Gröner, Groote, Haug, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Mann Erika, Piecyk, Rothe, Weiler

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Gerard Batten, Derek Roland Clark, Nigel Farage, Michael Henry Nattrass, John Whittaker, Thomas Wise

56.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 260

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Kozlík, Masiel, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Glante, Goebbels, Golik, Hänsch, Krehl, Stockmann

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-röster: 297

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Esteves, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Muscardini, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 42

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Bullmann, Busquin, Gierek, Gröner, Groote, Haug, Herczog, Kindermann, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Mann Erika, Piecyk, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Schulz, Weiler

Verts/ALE: van Buitenen

57.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 229

ALDE: Andria, Cavada, Chiesa, Di Pietro, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 353

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Kozlík, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Busquin, Glante, Goebbels, Groote, Hänsch, Haug, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 15

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PSE: Gröner, Piecyk

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin, Britta Thomsen

58.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 104

ALDE: Cavada, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Gaľa, Olajos, Seeberg

PSE: Berman, Christensen, De Keyser, Dührkop Dührkop, Gierek, Golik, Hegyi, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Paasilinna, Rasmussen, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 481

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Kozlík, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 18

NI: Claeys, Dillen, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Gröner, Herczog

Verts/ALE: van Buitenen

59.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 254

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Chiesa, De Sarnez, Di Pietro, Griesbeck, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Schenardi

PPE-DE: Beazley, Gklavakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Mayor Oreja, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 329

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Helmer, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 5

NI: Kozlík, Rivera

PSE: Gröner, Piecyk

Verts/ALE: van Buitenen

60.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 264

ALDE: Andria, Pistelli, Prodi

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Kozlík, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Golik, Herczog

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 317

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Beazley, Duchoň, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

IND/DEM: Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Mölzer, Mote, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Esteves

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Françoise Grossetête

61.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 253

ALDE: Cavada, Di Pietro, Ortuondo Larrea, Pistelli, Procacci, Resetarits, Samuelsen, Sbarbati

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Schenardi

PPE-DE: Chichester, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 328

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Speroni, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Kozlík, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Dobolyi, Gierek, Goebbels, Golik, Hänsch

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 18

NI: Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

Verts/ALE: van Buitenen, Hammerstein Mintz, Harms

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Claude Turmes

62.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 259

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Kozlík, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Goebbels, Golik

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 322

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Callanan, Hannan, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

IND/DEM: Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Esteves

PSE: Herczog

Verts/ALE: van Buitenen

63.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 276

ALDE: Andria, Prodi, Toia

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Helmer, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nej-röster: 299

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Esteves, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 24

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Duka-Zólyomi, Gál, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Olajos, Őry, Schöpflin, Surján, Szájer

PSE: Piecyk

Verts/ALE: van Buitenen

64.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 300

ALDE: Alvaro, Cocilovo, Pistelli, Procacci, Prodi, Sbarbati

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Groote, Hänsch, Haug, Herczog, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Mann Erika, Rapkay, Roth-Behrendt, Rothe, Stockmann, Szejna, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Zīle

Nej-röster: 290

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

NI: Le Rachinel, Mote, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Esteves

PSE: Busquin, Gröner, Piecyk

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

65.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 507

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Clark, Nattrass, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 90

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Seeberg

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 5

IND/DEM: Farage

NI: Allister, Rutowicz

PPE-DE: Fajmon

Verts/ALE: van Buitenen

66.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 272

ALDE: Andria, Prodi, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Speroni, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Dührkop Dührkop, Gierek, Goebbels, Golik

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nej-röster: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel

PPE-DE: Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

NI: Dillen, Mote, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Esteves

PSE: Herczog

Verts/ALE: van Buitenen

67.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kohlíček, Ransdorf, Strož

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Clark, Farage, Lundgren, Nattrass, Speroni, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 88

ALDE: Cavada, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Deß, Seeberg

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 2

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Charlotte Cederschiöld

68.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 407

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Goudin, Lundgren, Speroni, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Busuttil, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Ferber, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Karas, Kelam, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Queiró, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Spautz, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Kallenbach

Nej-röster: 155

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Berend, Böge, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Friedrich, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Handzlik, Hannan, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Klaß, Koch, Konrad, Kudrycka, Kuźmiuk, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Mann Thomas, Mayer, Mikolášik, Montoro Romero, Nicholson, Olbrycht, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Piskorski, Posdorf, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Sonik, Strejček, Ulmer, Vatanen, Vlasák, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zvěřina

UEN: Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 41

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Mulder, Ries, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Coûteaux, Rogalski

NI: Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Chmielewski, Ebner, Garriga Polledo, Gutiérrez-Cortines, Jeggle, López-Istúriz White, Niebler, Podkański, Posselt, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Siekierski, Weisgerber, Wortmann-Kool

UEN: Bielan, Janowski

Verts/ALE: Breyer, van Buitenen, Lambert, Lucas, Onesta, Rühle

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Antonio López-Istúriz White

69.   Betänkande Sacconi A6-0315/2005

Ja-röster: 398

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Busuttil, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Karas, Kelam, Kirkhope, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Spautz, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski Janusz, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Kallenbach

Nej-röster: 148

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Wojciechowski Bernard, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Atkins, Berend, Böge, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Callanan, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Fajmon, Fatuzzo, Friedrich, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jałowiecki, Jarzembowski, Kaczmarek, Klaß, Koch, Konrad, Kudrycka, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Mann Thomas, Mauro, Mayer, Mikolášik, Montoro Romero, Nicholson, Olbrycht, Ouzký, Parish, Pieper, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Škottová, Sommer, Sonik, Strejček, Ulmer, Vatanen, Vlasák, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

UEN: Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 36

ALDE: Alvaro, Bourlanges, Chatzimarkakis, Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Maaten, Manders, Ries, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx

GUE/NGL: Portas

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux

NI: Kozlík

PPE-DE: Chmielewski, Ebner, Garriga Polledo, Jeggle, Jordan Cizelj, Kuźmiuk, López-Istúriz White, Niebler, Pack, Podkański, Rudi Ubeda, Weisgerber, Wortmann-Kool

UEN: Janowski

Verts/ALE: van Buitenen, Lambert, Lucas, Onesta, Rühle

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Neil Parish, Raül Romeva i Rueda, Adamos Adamou, Gilles Savary

Nedlagda röster:
  Cristina Gutiérrez-Cortines

70.   Betänkande Romeva i Rueda A6-0292/2005

Ja-röster: 61

ALDE: Chiesa, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

PPE-DE: Vernola

PSE: Muscat

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 379

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Siekierski, Škottová, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Kallenbach

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík

PSE: Bullmann, Scheele

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

Nej-röster:
  Henrik Dam Kristensen

71.   Betänkande Romeva i Rueda A6-0292/2005

Ja-röster: 46

ALDE: Chatzimarkakis, Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Wojciechowski Bernard

PSE: Muscat, Siwiec

Nej-röster: 405

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Borghezio, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 2

IND/DEM: Whittaker

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

Nej-röster:
  Henrik Dam Kristensen

72.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 60

ALDE: Chiesa, Ortuondo Larrea, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Becsey

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 389

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wohlin, Wojciechowski Bernard

NI: Baco, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 9

ALDE: Lynne

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Castex

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

73.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 35

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bonsignore

PSE: Muscat, Schulz

Nej-röster: 398

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Masiel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 46

ALDE: Hall, Ludford, Lynne, Resetarits, Samuelsen, Toia

IND/DEM: Bonde, Lundgren, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Gollnisch, Kozlík, Martinez, Schenardi

PSE: Bullmann, Leichtfried

UEN: Pavilionis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Antoine Duquesne

74.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 43

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wuermeling

Verts/ALE: Flautre, Frassoni, Harms, Jonckheer, Lambert, Onesta, Turmes

Nej-röster: 398

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hassi

Nedlagda röster: 45

ALDE: Hall, Ludford, Lynne, Resetarits, Samuelsen, Toia

IND/DEM: Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Bullmann, Leichtfried

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Isler Béguin, Kallenbach, Lagendijk, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Antoine Duquesne

75.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 39

ALDE: Chiesa, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Sinnott, Wohlin

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Fernandes

Nej-röster: 427

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Pęk, Whittaker, Wojciechowski Bernard

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes

Nedlagda röster: 16

ALDE: Hall, Ludford, Lynne, Samuelsen

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Siwiec

Verts/ALE: van Buitenen, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Antoine Duquesne

76.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 36

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Wohlin

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter

Nej-röster: 426

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Sinnott, Whittaker, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes

Nedlagda röster: 13

ALDE: Hall, Ludford, Lynne, Toia

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

Verts/ALE: van Buitenen, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Antoine Duquesne

77.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 71

ALDE: Chiesa, Matsakis, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Brepoels

PSE: Muscat, Paasilinna, Reynaud, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 399

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 8

ALDE: Hall, Ludford, Lynne

IND/DEM: Lundgren, Wohlin

NI: Belohorská, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Antoine Duquesne

78.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 42

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Wojciechowski Bernard

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Muscat, Scheele

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Schmidt, Schroedter

Nej-röster: 391

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Blokland, Borghezio, Pęk, Sinnott, Whittaker, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 48

ALDE: Hall, Ludford, Lynne, Matsakis, Resetarits, Samuelsen, Toia

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PSE: Bullmann, Castex, Leichtfried

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Turmes, Ždanoka

79.   Betänkande Kristovskis A6-0297/2005

Ja-röster: 385

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Ries, Sbarbati, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 75

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, McGuinness

PSE: Castex

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Muscardini

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

ALDE: Lynne, Samuelsen, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Blokland, Bonde, Whittaker, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Lauk

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Mogens N.J. Camre, Antoine Duquesne

80.   Betänkande Wuermeling A6-0288/2005

Ja-röster: 368

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Watson

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Siekierski, Sommer, Spautz, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 95

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Bushill-Matthews, Chichester, Dover, Duchoň, Fajmon, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Schwab, Škottová, Stevenson, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Hänsch

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański

Nedlagda röster: 8

ALDE: Samuelsen, Väyrynen

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

UEN: Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

81.   Betänkande Wuermeling A6-0288/2005

Ja-röster: 392

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Chatzimarkakis, Chiesa, Deprez, De Sarnez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Procacci, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Watson

IND/DEM: Borghezio

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kuźmiuk, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posdorf, Posselt, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Sommer, Spautz, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski Janusz, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pavilionis, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jillian, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 77

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Wohlin, Wojciechowski Bernard

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bushill-Matthews, Chichester, Dover, Duchoň, Fajmon, Jackson, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Goebbels

UEN: Libicki

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Železný

NI: Baco

PPE-DE: Bowis

PSE: Lambrinidis

Verts/ALE: van Buitenen, Schmidt, Schroedter

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Robert Goebbels

82.   Gemensam resolution B6-0591/2005 - Kashmir

Ja-röster: 52

ALDE: Geremek, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Lynne, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Guerreiro, Kohlíček, Meijer, Strož, Uca

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Caspary, Chichester, Coveney, Dover, Elles, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Martens, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Poettering, Posselt, Samaras, Schwab, Sommer, Sonik, Sudre, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Záborská, Zaleski, Zatloukal

Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 25

IND/DEM: Rogalski, Tomczak

PSE: Ayala Sender, De Keyser, De Rossa, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Herczog, Hutchinson, Kuc, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Swoboda, Tarabella, Van Lancker, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Wojciechowski Bernard

PPE-DE: Deva

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster
  : Pedro Guerreiro

83.   Gemensam resolution B6-0595/2005 - Filippinerna

Ja-röster: 12

GUE/NGL: Meijer, Pafilis, Uca

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Dover, Gaľa, Sonik

Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 52

ALDE: Hennis-Plasschaert, Krahmer, Lynne, Matsakis, Schuth

NI: Masiel

PPE-DE: Caspary, Chichester, Coveney, Deva, Elles, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Martens, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Poettering, Posselt, Samaras, Schwab, Sommer, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Záborská, Zaleski

PSE: Ayala Sender, De Keyser, De Rossa, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Herczog, Hutchinson, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Swoboda, Tarabella, Van Lancker, Yañez-Barnuevo García

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Kohlíček, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Rogalski

NI: Rutowicz

UEN: Libicki

84.   Gemensam resolution B6-0595/2005 - Filippinerna

Ja-röster: 7

GUE/NGL: Meijer, Uca

IND/DEM: Bonde

Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 60

ALDE: Hennis-Plasschaert, Krahmer, Lynne, Matsakis, Schuth

IND/DEM: Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Caspary, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Elles, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Martens, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Poettering, Posselt, Samaras, Schwab, Sommer, Sonik, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Ayala Sender, De Keyser, De Rossa, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Herczog, Hutchinson, Kuc, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Swoboda, Tarabella, Van Lancker

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Kohlíček, Pafilis, Strož

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Rogalski, Tomczak, Wojciechowski Bernard

NI: Rutowicz

PSE: Bullmann

UEN: Libicki

85.   Gemensam resolution B6-0592/2005 - Burma/Myanmar

Ja-röster: 74

ALDE: Hennis-Plasschaert, Krahmer, Lynne, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Meijer, Uca

IND/DEM: Giertych, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Caspary, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Elles, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Martens, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Poettering, Posselt, Samaras, Schwab, Sommer, Sonik, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Ayala Sender, Bullmann, De Keyser, De Rossa, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Herczog, Hutchinson, Kuc, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Stihler, Swoboda, Tarabella, Van Lancker, Yañez-Barnuevo García

UEN: Libicki

Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Nej-röster: 3

GUE/NGL: Kohlíček, Pafilis, Strož

Nedlagda röster: 2

IND/DEM: Krupa, Rogalski

86.   Betänkande Martens A6-0318/2005

Ja-röster: 52

ALDE: Krahmer, Lynne, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Guerreiro, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Strož, Uca

NI: Czarnecki Ryszard, Rutowicz

PPE-DE: Caspary, Chichester, Deva, Gaľa, Gauzès, Grossetête, Martens, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Poettering, Samaras, Schwab, Sommer, Sturdy, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Wojciechowski Janusz, Zatloukal

PSE: Ayala Sender, Bullmann, De Keyser, De Rossa, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Herczog, Hutchinson, Kuc, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Scheele, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Onesta, Schlyter

Nej-röster: 19

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard

NI: Masiel

PPE-DE: Jeggle, Kaczmarek, Pleštinská, Posselt, Siekierski, Sonik, Záborská, Zaleski

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Othmar Karas

87.   Betänkande Martens A6-0318/2005

Ja-röster: 21

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Jeggle, Kaczmarek, Panayotopoulos-Cassiotou, Siekierski, Sonik, Wojciechowski Janusz, Záborská, Zaleski

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Nej-röster: 51

ALDE: Krahmer, Lynne, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Guerreiro, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Strož, Uca

PPE-DE: Caspary, Chichester, Deva, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Martens, Mavrommatis, Papastamkos, Pleštinská, Poettering, Posselt, Samaras, Sommer, Sturdy, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Zatloukal

PSE: Ayala Sender, Bullmann, De Keyser, De Rossa, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Herczog, Hutchinson, Kuc, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Scheele, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Onesta, Schlyter

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Othmar Karas

88.   Betänkande Wijkman A6-0319/2005

Ja-röster: 19

IND/DEM: Giertych, Krupa, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wojciechowski Bernard

NI: Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Kaczmarek, Pleštinská, Posselt, Siekierski, Záborská, Zaleski

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki

Nej-röster: 53

ALDE: Krahmer, Lynne, Matsakis, Schuth

GUE/NGL: Guerreiro, Kohlíček, Meijer, Pafilis, Strož, Uca

PPE-DE: Caspary, Chichester, Deva, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Jeggle, Karas, Martens, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Poettering, Samaras, Sommer, Sturdy, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Wojciechowski Janusz, Zatloukal

PSE: Ayala Sender, Bullmann, De Keyser, De Rossa, Ettl, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Herczog, Hutchinson, Kuc, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sakalas, Scheele, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Onesta, Schlyter

Nedlagda röster: 1

PPE-DE: Sonik

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0434

REACH ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG och förordning (EG) nr .../... [om långlivade organiska föroreningar] (KOM(2003)0644 - C5-0530/2003 - 2003/0256(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0530/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0530/2003),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor om den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor om den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel, budgetutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A6-0315/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för internationell handel, budgetutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och utskottet för framställningar (A6-0315/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0256

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet samt ändring av direktiv 1999/45/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Fri, säker, obyråkratisk och kostnadsmässigt gynnsam rörlighet
  för ämnen - som sådana, i beredningar och i varor - är en viktig aspekt av den inre marknaden. Den bidrar till att skydda konsumenters och arbetstagares välbefinnande och hälsa, tillvarata deras sociala och ekonomiska intressen,
  skydda flora och fauna
  och upprätthålla den kemiska industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(1)

Fri, säker, obyråkratisk och kostnadsmässigt gynnsam rörlighet
  för ämnen - som sådana, i beredningar och i varor - är en viktig aspekt av den inre marknaden. Den bidrar till att skydda konsumenters och arbetstagares välbefinnande och hälsa, tillvarata deras sociala och ekonomiska intressen,
  skydda flora och fauna
  och upprätthålla den kemiska industrins konkurrenskraft.

| (2) | En väl fungerande inre marknad för ämnen i gemenskapen kan endast uppnås om de krav som ställs på
  en säker hantering av ämnen är höga och tydligt definierade och om de
  inte skiljer sig markant från en medlemsstat till en annan. |
| --- | --- |

(2)

En väl fungerande inre marknad för ämnen i gemenskapen kan endast uppnås om de krav som ställs på
  en säker hantering av ämnen är höga och tydligt definierade och om de
  inte skiljer sig markant från en medlemsstat till en annan.

| (3) | En hög hälso- och miljöskyddsnivå bör säkerställas genom en tillnärmning av lagstiftningen om ämnen, med målsättningen att uppnå en hållbar utveckling
  och slå vakt om innovationsförmågan och konkurrenskraften.
  Denna lagstiftning bör tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt
  som är förenligt med WTO:s bestämmelser
  , oavsett om de kemiska ämnena är föremål för handel på den inre marknaden eller internationell handel. |
| --- | --- |

(3)

En hög hälso- och miljöskyddsnivå bör säkerställas genom en tillnärmning av lagstiftningen om ämnen, med målsättningen att uppnå en hållbar utveckling
  och slå vakt om innovationsförmågan och konkurrenskraften.
  Denna lagstiftning bör tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt
  som är förenligt med WTO:s bestämmelser
  , oavsett om de kemiska ämnena är föremål för handel på den inre marknaden eller internationell handel.

| (4) | Den genomförandeplan som antogs den 4 september 2002 vid världstoppmötet i Johannesburg om en hållbar utveckling slår fast att senast 2020 skall kemiska ämnen tillverkas och användas på ett sätt som varken skadar människors hälsa eller miljön. |
| --- | --- |

(4)

Den genomförandeplan som antogs den 4 september 2002 vid världstoppmötet i Johannesburg om en hållbar utveckling slår fast att senast 2020 skall kemiska ämnen tillverkas och användas på ett sätt som varken skadar människors hälsa eller miljön.

| (5) | Gemenskapens kemikalieslagstiftning bör ha som mål att de nya medlemsstaterna får kapacitet att trygga en hög nivå av skydd för hälsa och miljö. |
| --- | --- |

(5)

Gemenskapens kemikalieslagstiftning bör ha som mål att de nya medlemsstaterna får kapacitet att trygga en hög nivå av skydd för hälsa och miljö.

| (6) | För att bevara den inre marknadens integritet och säkerställa en hög
  miljö- och
  hälsoskyddsnivå, särskilt för arbetstagare och
  utsatta befolkningsgrupper
  , är det nödvändigt att sörja för att
  alla
  ämnen som tillverkas
  eller släpps ut på marknaden
  i gemenskapen uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen även om de exporteras. |
| --- | --- |

(6)

För att bevara den inre marknadens integritet och säkerställa en hög
  miljö- och
  hälsoskyddsnivå, särskilt för arbetstagare och
  utsatta befolkningsgrupper
  , är det nödvändigt att sörja för att
  alla
  ämnen som tillverkas
  eller släpps ut på marknaden
  i gemenskapen uppfyller kraven i gemenskapslagstiftningen även om de exporteras.

| (7) | Utformningen av REACH samt tillämpningen bör vara sådan att det europeiska näringslivets konkurrenskraft inte försvagas samt att handeln med tredjeländer inte påverkas negativt. Förordningen bör inte ställa andra krav på EU:s handelspartner än att de bör vara förenliga med gällande principer om frihandel enligt WTO:s regelverk. |
| --- | --- |

(7)

Utformningen av REACH samt tillämpningen bör vara sådan att det europeiska näringslivets konkurrenskraft inte försvagas samt att handeln med tredjeländer inte påverkas negativt. Förordningen bör inte ställa andra krav på EU:s handelspartner än att de bör vara förenliga med gällande principer om frihandel enligt WTO:s regelverk.

| (8) | Det finns fyra viktiga rättsakter som reglerar (3) kemikalier i gemenskapen: rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (4), rådets direktiv 88/379/EEG av den 7 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (beredningar) (5) (under mellantiden ersatt av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (6)), rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (7) och rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (8). Vid en bedömning av dessa rättsakters tillämpning identifierades ett antal problem med funktionen hos gemenskapens kemikalielagstiftning, vilket resulterat i skillnader mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar som direkt påverkar den inre marknaden på detta område
  samt en oförmåga att på ett förebyggande sätt skydda folkhälsan och miljön. |
| --- | --- |

(8)

Det finns fyra viktiga rättsakter som reglerar (3) kemikalier i gemenskapen: rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (4), rådets direktiv 88/379/EEG av den 7 juni 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (beredningar) (5) (under mellantiden ersatt av Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (6)), rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (7) och rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (8). Vid en bedömning av dessa rättsakters tillämpning identifierades ett antal problem med funktionen hos gemenskapens kemikalielagstiftning, vilket resulterat i skillnader mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar som direkt påverkar den inre marknaden på detta område
  samt en oförmåga att på ett förebyggande sätt skydda folkhälsan och miljön.

| (9) | Ämnen som är föremål för tullövervakning och som är i tillfällig förvaring, i frizoner eller frilager för att återexporteras, eller som transiteras, används inte i den mening som avses i denna förordning och omfattas därför inte heller av förordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(9)

Ämnen som är föremål för tullövervakning och som är i tillfällig förvaring, i frizoner eller frilager för att återexporteras, eller som transiteras, används inte i den mening som avses i denna förordning och omfattas därför inte heller av förordningens tillämpningsområde.

| (10) | En viktig målsättning med det nya system som inrättas genom denna förordning är att
  se till att
  farliga ämnen
  ersätts
  med mindre farliga ämnen och tekniker om det finns lämpliga alternativ. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av direktiv om arbetarskydd, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG)
   (9)
  enligt vilket arbetsgivarna är skyldiga att eliminera och, om det är tekniskt möjligt, ersätta farliga ämnen med sådana som är mindre farliga. |
| --- | --- |

(10)

En viktig målsättning med det nya system som inrättas genom denna förordning är att
  se till att
  farliga ämnen
  ersätts
  med mindre farliga ämnen och tekniker om det finns lämpliga alternativ. Denna förordning påverkar inte tillämpningen av direktiv om arbetarskydd, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG)
   (9)
  enligt vilket arbetsgivarna är skyldiga att eliminera och, om det är tekniskt möjligt, ersätta farliga ämnen med sådana som är mindre farliga.

| (11) | Syftet med det nya system som inrättas genom denna förordning är att på ett prioriterat sätt behandla de farligaste ämnena. Vid utvärdering av faror och riskbedömning bör hänsyn även tas till hur ämnena påverkar fosterutvecklingen och kvinnors och barns hälsa. |
| --- | --- |

(11)

Syftet med det nya system som inrättas genom denna förordning är att på ett prioriterat sätt behandla de farligaste ämnena. Vid utvärdering av faror och riskbedömning bör hänsyn även tas till hur ämnena påverkar fosterutvecklingen och kvinnors och barns hälsa.

| (12) | Ansvaret för att hantera risker med ämnen
  och informera om dessa risker
  bör ligga på de företag som tillverkar, importerar eller använder dessa ämnen, eller som släpper ut dem på marknaden.
  Information om genomförandet av REACH bör vara lättillgänglig, i synnerhet för mycket små företag som inte skall behöva missgynnas oproportionerligt av genomförandeförfarandena. Med små och medelstora företag bör avses företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (10). |
| --- | --- |

(12)

Ansvaret för att hantera risker med ämnen
  och informera om dessa risker
  bör ligga på de företag som tillverkar, importerar eller använder dessa ämnen, eller som släpper ut dem på marknaden.
  Information om genomförandet av REACH bör vara lättillgänglig, i synnerhet för mycket små företag som inte skall behöva missgynnas oproportionerligt av genomförandeförfarandena. Med små och medelstora företag bör avses företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (10).

| (13) | Tillverkare, importörer och nedströmsanvändare av ett ämne som sådant eller som beståndsdel av en beredning eller vara bör vara skyldiga att tillverka, importera eller använda ämnet eller släppa ut det på marknaden på ett sådant sätt att det, under rimligen förutsebara omständigheter, inte medför negativa effekter för människors hälsa eller miljön. |
| --- | --- |

(13)

Tillverkare, importörer och nedströmsanvändare av ett ämne som sådant eller som beståndsdel av en beredning eller vara bör vara skyldiga att tillverka, importera eller använda ämnet eller släppa ut det på marknaden på ett sådant sätt att det, under rimligen förutsebara omständigheter, inte medför negativa effekter för människors hälsa eller miljön.

| (14) | Gällande ansvarslagstiftning innebär att varje tillverkare, importör eller nedströmsanvändare som bedriver eller avser att bedriva verksamhet i vilken ingår ett ämne eller en beredning eller en vara som innehåller ett sådant ämne eller en sådan beredning - medräknat tillverkning, import och användning - och som vet eller rimligen kunde ha förutsett att denna verksamhet kan ha skadliga hälso- och miljöeffekter, bör vidta alla åtgärder som rimligen kan krävas av honom för att förhindra, begränsa eller avhjälpa sådana effekter. |
| --- | --- |

(14)

Gällande ansvarslagstiftning innebär att varje tillverkare, importör eller nedströmsanvändare som bedriver eller avser att bedriva verksamhet i vilken ingår ett ämne eller en beredning eller en vara som innehåller ett sådant ämne eller en sådan beredning - medräknat tillverkning, import och användning - och som vet eller rimligen kunde ha förutsett att denna verksamhet kan ha skadliga hälso- och miljöeffekter, bör vidta alla åtgärder som rimligen kan krävas av honom för att förhindra, begränsa eller avhjälpa sådana effekter.

| (15) | Hanteringen av de risker som är förknippade med ett ämne bör beröra i lika hög grad både ämnen som tillverkats i EU och importerade ämnen som tillverkats i tredjeländer, i syfte att undvika att den utomeuropeiska tillverkningen gynnas och uppmuntras genom alltför omfattande skyldigheter som åläggs europeiska tillverkare. |
| --- | --- |

(15)

Hanteringen av de risker som är förknippade med ett ämne bör beröra i lika hög grad både ämnen som tillverkats i EU och importerade ämnen som tillverkats i tredjeländer, i syfte att undvika att den utomeuropeiska tillverkningen gynnas och uppmuntras genom alltför omfattande skyldigheter som åläggs europeiska tillverkare.

| (16) | Av dessa skäl åläggs tillverkare och importörer genom registreringsbestämmelserna att ta fram data om de ämnen som de tillverkar eller importerar, att använda dessa data för att bedöma riskerna i samband med dessa ämnen och att utarbeta och rekommendera lämpliga riskhanteringsåtgärder. För att sörja för att de verkligen fullgör dessa skyldigheter och för att garantera öppenhet, måste de vid registreringen lämna in ett registreringsunderlag som omfattar all denna information till den kemikaliemyndighet som inrättas genom denna förordning. Registrerade ämnen bör få saluföras på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(16)

Av dessa skäl åläggs tillverkare och importörer genom registreringsbestämmelserna att ta fram data om de ämnen som de tillverkar eller importerar, att använda dessa data för att bedöma riskerna i samband med dessa ämnen och att utarbeta och rekommendera lämpliga riskhanteringsåtgärder. För att sörja för att de verkligen fullgör dessa skyldigheter och för att garantera öppenhet, måste de vid registreringen lämna in ett registreringsunderlag som omfattar all denna information till den kemikaliemyndighet som inrättas genom denna förordning. Registrerade ämnen bör få saluföras på den inre marknaden.

| (17) | Bestämmelserna om utvärdering möjliggör en uppföljning av registreringen, genom att man under utvärderingen kontrollerar att registreringsunderlagen uppfyller kraven i denna förordning och genom att man får möjlighet att ta fram mer information om ämnenas egenskaper.
  Kemikaliemyndigheten
  bör
  , med hjälp av det eller de organ som respektive medlemsstat utsett för detta ändamål,
  utvärdera sådana ämnen om
  den
  har skäl att misstänka att de utgör en hälso- eller miljörisk, efter att ha inkluderat dem i
  den
  löpande
  gemenskapsplanen. |
| --- | --- |

(17)

Bestämmelserna om utvärdering möjliggör en uppföljning av registreringen, genom att man under utvärderingen kontrollerar att registreringsunderlagen uppfyller kraven i denna förordning och genom att man får möjlighet att ta fram mer information om ämnenas egenskaper.
  Kemikaliemyndigheten
  bör
  , med hjälp av det eller de organ som respektive medlemsstat utsett för detta ändamål,
  utvärdera sådana ämnen om
  den
  har skäl att misstänka att de utgör en hälso- eller miljörisk, efter att ha inkluderat dem i
  den
  löpande
  gemenskapsplanen.

| (18) | Den information om ämnen som erhålls genom utvärdering bör i första hand användas av tillverkare och importörer för att de skall kunna hantera riskerna med sina ämnen, men den kan även användas när man inleder tillstånds- eller begränsningsförfarandena enligt denna förordning eller riskhanteringsförfaranden enligt annan gemenskapslagstiftning. Man bör därför se till att denna information är tillgänglig för de behöriga myndigheterna och kan användas av dem för sådana förfaranden. |
| --- | --- |

(18)

Den information om ämnen som erhålls genom utvärdering bör i första hand användas av tillverkare och importörer för att de skall kunna hantera riskerna med sina ämnen, men den kan även användas när man inleder tillstånds- eller begränsningsförfarandena enligt denna förordning eller riskhanteringsförfaranden enligt annan gemenskapslagstiftning. Man bör därför se till att denna information är tillgänglig för de behöriga myndigheterna och kan användas av dem för sådana förfaranden.

| (19) | Enligt tillståndsbestämmelserna krävs
  tidsbegränsade
  tillstånd för utsläppande på marknaden och användning av ämnen med särskilt farliga egenskaper. Kommissionen kan bevilja tillstånd om
  det inte finns några lämpliga alternativa ämnen eller tekniker och om användningen av dessa ämnen kan motiveras av samhällsekonomiska skäl och
  riskerna i samband med användningen av dessa ämnen kontrolleras på ett adekvat
  sätt
  . |
| --- | --- |

(19)

Enligt tillståndsbestämmelserna krävs
  tidsbegränsade
  tillstånd för utsläppande på marknaden och användning av ämnen med särskilt farliga egenskaper. Kommissionen kan bevilja tillstånd om
  det inte finns några lämpliga alternativa ämnen eller tekniker och om användningen av dessa ämnen kan motiveras av samhällsekonomiska skäl och
  riskerna i samband med användningen av dessa ämnen kontrolleras på ett adekvat
  sätt
  .

| (20) | Genom bestämmelserna om begränsningar är det möjligt att helt eller delvis förbjuda tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av ämnen som är förknippade med risker, eller att införa andra begränsningar på grundval av en bedömning av dessa risker. |
| --- | --- |

(20)

Genom bestämmelserna om begränsningar är det möjligt att helt eller delvis förbjuda tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av ämnen som är förknippade med risker, eller att införa andra begränsningar på grundval av en bedömning av dessa risker.

| (21) | Det är nödvändigt att sörja för en effektiv hantering av de tekniska, vetenskapliga och administrativa aspekterna av denna förordning på gemenskapsnivå. Ett centralt organ bör därför inrättas för att fylla denna funktion. |
| --- | --- |

(21)

Det är nödvändigt att sörja för en effektiv hantering av de tekniska, vetenskapliga och administrativa aspekterna av denna förordning på gemenskapsnivå. Ett centralt organ bör därför inrättas för att fylla denna funktion.

| (22) | Av den genomförbarhetsstudie som genomförts beträffande resurskraven för ett centralt organ framgick att ett fristående centralt organ skulle erbjuda en rad långsiktiga fördelar jämfört med andra alternativ. En Europeisk kemikaliemyndighet, nedan kallad ”kemikaliemyndigheten”, bör därför inrättas. |
| --- | --- |

(22)

Av den genomförbarhetsstudie som genomförts beträffande resurskraven för ett centralt organ framgick att ett fristående centralt organ skulle erbjuda en rad långsiktiga fördelar jämfört med andra alternativ. En Europeisk kemikaliemyndighet, nedan kallad ”kemikaliemyndigheten”, bör därför inrättas.

| (23) | För att ytterligare begränsa kostnaderna och underlätta den internationella handeln måste kemikaliemyndigheten ta största möjliga hänsyn till befintliga och framtida internationella standarder för reglering av kemikalier i syfte att främja ett så brett internationellt samförstånd som möjligt. |
| --- | --- |

(23)

För att ytterligare begränsa kostnaderna och underlätta den internationella handeln måste kemikaliemyndigheten ta största möjliga hänsyn till befintliga och framtida internationella standarder för reglering av kemikalier i syfte att främja ett så brett internationellt samförstånd som möjligt.

| (24) | Kemikaliemyndigheten måste garantera företagens rättsliga säkerhet och bör därför vara ensamt behörig att utvärdera risker förknippade med ämnen samt testresultat. Detta innebär också att ett företag eller en medlemsstat som ifrågasätter en utvärdering från kemikaliemyndigheten kommer att ha bevisbördan. |
| --- | --- |

(24)

Kemikaliemyndigheten måste garantera företagens rättsliga säkerhet och bör därför vara ensamt behörig att utvärdera risker förknippade med ämnen samt testresultat. Detta innebär också att ett företag eller en medlemsstat som ifrågasätter en utvärdering från kemikaliemyndigheten kommer att ha bevisbördan.

| (25) | Erfarenheten har visat att det är olämpligt att kräva att medlemsstaterna skall bedöma riskerna med alla kemiska ämnen.
  Ansvaret för att aktsamhetskravet iakttas
  bör därför i första hand ligga på de företag som tillverkar eller importerar ämnen, men endast om de mängder som tillverkas eller importeras överstiger en viss volym. I annat fall skulle detta bli en ohanterlig börda för företagen. Dessa företag bör vidta nödvändiga riskhanteringsåtgärder i enlighet med sin riskbedömning av ämnena
  och sprida rekommendationer längs distributionskedjan. Detta inbegriper bland annat att på ett insynsvänligt och lämpligt sätt beskriva, dokumentera och anmäla risker som hänger samman med tillverkningen, användningen och bortskaffande av deras ämnen. Tillverkarna och nedströmsanvändarna bör välja ett ämne för tillverkning och användning på grundval av de säkraste tillgängliga ämnena. |
| --- | --- |

(25)

Erfarenheten har visat att det är olämpligt att kräva att medlemsstaterna skall bedöma riskerna med alla kemiska ämnen.
  Ansvaret för att aktsamhetskravet iakttas
  bör därför i första hand ligga på de företag som tillverkar eller importerar ämnen, men endast om de mängder som tillverkas eller importeras överstiger en viss volym. I annat fall skulle detta bli en ohanterlig börda för företagen. Dessa företag bör vidta nödvändiga riskhanteringsåtgärder i enlighet med sin riskbedömning av ämnena
  och sprida rekommendationer längs distributionskedjan. Detta inbegriper bland annat att på ett insynsvänligt och lämpligt sätt beskriva, dokumentera och anmäla risker som hänger samman med tillverkningen, användningen och bortskaffande av deras ämnen. Tillverkarna och nedströmsanvändarna bör välja ett ämne för tillverkning och användning på grundval av de säkraste tillgängliga ämnena.

| (26) | För att göra kemikaliesäkerhetsbedömningar på ett effektivt sätt bör tillverkare och importörer av ämnen ta fram information om dessa ämnen, om nödvändigt genom att utföra nya tester. |
| --- | --- |

(26)

För att göra kemikaliesäkerhetsbedömningar på ett effektivt sätt bör tillverkare och importörer av ämnen ta fram information om dessa ämnen, om nödvändigt genom att utföra nya tester.

| (27) | För att underlätta tillämpningen och utvärderingen och för att garantera öppenhet och insyn bör informationen om dessa ämnen och sammanhörande information, bl.a. om riskhanteringsåtgärder, lämnas till myndigheterna, utom i vissa fall där detta skulle innebära en oproportionerlig börda. |
| --- | --- |

(27)

För att underlätta tillämpningen och utvärderingen och för att garantera öppenhet och insyn bör informationen om dessa ämnen och sammanhörande information, bl.a. om riskhanteringsåtgärder, lämnas till myndigheterna, utom i vissa fall där detta skulle innebära en oproportionerlig börda.

| (28) | Vid vetenskaplig forskning och utveckling hanteras vanligen mängder på mindre än ett ton per år. Det är inte nödvändigt att undanta sådan forskning och utveckling, eftersom sådana ämnesmängder i vilket fall som helst inte behöver registreras. För att uppmuntra innovation bör emellertid produktforskning samt processinriktad forskning och utveckling undantas från registreringsplikten under viss tid, då ett ämne ännu inte är avsett att släppas ut på marknaden till ett stort antal kunder, eftersom dess användning i beredningar eller varor fortfarande kräver ytterligare forskning och utveckling som bedrivs av ett begränsat antal kända kunder. |
| --- | --- |

(28)

Vid vetenskaplig forskning och utveckling hanteras vanligen mängder på mindre än ett ton per år. Det är inte nödvändigt att undanta sådan forskning och utveckling, eftersom sådana ämnesmängder i vilket fall som helst inte behöver registreras. För att uppmuntra innovation bör emellertid produktforskning samt processinriktad forskning och utveckling undantas från registreringsplikten under viss tid, då ett ämne ännu inte är avsett att släppas ut på marknaden till ett stort antal kunder, eftersom dess användning i beredningar eller varor fortfarande kräver ytterligare forskning och utveckling som bedrivs av ett begränsat antal kända kunder.

| (29) | Eftersom tillverkare och importörer av varor bör ha ett ansvar för sina varor är det lämpligt att införa en registreringsplikt för ämnen som är avsedda att avges från varor. Vad gäller ämnen som
  uppfyller kriterierna
  i
  artikel 63
  och
  därför har förts upp
  på
  förteckningen över ämnen som uppfyller kriterierna för godkännande (bilaga XIIIa),
  bör
  behöriga myndigheter informeras och konsulteras direkt, och
  kemikaliemyndigheten underrättas.
  Bestämmelserna om godkännande bör tillämpas på tillverkare och importörer av dessa ämnen så snart de förts upp på förteckningen över ämnen för vilka det krävs tillstånd (bilaga XIIIb). |
| --- | --- |

(29)

Eftersom tillverkare och importörer av varor bör ha ett ansvar för sina varor är det lämpligt att införa en registreringsplikt för ämnen som är avsedda att avges från varor. Vad gäller ämnen som
  uppfyller kriterierna
  i
  artikel 63
  och
  därför har förts upp
  på
  förteckningen över ämnen som uppfyller kriterierna för godkännande (bilaga XIIIa),
  bör
  behöriga myndigheter informeras och konsulteras direkt, och
  kemikaliemyndigheten underrättas.
  Bestämmelserna om godkännande bör tillämpas på tillverkare och importörer av dessa ämnen så snart de förts upp på förteckningen över ämnen för vilka det krävs tillstånd (bilaga XIIIb).

| (30) | För att tillverkare och importörer skall kunna fullgöra sina skyldigheter bör det i en bilaga i detalj redogöras för hur de föreskrivna kemikaliesäkerhetsbedömningarna skall genomföras. För att uppnå en rättvis bördefördelning med sina kunder, bör tillverkare och importörer i sin kemikaliesäkerhetsbedömning inte bara behandla sina egna användningar och de användningar för vilka de släpper ut sina ämnen på marknaden, utan också alla användningar som deras kunder ber dem att behandla. |
| --- | --- |

(30)

För att tillverkare och importörer skall kunna fullgöra sina skyldigheter bör det i en bilaga i detalj redogöras för hur de föreskrivna kemikaliesäkerhetsbedömningarna skall genomföras. För att uppnå en rättvis bördefördelning med sina kunder, bör tillverkare och importörer i sin kemikaliesäkerhetsbedömning inte bara behandla sina egna användningar och de användningar för vilka de släpper ut sina ämnen på marknaden, utan också alla användningar som deras kunder ber dem att behandla.

| (31) | Det bör inte vara nödvändigt att göra en kemikaliesäkerhetsbedömning för ämnen som ingår i beredningar i vissa mycket små koncentrationer som inte anses ge anledning till oro. Ämnen som ingår i beredningar i sådana låga koncentrationer bör också undantas från tillståndskravet. Dessa bestämmelser bör även gälla beredningar som är en blandning av fasta ämnen, tills beredningen ges en särskild form som gör att den är att betrakta som en vara. |
| --- | --- |

(31)

Det bör inte vara nödvändigt att göra en kemikaliesäkerhetsbedömning för ämnen som ingår i beredningar i vissa mycket små koncentrationer som inte anses ge anledning till oro. Ämnen som ingår i beredningar i sådana låga koncentrationer bör också undantas från tillståndskravet. Dessa bestämmelser bör även gälla beredningar som är en blandning av fasta ämnen, tills beredningen ges en särskild form som gör att den är att betrakta som en vara.

| (32) | I en grupp med flera registranter bör en av dem kunna lämna information på de andras vägnar enligt regler som säkerställer att all erforderlig information lämnas, samtidigt som kostnadsbördan delas. |
| --- | --- |

(32)

I en grupp med flera registranter bör en av dem kunna lämna information på de andras vägnar enligt regler som säkerställer att all erforderlig information lämnas, samtidigt som kostnadsbördan delas.

| (33) | Kraven på framtagning av information om ämnen bör vara beroende av det tillverkade eller importerade ämnets volym, eftersom denna är ett mått på den möjliga exponeringen av människor och miljön för ämnena, och bör beskrivas ingående. |
| --- | --- |

(33)

Kraven på framtagning av information om ämnen bör vara beroende av det tillverkade eller importerade ämnets volym, eftersom denna är ett mått på den möjliga exponeringen av människor och miljön för ämnena, och bör beskrivas ingående.

| (34) | Om tester genomförs bör det ske i överensstämmelse med de tillämpliga kraven om skydd av försöksdjur som anges i rådets direktiv 86/609/EEG av en 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (11), och med god laboratoriesed enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/10/EG av den 11 februari 2004 om harmonisering av lagar och andra författningar om tillämpningen av principerna för god laboratoriesed och kontrollen av tillämpningen vid prov med kemiska ämnen (12). |
| --- | --- |

(34)

Om tester genomförs bör det ske i överensstämmelse med de tillämpliga kraven om skydd av försöksdjur som anges i rådets direktiv 86/609/EEG av en 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (11), och med god laboratoriesed enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/10/EG av den 11 februari 2004 om harmonisering av lagar och andra författningar om tillämpningen av principerna för god laboratoriesed och kontrollen av tillämpningen vid prov med kemiska ämnen (12).

| (35) | Det bör också vara tillåtet att ta fram information på andra sätt som är likvärdiga med de föreskrivna testerna och testmetoderna, till exempel när denna information kommer från erkända modeller för kvalitativa eller kvantitativa struktur-aktivitetssamband eller från strukturlika ämnen. Kemikaliemyndigheten bör, i samarbete med medlemsstaterna och berörda parter, utarbeta lämpliga riktlinjer för detta. Det bör också vara möjligt att undvika att lämna viss information om detta kan motiveras ordentligt. |
| --- | --- |

(35)

Det bör också vara tillåtet att ta fram information på andra sätt som är likvärdiga med de föreskrivna testerna och testmetoderna, till exempel när denna information kommer från erkända modeller för kvalitativa eller kvantitativa struktur-aktivitetssamband eller från strukturlika ämnen. Kemikaliemyndigheten bör, i samarbete med medlemsstaterna och berörda parter, utarbeta lämpliga riktlinjer för detta. Det bör också vara möjligt att undvika att lämna viss information om detta kan motiveras ordentligt.

| (36) | Mot bakgrund av de små och medelstora företagens särskilda situation bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att tillhandahålla särskilt stöd till dessa företag för genomförandet av de tester som behövs för insamling av den information som begärs enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av de små och medelstora företagens särskilda situation bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att tillhandahålla särskilt stöd till dessa företag för genomförandet av de tester som behövs för insamling av den information som begärs enligt denna förordning.

| (37) | Medlemsstaterna bör i samarbete med kommissionen inrätta ett stödnätverk i syfte att hjälpa företag, särskilt små och medelstora företag, att uppfylla kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

(37)

Medlemsstaterna bör i samarbete med kommissionen inrätta ett stödnätverk i syfte att hjälpa företag, särskilt små och medelstora företag, att uppfylla kraven i denna förordning.

| (38) | De föreskrivna testmetoderna bör konsolideras för att tillförsäkra öppenhet och göra det lättare för företagen att tillämpa kraven på rätt sätt. |
| --- | --- |

(38)

De föreskrivna testmetoderna bör konsolideras för att tillförsäkra öppenhet och göra det lättare för företagen att tillämpa kraven på rätt sätt.

| (39) | För att få till stånd ett funktionellt system bör särskilda registreringskrav fastställas för intermediärer, bl.a. med tanke på dessa ämnens särskilda egenskaper. Polymerer bör undantas från registrering och utvärdering, tills man på ett praktiskt och kostnadseffektivt sätt och på grundval av gedigna tekniska och vetenskapligt korrekta kriterier kan välja ut de polymerer som bör registreras på grund av sina hälso- och miljörisker. |
| --- | --- |

(39)

För att få till stånd ett funktionellt system bör särskilda registreringskrav fastställas för intermediärer, bl.a. med tanke på dessa ämnens särskilda egenskaper. Polymerer bör undantas från registrering och utvärdering, tills man på ett praktiskt och kostnadseffektivt sätt och på grundval av gedigna tekniska och vetenskapligt korrekta kriterier kan välja ut de polymerer som bör registreras på grund av sina hälso- och miljörisker.

| (40) | Av flexibilitetsskäl bör avfall och material som används som sekundärt råmaterial eller som energikälla undantas från förordningens räckvidd. Att generera ett värde av (”valorisera”) avfall och material som används som sekundärt råmaterial eller som energikälla vid återvinningen bidrar till EU:s mål med en hållbar utveckling, och genom denna förordning bör inte införas några krav som minskar stimulansåtgärderna för sådan återanvändning och återvinning. |
| --- | --- |

(40)

Av flexibilitetsskäl bör avfall och material som används som sekundärt råmaterial eller som energikälla undantas från förordningens räckvidd. Att generera ett värde av (”valorisera”) avfall och material som används som sekundärt råmaterial eller som energikälla vid återvinningen bidrar till EU:s mål med en hållbar utveckling, och genom denna förordning bör inte införas några krav som minskar stimulansåtgärderna för sådan återanvändning och återvinning.

| (41) | För att undvika att myndigheterna och företagen överbelastas med arbetet att registrera ämnen som redan finns på den inre marknaden bör denna registrering spridas över en lämplig tidsperiod, utan att detta ger upphov till orimliga dröjsmål. Det bör därför fastställas tidsfrister för registreringen av dessa ämnen. |
| --- | --- |

(41)

För att undvika att myndigheterna och företagen överbelastas med arbetet att registrera ämnen som redan finns på den inre marknaden bör denna registrering spridas över en lämplig tidsperiod, utan att detta ger upphov till orimliga dröjsmål. Det bör därför fastställas tidsfrister för registreringen av dessa ämnen.

| (42) | Data om ämnen som redan anmälts inom ramen för direktiv 67/548/EEG bör successivt läggas in i systemet och bör uppdateras när närmast högre viktgräns nås. |
| --- | --- |

(42)

Data om ämnen som redan anmälts inom ramen för direktiv 67/548/EEG bör successivt läggas in i systemet och bör uppdateras när närmast högre viktgräns nås.

| (43) | För att ett harmoniserat och enkelt system skall kunna uppnås bör alla ansökningar om registrering lämnas till kemikaliemyndigheten. För att garantera ett konsekvent tillvägagångssätt och ett effektivt utnyttjande av resurser bör myndigheten kontrollera att alla registreringsunderlag är fullständiga och ta ansvaret för eventuella slutgiltiga beslut om att vägra registrering. |
| --- | --- |

(43)

För att ett harmoniserat och enkelt system skall kunna uppnås bör alla ansökningar om registrering lämnas till kemikaliemyndigheten. För att garantera ett konsekvent tillvägagångssätt och ett effektivt utnyttjande av resurser bör myndigheten kontrollera att alla registreringsunderlag är fullständiga och ta ansvaret för eventuella slutgiltiga beslut om att vägra registrering.

| (44) | För att tillförsäkra att den information som är tillgänglig för myndigheterna är aktuell bör man införa en
  ömsesidig
  skyldighet
  för
  kemikaliemyndigheten
  att informera de nationella myndigheterna
  om vissa ändringar
  , och omvänt för de nationella myndigheterna att informera kemikaliemyndigheten, som har det övergripande ansvaret
  . |
| --- | --- |

(44)

För att tillförsäkra att den information som är tillgänglig för myndigheterna är aktuell bör man införa en
  ömsesidig
  skyldighet
  för
  kemikaliemyndigheten
  att informera de nationella myndigheterna
  om vissa ändringar
  , och omvänt för de nationella myndigheterna att informera kemikaliemyndigheten, som har det övergripande ansvaret
  .

| (45) | För att denna förordning skall fungera effektivare i hela gemenskapen bör gemensamt utnyttjande och gemensamt inlämnande av information uppmuntras. |
| --- | --- |

(45)

För att denna förordning skall fungera effektivare i hela gemenskapen bör gemensamt utnyttjande och gemensamt inlämnande av information uppmuntras.

| (46) | Antalet ryggradsdjur som används i försök bör i enlighet med bestämmelserna i direktiv 86/609/EEG begränsas till ett minimum. Djurförsök bör om möjligt undvikas till förmån för alternativa metoder som validerats av Europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) eller av andra internationella organ. |
| --- | --- |

(46)

Antalet ryggradsdjur som används i försök bör i enlighet med bestämmelserna i direktiv 86/609/EEG begränsas till ett minimum. Djurförsök bör om möjligt undvikas till förmån för alternativa metoder som validerats av Europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) eller av andra internationella organ.

| (47) | En bättre samordning av resurserna på gemenskapsnivå kommer att bidra till att fördjupa de vetenskapliga kunskaper som behövs för utvecklingen av alternativa metoder till försök på ryggradsdjur. I detta sammanhang är det ytterst viktigt att gemenskapen fortsätter och ökar sina ansträngningar samt vidtar nödvändiga åtgärder, särskilt inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, för att främja forskning och utveckla nya alternativa metoder som inte medför användning av djur. |
| --- | --- |

(47)

En bättre samordning av resurserna på gemenskapsnivå kommer att bidra till att fördjupa de vetenskapliga kunskaper som behövs för utvecklingen av alternativa metoder till försök på ryggradsdjur. I detta sammanhang är det ytterst viktigt att gemenskapen fortsätter och ökar sina ansträngningar samt vidtar nödvändiga åtgärder, särskilt inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, för att främja forskning och utveckla nya alternativa metoder som inte medför användning av djur.

| (48) | I syfte att främja testmetoder utan djurförsök bör kommissionen, medlemsstaterna och industrin anslå ökade medel för utveckling, validering och godtagande av tester utan djur. En del av avgifterna som uppbärs av kemikaliemyndigheten bör anslås för detta ändamål. |
| --- | --- |

(48)

I syfte att främja testmetoder utan djurförsök bör kommissionen, medlemsstaterna och industrin anslå ökade medel för utveckling, validering och godtagande av tester utan djur. En del av avgifterna som uppbärs av kemikaliemyndigheten bör anslås för detta ändamål.

| (49) | Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler. |
| --- | --- |

(49)

Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler.

| (50) | För att undvika dubbelarbete, och i synnerhet för att minska antalet försök på ryggradsdjur, bör kraven beträffande utarbetande och inlämnande av registreringsunderlag och uppdateringar uppmuntra registranterna att kontrollera de databaser som upprättats vid kemikaliemyndigheten och att vidta alla rimliga åtgärder för att nå en överenskommelse om gemensamt utnyttjande av information. |
| --- | --- |

(50)

För att undvika dubbelarbete, och i synnerhet för att minska antalet försök på ryggradsdjur, bör kraven beträffande utarbetande och inlämnande av registreringsunderlag och uppdateringar uppmuntra registranterna att kontrollera de databaser som upprättats vid kemikaliemyndigheten och att vidta alla rimliga åtgärder för att nå en överenskommelse om gemensamt utnyttjande av information.

| (51) | Det ligger i det allmännas intresse att man ser till att testresultat om hälso- eller miljöriskerna med vissa ämnen så snart som möjligt vidarebefordras till de företag som använder dem, för att begränsa riskerna i samband med deras användning. Gemensamt utnyttjande av information bör därför uppmuntras, samtidigt som det ställs vissa villkor för att se till att det företag som har utfört testerna får en skälig ersättning. |
| --- | --- |

(51)

Det ligger i det allmännas intresse att man ser till att testresultat om hälso- eller miljöriskerna med vissa ämnen så snart som möjligt vidarebefordras till de företag som använder dem, för att begränsa riskerna i samband med deras användning. Gemensamt utnyttjande av information bör därför uppmuntras, samtidigt som det ställs vissa villkor för att se till att det företag som har utfört testerna får en skälig ersättning.

| (52) | I syfte att stärka konkurrenskraften hos gemenskapens industri och garantera att denna förordning tillämpas så effektivt som möjligt är det lämpligt att för registranter fastställa bestämmelser om att information skall kunna utnyttjas gemensamt i utbyte mot skälig ersättning. |
| --- | --- |

(52)

I syfte att stärka konkurrenskraften hos gemenskapens industri och garantera att denna förordning tillämpas så effektivt som möjligt är det lämpligt att för registranter fastställa bestämmelser om att information skall kunna utnyttjas gemensamt i utbyte mot skälig ersättning.

| (53) | För att ta hänsyn till att de som tar fram testdata har en rättmätig äganderätt till sådana uppgifter bör dessa, under en period på tio år, ha rätt till ersättning från de registranter som utnyttjar dessa data. |
| --- | --- |

(53)

För att ta hänsyn till att de som tar fram testdata har en rättmätig äganderätt till sådana uppgifter bör dessa, under en period på tio år, ha rätt till ersättning från de registranter som utnyttjar dessa data.

| (54) | För att potentiella registranter skall kunna fullfölja sin registrering, även om de inte kan nå en överenskommelse med en tidigare registrant, bör kemikaliemyndigheten på begäran ställa sammanfattningar eller fylliga rapportsammanfattningar av redan gjorda tester till deras förfogande. Den registrant som tar emot dessa uppgifter bör vara skyldig att betala en del av kostnaderna till den som tagit fram uppgifterna. |
| --- | --- |

(54)

För att potentiella registranter skall kunna fullfölja sin registrering, även om de inte kan nå en överenskommelse med en tidigare registrant, bör kemikaliemyndigheten på begäran ställa sammanfattningar eller fylliga rapportsammanfattningar av redan gjorda tester till deras förfogande. Den registrant som tar emot dessa uppgifter bör vara skyldig att betala en del av kostnaderna till den som tagit fram uppgifterna.

| (55) | Om en potentiell registrant och/eller deltagare i ett forum för informationsutbyte om ämnen inte betalar sin del av kostnaderna för en undersökning som innefattar försök på ryggradsdjur eller någon annan undersökning som kan förhindra djurförsök bör han inte få registrera sitt ämne. |
| --- | --- |

(55)

Om en potentiell registrant och/eller deltagare i ett forum för informationsutbyte om ämnen inte betalar sin del av kostnaderna för en undersökning som innefattar försök på ryggradsdjur eller någon annan undersökning som kan förhindra djurförsök bör han inte få registrera sitt ämne.

| (56) | För att undvika dubbelarbete, och i synnerhet för att undvika upprepad testning, bör registranter av infasningsämnen så tidigt som möjligt förhandsregistrera dem i en databas som handhas av kemikaliemyndigheten. Ett system bör upprättas för att hjälpa registranter att finna andra registranter och bilda konsortier. För att detta system skall fungera smidigt måste konsortierna fullgöra vissa skyldigheter. Om en deltagare i ett forum för informationsutbyte om ett ämne inte fullgör sina skyldigheter utgör detta en överträdelse av förordningen som bör bli föremål för påföljder. De andra medlemmarna i konsortiet bör emellertid få fortsätta att förbereda sitt eget registreringsunderlag. |
| --- | --- |

(56)

För att undvika dubbelarbete, och i synnerhet för att undvika upprepad testning, bör registranter av infasningsämnen så tidigt som möjligt förhandsregistrera dem i en databas som handhas av kemikaliemyndigheten. Ett system bör upprättas för att hjälpa registranter att finna andra registranter och bilda konsortier. För att detta system skall fungera smidigt måste konsortierna fullgöra vissa skyldigheter. Om en deltagare i ett forum för informationsutbyte om ett ämne inte fullgör sina skyldigheter utgör detta en överträdelse av förordningen som bör bli föremål för påföljder. De andra medlemmarna i konsortiet bör emellertid få fortsätta att förbereda sitt eget registreringsunderlag.

| (57) | Om ägaren till en undersökning som inbegriper försök på ryggradsdjur eller någon annan undersökning som kan förhindra djurförsök underlåter att ställa undersökningen till kemikaliemyndighetens och/eller andra potentiella registranters förfogande bör denna ägare inte få registrera sitt ämne. |
| --- | --- |

(57)

Om ägaren till en undersökning som inbegriper försök på ryggradsdjur eller någon annan undersökning som kan förhindra djurförsök underlåter att ställa undersökningen till kemikaliemyndighetens och/eller andra potentiella registranters förfogande bör denna ägare inte få registrera sitt ämne.

| (58) | Ansvaret för riskhanteringen av ämnen består till en del i att vidarebefordra information om dessa ämnen till andra i branschen
  och även till personer utanför branschen på bästa möjliga vis.
  Detta är också nödvändigt för att dessa yrkesutövare skall kunna uppfylla sina skyldigheter
  när det gäller användning av ämnen och beredningar samt riskhantering eller riskeliminering. |
| --- | --- |

(58)

Ansvaret för riskhanteringen av ämnen består till en del i att vidarebefordra information om dessa ämnen till andra i branschen
  och även till personer utanför branschen på bästa möjliga vis.
  Detta är också nödvändigt för att dessa yrkesutövare skall kunna uppfylla sina skyldigheter
  när det gäller användning av ämnen och beredningar samt riskhantering eller riskeliminering.

| (59) | Riskkommunikation utgör en viktig del av arbetet med att informera och ge råd till människor om hur de kan hantera potentiella risker och sålunda använda ett ämne eller en beredning på ett säkert och effektivt sätt. Riskkommunikation kräver att tillverkaren inser användarnas informationsbehov och därmed tillhandahåller denna information, rådgivning och hjälp för att bidra till slutanvändarens säkra användning av ämnet eller beredningen. Man bör sträva efter att utveckla ett lämpligt riskbaserat kommunikationssystem, inbegripet möjligheten att ge kompletterande information via t.ex. webbplatser och utbildningskampanjer, i syfte att respektera konsumenternas rätt att få information om de ämnen och beredningar som de använder. Detta kommer ytterligare att öka den säkra användningen av, samt förtroendet för, ämnen och beredningar. Ett sådant system kommer att vara värdefullt för konsumentorganisationerna genom att det utgör en ram för hantering av konsumenternas verkliga problem via REACH, och för industrin genom att det bidrar till att öka förtroendet hos konsumenterna för användning av ämnen och beredningar som innehåller kemikalier. |
| --- | --- |

(59)

Riskkommunikation utgör en viktig del av arbetet med att informera och ge råd till människor om hur de kan hantera potentiella risker och sålunda använda ett ämne eller en beredning på ett säkert och effektivt sätt. Riskkommunikation kräver att tillverkaren inser användarnas informationsbehov och därmed tillhandahåller denna information, rådgivning och hjälp för att bidra till slutanvändarens säkra användning av ämnet eller beredningen. Man bör sträva efter att utveckla ett lämpligt riskbaserat kommunikationssystem, inbegripet möjligheten att ge kompletterande information via t.ex. webbplatser och utbildningskampanjer, i syfte att respektera konsumenternas rätt att få information om de ämnen och beredningar som de använder. Detta kommer ytterligare att öka den säkra användningen av, samt förtroendet för, ämnen och beredningar. Ett sådant system kommer att vara värdefullt för konsumentorganisationerna genom att det utgör en ram för hantering av konsumenternas verkliga problem via REACH, och för industrin genom att det bidrar till att öka förtroendet hos konsumenterna för användning av ämnen och beredningar som innehåller kemikalier.

| (60) | Eftersom det befintliga säkerhetsdatabladet redan används som ett kommunikationsverktyg inom distributionskedjan för ämnen och beredningar, är det lämpligt att utveckla säkerhetsdatabladet ytterligare och göra det till en integrerad del av det system som inrättas genom denna förordning.
  Andra metoder för kommunikation av information till konsumenterna om risker och säker användning av ämnen och beredningar bör emellertid övervägas. |
| --- | --- |

(60)

Eftersom det befintliga säkerhetsdatabladet redan används som ett kommunikationsverktyg inom distributionskedjan för ämnen och beredningar, är det lämpligt att utveckla säkerhetsdatabladet ytterligare och göra det till en integrerad del av det system som inrättas genom denna förordning.
  Andra metoder för kommunikation av information till konsumenterna om risker och säker användning av ämnen och beredningar bör emellertid övervägas.

| (61) | För att få till stånd en ansvarskedja bör nedströmsanvändare vara skyldiga att bedöma de risker som uppkommer vid deras användningar av ämnen, om dessa användningar inte omfattas av ett säkerhetsdatablad som de erhållit av sina leverantörer. Nedströmsanvändarna bör emellertid befrias från denna skyldighet om de vidtar skyddsåtgärder utöver dem som deras leverantör rekommenderar eller om leverantören inte var skyldig att bedöma eller förse nedströmsanvändaren med information om dessa risker. Av samma anledning bör nedströmsanvändare hantera de risker som uppkommer i samband med deras användningar av ämnena
  och vidarebefordra nedåt i distributionskedjan fram till slutanvändaren, dvs. till konsumenten, information om deras säkra användning. |
| --- | --- |

(61)

För att få till stånd en ansvarskedja bör nedströmsanvändare vara skyldiga att bedöma de risker som uppkommer vid deras användningar av ämnen, om dessa användningar inte omfattas av ett säkerhetsdatablad som de erhållit av sina leverantörer. Nedströmsanvändarna bör emellertid befrias från denna skyldighet om de vidtar skyddsåtgärder utöver dem som deras leverantör rekommenderar eller om leverantören inte var skyldig att bedöma eller förse nedströmsanvändaren med information om dessa risker. Av samma anledning bör nedströmsanvändare hantera de risker som uppkommer i samband med deras användningar av ämnena
  och vidarebefordra nedåt i distributionskedjan fram till slutanvändaren, dvs. till konsumenten, information om deras säkra användning.

| (62) | För att nedströmsanvändare skall kunna fullgöra sina skyldigheter bör kravet på att de skall göra kemikaliesäkerhetsbedömningar fastställas i detalj.
  Nedströmsanvändaren måste med hjälp av de mest relevanta och effektiva medlen rapportera de risker som framgått av kemikaliesäkerhetsbedömningen till användaren av ett ämne eller beredning, vid en bestämd tidpunkt i distributionskedjan/livscykeln, samt ge konsumenterna rådgivning om säker användning. |
| --- | --- |

(62)

För att nedströmsanvändare skall kunna fullgöra sina skyldigheter bör kravet på att de skall göra kemikaliesäkerhetsbedömningar fastställas i detalj.
  Nedströmsanvändaren måste med hjälp av de mest relevanta och effektiva medlen rapportera de risker som framgått av kemikaliesäkerhetsbedömningen till användaren av ett ämne eller beredning, vid en bestämd tidpunkt i distributionskedjan/livscykeln, samt ge konsumenterna rådgivning om säker användning.

| (63) | För att underlätta tillämpningen och utvärderingen bör nedströmsanvändare av ämnen vara skyldiga att lämna viss information, om deras användning inte omfattas av villkoren i det exponeringsscenario som beskrivs i det säkerhetsblad som tillhandahållits av den ursprunglige tillverkaren eller importören, och att hålla sådan information uppdaterad. |
| --- | --- |

(63)

För att underlätta tillämpningen och utvärderingen bör nedströmsanvändare av ämnen vara skyldiga att lämna viss information, om deras användning inte omfattas av villkoren i det exponeringsscenario som beskrivs i det säkerhetsblad som tillhandahållits av den ursprunglige tillverkaren eller importören, och att hålla sådan information uppdaterad.

| (64) | För att få ett funktionellt system och med hänsyn till proportionalitetsprincipen är det lämpligt att undanta nedströmsanvändare som använder små mängder av ett ämne från denna rapporteringsplikt. |
| --- | --- |

(64)

För att få ett funktionellt system och med hänsyn till proportionalitetsprincipen är det lämpligt att undanta nedströmsanvändare som använder små mängder av ett ämne från denna rapporteringsplikt.

| (65) | Om tillverkare eller importörer av ett ämne, antingen som sådant eller ingående i en beredning, inte har för avsikt att registrera ett ämne måste de anmäla detta för kemikaliemyndigheten och sina nedströmsanvändare. |
| --- | --- |

(65)

Om tillverkare eller importörer av ett ämne, antingen som sådant eller ingående i en beredning, inte har för avsikt att registrera ett ämne måste de anmäla detta för kemikaliemyndigheten och sina nedströmsanvändare.

| (66) | Ett stort antal djur skulle behöva användas vid testningen för att uppfylla
  de informationskrav
  som
  fastställs i bilagorna V till VIII,
  om man automatiskt tillämpade dessa informationskrav. Sådan testning kan vara förenad med stora kostnader för företagen. Det är därför nödvändigt att se till att framtagningen av sådan information anpassas till de reella behoven. Medlemsstaterna bör därför vid utvärderingen vara skyldiga att utarbeta förslag till beslut. Kemikaliemyndigheten bör fatta beslut om de testprogram som föreslås av tillverkare och
  importörer. Den
  medlemsstat där tillverkningen äger rum eller där importören är etablerad bör ansvara för utvärderingen av testningsförslag. |
| --- | --- |

(66)

Ett stort antal djur skulle behöva användas vid testningen för att uppfylla
  de informationskrav
  som
  fastställs i bilagorna V till VIII,
  om man automatiskt tillämpade dessa informationskrav. Sådan testning kan vara förenad med stora kostnader för företagen. Det är därför nödvändigt att se till att framtagningen av sådan information anpassas till de reella behoven. Medlemsstaterna bör därför vid utvärderingen vara skyldiga att utarbeta förslag till beslut. Kemikaliemyndigheten bör fatta beslut om de testprogram som föreslås av tillverkare och
  importörer. Den
  medlemsstat där tillverkningen äger rum eller där importören är etablerad bör ansvara för utvärderingen av testningsförslag.

| (67) | I syfte att undvika dubbla djurförsök bör de berörda parterna under en period på 90 dagar få lägga fram sina synpunkter på testningsförslag som omfattar försök på ryggradsdjur. Registranten eller nedströmsanvändaren bör beakta de synpunkter som mottagits under denna period. |
| --- | --- |

(67)

I syfte att undvika dubbla djurförsök bör de berörda parterna under en period på 90 dagar få lägga fram sina synpunkter på testningsförslag som omfattar försök på ryggradsdjur. Registranten eller nedströmsanvändaren bör beakta de synpunkter som mottagits under denna period.

| (68) | För att undvika djurförsök och minska kostnader bör ECVAM höras vid behandling av testningsförslag som omfattar försök på ryggradsdjur. |
| --- | --- |

(68)

För att undvika djurförsök och minska kostnader bör ECVAM höras vid behandling av testningsförslag som omfattar försök på ryggradsdjur.

| (69) | Förtroende
  för den allmänna kvaliteten på registreringar
  kan endast förbättras genom att kemikaliemyndigheten ges fullt ansvar för förvaltningen av den nya kemikaliepolitiken. Förordningen måste därför behandlas och övervakas på ett enhetligt sätt i medlemsstaterna, och både konsumenterna och kemikalieindustrin måste kunna lita på att bestämmelserna följs och att detta övervakas. Myndigheterna i medlemsstaterna bör, då de utvärderar om registreringsunderlagen uppfyller kraven, verka i nära samarbete med kemikaliemyndigheten. |
| --- | --- |

(69)

Förtroende
  för den allmänna kvaliteten på registreringar
  kan endast förbättras genom att kemikaliemyndigheten ges fullt ansvar för förvaltningen av den nya kemikaliepolitiken. Förordningen måste därför behandlas och övervakas på ett enhetligt sätt i medlemsstaterna, och både konsumenterna och kemikalieindustrin måste kunna lita på att bestämmelserna följs och att detta övervakas. Myndigheterna i medlemsstaterna bör, då de utvärderar om registreringsunderlagen uppfyller kraven, verka i nära samarbete med kemikaliemyndigheten.

| (70) | Kemikaliemyndigheten bör också ha rätt att kräva ytterligare information från tillverkare, importörer och nedströmsanvändare om ämnen som misstänks utgöra en hälso- eller miljörisk, bland annat av det skälet att de finns på den inre marknaden i stora volymer. Denna information bör baseras på de utvärderingar som utförts.
  Det bör upprättas en löpande gemenskapsplan för ämnesutvärdering.
  Om det är berättigat, bör medlemsstaterna också ha rätt att kräva ytterligare information om användningen av isolerade intermediärer på plats, då denna användning medför en risk av samma omfattning som användningen av ämnen för vilka det krävs tillstånd. |
| --- | --- |

(70)

Kemikaliemyndigheten bör också ha rätt att kräva ytterligare information från tillverkare, importörer och nedströmsanvändare om ämnen som misstänks utgöra en hälso- eller miljörisk, bland annat av det skälet att de finns på den inre marknaden i stora volymer. Denna information bör baseras på de utvärderingar som utförts.
  Det bör upprättas en löpande gemenskapsplan för ämnesutvärdering.
  Om det är berättigat, bör medlemsstaterna också ha rätt att kräva ytterligare information om användningen av isolerade intermediärer på plats, då denna användning medför en risk av samma omfattning som användningen av ämnen för vilka det krävs tillstånd.

| (71) | Det faktum att
  kemikaliemyndighetens medlemsstatskommitté
  godkänner
  ett
  förslag till beslut utgör grunden för ett effektivt system som överensstämmer med subsidiaritetsprincipen, samtidigt som den inre marknaden upprätthålls. Om en eller flera medlemsstater eller kemikaliemyndigheten motsätter sig ett förslag till beslut, bör det bli föremål för ett centraliserat förfarande. Kemikaliemyndigheten skall fatta de beslut som följer av tillämpningen av dessa förfaranden. |
| --- | --- |

(71)

Det faktum att
  kemikaliemyndighetens medlemsstatskommitté
  godkänner
  ett
  förslag till beslut utgör grunden för ett effektivt system som överensstämmer med subsidiaritetsprincipen, samtidigt som den inre marknaden upprätthålls. Om en eller flera medlemsstater eller kemikaliemyndigheten motsätter sig ett förslag till beslut, bör det bli föremål för ett centraliserat förfarande. Kemikaliemyndigheten skall fatta de beslut som följer av tillämpningen av dessa förfaranden.

| (72) | Utvärderingen kan leda till slutsatsen att det krävs åtgärder enligt begränsnings- eller tillståndsförfarandet, eller att riskhanteringsåtgärder bör vidtas inom ramen för annan lämplig lagstiftning. Information om hur utvärderingsarbetet fortskrider bör därför offentliggöras. |
| --- | --- |

(72)

Utvärderingen kan leda till slutsatsen att det krävs åtgärder enligt begränsnings- eller tillståndsförfarandet, eller att riskhanteringsåtgärder bör vidtas inom ramen för annan lämplig lagstiftning. Information om hur utvärderingsarbetet fortskrider bör därför offentliggöras.

| (73) | För att garantera en tillräckligt hög
  hälsoskyddsnivå, särskilt för utsatta befolkningsgrupper,
  och miljöskyddsnivå bör ämnen med särskilt farliga egenskaper hanteras enligt försiktighetsprincipen
  och godkännas endast om
  företag som använder sådana ämnen
  visar
  den tillståndsgivande myndigheten att
  det inte finns några lämpliga alternativa ämnen eller tekniker, att samhällsnyttan av ämnets användning uppväger riskerna i samband med dess användning och att riskerna kontrolleras på ett adekvat sätt.
  Den tillståndsgivande myndigheten bör sedan, genom ett tillståndsförfarande som grundas på företagens ansökningar, kontrollera att dessa krav uppfylls. Eftersom tillstånden bör garantera en hög skyddsnivå på den inre marknaden är det lämpligt att kommissionen fungerar som tillståndsgivande myndighet. |
| --- | --- |

(73)

För att garantera en tillräckligt hög
  hälsoskyddsnivå, särskilt för utsatta befolkningsgrupper,
  och miljöskyddsnivå bör ämnen med särskilt farliga egenskaper hanteras enligt försiktighetsprincipen
  och godkännas endast om
  företag som använder sådana ämnen
  visar
  den tillståndsgivande myndigheten att
  det inte finns några lämpliga alternativa ämnen eller tekniker, att samhällsnyttan av ämnets användning uppväger riskerna i samband med dess användning och att riskerna kontrolleras på ett adekvat sätt.
  Den tillståndsgivande myndigheten bör sedan, genom ett tillståndsförfarande som grundas på företagens ansökningar, kontrollera att dessa krav uppfylls. Eftersom tillstånden bör garantera en hög skyddsnivå på den inre marknaden är det lämpligt att kommissionen fungerar som tillståndsgivande myndighet.

| (74) | Erfarenheter på internationell nivå visar att ämnen med egenskaper som gör att de är långlivade, bioackumulerande och toxiska, eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande, ger särskild anledning till oro. Det har utvecklats kriterier som gör det möjligt att identifiera sådana ämnen. Vissa andra ämnen ger anledning till så stor oro att det är motiverat att behandla dem på samma sätt, och att granska dem i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

(74)

Erfarenheter på internationell nivå visar att ämnen med egenskaper som gör att de är långlivade, bioackumulerande och toxiska, eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande, ger särskild anledning till oro. Det har utvecklats kriterier som gör det möjligt att identifiera sådana ämnen. Vissa andra ämnen ger anledning till så stor oro att det är motiverat att behandla dem på samma sätt, och att granska dem i varje enskilt fall.

| (75) | För att få till stånd ett system som är smidigt och funktionellt, både för företagen (som måste utarbeta ansökningar och vidta lämpliga riskhanteringsåtgärder) och för myndigheterna (som måste behandla tillståndsansökningar), bör endast ett begränsat antal ämnen bli föremål för tillståndsförfarandet samtidigt. Realistiska tidsfrister bör fastställas för ansökningar, samtidigt som vissa användningar kan undantas. |
| --- | --- |

(75)

För att få till stånd ett system som är smidigt och funktionellt, både för företagen (som måste utarbeta ansökningar och vidta lämpliga riskhanteringsåtgärder) och för myndigheterna (som måste behandla tillståndsansökningar), bör endast ett begränsat antal ämnen bli föremål för tillståndsförfarandet samtidigt. Realistiska tidsfrister bör fastställas för ansökningar, samtidigt som vissa användningar kan undantas.

| (76) | Kemikaliemyndigheten bör
  ha befogenhet att fastställa
  hur de ämnen som måste genomgå tillståndsförfarandet bör prioriteras. Därigenom säkerställs att besluten speglar samhällets behov samt det vetenskapliga kunnandet och utvecklingen i detta samhälle. |
| --- | --- |

(76)

Kemikaliemyndigheten bör
  ha befogenhet att fastställa
  hur de ämnen som måste genomgå tillståndsförfarandet bör prioriteras. Därigenom säkerställs att besluten speglar samhällets behov samt det vetenskapliga kunnandet och utvecklingen i detta samhälle.

| (77) | Ett totalt förbud för ett ämne skulle innebära att det inte kan godkännas för någon användning. Det skulle därför vara meningslöst att tillåta ansökningar om tillstånd för sådana ämnen. Sådana ämnen bör följaktligen utgå från förteckningen över ämnen för vilka tillstånd kan sökas. |
| --- | --- |

(77)

Ett totalt förbud för ett ämne skulle innebära att det inte kan godkännas för någon användning. Det skulle därför vara meningslöst att tillåta ansökningar om tillstånd för sådana ämnen. Sådana ämnen bör följaktligen utgå från förteckningen över ämnen för vilka tillstånd kan sökas.

| (78) | För att få till stånd ett harmoniserat tillvägagångssätt vid beviljande av tillstånd för användningar av vissa ämnen, bör kemikaliemyndigheten avge yttranden om riskerna med dessa användningar och om eventuella samhällsekonomiska analyser som tillhandahållits av tredje man. |
| --- | --- |

(78)

För att få till stånd ett harmoniserat tillvägagångssätt vid beviljande av tillstånd för användningar av vissa ämnen, bör kemikaliemyndigheten avge yttranden om riskerna med dessa användningar och om eventuella samhällsekonomiska analyser som tillhandahållits av tredje man.

| (79) | För att möjliggöra en effektiv övervakning och kontroll av att tillståndsplikten efterlevs, bör nedströmsanvändare som utnyttjar ett tillstånd som beviljats deras leverantör, underrätta kemikaliemyndigheten om hur de använder ämnet. |
| --- | --- |

(79)

För att möjliggöra en effektiv övervakning och kontroll av att tillståndsplikten efterlevs, bör nedströmsanvändare som utnyttjar ett tillstånd som beviljats deras leverantör, underrätta kemikaliemyndigheten om hur de använder ämnet.

| (80) | Begränsningsförfarandet bör omorganiseras för att det nuvarande systemet skall fungera snabbare. Det nya begränsningsförfarandet bör ersätta förfarandet i direktiv 76/769/EEG som vid flera tillfällen genomgått stora ändringar och anpassningar. De harmoniserade reglerna i bilagan till det direktivet bör omarbetas så att de blir tydligare, och användas som utgångspunkt vid utformningen av detta nya, snabbare begränsningsförfarande. Denna omarbetning följer reglerna i det interinstitutionella avtalet om omarbetningstekniken för rättsakter. |
| --- | --- |

(80)

Begränsningsförfarandet bör omorganiseras för att det nuvarande systemet skall fungera snabbare. Det nya begränsningsförfarandet bör ersätta förfarandet i direktiv 76/769/EEG som vid flera tillfällen genomgått stora ändringar och anpassningar. De harmoniserade reglerna i bilagan till det direktivet bör omarbetas så att de blir tydligare, och användas som utgångspunkt vid utformningen av detta nya, snabbare begränsningsförfarande. Denna omarbetning följer reglerna i det interinstitutionella avtalet om omarbetningstekniken för rättsakter.

| (81) | Tillverkare, importörer och nedströmsanvändare bör ansvara för att fastställa de riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att garantera en hög hälso- och miljöskyddsnivå vid tillverkning, utsläppande på marknaden eller användning av ämnen som sådana eller när de ingår i en beredning eller vara. Om detta anses otillräckligt och om det är motiverat med gemenskapslagstiftning, bör lämpliga begränsningar fastställas. |
| --- | --- |

(81)

Tillverkare, importörer och nedströmsanvändare bör ansvara för att fastställa de riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att garantera en hög hälso- och miljöskyddsnivå vid tillverkning, utsläppande på marknaden eller användning av ämnen som sådana eller när de ingår i en beredning eller vara. Om detta anses otillräckligt och om det är motiverat med gemenskapslagstiftning, bör lämpliga begränsningar fastställas.

| (82) | För att skydda människors hälsa och miljön kan begränsningar av tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av ämnen - som sådana, eller ingående i en beredning eller vara - omfatta villkor för eller förbud mot utsläppande på marknaden, tillverkning eller användning. Det är därför nödvändigt att upprätta en förteckning över sådana begränsningar och av ändringar av dessa. |
| --- | --- |

(82)

För att skydda människors hälsa och miljön kan begränsningar av tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av ämnen - som sådana, eller ingående i en beredning eller vara - omfatta villkor för eller förbud mot utsläppande på marknaden, tillverkning eller användning. Det är därför nödvändigt att upprätta en förteckning över sådana begränsningar och av ändringar av dessa.

| (83) | Denna förordning bör bidra till att förebygga yrkessjukdomar relaterade till exponering för och användning av kemikalier. Europeiska unionen bör investera i avgiftningsmetoder för att bota yrkessjukdomar relaterade till kemikalier. |
| --- | --- |

(83)

Denna förordning bör bidra till att förebygga yrkessjukdomar relaterade till exponering för och användning av kemikalier. Europeiska unionen bör investera i avgiftningsmetoder för att bota yrkessjukdomar relaterade till kemikalier.

| (84) | För att man skall kunna utarbeta förslag till begränsningar och för att sådan lagstiftning skall fungera effektivt, bör man eftersträva en god samordning samt ett gott samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaterna, kemikaliemyndigheten, andra organ i gemenskapen, kommissionen och berörda parter. |
| --- | --- |

(84)

För att man skall kunna utarbeta förslag till begränsningar och för att sådan lagstiftning skall fungera effektivt, bör man eftersträva en god samordning samt ett gott samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaterna, kemikaliemyndigheten, andra organ i gemenskapen, kommissionen och berörda parter.

| (85) | För att ge medlemsstaterna möjlighet att lämna förslag till hantering av särskilda hälso- och miljörisker, bör de sammanställa dokumentation i enlighet med detaljerade krav. Det bör av denna dokumentation framgå varför det är nödvändigt att vidta åtgärder på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(85)

För att ge medlemsstaterna möjlighet att lämna förslag till hantering av särskilda hälso- och miljörisker, bör de sammanställa dokumentation i enlighet med detaljerade krav. Det bör av denna dokumentation framgå varför det är nödvändigt att vidta åtgärder på gemenskapsnivå.

| (86) | För att få till stånd ett harmoniserat tillvägagångssätt när det gäller begränsningar bör kemikaliemyndigheten fungera som samordnare av detta förfarande, t.ex. genom att utse de Föredragande: som behövs och genom att kontrollera att kraven i berörda bilagor uppfylls. |
| --- | --- |

(86)

För att få till stånd ett harmoniserat tillvägagångssätt när det gäller begränsningar bör kemikaliemyndigheten fungera som samordnare av detta förfarande, t.ex. genom att utse de Föredragande: som behövs och genom att kontrollera att kraven i berörda bilagor uppfylls.

| (87) | För att kommissionen skall kunna behandla specifika hälso- och miljörisker som måste hanteras på gemenskapsnivå, bör den kunna överlåta åt kemikaliemyndigheten att sammanställa den dokumentation som erfordras vid begränsningsförfarandet. |
| --- | --- |

(87)

För att kommissionen skall kunna behandla specifika hälso- och miljörisker som måste hanteras på gemenskapsnivå, bör den kunna överlåta åt kemikaliemyndigheten att sammanställa den dokumentation som erfordras vid begränsningsförfarandet.

| (88) | För att tillförsäkra öppenhet och insyn bör kemikaliemyndigheten offentliggöra dokumentationen med de föreslagna begränsningarna och begära in synpunkter. |
| --- | --- |

(88)

För att tillförsäkra öppenhet och insyn bör kemikaliemyndigheten offentliggöra dokumentationen med de föreslagna begränsningarna och begära in synpunkter.

| (89) | För att förfarandet skall kunna avslutas inom rimlig tid bör kemikaliemyndigheten lämna sina synpunkter på den föreslagna åtgärden och dess effekter, på grundval av ett förslag till yttrande som utarbetats av en föredragande. |
| --- | --- |

(89)

För att förfarandet skall kunna avslutas inom rimlig tid bör kemikaliemyndigheten lämna sina synpunkter på den föreslagna åtgärden och dess effekter, på grundval av ett förslag till yttrande som utarbetats av en föredragande.

| (90) | För att påskynda begränsningsförfarandet bör kommissionen utarbeta ett förslag till ändring inom tre månader efter det att den erhållit kemikaliemyndighetens yttranden. |
| --- | --- |

(90)

För att påskynda begränsningsförfarandet bör kommissionen utarbeta ett förslag till ändring inom tre månader efter det att den erhållit kemikaliemyndighetens yttranden.

| (91) | Kemikaliemyndigheten spelar en viktig roll när det gäller att se till att kemikalielagstiftningen och beslutsprocessen, samt det vetenskapliga underlag som ligger till grund för denna, framstår som trovärdiga för alla intressenter och för allmänheten
  på ett sådant sätt att allmänheten och alla berörda parter har förtroende för att de ämnen och beredningar som de använder är säkra. Kemikaliemyndigheten bör även ha en viktig roll när det gäller att samordna informationen om och genomförandet av REACH.
  Det är därför viktigt att gemenskapens institutioner, medlemsstaterna, allmänheten och berörda parter har förtroende för kemikaliemyndigheten. Av denna anledning är det väsentligt att sörja för att kemikaliemyndigheten är oberoende, att den har stor vetenskaplig, teknisk och reglerande kapacitet
  samt goda kunskaper i kommunikation
  , och att den är effektiv och öppen för insyn. |
| --- | --- |

(91)

Kemikaliemyndigheten spelar en viktig roll när det gäller att se till att kemikalielagstiftningen och beslutsprocessen, samt det vetenskapliga underlag som ligger till grund för denna, framstår som trovärdiga för alla intressenter och för allmänheten
  på ett sådant sätt att allmänheten och alla berörda parter har förtroende för att de ämnen och beredningar som de använder är säkra. Kemikaliemyndigheten bör även ha en viktig roll när det gäller att samordna informationen om och genomförandet av REACH.
  Det är därför viktigt att gemenskapens institutioner, medlemsstaterna, allmänheten och berörda parter har förtroende för kemikaliemyndigheten. Av denna anledning är det väsentligt att sörja för att kemikaliemyndigheten är oberoende, att den har stor vetenskaplig, teknisk och reglerande kapacitet
  samt goda kunskaper i kommunikation
  , och att den är effektiv och öppen för insyn.

| (92) | Kemikaliemyndighetens organisation måste lämpa sig för de uppgifter den skall utföra. Erfarenheter av liknande gemenskapsmyndigheter ger viss vägledning i detta avseende, men organisationen bör anpassas för att uppfylla de särskilda behoven i denna förordning.
  Därför bör det inom kemikaliemyndigheten skapas ett kompetenscentrum specialiserat på information om risker och faror med vissa ämnen och beredningar. |
| --- | --- |

(92)

Kemikaliemyndighetens organisation måste lämpa sig för de uppgifter den skall utföra. Erfarenheter av liknande gemenskapsmyndigheter ger viss vägledning i detta avseende, men organisationen bör anpassas för att uppfylla de särskilda behoven i denna förordning.
  Därför bör det inom kemikaliemyndigheten skapas ett kompetenscentrum specialiserat på information om risker och faror med vissa ämnen och beredningar.

| (93) | För att systemet skall bli så effektivt som möjligt
  bör kemikaliemyndighetens personal
  huvudsakligen utföra uppgifter av teknisk-administrativ och vetenskaplig karaktär, utan att utnyttja medlemsstaternas vetenskapliga och tekniska resurser. Verkställande direktören bör se till att kemikaliemyndighetens uppgifter utförs på ett effektivt och oberoende sätt. För att säkerställa att kemikaliemyndigheten kan utföra sin roll bör styrelsen vara sammansatt på ett sätt som säkrar högsta tänkbara kompetens och en bred och relevant sakkunskap om kemikaliesäkerhet eller reglering av kemikalier. |
| --- | --- |

(93)

För att systemet skall bli så effektivt som möjligt
  bör kemikaliemyndighetens personal
  huvudsakligen utföra uppgifter av teknisk-administrativ och vetenskaplig karaktär, utan att utnyttja medlemsstaternas vetenskapliga och tekniska resurser. Verkställande direktören bör se till att kemikaliemyndighetens uppgifter utförs på ett effektivt och oberoende sätt. För att säkerställa att kemikaliemyndigheten kan utföra sin roll bör styrelsen vara sammansatt på ett sätt som säkrar högsta tänkbara kompetens och en bred och relevant sakkunskap om kemikaliesäkerhet eller reglering av kemikalier.

| (94) | Kemikaliemyndigheten bör ha tillgång till de resurser som behövs för att utföra alla uppgifter som ingår i dess roll. |
| --- | --- |

(94)

Kemikaliemyndigheten bör ha tillgång till de resurser som behövs för att utföra alla uppgifter som ingår i dess roll.

| (95) | Styrelsen bör ha befogenhet att fastställa budgeten, kontrollera att den genomförs, fastställa avgifternas struktur och storlek, utarbeta interna regler, anta budgetförordningar och utse verkställande direktören.
  I överensstämmelse med målet att främja tester utan djurförsök bör en del av avgifterna avsättas för utveckling av testmetoder utan djurförsök. |
| --- | --- |

(95)

Styrelsen bör ha befogenhet att fastställa budgeten, kontrollera att den genomförs, fastställa avgifternas struktur och storlek, utarbeta interna regler, anta budgetförordningar och utse verkställande direktören.
  I överensstämmelse med målet att främja tester utan djurförsök bör en del av avgifterna avsättas för utveckling av testmetoder utan djurförsök.

| (96) | För att se till att intressenterna tar del i kemikaliemyndighetens arbete bör företrädare för andra berörda parter ingå i myndighetens styrelse. Det kan till exempel röra sig om företrädare för industrin, icke-statliga organisationer och universitetsvärlden. |
| --- | --- |

(96)

För att se till att intressenterna tar del i kemikaliemyndighetens arbete bör företrädare för andra berörda parter ingå i myndighetens styrelse. Det kan till exempel röra sig om företrädare för industrin, icke-statliga organisationer och universitetsvärlden.

| (97) | Kemikaliemyndigheten bör genom kommittén för bedömning av risker och alternativ och kommittén för samhällsekonomisk analys överta den roll som kommissionens vetenskapliga kommittéer spelar när det gäller att avge vetenskapliga yttranden inom sina kompetensområden. |
| --- | --- |

(97)

Kemikaliemyndigheten bör genom kommittén för bedömning av risker och alternativ och kommittén för samhällsekonomisk analys överta den roll som kommissionens vetenskapliga kommittéer spelar när det gäller att avge vetenskapliga yttranden inom sina kompetensområden.

| (98) | Kemikaliemyndigheten bör genom medlemsstatskommittén sträva efter att nå enighet bland medlemsstaternas myndigheter i specifika frågor som kräver ett harmoniserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(98)

Kemikaliemyndigheten bör genom medlemsstatskommittén sträva efter att nå enighet bland medlemsstaternas myndigheter i specifika frågor som kräver ett harmoniserat tillvägagångssätt.

| (99) | Det är nödvändigt att sörja för ett nära samarbete mellan kemikaliemyndigheten och medlemsstaternas behöriga myndigheter, så att de vetenskapliga yttranden som kommittén för bedömning av risker och alternativ och kommittén för samhällsekonomisk analys utarbetar bygger på bredast möjliga vetenskapliga och tekniska kompetens som är tillgänglig inom gemenskapen. Av samma anledning bör kommittén kunna anlita ytterligare experter inom vissa speciella områden. |
| --- | --- |

(99)

Det är nödvändigt att sörja för ett nära samarbete mellan kemikaliemyndigheten och medlemsstaternas behöriga myndigheter, så att de vetenskapliga yttranden som kommittén för bedömning av risker och alternativ och kommittén för samhällsekonomisk analys utarbetar bygger på bredast möjliga vetenskapliga och tekniska kompetens som är tillgänglig inom gemenskapen. Av samma anledning bör kommittén kunna anlita ytterligare experter inom vissa speciella områden.

| (100) | För att främja testmetoder utan djurförsök bör kemikaliemyndigheten ha i uppdrag att utveckla och genomföra en strategi för utveckling, validering och juridiskt godkännande av testmetoder utan djurförsök, samt garantera att dessa metoder används vid en relevant successiv riskbedömning för att uppfylla kraven i denna förordning. För detta ändamål bör det vid kemikaliemyndigheten inrättas en kommitté för alternativa testmetoder, vilken bör bestå av experter från ECVAM, organisationer för djurens välbefinnande och andra berörda intressenter, för att garantera att den största vetenskapliga och tekniska sakkunskap som finns tillgänglig inom gemenskapen är representerad. |
| --- | --- |

(100)

För att främja testmetoder utan djurförsök bör kemikaliemyndigheten ha i uppdrag att utveckla och genomföra en strategi för utveckling, validering och juridiskt godkännande av testmetoder utan djurförsök, samt garantera att dessa metoder används vid en relevant successiv riskbedömning för att uppfylla kraven i denna förordning. För detta ändamål bör det vid kemikaliemyndigheten inrättas en kommitté för alternativa testmetoder, vilken bör bestå av experter från ECVAM, organisationer för djurens välbefinnande och andra berörda intressenter, för att garantera att den största vetenskapliga och tekniska sakkunskap som finns tillgänglig inom gemenskapen är representerad.

| (101) | Kemikaliemyndigheten bör också fungera som forum för medlemsstaternas informationsutbyte och för att samordna deras åtgärder när det gäller att kontrollera att kemikalielagstiftningen efterlevs. Det för närvarande informella samarbetet mellan medlemsstaterna på dessa områden skulle vinna på en formellare struktur. |
| --- | --- |

(101)

Kemikaliemyndigheten bör också fungera som forum för medlemsstaternas informationsutbyte och för att samordna deras åtgärder när det gäller att kontrollera att kemikalielagstiftningen efterlevs. Det för närvarande informella samarbetet mellan medlemsstaterna på dessa områden skulle vinna på en formellare struktur.

| (102) | En besvärsnämnd bör inrättas inom kemikaliemyndigheten för att garantera att de verksamhetsutövare som påverkas av kemikaliemyndighetens beslut har en laglig rätt att överklaga. |
| --- | --- |

(102)

En besvärsnämnd bör inrättas inom kemikaliemyndigheten för att garantera att de verksamhetsutövare som påverkas av kemikaliemyndighetens beslut har en laglig rätt att överklaga.

| (103) | Kemikaliemyndigheten bör delvis finansieras genom företagens avgifter och delvis genom Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Gemenskapens budgetförfarande bör även i fortsättningen tillämpas när det gäller bidrag som skall belasta Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Kemikaliemyndighetens räkenskaper bör dessutom granskas av revisionsrätten i enlighet med artikel 91 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13). |
| --- | --- |

(103)

Kemikaliemyndigheten bör delvis finansieras genom företagens avgifter och delvis genom Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Gemenskapens budgetförfarande bör även i fortsättningen tillämpas när det gäller bidrag som skall belasta Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Kemikaliemyndighetens räkenskaper bör dessutom granskas av revisionsrätten i enlighet med artikel 91 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13).

| (104) | Andra länder bör ha möjlighet att delta i kemikaliemyndighetens arbete om kommissionen och kemikaliemyndigheten anser att det är lämpligt. |
| --- | --- |

(104)

Andra länder bör ha möjlighet att delta i kemikaliemyndighetens arbete om kommissionen och kemikaliemyndigheten anser att det är lämpligt.

| (105) | Kemikaliemyndigheten bör, genom att samarbeta med organisationer som är intresserade av en harmonisering av internationella föreskrifter, bidra till gemenskapens och medlemsstaternas roll i sådana harmoniseringssträvanden. |
| --- | --- |

(105)

Kemikaliemyndigheten bör, genom att samarbeta med organisationer som är intresserade av en harmonisering av internationella föreskrifter, bidra till gemenskapens och medlemsstaternas roll i sådana harmoniseringssträvanden.

| (106) | I syfte att minska kostnaderna för det europeiska tillvägagångssättet och förbättra dess möjligheter att accepteras internationellt bör man så noga som möjligt anpassa det till internationella initiativ, bland annat UNEP:s ”Strategic Approach to International Chemicals Management”, OECD:s ”Council Act on High Production Volume (HPV) Chemicals”, HPV-initiativet från internationella rådet för kemisammanslutningar (ICCA) och den amerikanska miljöskyddsbyråns projekt ”HPV Challenge”. |
| --- | --- |

(106)

I syfte att minska kostnaderna för det europeiska tillvägagångssättet och förbättra dess möjligheter att accepteras internationellt bör man så noga som möjligt anpassa det till internationella initiativ, bland annat UNEP:s ”Strategic Approach to International Chemicals Management”, OECD:s ”Council Act on High Production Volume (HPV) Chemicals”, HPV-initiativet från internationella rådet för kemisammanslutningar (ICCA) och den amerikanska miljöskyddsbyråns projekt ”HPV Challenge”.

| (107) | Kemikaliemyndigheten bör tillhandahålla den infrastruktur som erfordras för att företag skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt bestämmelserna om gemensamt utnyttjande av data. |
| --- | --- |

(107)

Kemikaliemyndigheten bör tillhandahålla den infrastruktur som erfordras för att företag skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt bestämmelserna om gemensamt utnyttjande av data.

| (108) | Det är viktigt att undvika sammanblandning mellan kemikaliemyndighetens uppgifter och de uppgifter som skall utföras av Europeiska läkemedelsmyndigheten, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (14), Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (15) och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, inrättad genom rådets beslut av den 22 juli 2003
   (16). Kemikaliemyndigheten bör därför fastställa en arbetsordning för områden där det är nödvändigt att samarbeta med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet eller rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. Det bör slås fast att denna förordning inte i något annat avseende får påverka tillämpningen av den behörighet som Europeiska läkemedelsmyndigheten, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor har tilldelats genom gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

(108)

Det är viktigt att undvika sammanblandning mellan kemikaliemyndighetens uppgifter och de uppgifter som skall utföras av Europeiska läkemedelsmyndigheten, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (14), Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (15) och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, inrättad genom rådets beslut av den 22 juli 2003
   (16). Kemikaliemyndigheten bör därför fastställa en arbetsordning för områden där det är nödvändigt att samarbeta med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet eller rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. Det bör slås fast att denna förordning inte i något annat avseende får påverka tillämpningen av den behörighet som Europeiska läkemedelsmyndigheten, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor har tilldelats genom gemenskapens lagstiftning.

| (109) | Av den genomförbarhetsstudie som gjorts beträffande resurskraven för ett centralt organ framgick att den största utmaningen för den nya kemikaliemyndigheten och en förutsättning för att den skall fungera effektivt, troligen skulle bli dess förmåga att rekrytera rätt personal, däribland den personal som arbetar vid Europeiska kemikaliebyrån inom kommissionens gemensamma forskningscenter. Kemikaliemyndigheten bör därför förläggas till en plats där det är möjligt att rekrytera rätt personal både under den inledande fasen och på längre sikt. |
| --- | --- |

(109)

Av den genomförbarhetsstudie som gjorts beträffande resurskraven för ett centralt organ framgick att den största utmaningen för den nya kemikaliemyndigheten och en förutsättning för att den skall fungera effektivt, troligen skulle bli dess förmåga att rekrytera rätt personal, däribland den personal som arbetar vid Europeiska kemikaliebyrån inom kommissionens gemensamma forskningscenter. Kemikaliemyndigheten bör därför förläggas till en plats där det är möjligt att rekrytera rätt personal både under den inledande fasen och på längre sikt.

| (110) | För att den inre marknaden skall fungera för ämnen som sådana eller i beredningar, samtidigt som man sörjer för en hög hälso- och miljöskyddsnivå, bör det fastställas regler om ett klassificerings- och märkningsregister. |
| --- | --- |

(110)

För att den inre marknaden skall fungera för ämnen som sådana eller i beredningar, samtidigt som man sörjer för en hög hälso- och miljöskyddsnivå, bör det fastställas regler om ett klassificerings- och märkningsregister.

| (111) | Klassificering och märkning av ämnen som antingen omfattas av registreringsplikten eller av artikel 1 i direktiv 67/548/EEG och som släpps ut på marknaden bör därför anmälas till kemikaliemyndigheten. |
| --- | --- |

(111)

Klassificering och märkning av ämnen som antingen omfattas av registreringsplikten eller av artikel 1 i direktiv 67/548/EEG och som släpps ut på marknaden bör därför anmälas till kemikaliemyndigheten.

| (112) | För att garantera ett harmoniserat skydd för allmänheten och särskilt för personer som kommer i kontakt med vissa ämnen, bör den klassificering i enlighet med direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG som tillverkare och importörer av samma ämne kommit överens om, om möjligt registreras i ett register. Registret bör också omfatta eventuella beslut som fattats på gemenskapsnivå för att harmonisera klassificering och märkning av vissa ämnen. |
| --- | --- |

(112)

För att garantera ett harmoniserat skydd för allmänheten och särskilt för personer som kommer i kontakt med vissa ämnen, bör den klassificering i enlighet med direktiv 67/548/EEG och direktiv 1999/45/EG som tillverkare och importörer av samma ämne kommit överens om, om möjligt registreras i ett register. Registret bör också omfatta eventuella beslut som fattats på gemenskapsnivå för att harmonisera klassificering och märkning av vissa ämnen.

| (113) | Resurserna bör fokuseras på ämnen med särskilt farliga egenskaper. Ett ämne bör därför införas i bilaga I till direktiv 67/548/EEG endast om det uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande, mutagent eller reproduktionstoxiskt i kategorierna 1, 2 eller 3 eller som allergiframkallande i luftvägarna
  eller om det i vederhäftiga vetenskapliga studier fastslagits utgöra ett hälso- och miljöhot.
  Behöriga myndigheter bör ha möjlighet att lämna in förslag till kemikaliemyndigheten. Kemikaliemyndigheten bör avge ett yttrande om förslaget, och berörda parter bör ha möjlighet att komma med synpunkter. Kommissionen bör därefter fatta ett beslut. |
| --- | --- |

(113)

Resurserna bör fokuseras på ämnen med särskilt farliga egenskaper. Ett ämne bör därför införas i bilaga I till direktiv 67/548/EEG endast om det uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande, mutagent eller reproduktionstoxiskt i kategorierna 1, 2 eller 3 eller som allergiframkallande i luftvägarna
  eller om det i vederhäftiga vetenskapliga studier fastslagits utgöra ett hälso- och miljöhot.
  Behöriga myndigheter bör ha möjlighet att lämna in förslag till kemikaliemyndigheten. Kemikaliemyndigheten bör avge ett yttrande om förslaget, och berörda parter bör ha möjlighet att komma med synpunkter. Kommissionen bör därefter fatta ett beslut.

| (114) | Regelbundna rapporter från medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten om denna förordnings tilllämpning kommer att vara ovärderliga vid övervakningen av kemikalielagstiftningens genomförande och av trender på det här området. De slutsatser som dras av resultaten i dessa rapporter kommer att bli användbara och praktiska verktyg vid översynen av förordningen och, om nödvändigt, vid utarbetande av förslag till ändringar.
  Kommissionen bör därför göra en konsekvensbedömning efter de första fem årens tillämpning av förordningen för att bedöma huruvida de mål som fastställdes från början har uppfyllts och om den inre marknaden fortfarande fungerar och konkurrensen har bevarats. |
| --- | --- |

(114)

Regelbundna rapporter från medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten om denna förordnings tilllämpning kommer att vara ovärderliga vid övervakningen av kemikalielagstiftningens genomförande och av trender på det här området. De slutsatser som dras av resultaten i dessa rapporter kommer att bli användbara och praktiska verktyg vid översynen av förordningen och, om nödvändigt, vid utarbetande av förslag till ändringar.
  Kommissionen bör därför göra en konsekvensbedömning efter de första fem årens tillämpning av förordningen för att bedöma huruvida de mål som fastställdes från början har uppfyllts och om den inre marknaden fortfarande fungerar och konkurrensen har bevarats.

| (115) | REACH bör utgöra en garanti för att medborgare, arbetstagare och konsumenter kan lita på att en produkt som släpps ut på marknaden i gemenskapen är säker och att de inte riskerar att exponeras för kemikalier i mängder eller blandningar som utgör ett hot mot deras hälsa eller mot miljön. |
| --- | --- |

(115)

REACH bör utgöra en garanti för att medborgare, arbetstagare och konsumenter kan lita på att en produkt som släpps ut på marknaden i gemenskapen är säker och att de inte riskerar att exponeras för kemikalier i mängder eller blandningar som utgör ett hot mot deras hälsa eller mot miljön.

| (116) | Gemenskapens medborgare bör ha tillgång till information om de kemikalier som de exponeras för, så att de kan fatta välgrundade beslut om sin användning av kemikalier. Ett klart och öppet sätt att uppnå detta är att ge dem fri och enkel tillgång
  på deras eget språk (såvida detta är ett av EU:s officiella språk)
  till grundläggande, icke-konfidentiella uppgifter i kemikaliemyndighetens databas. De bör t.ex. kunna få tillgång till korta sammanfattningar om farliga egenskaper, märkningskrav och relevant gemenskapslagstiftning samt uppgifter om tillåtna användningar och riskhanteringsåtgärder.
  Kemikaliemyndigheten och medlemsstaterna bör ge tillgång till information i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (17), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (18) samt FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) i vilken Europeiska gemenskapen är avtalsslutande part. |
| --- | --- |

(116)

Gemenskapens medborgare bör ha tillgång till information om de kemikalier som de exponeras för, så att de kan fatta välgrundade beslut om sin användning av kemikalier. Ett klart och öppet sätt att uppnå detta är att ge dem fri och enkel tillgång
  på deras eget språk (såvida detta är ett av EU:s officiella språk)
  till grundläggande, icke-konfidentiella uppgifter i kemikaliemyndighetens databas. De bör t.ex. kunna få tillgång till korta sammanfattningar om farliga egenskaper, märkningskrav och relevant gemenskapslagstiftning samt uppgifter om tillåtna användningar och riskhanteringsåtgärder.
  Kemikaliemyndigheten och medlemsstaterna bör ge tillgång till information i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (17), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (18) samt FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till överprövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) i vilken Europeiska gemenskapen är avtalsslutande part.

| (117) | Kommissionen bör överväga om det är lämpligt att skapa ett europeiskt kvalitetsmärke som gör det möjligt, vid varje steg i produktionskedjan, att känna igen och främja de varor som tillverkats i överensstämmelse med vad som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen bör överväga om det är lämpligt att skapa ett europeiskt kvalitetsmärke som gör det möjligt, vid varje steg i produktionskedjan, att känna igen och främja de varor som tillverkats i överensstämmelse med vad som föreskrivs i denna förordning.

| (118) | Eftersom medlemsstaternas behöriga myndigheter befinner sig nära intressenterna i medlemsstaterna bör de, förutom att delta i genomförandet av gemenskapens lagstiftning, också spela en roll när det gäller att utbytet av information om risker med ämnen och om företagens skyldigheter i enlighet med kemikalielagstiftningen. För att säkerställa att hela kommunikationsprocessen blir sammanhängande och effektiv är det också nödvändigt med ett nära samarbete mellan kemikaliemyndigheten, kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom medlemsstaternas behöriga myndigheter befinner sig nära intressenterna i medlemsstaterna bör de, förutom att delta i genomförandet av gemenskapens lagstiftning, också spela en roll när det gäller att utbytet av information om risker med ämnen och om företagens skyldigheter i enlighet med kemikalielagstiftningen. För att säkerställa att hela kommunikationsprocessen blir sammanhängande och effektiv är det också nödvändigt med ett nära samarbete mellan kemikaliemyndigheten, kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter.

| (119) | För att det system som inrättas genom denna förordning skall fungera effektivt krävs det ett gott samarbete och en god samordning mellan
  medlemsstaternas behöriga myndigheter,
  kemikaliemyndigheten och kommissionen när det gäller efterlevnadskontrollen.
  Kemikaliemyndigheten bör emellertid ha det övergripande ansvaret för denna förordning. |
| --- | --- |

(119)

För att det system som inrättas genom denna förordning skall fungera effektivt krävs det ett gott samarbete och en god samordning mellan
  medlemsstaternas behöriga myndigheter,
  kemikaliemyndigheten och kommissionen när det gäller efterlevnadskontrollen.
  Kemikaliemyndigheten bör emellertid ha det övergripande ansvaret för denna förordning.

| (120) | För att garantera att denna förordning efterlevs bör medlemsstaterna inrätta effektiva övervakningsoch kontrollåtgärder. |
| --- | --- |

(120)

För att garantera att denna förordning efterlevs bör medlemsstaterna inrätta effektiva övervakningsoch kontrollåtgärder.

| (121) | För att garantera öppenhet och insyn, objektivitet och överensstämmelse mellan medlemsstaternas tillämpningsåtgärder är det nödvändigt att inrätta ett lämpligt sanktionssystem. Syftet är att fastställa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner eftersom överträdelser kan skada människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(121)

För att garantera öppenhet och insyn, objektivitet och överensstämmelse mellan medlemsstaternas tillämpningsåtgärder är det nödvändigt att inrätta ett lämpligt sanktionssystem. Syftet är att fastställa effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner eftersom överträdelser kan skada människors hälsa och miljön.

| (122) | Nödvändiga inspektioner bör planeras och genomföras, och rapporter bör avläggas om resultaten av inspektionerna. |
| --- | --- |

(122)

Nödvändiga inspektioner bör planeras och genomföras, och rapporter bör avläggas om resultaten av inspektionerna.

| (123) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning och vissa ändringar av den bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19). |
| --- | --- |

(123)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning och vissa ändringar av den bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19).

| (124) | Det är viktigt att kemikalier regleras på ett effektivt sätt vid övergången till full tillämpning av bestämmelserna i denna förordning, särskilt under kemikaliemyndighetens inkörningsperiod. Åtgärder bör därför vidtas för att kommissionen skall kunna utföra kemikaliemyndighetens uppgifter åtminstone under inkörningsperioden. Om nödvändigt bör kommissionen kunna utse en tillfällig verkställande direktör tills kemikaliemyndighetens styrelse själv kan göra det. |
| --- | --- |

(124)

Det är viktigt att kemikalier regleras på ett effektivt sätt vid övergången till full tillämpning av bestämmelserna i denna förordning, särskilt under kemikaliemyndighetens inkörningsperiod. Åtgärder bör därför vidtas för att kommissionen skall kunna utföra kemikaliemyndighetens uppgifter åtminstone under inkörningsperioden. Om nödvändigt bör kommissionen kunna utse en tillfällig verkställande direktör tills kemikaliemyndighetens styrelse själv kan göra det.

| (125) | För att dra full fördel av det arbete som gjorts inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 och direktiv 76/769/EEG och för att sådant arbete inte skall ha gjorts till ingen nytta, bör kommissionen under inkörningsperioden ha rätt att införa begränsningar som grundas på detta arbete, utan att följa hela det begränsningsförfarande som föreskrivs i den här förordningen. |
| --- | --- |

(125)

För att dra full fördel av det arbete som gjorts inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 och direktiv 76/769/EEG och för att sådant arbete inte skall ha gjorts till ingen nytta, bör kommissionen under inkörningsperioden ha rätt att införa begränsningar som grundas på detta arbete, utan att följa hela det begränsningsförfarande som föreskrivs i den här förordningen.

| (126) | För att övergången till det nya systemet skall gå smidigare bör bestämmelserna i denna förordning träda i kraft successivt. Genom ett stegvist införande av bestämmelserna bör det vara möjligt för alla berörda parter, myndigheter, företag och intressenter att fokusera resurserna och i god tid förbereda sig för de nya skyldigheterna,
  bland annat genom att det mellan näringslivet och andra berörda parter ingås frivilliga avtal som kommissionen samordnar. |
| --- | --- |

(126)

För att övergången till det nya systemet skall gå smidigare bör bestämmelserna i denna förordning träda i kraft successivt. Genom ett stegvist införande av bestämmelserna bör det vara möjligt för alla berörda parter, myndigheter, företag och intressenter att fokusera resurserna och i god tid förbereda sig för de nya skyldigheterna,
  bland annat genom att det mellan näringslivet och andra berörda parter ingås frivilliga avtal som kommissionen samordnar.

| (127) | Den här förordningen ersätter direktiv 76/769/EEG, rådets direktiv 91/157/EEG av den 18 mars 1991 om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen (20), kommissionens direktiv 93/ 67/EEG av den 20 juli 1993 om principer för bedömning av risker för människor och miljön med ämnen som anmälts enligt rådets direktiv 67/548/EEG (21), kommissionens direktiv 93/105/EG av den 25 november 1993 om fastställande av bilaga 7 D som innehåller nödvändiga uppgifter för den dokumentation som avses i artikel 12 i den sjunde ändringen av rådets direktiv 67/548/EEG (22), kommissionens direktiv 2000/21/EG av den 25 april 2000 om den förteckning över gemenskapslagstiftning som avses i artikel 13.1 femte strecksatsen i rådets direktiv 67/548/EEG (23), förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93 (24). |
| --- | --- |

(127)

Den här förordningen ersätter direktiv 76/769/EEG, rådets direktiv 91/157/EEG av den 18 mars 1991 om batterier och ackumulatorer som innehåller vissa farliga ämnen (20), kommissionens direktiv 93/ 67/EEG av den 20 juli 1993 om principer för bedömning av risker för människor och miljön med ämnen som anmälts enligt rådets direktiv 67/548/EEG (21), kommissionens direktiv 93/105/EG av den 25 november 1993 om fastställande av bilaga 7 D som innehåller nödvändiga uppgifter för den dokumentation som avses i artikel 12 i den sjunde ändringen av rådets direktiv 67/548/EEG (22), kommissionens direktiv 2000/21/EG av den 25 april 2000 om den förteckning över gemenskapslagstiftning som avses i artikel 13.1 femte strecksatsen i rådets direktiv 67/548/EEG (23), förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 av den 28 juni 1994 om principer för bedömningen av risker för människor och miljö av existerande ämnen i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 793/93 (24).

| (128) | Tillämpningen av denna förordning inverkar inte på tillämpningen av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (25) och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (26). Direktiv 98/24/EG utgör fortsättningsvis det huvudsakliga rättsliga instrumentet för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet mot den fara som kemiska agenser i arbetet utgör. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmanas att i så hög grad som möjligt säkra ett effektivt genomförande och en effektiv övervakning av direktiv 98/24/EG. |
| --- | --- |

(128)

Tillämpningen av denna förordning inverkar inte på tillämpningen av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (25) och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (26). Direktiv 98/24/EG utgör fortsättningsvis det huvudsakliga rättsliga instrumentet för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet mot den fara som kemiska agenser i arbetet utgör. Medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter uppmanas att i så hög grad som möjligt säkra ett effektivt genomförande och en effektiv övervakning av direktiv 98/24/EG.

| (129) | För enhetlighetens skull är det nödvändigt att ändra
  direktiv 1999/45/EG,
  som redan behandlar frågor som omfattas av den här
  förordningen. |
| --- | --- |

(129)

För enhetlighetens skull är det nödvändigt att ändra
  direktiv 1999/45/EG,
  som redan behandlar frågor som omfattas av den här
  förordningen.

| (130) | I enlighet med proportionalitetsprincipen är det för att uppnå det grundläggande syftet med denna förordning nödvändigt och lämpligt att fastställa regler för kemiska ämnen och att inrätta en europeisk kemikaliemyndighet. I enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(130)

I enlighet med proportionalitetsprincipen är det för att uppnå det grundläggande syftet med denna förordning nödvändigt och lämpligt att fastställa regler för kemiska ämnen och att inrätta en europeisk kemikaliemyndighet. I enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (131) | Förordningen respekterar de grundläggande rättigheter och principer som fastställs särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (27). I synnerhet eftersträvas fullständig överensstämmelse med principerna om miljöskydd och hållbar utveckling i artikel 37 i stadgan. |
| --- | --- |

(131)

Förordningen respekterar de grundläggande rättigheter och principer som fastställs särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (27). I synnerhet eftersträvas fullständig överensstämmelse med principerna om miljöskydd och hållbar utveckling i artikel 37 i stadgan.

| (132) | Kommissionen bör eftersträva att det successiva öppnandet av EU:s marknader för import av varor från hela världen åtföljs av striktare krav på ”rättvis” handel (också inom ramen för WTO). Kraven i REACH måste tas med så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen bör eftersträva att det successiva öppnandet av EU:s marknader för import av varor från hela världen åtföljs av striktare krav på ”rättvis” handel (också inom ramen för WTO). Kraven i REACH måste tas med så snabbt som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA FRÅGOR

KAPITEL 1

SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Syfte

1.   I denna förordning fastställs bestämmelser om ämnen enligt definitionen i artikel 3.1 Dessa bestämmelser skall, om så anges, gälla tillverkning, import, utsläppande på marknaden eller användning av ämnen - som sådana, eller ingående i beredningar eller varor.

2.   Syftet med denna förordning är att sörja för att
  kemiska
  ämnen kan cirkulera fritt på den inre marknaden
  i enlighet med försiktighetsprincipen, med beaktande av de åtaganden som EU och dess medlemsstater gjort inom ramen för internationella handelsavtal, särskilt WTO-avtalet.

3.   Denna förordning grundas på principen att det är tillverkare, importörer och nedströmsanvändare som bär ansvaret för att de ämnen som de tillverkar, släpper ut på marknaden, importerar eller använder inte har några skadliga hälso- och miljöeffekter
  under normala eller rimligen förutsebara förhållanden.
  Bestämmelserna i förordningen bygger på försiktighetsprincipen (28).

4.
     
  Varje tillverkare, importör eller nedströmsanvändare som använder eller avser att använda ett ämne, en beredning eller en vara som innehåller ett sådant ämne eller en sådan beredning, inbegripet i samband med tillverkning, import och tillämpning, och som vet eller rimligen kunde ha förutsett att dessa åtgärder kan ha skadliga hälso- och miljöeffekter, skall vidta alla åtgärder som rimligen kan krävas av vederbörande för att förhindra, begränsa eller åtgärda sådana effekter.

5.
     
  Varje tillverkare, importör eller nedströmsanvändare som inom ramen för sin yrkes- eller företagsverksamhet förser en tillverkare, importör eller nedströmsanvändare med ett ämne, en beredning eller en vara som innehåller ett sådant ämne eller en sådan beredning skall, i den utsträckning det rimligen kan krävas, säkra ett fullgott kommunikations- och informationsutbyte, inklusive tekniskt stöd i lämpliga fall, som rimligen kan behövas för att förhindra, begränsa eller åtgärda skadliga hälso- och miljöeffekter.

6.
     
  6 Detta inbegriper skyldigheten att på ett öppet och lämpligt sätt beskriva, dokumentera och informera om de risker som är förknippade med tillverkning, användning och bortskaffande av dessa ämnen. Tillverkarna och nedströmsanvändarna skall välja de säkraste tillgängliga ämnena för tillverkning och användning.

7.
     
  Tillämpningen och genomförandet av bestämmelserna i denna förordning får under inga omständigheter innebära att den byråkratiska och administrativa bördan ökar för små och medelstora företag.

8.
     
  Europeiska unionen skall skapa hjälp- och stödmekanismer för små och medelstora företag när det gäller tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning skall inte tillämpas på

| a) | radioaktiva ämnen som omfattas av rådets direktiv 96/29/Euratom (29), |
| --- | --- |

a)

radioaktiva ämnen som omfattas av rådets direktiv 96/29/Euratom (29),

| b) | ämnen - som sådana, eller ingående i en beredning eller vara - som är föremål för tullövervakning, förutsatt att de inte genomgår någon behandling eller bearbetning, och som är i tillfällig förvaring, i frizoner eller frilager för att återexporteras, eller som transiteras, |
| --- | --- |

b)

ämnen - som sådana, eller ingående i en beredning eller vara - som är föremål för tullövervakning, förutsatt att de inte genomgår någon behandling eller bearbetning, och som är i tillfällig förvaring, i frizoner eller frilager för att återexporteras, eller som transiteras,

| c) | icke-isolerade intermediärer. |
| --- | --- |

c)

icke-isolerade intermediärer.

| d) | avfall enligt definitionen i rådets direktiv 75/442/EEG (30), |
| --- | --- |

d)

avfall enligt definitionen i rådets direktiv 75/442/EEG (30),

| e) | livsmedel enligt definitionen i förordning (EG) nr 178/2002, |
| --- | --- |

e)

livsmedel enligt definitionen i förordning (EG) nr 178/2002,

| f) | aromer enligt rådets direktiv 88/388/EEG (31), |
| --- | --- |

f)

aromer enligt rådets direktiv 88/388/EEG (31),

| g) | ämnen i tobaksvaror enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/37/EG (32) |
| --- | --- |

g)

ämnen i tobaksvaror enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/37/EG (32)

| h) | ämnen i batterier enligt direktiv 91/157/EEG. |
| --- | --- |

h)

ämnen i batterier enligt direktiv 91/157/EEG.

2.   Denna förordning skall inte påverka tillämpningen av

| a) | gemenskapens lagstiftning om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

a)

gemenskapens lagstiftning om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen,

| b) | gemenskapens
  lagstiftning om transport av farliga ämnen och beredningar på järnväg, väg eller inre vattenväg, till havs eller med flyg
  , |
| --- | --- |

b)

gemenskapens
  lagstiftning om transport av farliga ämnen och beredningar på järnväg, väg eller inre vattenväg, till havs eller med flyg
  ,

| c) | de förbud och begränsningar som fastställs i rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter (33), beträffande










  i) | förbud mot djurförsök för att testa kosmetiska slutprodukter och beståndsdelar eller kombinationer av beståndsdelar i sådana produkter, och |
| --- | --- | --- |

c)

de förbud och begränsningar som fastställs i rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter (33), beträffande

i)

förbud mot djurförsök för att testa kosmetiska slutprodukter och beståndsdelar eller kombinationer av beståndsdelar i sådana produkter, och

| ii) | utsläppande på marknaden av kosmetiska produkter som innehåller beståndsdelar eller kombinationer av beståndsdelar som har utprovats på djur eller vars slutliga sammansättning har utprovats på djur. |
| --- | --- |

ii)

utsläppande på marknaden av kosmetiska produkter som innehåller beståndsdelar eller kombinationer av beståndsdelar som har utprovats på djur eller vars slutliga sammansättning har utprovats på djur.

| d) | gemenskapens miljölagstiftning. |
| --- | --- |

d)

gemenskapens miljölagstiftning.

3.
     
  Denna förordning skall tillämpas på alla ämnen, varor och beredningar som importeras till Europeiska unionen.

Denna förordning får inte på något sätt främja olika behandling av ämnen, varor och beredningar som tillverkas i Europeiska unionen jämfört med ämnen, varor och beredningar som tillverkas i tredjeländer men som importeras till Europeiska unionen.

Kommissionen skall lägga fram riktlinjer för att säkra tillämpningen av denna bestämmelse.

4.
     
  Bestämmelserna i avdelningarna II, III, V och VI skall inte gälla om ett ämne tillverkas eller importeras för användning i följande slutprodukter eller används i dem:

| a) | Humanläkemedel eller veterinärmedicinska läkemedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (34), direktiv 2001/82/EG eller direktiv 2001/83/EG. |
| --- | --- |

a)

Humanläkemedel eller veterinärmedicinska läkemedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (34), direktiv 2001/82/EG eller direktiv 2001/83/EG.

| b) | Livsmedel enligt förordning (EG) nr 178/2002, inklusive










  i) | livsmedelstillsatser i livsmedel enligt rådets direktiv 89/107/EEG (35), |
| --- | --- | --- |

b)

Livsmedel enligt förordning (EG) nr 178/2002, inklusive

i)

livsmedelstillsatser i livsmedel enligt rådets direktiv 89/107/EEG (35),

| ii) | aromer i livsmedel enligt direktiv 88/388/EEG. |
| --- | --- |

ii)

aromer i livsmedel enligt direktiv 88/388/EEG.

| c) | Fodermedel, inklusive










  i) | fodertillsatser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (36), och |
| --- | --- | --- |

c)

Fodermedel, inklusive

i)

fodertillsatser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 (36), och

| ii) | djurfoder enligt rådets direktiv 82/471/EEG (37). |
| --- | --- |

ii)

djurfoder enligt rådets direktiv 82/471/EEG (37).

| d) | Material avsedda att komma i kontakt med livsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 (38). |
| --- | --- |

d)

Material avsedda att komma i kontakt med livsmedel enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 (38).

| e) | Medicintekniska produkter enligt rådets direktiv 90/385/EEG (39), rådets direktiv 93/42/EEG (40) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG (41). |
| --- | --- |

e)

Medicintekniska produkter enligt rådets direktiv 90/385/EEG (39), rådets direktiv 93/42/EEG (40) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 98/79/EG (41).

| f) | Växtskyddsmedel enligt rådets direktiv 91/414/EEG (42). |
| --- | --- |

f)

Växtskyddsmedel enligt rådets direktiv 91/414/EEG (42).

| g) | Biocidprodukter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (43). |
| --- | --- |

g)

Biocidprodukter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG (43).

5.
     
  Bestämmelserna i avdelning VII skall inte tillämpas på användningar av ämnen av det slag som avses i punkt 4 och inte heller följande användningar:

| a) | Användning som isolerade intermediärer på plats eller som transporteras. |
| --- | --- |

a)

Användning som isolerade intermediärer på plats eller som transporteras.

| b) | Användning som motorbränsle enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG (44). |
| --- | --- |

b)

Användning som motorbränsle enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG (44).

| c) | Användning av mineraloljeprodukter som bränsle i mobila eller fasta förbränningsanläggningar och användning som bränsle i slutna system. |
| --- | --- |

c)

Användning av mineraloljeprodukter som bränsle i mobila eller fasta förbränningsanläggningar och användning som bränsle i slutna system.

6.
     
  Bestämmelserna i avdelningarna IV och X skall inte tillämpas på beredningar av det slag som förtecknas i punkt 4 a-g eller ämnen i sådana beredningar.

KAPITEL 2

DEFINITIONER

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ”ämne”: kemiskt grundämne och föreningar av detta grundämne i naturlig eller tillverkad form, inklusive eventuella tillsatser som är nödvändiga för att bevara dess stabilitet och sådana föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen, men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning. |
| --- | --- |

1.

”ämne”: kemiskt grundämne och föreningar av detta grundämne i naturlig eller tillverkad form, inklusive eventuella tillsatser som är nödvändiga för att bevara dess stabilitet och sådana föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen, men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning.

| 2. | ”beredning”: blandning eller lösning som består av två eller flera ämnen
  . Metallegeringar är särskilda typer av beredningar som måste utvärderas med beaktande av sina specifika inneboende egenskaper. |
| --- | --- |

2.

”beredning”: blandning eller lösning som består av två eller flera ämnen
  . Metallegeringar är särskilda typer av beredningar som måste utvärderas med beaktande av sina specifika inneboende egenskaper.

| 3. | ”metallegering”: metallmaterial som är homogent på makroskopisk nivå och som består av två eller flera komponenter som är kombinerade på sådant sätt att de inte enkelt kan separeras genom mekanisk påverkan. |
| --- | --- |

3.

”metallegering”: metallmaterial som är homogent på makroskopisk nivå och som består av två eller flera komponenter som är kombinerade på sådant sätt att de inte enkelt kan separeras genom mekanisk påverkan.

| 4. | ”vara”: en
  tillverkad
  artikel
  innehållande eller
  bestående
  av ämnen
  och/eller beredningar som under produktionen får en särskild form, yta eller design
  som är relevant för
  dess slutliga användning och funktion. |
| --- | --- |

4.

”vara”: en
  tillverkad
  artikel
  innehållande eller
  bestående
  av ämnen
  och/eller beredningar som under produktionen får en särskild form, yta eller design
  som är relevant för
  dess slutliga användning och funktion.

| 5. | ”polymer”: ett ämne bestående av molekyler som är uppbyggda av en sekvens av en eller flera typer av monomerenheter
  och utgörs av en enkel vikt majoritet molekyler som innehåller åtminstone tre monomerenheter bundna till åtminstone en annan monomerenhet eller annan reaktant, och som består av mindre än en enkel vikt majoritet molekyler med samma molekylvikt.
  Molekylerna skall vara fördelade över en rad molekylvikter, där skillnaden i molekylvikt främst kan hänföras till skillnader i antalet monomerenheter.
  I denna definition avses med ”monomerenhet” en monomers form i en polymer efter reaktionen. |
| --- | --- |

5.

”polymer”: ett ämne bestående av molekyler som är uppbyggda av en sekvens av en eller flera typer av monomerenheter
  och utgörs av en enkel vikt majoritet molekyler som innehåller åtminstone tre monomerenheter bundna till åtminstone en annan monomerenhet eller annan reaktant, och som består av mindre än en enkel vikt majoritet molekyler med samma molekylvikt.
  Molekylerna skall vara fördelade över en rad molekylvikter, där skillnaden i molekylvikt främst kan hänföras till skillnader i antalet monomerenheter.

I denna definition avses med ”monomerenhet” en monomers form i en polymer efter reaktionen.

| 6. | ”registrant”: den tillverkare eller importör som lämnar in ett registreringsunderlag. |
| --- | --- |

6.

”registrant”: den tillverkare eller importör som lämnar in ett registreringsunderlag.

| 7. | ”tillverkning”: produktion och utvinning av ämnen i naturlig form. |
| --- | --- |

7.

”tillverkning”: produktion och utvinning av ämnen i naturlig form.

| 8. | ”tillverkare”: fysisk eller juridisk person med hemvist eller säte i gemenskapen som tillverkar ett ämne i gemenskapen. |
| --- | --- |

8.

”tillverkare”: fysisk eller juridisk person med hemvist eller säte i gemenskapen som tillverkar ett ämne i gemenskapen.

| 9. | ”import”: fysisk införsel till gemenskapens tullområde. |
| --- | --- |

9.

”import”: fysisk införsel till gemenskapens tullområde.

| 10. | ”varuproducent”: fysisk eller juridisk person som








  — | under sitt eget handelsnamn tillverkar och saluför varor, |
| --- | --- | --- |

10.

”varuproducent”: fysisk eller juridisk person som

—

under sitt eget handelsnamn tillverkar och saluför varor,

| — | under sitt eget handelsnamn återförsäljer produkter som tillverkats av en annan leverantör, varvid återförsäljaren inte skall betraktas som producent om tillverkarens handelsnamn förekommer på produkten, |
| --- | --- |

—

under sitt eget handelsnamn återförsäljer produkter som tillverkats av en annan leverantör, varvid återförsäljaren inte skall betraktas som producent om tillverkarens handelsnamn förekommer på produkten,

| — | yrkesmässigt importerar varor till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

—

yrkesmässigt importerar varor till gemenskapsmarknaden.

| 11. | ”importör”: fysisk eller juridisk person med hemvist eller säte i gemenskapen som ansvarar för import. |
| --- | --- |

11.

”importör”: fysisk eller juridisk person med hemvist eller säte i gemenskapen som ansvarar för import.

| 12. | ”utsläppande på marknaden”: leverans eller tillhandahållande till tredje part, mot betalning eller gratis. I detta direktiv skall import till gemenskapens tullområde anses liktydigt med utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

12.

”utsläppande på marknaden”: leverans eller tillhandahållande till tredje part, mot betalning eller gratis. I detta direktiv skall import till gemenskapens tullområde anses liktydigt med utsläppande på marknaden.

| 13. | ”nedströmsanvändare”: fysisk eller juridisk person, annan än tillverkaren eller importören, med hemvist eller säte i gemenskapen som använder ett ämne - antingen som sådant eller ingående i en beredning - i sin industriella eller professionella verksamhet. En distributör eller konsument är inte en nedströmsanvändare. En återimportör som undantas enligt artikel 4.1 d skall betraktas som en nedströmsanvändare. |
| --- | --- |

13.

”nedströmsanvändare”: fysisk eller juridisk person, annan än tillverkaren eller importören, med hemvist eller säte i gemenskapen som använder ett ämne - antingen som sådant eller ingående i en beredning - i sin industriella eller professionella verksamhet. En distributör eller konsument är inte en nedströmsanvändare. En återimportör som undantas enligt artikel 4.1 d skall betraktas som en nedströmsanvändare.

| 14. | ”användning”: bearbetning, formulering, konsumtion, lagring, förvaring, behandling, påfyllning av behållare, överföring från en behållare till en annan, blandning, produktion av en vara eller annat utnyttjande. |
| --- | --- |

14.

”användning”: bearbetning, formulering, konsumtion, lagring, förvaring, behandling, påfyllning av behållare, överföring från en behållare till en annan, blandning, produktion av en vara eller annat utnyttjande.

| 15. | ”distributör”: fysisk eller juridisk person med hemvist eller säte i gemenskapen, även en återförsäljare, som endast lagrar och släpper ut ett ämne på marknaden - antingen som sådant eller ingående i en beredning - för en tredje parts räkning. |
| --- | --- |

15.

”distributör”: fysisk eller juridisk person med hemvist eller säte i gemenskapen, även en återförsäljare, som endast lagrar och släpper ut ett ämne på marknaden - antingen som sådant eller ingående i en beredning - för en tredje parts räkning.

| 16. | ”intermediär”: ett ämne
  eller en beredning
  som endast tillverkas för och förbrukas eller används vid kemisk bearbetning, för att omvandlas till ett annat ämne (nedan kallat syntes).






  a) | ”icke-isolerad intermediär”: en intermediär som under syntesen inte avsiktligt avlägsnas från den utrustning i vilken syntesen äger rum (utom för provtagning). Sådan utrustning omfattar reaktionskärlet med kringutrustning och all utrustning genom vilken ämnet passerar under en kontinuerlig eller satsvis process, samt rörledningar för överföring från ett kärl till ett annat inför nästa reaktionssteg; dock omfattas inte tankar eller andra kärl i vilka ämnet lagras efter tillverkningen. |
| --- | --- | --- |

16.

”intermediär”: ett ämne
  eller en beredning
  som endast tillverkas för och förbrukas eller används vid kemisk bearbetning, för att omvandlas till ett annat ämne (nedan kallat syntes).

a)

”icke-isolerad intermediär”: en intermediär som under syntesen inte avsiktligt avlägsnas från den utrustning i vilken syntesen äger rum (utom för provtagning). Sådan utrustning omfattar reaktionskärlet med kringutrustning och all utrustning genom vilken ämnet passerar under en kontinuerlig eller satsvis process, samt rörledningar för överföring från ett kärl till ett annat inför nästa reaktionssteg; dock omfattas inte tankar eller andra kärl i vilka ämnet lagras efter tillverkningen.

| b) | ”isolerad intermediär som används på plats”: en intermediär som inte uppfyller de kriterier som gäller för icke-isolerade intermediärer och där tillverkningen av intermediären och syntesen av ett eller flera andra ämnen från denna intermediär äger rum på en och samma plats och ombesörjs av ett eller flera rättssubjekt. |
| --- | --- |

b)

”isolerad intermediär som används på plats”: en intermediär som inte uppfyller de kriterier som gäller för icke-isolerade intermediärer och där tillverkningen av intermediären och syntesen av ett eller flera andra ämnen från denna intermediär äger rum på en och samma plats och ombesörjs av ett eller flera rättssubjekt.

| c) | ”isolerad intermediär som transporteras”: en intermediär som inte uppfyller de kriterier som gäller för icke-isolerade intermediärer och som transporteras mellan eller levereras till andra platser. |
| --- | --- |

c)

”isolerad intermediär som transporteras”: en intermediär som inte uppfyller de kriterier som gäller för icke-isolerade intermediärer och som transporteras mellan eller levereras till andra platser.

| 17. | ”anläggning”: ett ställe där viss infrastruktur och vissa resurser delas om det finns mer än en tillverkare av ett ämne. |
| --- | --- |

17.

”anläggning”: ett ställe där viss infrastruktur och vissa resurser delas om det finns mer än en tillverkare av ett ämne.

| 18. | ”aktörer i distributionskedjan”: alla tillverkare och/eller importörer och/eller nedströmsanvändare. |
| --- | --- |

18.

”aktörer i distributionskedjan”: alla tillverkare och/eller importörer och/eller nedströmsanvändare.

| 19. | ”vidarebefordra nedåt i distributionskedjan”: alla aktörer i distributionskedjan skall vidarebefordra information till de nedströmsanvändare till vilka de levererar ett ämne. |
| --- | --- |

19.

”vidarebefordra nedåt i distributionskedjan”: alla aktörer i distributionskedjan skall vidarebefordra information till de nedströmsanvändare till vilka de levererar ett ämne.

| 20. | ”vidarebefordra uppåt i distributionskedjan”: alla nedströmsanvändare skall vidarebefordra information till de aktörer i distributionskedjan som har levererat ämnet till dem. |
| --- | --- |

20.

”vidarebefordra uppåt i distributionskedjan”: alla nedströmsanvändare skall vidarebefordra information till de aktörer i distributionskedjan som har levererat ämnet till dem.

| 21. | ”behörig myndighet”: den eller de myndigheter eller organ som medlemsstaterna har inrättat för att utföra de uppgifter som följer av denna förordning. |
| --- | --- |

21.

”behörig myndighet”: den eller de myndigheter eller organ som medlemsstaterna har inrättat för att utföra de uppgifter som följer av denna förordning.

| 22. | ”infasningsämne” ett ämne
  som uppfyller
  minst ett av följande kriterier, förutsatt att tillverkaren eller importören kan lägga fram dokumentation som styrker detta:






  a) | Det är
  upptaget i EINECS (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances). |
| --- | --- | --- |

22.

”infasningsämne” ett ämne
  som uppfyller
  minst ett av följande kriterier, förutsatt att tillverkaren eller importören kan lägga fram dokumentation som styrker detta:

a)

Det är
  upptaget i EINECS (European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances).

| b) | Det har tillverkats i gemenskapen, eller i de länder som blev medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004, men inte släppts ut på marknaden av tillverkaren eller importören
  någon gång under de 15 år som föregår förordningens ikraftträdande
  . |
| --- | --- |

b)

Det har tillverkats i gemenskapen, eller i de länder som blev medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004, men inte släppts ut på marknaden av tillverkaren eller importören
  någon gång under de 15 år som föregår förordningens ikraftträdande
  .

| c) | Det har släppts ut på marknaden i gemenskapen, eller i de länder som blev medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004, och från och med 18 september 1981 till och med 31 oktober 1993 också släppts ut på marknaden av tillverkaren eller importören och anses ha anmälts i enlighet med artikel 8.1 första strecksatsen i direktiv 67/548/EEG, ändrat genom direktiv 79/831/EEG (45), men motsvarar inte definitionen av en polymer i direktiv 67/548/EEG, |
| --- | --- |

c)

Det har släppts ut på marknaden i gemenskapen, eller i de länder som blev medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004, och från och med 18 september 1981 till och med 31 oktober 1993 också släppts ut på marknaden av tillverkaren eller importören och anses ha anmälts i enlighet med artikel 8.1 första strecksatsen i direktiv 67/548/EEG, ändrat genom direktiv 79/831/EEG (45), men motsvarar inte definitionen av en polymer i direktiv 67/548/EEG,

ändrat genom direktiv 92/32/EEG (46),

| 23. | ”anmält ämne”: ett ämne för vilket en anmälan har lämnats in och som får släppas ut på marknaden i enlighet med direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

23.

”anmält ämne”: ett ämne för vilket en anmälan har lämnats in och som får släppas ut på marknaden i enlighet med direktiv 67/548/EEG.

| 24. | ”produkt- och processinriktad forskning och utveckling”: vetenskaplig utveckling
  (inbegripet beredningar och varor som används för pilottester under verkliga förhållanden)
  i samband med produktutveckling eller vidareutveckling av ett ämne
  , som sådant eller i beredningar eller varor,
  varvid pilotanläggningar eller produktionsförsök används för att utveckla produktionsprocessen och/eller testa användningsområden för ämnet. |
| --- | --- |

24.

”produkt- och processinriktad forskning och utveckling”: vetenskaplig utveckling
  (inbegripet beredningar och varor som används för pilottester under verkliga förhållanden)
  i samband med produktutveckling eller vidareutveckling av ett ämne
  , som sådant eller i beredningar eller varor,
  varvid pilotanläggningar eller produktionsförsök används för att utveckla produktionsprocessen och/eller testa användningsområden för ämnet.

| 25. | ”vetenskaplig forskning och utveckling”: vetenskapliga experiment, analyser eller kemisk forskning som utförs under kontrollerade
  förhållanden
  . |
| --- | --- |

25.

”vetenskaplig forskning och utveckling”: vetenskapliga experiment, analyser eller kemisk forskning som utförs under kontrollerade
  förhållanden
  .

| 26. | ”registrantens egen användning”: registrantens industriella eller yrkesmässiga användning. |
| --- | --- |

26.

”registrantens egen användning”: registrantens industriella eller yrkesmässiga användning.

| 27. | ”identifierad användning”: avsiktlig användning av ett ämne - som sådant eller ingående i en beredning - eller användning av en beredning av en aktör i distributionskedjan, även dennes egen användning eller sådan användning som denne får kännedom om genom skriftlig information från en omedelbar nedströmsanvändare och som omfattas av ett säkerhetsdatablad som vidarebefordras till den berörda nedströmsanvändaren. |
| --- | --- |

27.

”identifierad användning”: avsiktlig användning av ett ämne - som sådant eller ingående i en beredning - eller användning av en beredning av en aktör i distributionskedjan, även dennes egen användning eller sådan användning som denne får kännedom om genom skriftlig information från en omedelbar nedströmsanvändare och som omfattas av ett säkerhetsdatablad som vidarebefordras till den berörda nedströmsanvändaren.

| 28. | ”
  icke understödd
  användning”: sådan användning av nedströmsanvändare som registranten avrått från
  genom att lägga fram vetenskapligt underbyggda skäl till att den inte kan anses säker
  . |
| --- | --- |

28.

”
  icke understödd
  användning”: sådan användning av nedströmsanvändare som registranten avrått från
  genom att lägga fram vetenskapligt underbyggda skäl till att den inte kan anses säker
  .

| 29. | ”fyllig rapportsammanfattning”: en detaljerad sammanfattning av målen, metoderna, resultaten och slutsatserna i en fullständig undersökningsrapport; sammanfattningen skall innehålla så mycket information att det är möjligt att göra en oberoende bedömning av undersökningen utan att behöva läsa hela undersökningsrapporten. |
| --- | --- |

29.

”fyllig rapportsammanfattning”: en detaljerad sammanfattning av målen, metoderna, resultaten och slutsatserna i en fullständig undersökningsrapport; sammanfattningen skall innehålla så mycket information att det är möjligt att göra en oberoende bedömning av undersökningen utan att behöva läsa hela undersökningsrapporten.

| 30. | ”per år”: per kalenderår
  . Med undantag för nya ämnen, och
  såvida inte annat anges,
  skall de årliga mängderna beräknas på grundval av de genomsnittliga produktionsvolymerna för de tre omedelbart föregående kalenderåren under vilka tillverkaren faktiskt tillverkade ämnet
  . |
| --- | --- |

30.

”per år”: per kalenderår
  . Med undantag för nya ämnen, och
  såvida inte annat anges,
  skall de årliga mängderna beräknas på grundval av de genomsnittliga produktionsvolymerna för de tre omedelbart föregående kalenderåren under vilka tillverkaren faktiskt tillverkade ämnet
  .

| 31. | ”begränsning”: villkor för eller förbud mot tillverkning, användning eller utsläppande på marknaden. |
| --- | --- |

31.

”begränsning”: villkor för eller förbud mot tillverkning, användning eller utsläppande på marknaden.

| 32. | ”små och medelstora företag”: företag enligt definitionen i rekommendation 2003/361/EG. |
| --- | --- |

32.

”små och medelstora företag”: företag enligt definitionen i rekommendation 2003/361/EG.

| 33. | ”utsatta befolkningsgrupper”: mottagliga personer, däribland nyfödda barn, spädbarn, barn, gravida kvinnor, ammande mödrar, personer med svag hälsa eller nedsatt immunförsvar, äldre personer, personer med genetiskt betingad överkänslighet och andra grupper som löper ökad risk
  . |
| --- | --- |

33.

”utsatta befolkningsgrupper”: mottagliga personer, däribland nyfödda barn, spädbarn, barn, gravida kvinnor, ammande mödrar, personer med svag hälsa eller nedsatt immunförsvar, äldre personer, personer med genetiskt betingad överkänslighet och andra grupper som löper ökad risk
  .

| 34. | ”exponeringsscenario”: en uppsättning villkor som beskriver hur ämnet tillverkas eller används under sin livscykel och hur tillverkaren eller importören kontrollerar, eller rekommenderar nedströmsanvändare att kontrollera, exponeringen av människor och miljön. Dessa exponeringsscenarier kan omfatta en specifik process eller användning eller, i tillämpliga fall, flera processer eller användningar, och dessa processer eller användningar kan beskrivas genom att de fastställda användningseller exponeringskategorierna anges. |
| --- | --- |

34.

”exponeringsscenario”: en uppsättning villkor som beskriver hur ämnet tillverkas eller används under sin livscykel och hur tillverkaren eller importören kontrollerar, eller rekommenderar nedströmsanvändare att kontrollera, exponeringen av människor och miljön. Dessa exponeringsscenarier kan omfatta en specifik process eller användning eller, i tillämpliga fall, flera processer eller användningar, och dessa processer eller användningar kan beskrivas genom att de fastställda användningseller exponeringskategorierna anges.

| 35. | ”användnings- och exponeringskategori”: huvudsakliga användningskategorier (t.ex. industriell användning, yrkesmässig användning eller privat användning), viktigaste exponeringsvägar (t.ex. oralt, dermalt, genom inandning, genom miljön) och exponeringstid (t.ex. frekvent, oavsiktlig, tillfällig, kontinuerlig). |
| --- | --- |

35.

”användnings- och exponeringskategori”: huvudsakliga användningskategorier (t.ex. industriell användning, yrkesmässig användning eller privat användning), viktigaste exponeringsvägar (t.ex. oralt, dermalt, genom inandning, genom miljön) och exponeringstid (t.ex. frekvent, oavsiktlig, tillfällig, kontinuerlig).

| 36. | ”mineral”: en kombination av oorganiska beståndsdelar som finns i jordskorpan, med en karaktäristisk uppsättning kemiska föreningar, kristallina former och fysik-kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

36.

”mineral”: en kombination av oorganiska beståndsdelar som finns i jordskorpan, med en karaktäristisk uppsättning kemiska föreningar, kristallina former och fysik-kemiska egenskaper.

AVDELNING II

REGISTRERING AV ÄMNEN

KAPITEL 1

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 4

Tillämpningsområde

1.   
  Följande
  skall undantas från denna avdelning:

| a) | Ämnen som är upptagna i bilaga II. |
| --- | --- |

a)

Ämnen som är upptagna i bilaga II.

| b) | Ämnen som omfattas av bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Ämnen som omfattas av bilaga III.

| c) | Polymerer. |
| --- | --- |

c)

Polymerer.

| d) | Ämnen - som sådana eller ingående i beredningar - som registrerats i enlighet med denna avdelning, exporterats från gemenskapen av en aktör i distributionskedjan och återimporterats till gemenskapen av en annan aktör i samma distributionskedja, om denne kan visa att






  i) | det ämne som återimporteras är detsamma som det exporterade ämnet, |
| --- | --- | --- |

d)

Ämnen - som sådana eller ingående i beredningar - som registrerats i enlighet med denna avdelning, exporterats från gemenskapen av en aktör i distributionskedjan och återimporterats till gemenskapen av en annan aktör i samma distributionskedja, om denne kan visa att

i)

det ämne som återimporteras är detsamma som det exporterade ämnet,

| ii) | information om det exporterade ämnet föreligger i enlighet med artiklarna 34 och 35. |
| --- | --- |

ii)

information om det exporterade ämnet föreligger i enlighet med artiklarna 34 och 35.

| e) | Ämnen ingående i beredningar som uppfyller registreringskriterierna, då ämnena redan registrerats för denna användning av någon aktör inom distributionskedjan. |
| --- | --- |

e)

Ämnen ingående i beredningar som uppfyller registreringskriterierna, då ämnena redan registrerats för denna användning av någon aktör inom distributionskedjan.

| f) | Ämnen - som sådana eller ingående i beredningar - som registrerats av en tillverkare eller importör i enlighet med denna avdelning och som återvinns inom gemenskapen av en annan tillverkare eller importör, som påvisar att










  i) | det ämne som uppkommer till följd av återvinningen är samma ämne som redan registrerats, |
| --- | --- | --- |

f)

Ämnen - som sådana eller ingående i beredningar - som registrerats av en tillverkare eller importör i enlighet med denna avdelning och som återvinns inom gemenskapen av en annan tillverkare eller importör, som påvisar att

i)

det ämne som uppkommer till följd av återvinningen är samma ämne som redan registrerats,

| ii) | han fått de uppgifter om det registrerade ämnet som avses i artiklarna 33 och 34. |
| --- | --- |

ii)

han fått de uppgifter om det registrerade ämnet som avses i artiklarna 33 och 34.

2.   Isolerade intermediärer som används på plats eller transporteras skall undantas från bestämmelserna i kapitlen 2 och 3; detta skall dock inte påverka tillämpningen av kapitlen 4, 5 och 6.

KAPITEL 2

ALLMÄN REGISTRERINGSPLIKT OCH ALLMÄNNA INFORMATIONSKRAV

Artikel 5

Allmän registreringsplikt för ämnen som sådana eller i beredningar

1.   Såvida det inte föreskrivs något annat i denna förordning skall alla tillverkare av ett ämne i mängder på minst 1 ton per år lämna in ett registreringsunderlag till kemikaliemyndigheten.

Såvida det inte föreskrivs något annat i denna förordning skall alla importörer av ett ämne, som sådant eller i en beredning, i mängder på minst 1 ton per år lämna in ett registreringsunderlag till kemikaliemyndigheten.

2.   Artiklarna 17 och 18 skall inte tillämpas på isolerade intermediärer som används på plats eller transporteras.

3.   Tillverkare eller importörer av polymerer skall lämna in ett registreringsunderlag till kemikaliemyndigheten för icke-registrerade monomerer
  som inte registrerats av de aktörer längre upp i distributionskedjan som levererat dem
  eller andra icke-registrerade ämnen
  , med undantag för sådana monomerer som bildats vid en syntes och inte kan isoleras,
  om båda dessa villkor är uppfyllda:

| a) | Polymeren består av två viktprocent eller mer av sådana monomerer eller andra ämnen. |
| --- | --- |

a)

Polymeren består av två viktprocent eller mer av sådana monomerer eller andra ämnen.

| b) | Den totala mängden av sådana monomerer eller andra ämnen uppgår till ett ton eller mer per år. |
| --- | --- |

b)

Den totala mängden av sådana monomerer eller andra ämnen uppgår till ett ton eller mer per år.

I en anmälan om en sådan monomer eller annat ämne skall följande information ingå i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119:

| i) | Producentens eller importörens namn och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

i)

Producentens eller importörens namn och kontaktuppgifter.

| ii) | Uppgift om monomerens eller ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV. |
| --- | --- |

ii)

Uppgift om monomerens eller ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV.

| iii) | Ämnets klassificering. |
| --- | --- |

iii)

Ämnets klassificering.

| iv) | En kortfattad beskrivning av polymerens användning. |
| --- | --- |

iv)

En kortfattad beskrivning av polymerens användning.

Inlämnande av ett registreringsunderlag enligt denna avdelning skall göras för icke-registrerade monomerer eller andra icke-registrerade ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på mer än 1 000 ton per år. I registreringsunderlaget skall ingå, förutom information av det slag som angivits ovan, också sådan information som avses i bilaga V.

Icke-registrerade monomerer eller andra icke-registrerade ämnen är sådana ämnen som inte har registrerats av den tillverkare som i sin tur levererar ämnena till tillverkaren av polymerer.

Om de icke-registrerade monomererna eller de andra icke-registrerade ämnena har registrerats av den ursprunglige tillverkaren eller av ett av tillverkaren utsett ombud, får tillverkaren av polymerer använda sig av denna registrering förutsatt att registranten har angett att ämnet skall användas vid tillverkning av polymerer.

4.   Samtidigt som registreringsunderlaget lämnas in skall en av kemikaliemyndigheten fastställd avgift erläggas.

Artikel 6

Allmän registreringsplikt för ämnen som ingår i varor

1.   Producenter eller importörer av varor skall för alla ämnen som ingår i dessa varor lämna in ett registreringsunderlag till kemikaliemyndigheten om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Mängden av ämnet i dessa varor totalt överstiger ett ton per producent eller importör per
  år
  . |
| --- | --- |

a)

Mängden av ämnet i dessa varor totalt överstiger ett ton per producent eller importör per
  år
  .

| b) | Ämnet uppfyller kriterierna för att klassificeras som farligt i enlighet med direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

b)

Ämnet uppfyller kriterierna för att klassificeras som farligt i enlighet med direktiv 67/548/EEG.

| c) | Ämnet är avsett att avges under normala och rimligen förutsebara användningsförhållanden. |
| --- | --- |

c)

Ämnet är avsett att avges under normala och rimligen förutsebara användningsförhållanden.

2.
     
  Punkt 1 a skall inte omfatta ämnen som utgör ingredienser som tillsatts i tobaksvaror enligt artikel 2.1 och artikel 2.5 i direktiv 2001/37/EG.

3.   Producenter eller importörer av varor skall till kemikaliemyndigheten anmäla alla ämnen
  som förtecknas i bilaga XIIIa och
  som ingår i dessa varor i enlighet med punkt 4
  , i
  följande
  fall:

| a) | För ämnen som avses i artikel 63 d, e och f, om
  ämnet
  förekommer
  i
  koncentrationer på mer än 0,1 procent
  . |
| --- | --- |

a)

För ämnen som avses i artikel 63 d, e och f, om
  ämnet
  förekommer
  i
  koncentrationer på mer än 0,1 procent
  .

| b) | För alla andra ämnen, om
  ämnet
  förekommer i koncentrationer som överstiger de gränsvärden som anges i direktiv 1999/45/EG och som
  klassificeras som
  farliga
  . |
| --- | --- |

b)

För alla andra ämnen, om
  ämnet
  förekommer i koncentrationer som överstiger de gränsvärden som anges i direktiv 1999/45/EG och som
  klassificeras som
  farliga
  .

| c) | Om
  producenten eller importören
  inte kan utesluta att allmänheten eller miljön exponeras för
  ämnet
  under varans hela livscykel
  . |
| --- | --- |

c)

Om
  producenten eller importören
  inte kan utesluta att allmänheten eller miljön exponeras för
  ämnet
  under varans hela livscykel
  .

4.   
  Om
  villkoren i punkt 3 uppfylls skall producenten eller importören delge kemikaliemyndigheten följande information i det formulär som myndigheten fastställer i enlighet med artikel 119:

| a) | Producentens eller importörens namn och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

a)

Producentens eller importörens namn och kontaktuppgifter.

| b) | Det registreringsnummer som avses i artikel 20.1, om sådant finns. |
| --- | --- |

b)

Det registreringsnummer som avses i artikel 20.1, om sådant finns.

| c) | Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV.

| d) | Ämnets klassificering. |
| --- | --- |

d)

Ämnets klassificering.

| e) | En kortfattad beskrivning av varans användning. |
| --- | --- |

e)

En kortfattad beskrivning av varans användning.

| f) | Ämnets mängdintervall, t.ex. 1-10 ton, 10-100 ton osv. |
| --- | --- |

f)

Ämnets mängdintervall, t.ex. 1-10 ton, 10-100 ton osv.

5.   Kemikaliemyndigheten får fatta beslut som innebär att producenter eller importörer av varor, i enlighet med denna avdelning, skall registrera alla ämnen som ingår i dessa varor och som anmälts i enlighet med punkt 4, om kemikaliemyndigheten har anledning att misstänka följande:

| a) | Ämnet utgör en hälso- eller miljörisk, |
| --- | --- |

a)

Ämnet utgör en hälso- eller miljörisk,

| b) | Ämnet har inte registrerats för användningen i fråga. |
| --- | --- |

b)

Ämnet har inte registrerats för användningen i fråga.

6.   Punkterna 1-5 skall inte tillämpas på ämnen som redan registrerats för denna användning av en aktör längre upp i distributionskedjan.

7.   
  Punkterna 1 och 5
  skall tillämpas tre månader efter den tidsfrist som anges i artikel 23.3.

Punkterna 3 och 4 skall tillämpas på ämnen som ingår i varor och som uppfyller kriterierna i artikel 63 tre månader efter det att dessa ämnen har förts in i bilaga XIIIa.

8.
     
  Då ett ämne förs in i bilaga XIIIb skall kemikaliemyndigheten meddela alla producenter och importörer av varor som innehåller detta ämne att det införts i denna bilaga. Avdelning VII skall även gälla producenter och importörer av varor som innehåller detta ämne från och med dagen för kemikaliemyndighetens meddelande.

9.   Åtgärder för genomförandet av
  punkterna 1-8
  skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 141.3.

10.
     
  Kemikaliemyndigheten skall tillhandahålla riktlinjer för att hjälpa producenter och importörer av varor samt behöriga myndigheter.

Artikel 7

Representanter för tillverkare utanför gemenskapen

1.   En fysisk eller juridisk person som är etablerad utanför gemenskapen och som tillverkar ett ämne
  , en beredning eller en vara som
  importeras till gemenskapen får genom ömsesidig överenskommelse utse en fysisk eller juridisk person i gemenskapen till sin enda representant för att fullgöra de skyldigheter som åligger importörer enligt denna avdelning.

2.   Representanten skall också fullgöra alla andra skyldigheter som gäller för importörer enligt denna förordning. Representanten skall därför ha tillräckliga erfarenheter av den praktiska hanteringen av ämnen och den information som rör dessa ämnen; detta skall dock inte påverka tillämpningen av artikel 38; representanten skall hålla information om importerade mängder och om de kunder man sålt till tillgänglig och aktuell, liksom information om när den senast uppdaterade versionen av säkerhetsdatabladet tillhandahållits.

3.   En exportör utanför gemenskapen som utser en representant enligt punkterna 1 och 2 skall underrätta importörerna i samma distributionskedja om detta. Dessa importörer skall betraktas som nedströmsanvändare inom ramen för denna förordning.

Artikel 8

Europeiskt kvalitetsmärke

Kommissionen skall senast den ... (47) för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport och, i tilllämpliga fall, ett lagstiftningsförslag om att skapa ett europeiskt kvalitetsmärke som gör det möjligt, vid varje steg i produktionskedjan, att känna igen och främja de varor som tillverkats i överensstämmelse med vad som föreskrivs i denna förordning.

Artikel 9

Överföring och delning av registreringar och ”gruppregistreringar”

1.
     
  De rättigheter som förvärvas genom en registrering kan både överföras och delas. Förvärvaren tar över den ursprungliga registrantens rättigheter och skyldigheter. Om en registrering delas skall kemikaliemyndigheten förse den nya innehavaren med ett nytt registreringsnummer.

2.
     
  Om tillverkaren är ett dotterbolag till en annan juridisk person (det så kallade moderbolaget) kan moderbolaget göra och bibehålla en registrering i dotterbolagets namn. På motsvarande sätt kan dotterbolaget göra och bibehålla en registrering för moderbolagets eller andra dotterbolags räkning. I sådana fall krävs endast en registrering. Den juridiska person som utses för gruppregistreringen skall ansvara för att skyldigheterna enligt denna förordning uppfylls.

3.
     
  Punkt 2 skall även tillämpas om moderbolaget eller dotterbolaget säte inte är i Europeiska unionen. Den juridiska person som utses för gruppregistreringen måste emellertid vara etablerad i unionen.

Artikel 10

Undantag från den allmänna registreringsplikten för produkt- och processinriktad forskning och utveckling

1.   
  Ämnen
  som tillverkas i gemenskapen eller som importeras dit för produkt- och processinriktad forskning och utveckling i de begränsade mängder som erfordras vid produkt- och processinriktad forskning och utveckling
  skall under en femårsperiod vara undantagna från registreringsplikten enligt artiklarna 5, 6, 17, 18 och 21, förutsatt att
  tillverkaren eller importören
  delger
  kemikaliemyndigheten följande information i det formulär som myndigheten fastställer i enlighet med
  artikel 119:

| a) | Tillverkarens eller importörens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens eller importörens namn och adress.

| b) | Ämnets identitet. |
| --- | --- |

b)

Ämnets identitet.

| c) | Ämnets klassificering, om sådan finns. |
| --- | --- |

c)

Ämnets klassificering, om sådan finns.

| d) | Den uppskattade mängden. |
| --- | --- |

d)

Den uppskattade mängden.

| e) | Om tillämpligt,
  den förteckning över kunder som
  ämnet levereras till
  . |
| --- | --- |

e)

Om tillämpligt,
  den förteckning över kunder som
  ämnet levereras till
  .

| f) | Tillräcklig information om forsknings- och utvecklingsprogrammet för att det skall vara möjligt för kemikaliemyndigheten att fatta välgrundade beslut enligt
  denna artikel
  . |
| --- | --- |

f)

Tillräcklig information om forsknings- och utvecklingsprogrammet för att det skall vara möjligt för kemikaliemyndigheten att fatta välgrundade beslut enligt
  denna artikel
  .

Den period som anges i
  denna punkt
  skall inledas när kemikaliemyndigheten mottar anmälan.

2.   Kemikaliemyndigheten skall tilldela anmälan ett nummer och ett anmälningsdatum, vilket skall vara det datum då myndigheten mottog anmälan, och skall genast delge den berörda tillverkaren eller importören detta nummer och datum
  och vidarebefordra den tillhandahållna informationen samt numret och datumet till den behöriga myndigheten i varje medlemsstat där tillverkningen, importen eller användningen för produkt- och processinriktad forskning och utveckling äger rum.

3.   Kemikaliemyndigheten
  får
  besluta att fastställa villkor
  för
  att garantera att ämnet
  används på ett sätt som innebär att hälso- och/eller miljöriskerna kontrolleras. Tillverkaren eller importören skall rätta sig efter de villkor som kemikaliemyndigheten fastställer
  .

4.   Om ämnets tillverkare eller importör inte fått besked om motsatsen får de tillverka eller importera ämnet tidigast fyra veckor efter anmälan.

5.   Kemikaliemyndigheten får på
  tillverkarens eller importörens
  begäran förlänga femårsperioden med ytterligare högst
  tio år
  om tillverkaren eller importören kan visa att en sådan förlängning är motiverad med hänsyn till forsknings- och
  utvecklingsprogrammet.

6.   Kemikaliemyndigheten skall omgående meddela de behöriga myndigheterna i varje medlemsstat där tillverkning, import eller produkt- och processinriktad forskning äger rum om de beslut som
  fattas.

7.   Kemikaliemyndigheten och de behöriga myndigheterna i respektive medlemsstat skall alltid behandla den information som lämnas i enlighet med
  punkt 1
  konfidentiellt.
  Kemikaliemyndigheten får inte lämna ut denna information till någon annan behörig myndighet.

8.   
  Negativa
  beslut enligt
  punkterna 3 och 5
  får överklagas i enlighet med artiklarna 98, 99 och 100.

När kemikaliemyndigheten fattar beslut enligt punkterna 3 och 5 skall den ta hänsyn till eventuella synpunkter från behöriga myndigheter i respektive medlemsstat.

Artikel 11

Information som skall lämnas vid allmän registrering

Om registrering krävs enligt artikel 5 eller artikel 6.1 eller 6.5 skall registreringsunderlaget omfatta följande information i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119:

| a) | Teknisk dokumentation med






  i) | uppgift om tillverkarens eller importörens namn och adress i enlighet med avsnitt 1 i bilaga IV, |
| --- | --- | --- |

a)

Teknisk dokumentation med

i)

uppgift om tillverkarens eller importörens namn och adress i enlighet med avsnitt 1 i bilaga IV,

| ii) | Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV, |
| --- | --- |

ii)

Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV,

| iii) | information om ämnets tillverkning och användning i enlighet med avsnitt 3 i bilaga IV; denna information skall omfatta registrantens samtliga identifierade användningar, |
| --- | --- |

iii)

information om ämnets tillverkning och användning i enlighet med avsnitt 3 i bilaga IV; denna information skall omfatta registrantens samtliga identifierade användningar,

| iv) | information om användnings- och exponeringskategorier i enlighet med avsnitt 6 i bilaga IV, |
| --- | --- |

iv)

information om användnings- och exponeringskategorier i enlighet med avsnitt 6 i bilaga IV,

| v) | uppgift om ämnets klassificering och märkning i enlighet med avsnitt 4 i bilaga IV, |
| --- | --- |

v)

uppgift om ämnets klassificering och märkning i enlighet med avsnitt 4 i bilaga IV,

| vi) | riktlinjer för säker användning av ämnet i enlighet med avsnitt 5 i bilaga IV, |
| --- | --- |

vi)

riktlinjer för säker användning av ämnet i enlighet med avsnitt 5 i bilaga IV,

| vii) | sammanfattning av den information som framkommer vid tillämpning av bestämmelserna i bilagorna V-IX, |
| --- | --- |

vii)

sammanfattning av den information som framkommer vid tillämpning av bestämmelserna i bilagorna V-IX,

| viii) | en fyllig rapportsammanfattning av den information som framkommer vid tillämpning av bestämmelserna i bilagorna V-IX, om detta krävs enligt bilaga I, |
| --- | --- |

viii)

en fyllig rapportsammanfattning av den information som framkommer vid tillämpning av bestämmelserna i bilagorna V-IX, om detta krävs enligt bilaga I,

| ix) | en angivelse om huruvida information har tagits fram genom försök på ryggradsdjur eller inte,
  samt om vilka försök på ryggradsdjur som har gjorts och hur många djur som har används, |
| --- | --- |

ix)

en angivelse om huruvida information har tagits fram genom försök på ryggradsdjur eller inte,
  samt om vilka försök på ryggradsdjur som har gjorts och hur många djur som har används,

| x) | ett intyg om att registranten äger alla de ursprungliga undersökningarna som rapportsammanfattningarna eller de fylliga rapportsammanfattningarna bygger på och som ligger till grund för den inlämnade informationen, eller om att registranten har ett skriftligt tillstånd från de ursprungliga undersökningarnas ägare att hänvisa till dem, |
| --- | --- |

x)

ett intyg om att registranten äger alla de ursprungliga undersökningarna som rapportsammanfattningarna eller de fylliga rapportsammanfattningarna bygger på och som ligger till grund för den inlämnade informationen, eller om att registranten har ett skriftligt tillstånd från de ursprungliga undersökningarnas ägare att hänvisa till dem,

| xi) | förslag till testning då detta krävs i enlighet med bilagorna
  V-IX, |
| --- | --- |

xi)

förslag till testning då detta krävs i enlighet med bilagorna
  V-IX,

| b) | en
  kemikaliesäkerhetsrapport när så krävs enligt artikel 15. |
| --- | --- |

b)

en
  kemikaliesäkerhetsrapport när så krävs enligt artikel 15.

När informationen läggs fram inför registreringen enligt punkterna a och b får registranten begära att vissa, särskilt angivna handlingar eller delar av handlingar beläggs med sekretess. Registranten skall motivera en sådan begäran. Den myndighet som tar emot informationen skall med beaktande av artikel 127 avgöra vilken information som skall sekretessbeläggas.

Information som krävs enligt punkt 1 och tas fram i enlighet med annan EU-lagstiftning, OECD-regler eller internationell lagstiftning och/eller andra program för kemiska ämnen kan lämnas in i sitt ursprungliga format och skall förutsättas uppfylla kraven i denna artikel.

Artikel 12

Gemensamt inlämnande av data av
  flera registranter

1.   När
  en
  eller flera tillverkare har för avsikt att i gemenskapen tillverka samma ämne och/eller när en eller flera importörer har för avsikt att importera samma ämne,
  skall följande gälla:

Varje
  registrant
  skall lämna in den information som anges i artikel 11 a i-iii
  , iv
  och
  ix.

Registranterna
  får själva bestämma huruvida de vill lämna in de uppgifter som anges i artikel 11 a vi och b var för sig eller om en
  eller flera
  tillverkare eller
  importörer
  skall lämna in
  alla eller delar av
  dessa uppgifter på de andras vägnar.

2.   
  Den information som anges i artikel 11 a v, vii, viii och x skall lämnas in av en tillverkare eller importör med den eller de övriga tillverkarnas eller importörernas samtycke. Om en registrant inte kan ställa sig bakom urvalet av den information som anges i artikel 11 a v, vii, viii eller x, eller om han av andra skäl inte kan delta i det gemensamma inlämnandet av enskilda data eller flera data, skall han i samband med registreringen ange dessa skäl till kemikaliemyndigheten.

Dessa skäl kan vara följande:

| — | Informationen är inte tillämplig (t.ex. beroende på skillnader i ämnets sammansättning). |
| --- | --- |

—

Informationen är inte tillämplig (t.ex. beroende på skillnader i ämnets sammansättning).

| — | Det är orimligt dyrt att nå en överenskommelse eller att genomföra den gemensamma registreringen (t.ex. eftersom företaget är litet eller medelstort eller eftersom det uppstår kostnader till följd av språksvårigheter). |
| --- | --- |

—

Det är orimligt dyrt att nå en överenskommelse eller att genomföra den gemensamma registreringen (t.ex. eftersom företaget är litet eller medelstort eller eftersom det uppstår kostnader till följd av språksvårigheter).

| — | Det förekommer problem som rör konfidentialitet eller konkurrensfrågor. |
| --- | --- |

—

Det förekommer problem som rör konfidentialitet eller konkurrensfrågor.

| — | Det finns en målsättning att utföra registreringen tidigare eller senare än vad som krävs för de övriga registranterna. |
| --- | --- |

—

Det finns en målsättning att utföra registreringen tidigare eller senare än vad som krävs för de övriga registranterna.

Det är inte nödvändigt att ange skälen i samband med den fysikalisk-kemiska information som anges i avsnitt 5 i bilagorna V och VII.

3.
     
  Om ett ämne har registrerats av en enda registrant får andra tillverkare och/eller importörer hänvisa till relevanta delar av den aktuella registreringen när de lämnar in information i enlighet med artikel 11, förutsatt att den tillverkare eller importör som genomförde registreringen ger sitt skriftliga medgivande därtill; detta får dock inte påverka tillämpningen av artikel 28.

Vid en fullständig hänvisning skall kemikaliemyndigheten tilldela samma registreringsnummer, på begäran av de tillverkare/importörer som gör hänvisningen.

4.
     
  Varje tillverkare, importör eller konsortium får utse en tredje part som företrädare i alla förfaranden enligt denna artikel.

5.
     
  För att stödja tillverkare eller importörer som är konsortiemedlemmar skall kommissionen utarbeta riktlinjer för överenstämmelse med konkurrensreglerna.

6.
     
  Varje registrant som är konsortiemedlem skall betala en proportionerlig andel av registreringsavgiften.

Artikel 13

Informationskrav för olika mängder

1.   Den tekniska dokumentation som avses i artikel 11 a skall under punkterna vii, viii och x i den bestämmelsen minst omfatta följande:

| a) | Den information
  om fysisk-kemikaliska egenskaper
  som anges i bilaga V
  och all annan tillgänglig och relevant fysisk-kemikalisk, toxikologisk och ekotoxikologisk information
  för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1 ton eller mer per år per tillverkare och importör
  , och om ämnet inte är ett infasningsämne eller ett eller flera av screeningkriterierna i bilaga Ic är uppfyllda skall registranten tillhandahålla den information som avses i bilaga V. Om ämnet uppfyller kriterium a i bilaga Ic skall en kemikaliesäkerhetsbedömning göras. |
| --- | --- |

a)

Den information
  om fysisk-kemikaliska egenskaper
  som anges i bilaga V
  och all annan tillgänglig och relevant fysisk-kemikalisk, toxikologisk och ekotoxikologisk information
  för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1 ton eller mer per år per tillverkare och importör
  , och om ämnet inte är ett infasningsämne eller ett eller flera av screeningkriterierna i bilaga Ic är uppfyllda skall registranten tillhandahålla den information som avses i bilaga V. Om ämnet uppfyller kriterium a i bilaga Ic skall en kemikaliesäkerhetsbedömning göras.

| b) | Den information som anges i bilagorna V och VI för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 10 ton eller mer per år per tillverkare och importör. |
| --- | --- |

b)

Den information som anges i bilagorna V och VI för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 10 ton eller mer per år per tillverkare och importör.

| c) | Den information som anges i bilagorna V och VI och testningsförslag för tillhandahållande av den information som anges i bilaga VII för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 100 ton eller mer per år per tillverkare och importör. |
| --- | --- |

c)

Den information som anges i bilagorna V och VI och testningsförslag för tillhandahållande av den information som anges i bilaga VII för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 100 ton eller mer per år per tillverkare och importör.

| d) | Den information som anges i bilagorna V och VI och testningsförslag för tillhandahållande av den information som anges i bilagorna VII och VIII för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1 000 ton eller mer per år per tillverkare och importör. |
| --- | --- |

d)

Den information som anges i bilagorna V och VI och testningsförslag för tillhandahållande av den information som anges i bilagorna VII och VIII för ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1 000 ton eller mer per år per tillverkare och importör.

2.   Så snart mängden av ett redan registrerat ämne når nästa viktgräns, skall den ytterligare information som krävs enligt punkt 1 samt andra uppdaterade uppgifter i registreringsunderlaget mot bakgrund av denna ytterligare information lämnas till kemikaliemyndigheten. Den ytterligare information som skall tillhandahållas skall lämnas till kemikaliemyndigheten inom en tidsfrist som överenskommits mellan registranten och kemikaliemyndigheten och samtidigt som tillverkaren/importören släpper ut ämnet på marknaden.

3.
     
  Den årliga mängden av ett infasningsämne skall fastställas på grundval av den mängd som i medeltal tillverkats eller importeras under tre år innan registreringsunderlaget inlämnas.

4.
     
  I första hand skall in vitro-metoder och (kvantitativa) struktur- och aktivitetssamband (QSAR) användas. Kommissionen skall i detta syfte tillhandahålla en förteckning över tester, databaser och erkända metoder till företagen.

Artikel 14

Allmänna krav beträffande framtagning av information om ämnens inneboende egenskaper

1.   Information om ämnens inneboende egenskaper
  , i synnerhet deras toxicitet för människan, skall då det är möjligt
  tas fram på annat sätt än genom tester
  på ryggradsdjur,
  under förutsättning att de villkor som anges i bilaga IX uppfylls, särskilt genom att använda modeller för kvalitativa eller kvantitativa strukturaktivitetssamband eller information om strukturlika ämnen
  eller toxikogenomik.

2.   Om det krävs tester för att ta fram information om ämnens inneboende egenskaper skall de metoder som anges i bilaga X användas.

Dessa metoder skall ses över regelbundet och förbättras i syfte att minska antalet tester på ryggradsdjur och antalet djur som ingår i försök. Om ECVAM validerar en alternativ testmetod och konstaterar att den kan godkännas juridiskt skall kemikaliemyndigheten inom 14 dagar lägga fram ett förslag till beslut om ändring av den eller de berörda bilagorna i denna förordning, i enlighet med förfarandet i artikel 139, i syfte att ersätta djurförsöken med den alternativa metoden.

Information om ämnens inneboende egenskaper får även tas fram med hjälp av andra testmetoder, under förutsättning att de villkor som anges i bilaga IX uppfylls.

3.   
  Nya
  laboratorietester
  på ryggradsdjur
  skall genomföras i enlighet med principerna om god laboratoriesed som fastställs i direktiv 87/18/EEG, och bestämmelserna i direktiv 86/609/EEG.

4.   Nya registranter som önskar registrera ett redan registrerat ämne får hänvisa till tidigare inlämnade undersökningar och testrapporter (nedan ”undersökningarna”) avseende samma ämne, dock under förutsättning att de kan visa att det ämne som registreringen avser är detsamma som ett tidigare registrerat ämne.
  Ämnet skall anses vara detsamma om dess
  renhetsgrad och typ av föroreningar
  är liknande och inte ändrar ämnets toxikologiska profil. Den nya registranten skall
  uppvisa en fullmakt från de tidigare registranterna.

Nya registranter får emellertid inte hänvisa till sådana undersökningar när de lämnar den information som krävs enligt avsnitt 2 i bilaga IV.

Artikel 15

Kemikaliesäkerhetsrapporten och skyldigheten att tillämpa och rekommendera riskbegränsande åtgärder

1.   En kemikaliesäkerhetsbedömning skall göras och en kemikaliesäkerhetsrapport sammanställas för alla ämnen som omfattas av registreringsplikten i enlighet med detta
  kapitel; detta
  skall dock inte påverka tilllämpningen av artikel 4 i direktiv 98/24/EG.

Kemikaliesäkerhetsrapporten skall dokumentera den kemikaliesäkerhetsbedömning som skall göras i enlighet med punkterna 2-8 och bilaga I, antingen för varje ämne som sådant eller i en beredning, eller för en ämnesgrupp.

2.   En kemikaliesäkerhetsbedömning i enlighet med punkt 1 behöver inte göras för ett ämne som ingår i en beredning om ämnets koncentration i beredningen är mindre än den lägsta av följande:

| a) | De koncentrationer som anges i tabellen i artikel 3.3 i direktiv 1999/45/EG. |
| --- | --- |

a)

De koncentrationer som anges i tabellen i artikel 3.3 i direktiv 1999/45/EG.

| b) | De koncentrationsgränser som anges i bilaga I till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

b)

De koncentrationsgränser som anges i bilaga I till direktiv 67/548/EEG.

| c) | De koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga II till direktiv 1999/45/EG. |
| --- | --- |

c)

De koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga II till direktiv 1999/45/EG.

| d) | De koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga III till direktiv 1999/45/EG. |
| --- | --- |

d)

De koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga III till direktiv 1999/45/EG.

| e) | De koncentrationsgränser som anges för en viss förutfastställd post i det klassificerings- och märkningsregister som inrättas enligt avdelning X. |
| --- | --- |

e)

De koncentrationsgränser som anges för en viss förutfastställd post i det klassificerings- och märkningsregister som inrättas enligt avdelning X.

| f) | 0,1%, om ämnet uppfyller kriterierna i bilaga XII. |
| --- | --- |

f)

0,1%, om ämnet uppfyller kriterierna i bilaga XII.

3.
     
  En kemikaliesäkerhetsbedömning och en kemikaliesäkerhetsrapport i enlighet med punkt 1 behöver inte göras för ämnen som klassificerats som farliga enligt direktiv 67/548/EEG eller ämnen av typen PBT (långlivad, bioackumulerbar och toxisk) eller vPvB (mycket långlivad och mycket bioackumulerbar), om dessa ämnen ingår i massiva beredningar som undantagits från märkning i enlighet med artikel 12.2 i direktiv 1999/45/EG och punkt 9.3 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

4.   En kemikaliesäkerhetsbedömning för ett ämne skall omfatta följande steg:

| a) | Bedömning av hälsofara. |
| --- | --- |

a)

Bedömning av hälsofara.

| b) | Fysikalisk-kemisk farobedömning. |
| --- | --- |

b)

Fysikalisk-kemisk farobedömning.

| c) | Bedömning av miljöfara. |
| --- | --- |

c)

Bedömning av miljöfara.

| d) | PBT- och vPvB-bedömning. |
| --- | --- |

d)

PBT- och vPvB-bedömning.

5.   Om tillverkaren eller importören som en följd av steg a-d i punkt 4 drar slutsatsen att ämnet uppfyller kriterierna för att klassificeras som farligt enligt direktiv 67/548/EEG, eller om det bedöms vara ett PBT- eller vPvB-ämne, skall kemikaliesäkerhetsbedömningen även omfatta följande steg:

| a) | Exponeringsbedömning. |
| --- | --- |

a)

Exponeringsbedömning.

| b) | Riskkarakterisering. |
| --- | --- |

b)

Riskkarakterisering.

Exponeringsbedömningen och riskkarakteriseringen skall behandla tillverkarens eller importörens samtliga identifierade användningar.

6.   I kemikaliesäkerhetsrapporten behöver hälsorisker i samband med följande slutanvändningar inte beaktas:

| a) | I material som kommer i kontakt med livsmedel enligt förordning (EG) nr 1935/2004. |
| --- | --- |

a)

I material som kommer i kontakt med livsmedel enligt förordning (EG) nr 1935/2004.

| b) | I kosmetiska produkter enligt direktiv 76/768/EEG. |
| --- | --- |

b)

I kosmetiska produkter enligt direktiv 76/768/EEG.

7.   Tillverkare eller importörer skall fastställa och tillämpa lämpliga åtgärder för att på ett adekvat sätt kontrollera de risker som identifieras i kemikaliesäkerhetsbedömningen och, där detta är lämpligt, rekommendera dem i de säkerhetsdatablad som de tillhandahåller i enlighet med artikel 33.

8.   Tillverkare eller importörer som är skyldiga att göra en kemikaliesäkerhetsbedömning skall hålla sin kemikaliesäkerhetsrapport tillgänglig och uppdaterad.

9.
     
  Tillverkare eller importörer av ett ämne eller en beredning vilka levererar ämnet eller beredningen till en nedströmsanvändare skall, på nedströmsanvändarens begäran och i en omfattning som rimligen kan begäras, tillhandahålla den information som behövs för en bedömning av ämnets eller beredningens inverkan på människors hälsa eller miljön med avseende på de hanteringar och användningar som nedströmsanvändaren angett i sin begäran.

10.
     
  Nedströmsanvändaren skall, på begäran av sin leverantör och i en omfattning som rimligen kan begäras, tillhandahålla den information som leverantören behöver för att kunna göra en bedömning av ämnets eller beredningens inverkan på människors hälsa eller miljön med avseende på de hanteringar och användningar av ämnet eller beredningen som nedströmsanvändaren angett.

KAPITEL 3

REGISTRERING AV POLYMERER

Artikel 16

Polymerer

Polymerer är undantagna från registrering enligt denna avdelning.

KAPITEL 4

REGISTRERINGSPLIKT OCH INFORMATIONSKRAV FÖR VISSA TYPER AV ISOLERADE INTERMEDIÄRER

Artikel 17

Registrering av isolerade intermediärer som används på plats

1.   Alla som tillverkar isolerade intermediärer som används på plats, i mängder på minst 1 ton per år, skall lämna in ett registreringsunderlag till kemikaliemyndigheten.

2.   Registreringsunderlaget för isolerade intermediärer som används på plats skall omfatta all nedanstående information i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119, om tillverkaren kan tillhandahålla den utan att genomföra ytterligare tester:

| a) | Tillverkarens namn och adress i enlighet med avsnitt 1 i bilaga IV. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens namn och adress i enlighet med avsnitt 1 i bilaga IV.

| b) | Intermediärens identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

Intermediärens identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV.

| c) | Intermediärens klassificering. |
| --- | --- |

c)

Intermediärens klassificering.

| d) | All tillgänglig information om intermediärens fysikalisk-kemiska egenskaper, hälso- eller miljöegenskaper. |
| --- | --- |

d)

All tillgänglig information om intermediärens fysikalisk-kemiska egenskaper, hälso- eller miljöegenskaper.

Artikel 18

Registrering av isolerade intermediärer som transporteras

1.   Alla som tillverkar eller importerar isolerade intermediärer som transporteras, i mängder på minst 1 ton per år, skall lämna in ett registreringsunderlag till kemikaliemyndigheten.

2.   Registreringsunderlaget för isolerade intermediärer som transporteras skall omfatta all nedanstående information i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119:

| a) | Tillverkarens eller importörens namn och adress i enlighet med avsnitt 1 i bilaga IV. |
| --- | --- |

a)

Tillverkarens eller importörens namn och adress i enlighet med avsnitt 1 i bilaga IV.

| b) | Intermediärens identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

Intermediärens identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV.

| c) | Intermediärens klassificering. |
| --- | --- |

c)

Intermediärens klassificering.

| d) | All tillgänglig information om intermediärens fysikalisk-kemiska egenskaper, hälso- eller miljöegenskaper. |
| --- | --- |

d)

All tillgänglig information om intermediärens fysikalisk-kemiska egenskaper, hälso- eller miljöegenskaper.

3.   Registreringsunderlaget för isolerade intermediärer som transporteras i mängder på mer än 1 000 ton per år skall, utöver den information som krävs enligt punkt 2, även omfatta den information som anges i bilaga V.

Artikel 14 skall tillämpas vid framtagning av denna information.

4.   Punkterna 2 och 3 skall endast gälla isolerade intermediär som transporteras, när transporten till andra anläggningar äger rum under sträng avtalskontroll, inklusive lego- eller kontraktstillverkning, och där syntesen av ett eller flera andra ämnen från intermediären äger rum vid dessa andra anläggningar under följande strängt kontrollerade betingelser:

| a) | Ämnet skall med hjälp av tekniska metoder vara ordentligt inneslutet under hela sin livscykel; livscykeln omfattar tillverkning, transport (både järnvägs- och vägtransport, transport på inre vattenvägar, sjöeller lufttransport samt överföring i rörledningar), rening, rengöring och underhåll, provtagning, analys, lastning och avlastning av utrustning eller kärl samt bortskaffande eller rening och lagring av avfall. |
| --- | --- |

a)

Ämnet skall med hjälp av tekniska metoder vara ordentligt inneslutet under hela sin livscykel; livscykeln omfattar tillverkning, transport (både järnvägs- och vägtransport, transport på inre vattenvägar, sjöeller lufttransport samt överföring i rörledningar), rening, rengöring och underhåll, provtagning, analys, lastning och avlastning av utrustning eller kärl samt bortskaffande eller rening och lagring av avfall.

| b) | Vid risk för exponering skall hanterings- och begränsningsteknik finnas tillgänglig som minimerar utsläppen och den resulterande exponeringen. |
| --- | --- |

b)

Vid risk för exponering skall hanterings- och begränsningsteknik finnas tillgänglig som minimerar utsläppen och den resulterande exponeringen.

| c) | Ämnet får endast hanteras av auktoriserad personal med tillräcklig utbildning. |
| --- | --- |

c)

Ämnet får endast hanteras av auktoriserad personal med tillräcklig utbildning.

| d) | Vid renings- och underhållsarbete skall särskilda procedurer, t.ex. avluftning och tvättning, tillämpas innan systemet öppnas och innan några ingrepp görs. |
| --- | --- |

d)

Vid renings- och underhållsarbete skall särskilda procedurer, t.ex. avluftning och tvättning, tillämpas innan systemet öppnas och innan några ingrepp görs.

| e) | Transporter skall uppfylla kraven i direktiv 94/55/EG
  och i tillämpliga bestämmelser för flyg- och sjötransport av farligt gods i enlighet med Rotterdamkonventionens bestämmelser om transport av farliga kemiska produkter. |
| --- | --- |

e)

Transporter skall uppfylla kraven i direktiv 94/55/EG
  och i tillämpliga bestämmelser för flyg- och sjötransport av farligt gods i enlighet med Rotterdamkonventionens bestämmelser om transport av farliga kemiska produkter.

| f) | Om en olycka inträffar eller om avfall genereras, skall hanterings- och/eller begränsningsteknik användas för att minimera utsläpp och resulterande exponering under rening eller rengöring och underhåll. |
| --- | --- |

f)

Om en olycka inträffar eller om avfall genereras, skall hanterings- och/eller begränsningsteknik användas för att minimera utsläpp och resulterande exponering under rening eller rengöring och underhåll.

| g) | De hanteringsförfaranden som gäller för ämnet skall vara väl dokumenterade och stå under strikt överinseende av verksamhetsutövaren. |
| --- | --- |

g)

De hanteringsförfaranden som gäller för ämnet skall vara väl dokumenterade och stå under strikt överinseende av verksamhetsutövaren.

| h) | Registranten skall ha ett system för produktomsorg och skall övervaka användarna för att försäkra sig om villkoren i a-g uppfylls. |
| --- | --- |

h)

Registranten skall ha ett system för produktomsorg och skall övervaka användarna för att försäkra sig om villkoren i a-g uppfylls.

Om villkoren i första stycket inte är uppfyllda skall registreringsunderlaget omfatta den information som anges i artikel 11.

Artikel 19

Gemensamt inlämnande av data av medlemmar i konsortier

1.   När två eller flera tillverkare har för avsikt att i gemenskapen tillverka samma isolerade intermediär som används på plats eller transporteras och/eller när två eller flera importörer har för avsikt att importera samma isolerade intermediär som används på plats eller transporteras, kan de för registreringen bilda ett konsortium
  , varvid konkurrenslagstiftningen oinskränkt skall följas.
  En tillverkare eller importör som, med de andra tillverkarnas och/eller importörernas tillstånd, agerar på deras vägnar skall lämna in delar av registreringsunderlaget i enlighet med andra och tredje stycket.

Varje medlem i konsortiet skall separat tillhandahålla de uppgifter som anges i artikel 17.2 a-b och artikel 18.2 a-b.

Den tillverkare eller importör som tillhandahåller information på de andra konsortiemedlemmarnas vägnar skall lämna in den information som anges i artikel 17.2 c-d och artikel 18.2 c-d och 18.3.

2.   Varje registrant som deltar i ett konsortium skall endast betala en tredjedel av registreringsavgiften.

3.
     
  Varje tillverkare, importör eller konsortium får utse en utomstående företrädare för att sköta alla förfarandena enligt denna artikel.

KAPITEL 5

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR ALLA REGISTRERINGAR

Artikel 20

Kemikaliemyndighetens uppgifter

1.   Kemikaliemyndigheten skall tilldela varje registreringsunderlag ett registreringsnummer, som skall användas vid all korrespondens beträffande registreringen, och ett registreringsdatum, vilket skall vara det datum då kemikaliemyndigheten mottar registreringsunderlaget. Kemikaliemyndigheten skall snarast delge den berörda tillverkaren eller importören registreringsnumret och registreringsdatumet.

2.   Kemikaliemyndigheten skall inom tre veckor från registreringdatumet kontrollera att varje registreringsunderlag är fullständigt och innehåller de uppgifter som krävs enligt artiklarna 11 och 13 eller artiklarna 17 eller 18. Vad gäller registreringsunderlag för infasningsämnen som lämnats in under den tvåmånadersperiod som omedelbart föregår den aktuella tidsfristen i artikel 23 skall kemikaliemyndigheten göra kontrollen inom tre månader räknat från denna tidsfrist. Kontrollen skall inte omfatta en bedömning av de inlämnade uppgifternas eller motiveringarnas kvalitet eller av huruvida de är tillräckliga.

Om ett registreringsunderlag är ofullständigt skall kemikaliemyndigheten inom tre veckor från registreringsdatumet meddela registranten vilken ytterligare information som krävs för att registreringsunderlaget skall bli fullständigt i enlighet med denna avdelning, och fastställa en rimlig tidsfrist inom vilken denna information skall ha inkommit. Registranten skall lämna sådan ytterligare information till kemikaliemyndigheten inom den fastställda tidsfristen. Kemikaliemyndigheten skall underrätta registranten om vid vilket datum den ytterligare informationen mottagits. Kemikaliemyndigheten skall med beaktande av denna ytterligare information återigen kontrollera om registreringsunderlaget är fullständigt.

Kemikaliemyndigheten skall vägra registrering om registranten inte kompletterar sitt registreringsunderlag inom den fastställda tidsfristen.

3.   Kemikaliemyndigheten skall inom 30 dagar från registreringsdatumet vidarebefordra registreringsunderlaget till den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten tillsammans med uppgifter om registreringsnummer, registreringsdatum och resultatet av kontrollen av registreringsunderlaget; om ytterligare information begärts skall kemikaliemyndigheten meddela detta och ange den tidsfrist som fastställts i enlighet med punkt 2 andra stycket. Den berörda medlemsstaten skall vara den medlemsstat där tillverkningen äger rum eller där importören är etablerad.

Kemikaliemyndigheten skall till den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten omgående vidarebefordra eventuell ytterligare information som registranten tillhandahållit.

4.   De beslut som kemikaliemyndigheten fattar enligt punkt 2 i denna artikel får överklagas i enlighet med artiklarna 98, 99 och 100.

Artikel 21

Tillverkning och import av ämnen

1.   För att få tillverkas i eller importeras till gemenskapen skall ämnen, om inte annat följer av artikel 23, först registreras i enlighet med gällande bestämmelser i den här avdelningen.

Registranten får börja tillverka eller importera ämnet om kemikaliemyndigheten inte inom tre veckor från registreringsdatumet har angett att det föreligger hinder för detta i enlighet med artikel 20.2; detta skall dock inte påverka tillämpningen av
  artikel 28.10.

Vad gäller registreringsunderlag för infasningsämnen som lämnats in två månader före de aktuella tidsfristen i artikel 23, såsom anges i artikel 20.2, får registranten fortsätta att tillverka eller importera ämnen under tre månader räknat från denna tidsfrist eller tills kemikaliemyndigheten
  eventuellt
  vägrar registrering, beroende på vilket som infaller först.

2.   Om kemikaliemyndigheten har underrättat registranten om att denne måste tillhandahålla ytterligare information i enlighet med artikel 20.2 andra stycket får registranten inleda tillverkningen eller importen om kemikaliemyndigheten inte inom tre veckor efter det att den har erhållit den ytterligare information som erfordrades för att registreringsunderlaget skulle bli fullständigt, angett att det föreligger något hinder för detta; detta skall dock inte påverka tillämpningen av
  artikel 28.10.

3.   Om en tillverkare eller importör lämnar in en del av registreringsunderlaget på andra tillverkares och/eller importörers vägnar i enlighet med artikel 12 eller 19, får dessa tillverkare och/eller importörer tillverka ämnet i gemenskapen eller importera det först när den tidsfrist som fastställs i punkt 1 eller 2 i denna artikel har löpt ut och under förutsättning att kemikaliemyndigheten inte har angett att det föreligger hinder för att ämnet registreras av en tillverkare eller importör som agerar på de andras vägnar.

4.   Punkterna 1, 2 och 3 skall tillämpas på isolerade intermediärer som används på plats eller transporteras.

Artikel 22

Ytterligare skyldigheter för registranter

1.   Efter registreringen skall registranterna på eget initiativ svara för att omedelbart och skriftligen delge kemikaliemyndigheten följande i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119:

| a) | Eventuella ändringar när det gäller deras status (t.ex. tillverkare eller importör) eller identitet (t.ex. namn eller adress). |
| --- | --- |

a)

Eventuella ändringar när det gäller deras status (t.ex. tillverkare eller importör) eller identitet (t.ex. namn eller adress).

| b) | Eventuella ändringar av ämnets sammansättning enligt bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

Eventuella ändringar av ämnets sammansättning enligt bilaga IV.

| c) | Betydande ändringar i de årliga eller totala mängder som registranten tillverkar eller importerar. |
| --- | --- |

c)

Betydande ändringar i de årliga eller totala mängder som registranten tillverkar eller importerar.

| d) | Nya användningar för vilka ämnet tillverkas eller importeras och som registranten rimligen kan förväntas känna till. |
| --- | --- |

d)

Nya användningar för vilka ämnet tillverkas eller importeras och som registranten rimligen kan förväntas känna till.

| e) | Viktiga nya uppgifter om ämnets hälso- och miljörisker som registranten rimligen kan förväntas känna till. |
| --- | --- |

e)

Viktiga nya uppgifter om ämnets hälso- och miljörisker som registranten rimligen kan förväntas känna till.

| f) | Eventuella ändringar av ämnets klassificering och märkning. |
| --- | --- |

f)

Eventuella ändringar av ämnets klassificering och märkning.

| g) | Eventuella uppdateringar eller ändringar av kemikaliesäkerhetsrapporten. |
| --- | --- |

g)

Eventuella uppdateringar eller ändringar av kemikaliesäkerhetsrapporten.

Kemikaliemyndigheten skall vidarebefordra denna information till den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten.

2.   Om någon av artiklarna 12 eller 19 är tillämpliga skall varje registrant separat lämna den information som anges i punkt 1 c.

KAPITEL 6

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER SOM SKALL TILLÄMPAS PÅ INFASNINGSÄMNEN OCH ANMÄLDA ÄMNEN

Artikel 23

Särskilda bestämmelser om infasningsämnen

1.   Artikel 21 skall fram till den ... (48)
  inte tillämpas på följande ämnen:

| a) | Infasningsämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska i kategorierna 1 och 2 enligt direktiv 67/548/EEG och som, åtminstone en gång efter denna förordnings ikraftträdande, tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 1 ton eller mer per år och tillverkare eller importör. |
| --- | --- |

a)

Infasningsämnen som klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska i kategorierna 1 och 2 enligt direktiv 67/548/EEG och som, åtminstone en gång efter denna förordnings ikraftträdande, tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 1 ton eller mer per år och tillverkare eller importör.

| b) | Infasningsämnen som enligt direktiv 67/548/EEG klassificeras som mycket giftiga för vattenlevande organismer och kan orsaka långtidseffekter i vattenmiljön (R50/53) och som tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 100 ton eller mer per år och tillverkare eller importör. |
| --- | --- |

b)

Infasningsämnen som enligt direktiv 67/548/EEG klassificeras som mycket giftiga för vattenlevande organismer och kan orsaka långtidseffekter i vattenmiljön (R50/53) och som tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 100 ton eller mer per år och tillverkare eller importör.

| c) | Infasningsämnen som, åtminstone en gång efter denna förordnings ikraftträdande, tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 1 000 ton eller mer per år och tillverkare eller importör. |
| --- | --- |

c)

Infasningsämnen som, åtminstone en gång efter denna förordnings ikraftträdande, tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 1 000 ton eller mer per år och tillverkare eller importör.

2.   Artikel 21 skall fram till den ... (49)
  inte tillämpas på
  infasningsämnen som enligt direktiv 67/548/EEG klassificeras som mycket giftiga för vattenlevande organismer och kan orsaka långtidseffekter i vattenmiljön (R50/53) och som tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 1 ton eller
  mer per år och tillverkare eller importör eller infasningsämnen som, åtminstone en gång efter förordningens ikraftträdande, tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 100 ton eller mer per år och tillverkare eller importör.

3.   Artikel 21 skall fram till den ... (50)
  inte tillämpas på infasningsämnen som, åtminstone en gång efter denna förordnings ikraftträdande, tillverkats i eller importerats till gemenskapen i mängder på 1 ton eller mer per år och tillverkare eller importör.

Artikel 24

Anmälan av avsikt att inte registrera ett ämne

1.   
  Om en tillverkare eller en importör av ett ämne som sådant eller ingående i en beredning inte har för avsikt att registrera ett ämne, skall kemikaliemyndigheten och nedströmsanvändarna underrättas om detta.

2.
     
  Anmälan som avses i punkt 1 skall göras senast

| a) | 12 månader innan tidsfristen enligt artikel 23.1 löper ut när det gäller infasningsämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1000 ton eller mer per år, |
| --- | --- |

a)

12 månader innan tidsfristen enligt artikel 23.1 löper ut när det gäller infasningsämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1000 ton eller mer per år,

| b) | 24 månader innan tidsfristen enligt artikel 23.2 löper ut när det gäller infasningsämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 100 ton eller mer per år, |
| --- | --- |

b)

24 månader innan tidsfristen enligt artikel 23.2 löper ut när det gäller infasningsämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 100 ton eller mer per år,

| c) | 36 månader innan tidsfristen enligt artikel 23.3 löper ut när det gäller infasningsämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1 ton eller mer per år. |
| --- | --- |

c)

36 månader innan tidsfristen enligt artikel 23.3 löper ut när det gäller infasningsämnen som tillverkas eller importeras i mängder på 1 ton eller mer per år.

3.
     
  Om en tillverkare eller en importör inte lämnat in en anmälan till kemikaliemyndigheten eller sina nedströmsanvändare om sin avsikt att inte registrera ett ämne, skall han eller hon lämna in en ansökan om registrering för detta ämne.

Artikel 25

Anmälda ämnen

1.   En anmälan som lämnats in i enlighet med direktiv 67/548/EEG skall för de syften som anges i denna avdelning betraktas som ett registreringsunderlag och kemikaliemyndigheten skall senast den ... (51)
  tilldela anmälan ett registreringsnummer.

2.   Om den mängd av det anmälda ämnet som tillverkas eller importeras per tillverkare eller importör når nästa viktgräns enligt artikel 13, skall den ytterligare information som krävs för denna viktgräns och för alla lägre viktgränser tillhandahållas i enlighet med artiklarna 11 och 13, om den inte redan har tillhandahållits i enlighet med dessa artiklar.

AVDELNING III

GEMENSAMT UTNYTTJANDE AV DATA OCH UNDVIKANDE AV ONÖDIG TESTNING

KAPITEL 1

SYFTE OCH ALLMÄNNA REGLER

Artikel 26

Syfte och allmänna regler

1.
     
  Tillverkarna eller importörerna skall dela den information som anges i artikel 11 a vii och viii och göra den tillgänglig i registreringssyfte, så att överlappande undersökningar undviks.

I fall då det inte krävs data från djurförsök och då

| a) | kostnaderna för att dela informationen skulle vara oproportionerligt höga, |
| --- | --- |

a)

kostnaderna för att dela informationen skulle vara oproportionerligt höga,

| b) | uppgifterna inte är relevanta för det aktuella ämnet, eller |
| --- | --- |

b)

uppgifterna inte är relevanta för det aktuella ämnet, eller

| c) | informationen utgör affärshemligheter och registranten med rätta anser sig lida ekonomisk skada på grund av kravet på att dela den aktuella informationen, |
| --- | --- |

c)

informationen utgör affärshemligheter och registranten med rätta anser sig lida ekonomisk skada på grund av kravet på att dela den aktuella informationen,

skall registranten till kemikaliemyndigheten lämna in en motivering till beslutet att inte dela hela informationen eller delar av den.

På begäran av en annan potentiell registrant och mot betalning av en avgift, skall kemikaliemyndigheten bedöma om en motivering är välgrundad. Små och medelstora företag skall endast betala en mindre avgift. Om kemikaliemyndigheten anser att en motivering inte är välgrundad skall den ursprungliga registranten inte fritas från skyldigheten att dela informationen, och kemikaliemyndighetens kostnader i samband med bedömningen av motiveringen skall då betalas av registranten. I dessa fall skall den erlagda avgiften återbetalas.

Det krävs inte någon motivering för att inte dela den fysiskalisk-kemiska information som specificeras i avsnitt 5 i bilagorna V och VII.

2.   För att undvika onödiga djurförsök skall försök på ryggradsdjur för de syften som anges i denna förordning endast utföras som en sista
  utväg
  .

3.   Delning och gemensamt inlämnande av information i enlighet med denna förordning skall avse tekniska data och i synnerhet information om ämnens inneboende egenskaper. Registranter skall avstå från att utbyta information om sitt beteende på marknaden, i synnerhet om produktionskapacitet, produktions- eller försäljningsvolymer, importerade volymer eller marknadsandelar.

4.   Sammanfattningar eller fylliga rapportsammanfattningar
  som avser tester med eller utan djurförsök och
  som tillhandahållits i samband med en registrering minst
  15 år
  tidigare får av kemikaliemyndigheten ställas till förfogande för andra registranter eller potentiella
  registranter
  .

5.
     
  Tillverkare, importörer eller nedströmsanvändare får utse en tredje part som skall företräda dem vid alla förfaranden i enlighet med denna avdelning.

KAPITEL 2

BESTÄMMELSER FÖR ICKE-INFASNINGSÄMNEN

Artikel 27

Utredningsplikt före registrering

1.   Innan några försök
  utförs i
  syfte att uppfylla informationskraven för registrering skall punkterna 2, 3 och 4 tillämpas.

2.   Potentiella registranter skall konsultera den databas som avses i artikel 83.4 d för att ta reda på om samma ämne redan har registrerats.

3.   Potentiella registranter skall fråga kemikaliemyndigheten om ett registreringsunderlag redan har lämnats in för samma ämne. Denna förfrågan skall omfatta samtliga nedanstående uppgifter:

| a) | Den potentiella registrantens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Den potentiella registrantens namn och adress.

| b) | Ämnets identitet i enlighet med avsnitten 2.1 och 2.3 i bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

Ämnets identitet i enlighet med avsnitten 2.1 och 2.3 i bilaga IV.

| c) | Uppgift om vilka informationskrav som skulle innebära att den potentiella registranten måste göra nya försök på
  ryggradsdjur
  . |
| --- | --- |

c)

Uppgift om vilka informationskrav som skulle innebära att den potentiella registranten måste göra nya försök på
  ryggradsdjur
  .

4.   
  Om
  samma
  ämne har
  registrerats
  mindre än tio år
  tidigare skall kemikaliemyndigheten
  utan dröjsmål
  underrätta den potentiella registranten om
  tidigare registranters namn och adress och om relevanta sammanfattningar eller fylliga rapportsammanfattningar av försök som de redan tillhandahållit
  .

De tillgängliga studierna måste utnyttjas gemensamt med den potentiella registranten i enlighet med artikel 28.

5.   
  Om
  en annan potentiell registrant har gjort en begäran avseende samma ämne skall kemikaliemyndigheten omedelbart informera båda potentiella registranterna
  eller den tredje part som företräder dessa enligt artikel 26.5
  om namnet på och adressen till den andra potentiella
  registranten
  .

Artikel 28

Registranters gemensamma utnyttjande av befintliga data

1.   Om ett ämne tidigare registrerats mindre än
  15 år tidigare skall
  den potentiella registranten be tidigare registranter om
  information som
  behövs för registreringen
  i enlighet med artikel 11 a vii och viii
  .

2.   Den potentiella och tidigare registranten av samma ämne skall göra vad de kan för att nå en överenskommelse om gemensamt utnyttjande av undersökningar avseende alla typer av tester. I stället för en sådan överenskommelse kan de också låta en skiljedomstol avgöra ärendet och sedan rätta sig efter dennas dom.

3.   Om parterna har nått en överenskommelse om gemensamt utnyttjande av undersökningar skall den tidigare registranten, inom två veckor från det att betalning erhållits, ge den potentiella registranten fullmakt att utnyttja de berörda undersökningarna.

Den nya registranten skall hänvisa till dessa undersökningar i sitt registreringsunderlag och skall också tillhandahålla fullmakten från den tidigare registranten.

4.   Om det inte är möjligt att nå en sådan överenskommelse får den potentiella registranten underrätta kemikaliemyndigheten och den tidigare registranten om detta minst en månad efter det att den tidigare registrantens namn och adress erhållits från kemikaliemyndigheten.

5.   Den tidigare registranten skall från det att den information som avses i punkt 4 mottagits, ha en månad på sig för att meddela den potentiella registranten och kemikaliemyndigheten sina kostnader för den berörda undersökningen. Kemikaliemyndigheten skall på den potentiella registrantens begäran fatta beslut om att ställa sammanfattningarna eller de fylliga rapportsammanfattningarna av de berörda undersökningarna eller resultatet av dem till den potentiella registrantens förfogande, så snart den har erhållit bevis för att denne har betalat
  en del
  av de kostnader som den tidigare registranten redovisat
  och som beräknats i enlighet med punkt 6
  .

6.
     
  Fördelningen av den ursprungliga registrantens faktiska kostnader för den berörda undersökningen skall beräknas på ett sätt som är proportionerligt i förhållande till varje parts produktions- eller importvolym.

Om de ursprungliga totalkostnaderna redan har delats mellan två eller flera registranter skall den potentiella registranten betala varje enskild registrant en skälig andel av dennes bidrag till kostnaderna.

7.
     
  Om den potentiella registranten inte betalar sin del av kostnaderna för en undersökning som innefattar försök på ryggradsdjur eller någon annan undersökning som kan förhindra djurförsök skall han inte få registrera sitt ämne.

8.   Om den tidigare registranten inte inom den tidsfrist som anges i punkt 5 underrättar den potentiella registranten och kemikaliemyndigheten om kostnaden, skall kemikaliemyndigheten på begäran besluta att göra sammanfattningarna eller de fylliga rapportsammanfattningarna av undersökningarna tillgängliga för den potentiella registranten i enlighet med dennes begäran. Den tidigare registranten skall kunna kräva den nya registranten på
  en del
  av kostnaden
  beräknad i enlighet med punkt 6
  , och denna fordran skall på begäran förklaras verkställbar av nationell domstol.

9.   De beslut som kemikaliemyndigheten fattar enligt punkterna 5 och 8 får överklagas i enlighet med artiklarna 98, 99 och 100.

10.   Den väntetid för den nya registranten som avses i artikel 21.1 skall förlängas med en period på fyra månader om den tidigare registranten så kräver.

KAPITEL 3

BESTÄMMELSER FÖR INFASNINGSÄMNEN

Artikel 29

Skyldighet att förhandsregistrera infasningsämnen

1.   För att dra nytta av övergångsbestämmelserna i artikel 23 skall varje potentiell registrant av ett infasningsämne lämna all nedanstående information till kemikaliemyndigheten, i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119:

| a) | Ämnets och, i tillämpliga fall, ämnesgruppens namn, inbegripet Einecs- och CAS-nummer om dessa finns tillgängliga. |
| --- | --- |

a)

Ämnets och, i tillämpliga fall, ämnesgruppens namn, inbegripet Einecs- och CAS-nummer om dessa finns tillgängliga.

| b) | Sitt namn och adress och kontaktpersonens namn
  och, i tillämpliga fall, namnet på och adressen till den tredje part som genom ömsesidig överenskommelse utsetts till kontaktperson för den potentiella registranten för de syften som avses i denna artikel och i artiklarna 30 och 31
  . |
| --- | --- |

b)

Sitt namn och adress och kontaktpersonens namn
  och, i tillämpliga fall, namnet på och adressen till den tredje part som genom ömsesidig överenskommelse utsetts till kontaktperson för den potentiella registranten för de syften som avses i denna artikel och i artiklarna 30 och 31
  .

| c) | Ett intyg som visar om den tillverkare, importör eller tredje part som avses i punkt b har samtyckt till att namnet och adressen offentliggörs i enlighet med artikel 30. |
| --- | --- |

c)

Ett intyg som visar om den tillverkare, importör eller tredje part som avses i punkt b har samtyckt till att namnet och adressen offentliggörs i enlighet med artikel 30.

| d) | Den planerade tidsfristen för
  registreringen/mängdintervall. |
| --- | --- |

d)

Den planerade tidsfristen för
  registreringen/mängdintervall.

| e) | En kort allmän beskrivning av identifierade användningar; minst preliminär information om de användnings- och exponeringskategorier som anges i avsnitt 6 i bilaga IV. |
| --- | --- |

e)

En kort allmän beskrivning av identifierade användningar; minst preliminär information om de användnings- och exponeringskategorier som anges i avsnitt 6 i bilaga IV.

| f) | Förteckningen över de användningar som den potentiella registranten ämnar understödja genom registreringen. |
| --- | --- |

f)

Förteckningen över de användningar som den potentiella registranten ämnar understödja genom registreringen.

Den potentiella registranten får begränsa den information som lämnas enligt första stycket till de endpoints/ egenskaper för vilka det krävts tester.

2.
     
  Den som har tillgång till undersökningar eller information om ett ämne som baserar sig på försök på djur skall lämna in denna information till kemikaliemyndigheten senast den ... (52).

3.   Den information som avses i punkt 1 skall tillhandahållas senast
  den ... (52).

4.
     
  Kemikaliemyndigheten skall, om fristen enligt punkt 3 har löpt ut, på begäran av en nedströmsanvändare av ett ämne som inte har förhandsregistrerats medge efterhandsanmälan till ämnesregistret för varje annan person utom den ursprungliga leverantören av det berörda ämnet till nedströmsanvändaren i ytterligare sex månader efter det att ämnesregistret har offentliggjorts. En sådan anmälan skall göra det möjligt för den potentiella registranten att dra nytta av övergångsperioden.

5.   
  Med förbehåll för punkt 4 skall
  registranter som inte tillhandahåller den information som krävs enligt
  punkt 1 inte
  kunna åberopa artikel 23.

6.
     
  Kemikaliemyndighet skall

| a) | senast en månad efter utgången av den tidsfrist som avses i punkt 3, via internet offentliggöra en förteckning över de ämnen som förhandsregistrerats i enlighet med den punkten; förteckningen skall endast innefatta ämnenas namn, inklusive deras Einecs- och CAS-nummer om dessa finns tillgängliga, |
| --- | --- |

a)

senast en månad efter utgången av den tidsfrist som avses i punkt 3, via internet offentliggöra en förteckning över de ämnen som förhandsregistrerats i enlighet med den punkten; förteckningen skall endast innefatta ämnenas namn, inklusive deras Einecs- och CAS-nummer om dessa finns tillgängliga,

| b) | om samma ämne redan registrerats mindre än tio år tidigare, underrätta den potentiella registranten om tidigare registranters namn och adress och om relevanta sammanfattningar eller fylliga rapportsammanfattningar av försök som de redan tillhandahållit. |
| --- | --- |

b)

om samma ämne redan registrerats mindre än tio år tidigare, underrätta den potentiella registranten om tidigare registranters namn och adress och om relevanta sammanfattningar eller fylliga rapportsammanfattningar av försök som de redan tillhandahållit.

De tillgängliga studierna skall utnyttjas gemensamt med den potentiella registranten.

7.
     
  Tillverkare och importörer skall till kemikaliemyndigheten lämna in den information som de har tillgång till och som härrör från försök på ryggradsdjur, samt all annan information som skulle kunna bidra till att djurförsök förhindras, även när det gäller sådana ämnen som de inte längre tillverkar eller importerar. De registranter som därefter använder sig av denna information skall bidra till att täcka de kostnader som uppkommit i samband med framtagandet av denna information på ett sätt som är proportionerligt i förhållande till varje parts produktionsvolym. Den som får tillgång till undersökningsresultat eller annan information om ett ämne som härrör från försök på ryggradsdjur efter utgången av den tidsfrist som avses i punkt 2 skall lämna in denna information till kemikaliemyndigheten.

8.   De som tillverkar eller importerar infasningsämnen i mindre mängder än 1 ton per år samt nedströmsanvändare får lämna den information som avses i punkt 1 till kemikaliemyndigheten, i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119.

9.   Kemikaliemyndigheten skall lagra den information som lämnas enligt punkterna 1-8 i en databas. Den skall ge de tillverkare eller importörer som har lämnat information om ett ämne i enlighet med punkterna 1- 8 tillgång till de data som lagrats om det ämnet. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skall också ha tillgång till dessa data.

Artikel 30

Ämnesregister

1.
     
  Kemikaliemyndigheten skall föra ett ämnesregister över de uppgifter som anges i artikel 29.

2.
     
  Kemikaliemyndigheten skall offentliggöra samtliga förhandsregistrerade ämnen inom en månad efter det att tidsfristen för anmälan enligt artikel 29.3 har löpt ut. Följande uppgifter skall ingå:

| a) | Ämnets och, i tillämpliga fall, ämnesgruppens namn, inbegripet Einecs- och CAS-nummer om dessa finns tillgängliga. |
| --- | --- |

a)

Ämnets och, i tillämpliga fall, ämnesgruppens namn, inbegripet Einecs- och CAS-nummer om dessa finns tillgängliga.

| b) | I tillämpliga fall, namnet på tillverkaren, importörens eller den tredje partens företrädare, i den mån det finns ett samtycke i enlighet med artikel 29.1 c. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, namnet på tillverkaren, importörens eller den tredje partens företrädare, i den mån det finns ett samtycke i enlighet med artikel 29.1 c.

| c) | En allmän beskrivning av identifierade användningar; minst preliminär information om användning och exponering i enlighet med artikel 29.1 e. |
| --- | --- |

c)

En allmän beskrivning av identifierade användningar; minst preliminär information om användning och exponering i enlighet med artikel 29.1 e.

| d) | Det första slutdatumet för registrering av varje ämne i enlighet med artikel 23. |
| --- | --- |

d)

Det första slutdatumet för registrering av varje ämne i enlighet med artikel 23.

3.
     
  Kemikaliemyndigheten skall offentliggöra ämnets och, i tillämpliga fall, ämnesgruppens namn, inbegripet Einecs- och CAS-nummer om dessa finns tillgängliga, beträffande det ämne för vilket det har begärts en efterhandsanmälan; offentliggörandet skall ske omedelbart efter det att en sådan begäran har inkommit.

4.
     
  Kemikaliemyndigheten skall, inom en månad efter det att tidsfristen för efterhandsanmälan enligt artikel 29.4 har löpt ut, uppdatera ämnesregistret så att det innehåller de ämnen för vilka det gjorts sena förhandsregistreringar.

5.
     
  Kemikaliemyndigheten skall tillsammans med offentliggörandet av ämnesregistret i enlighet med punkterna 1 och 4, offentliggöra en begäran till alla som innehar undersökningar om ryggradsdjur som inte är allmänt tillgängliga att ange huruvida sådana studier finns tillgängliga.

6.
     
  Alla som innehar sådana undersökningar kan lämna upplysningar om huruvida de finns tillgängliga till kemikaliemyndigheten inom 6 månader efter offentliggörandet av ämnesregistret i enlighet med punkt 4; kemikaliemyndigheten skall införa dessa uppgifter i databasen i enlighet med artikel 29.9 Sådana studier skall användas i enlighet med artikel 32.

Artikel 31

Forum för informationsutbyte om ämnen

1.   Alla tillverkare och importörer som har lämnat information om samma infasningsämne till kemikaliemyndigheten i enlighet med artikel 29 skall delta i ett forum för informationsutbyte om ämnen (nedan ”forumet”).

2.   Syftet med varje forum är att minimera upprepningen av tester genom utbyte av information. Deltagarna i forumet skall förse andra deltagare med befintliga undersökningar och besvara andra deltagares förfrågningar om information; de skall tillsammans fastställa behovet av ytterligare undersökningar och se till att de genomförs.

3.
     
  Deltagarna i forumet skall göra sitt yttersta för att komma överens om hur den information de utbyter skall tolkas.

Artikel 32

Registranters gemensamma
  utnyttjande av data, bl.a. om försök

1.   Innan
  försök utförs
  för att uppfylla de informationskrav som gäller för registreringen skall deltagare i forumet ta reda på om det redan finns någon relevant undersökning, genom att konsultera den databas som avses i artikel 29.9 och genom att kommunicera inom sitt forum. Om en relevant undersökning finns tillgänglig inom forumet, skall den deltagare i forumet som måste utföra
  försöket begära
  att få ta del av den undersökningen inom två månader räknat från den tidsfrist som anges i artikel 29.3.

Inom två veckor från begäran skall undersökningens ägare underrätta den deltagare som begär att få ta del av undersökningen om sina kostnader för undersökningen; kostnaderna skall kunna styrkas. Deltagarna och ägaren skall vidta alla rimliga åtgärder för att nå en överenskommelse om hur kostnaderna skall fördelas. Om de inte lyckas nå en sådan överenskommelse skall kostnaderna delas
  på ett sätt som är proportionerligt i förhållande till varje parts produktionsvolym
  . Ägaren skall tillhandahålla undersökningen inom två veckor efter det att betalningen erlagts.

2.
     
  Potentiella registranter skall anses ha förverkat sin rätt att registrera ett visst ämne om de inte låter kemikaliemyndigheten ta del av data eller annan information om ryggradsdjur som kan förhindra djurförsök.

3.
     
  Om de andra deltagarna underlåter att betala sin del av kostnaden skall de inte få registrera sitt ämne.

4.
     
  Om ägaren till en undersökning underlåter att ställa undersökningen till kemikaliemyndighetens förfogande skall han inte få registrera sitt ämne.

5.   Om en relevant undersökning som omfattar
  försök inte
  är tillgänglig inom forumet skall deltagaren kontakta andra deltagare i forumet som har lämnat information om samma eller liknande användningar av ämnet och som kan behöva utföra den aktuella undersökningen. De skall vidta alla rimliga åtgärder för att nå en överenskommelse om vem som skall utföra undersökningen på de andra deltagarnas vägnar.

6.   Om ägaren till en undersökning enligt punkt 5 vägrar att styrka sina kostnader för undersökningen eller att lämna ut själva undersökningen till andra deltagare, skall de andra deltagarna fortsätta som om det inte fanns någon relevant undersökning tillgänglig inom forumet, om inte ett registreringsunderlag som lämnats in av en annan registrant omfattar sammanfattningen eller den fylliga rapportsammanfattningen. I sådana fall skall kemikaliemyndigheten besluta att ställa sammanfattningen eller den fylliga rapportsammanfattningen till de andra deltagarnas förfogande. Den andra registranten skall kunna kräva deltagarna på en andel av kostnaden
  som är proportionerlig i förhållande till hans produktionsvolym
  , och denna fordran skall på begäran förklaras verkställbar av nationella domstolar.

7.
     
  Om de andra deltagarna underlåter att betala sin del av kostnaden skall de inte få registrera sitt ämne.

8.   De beslut som kemikaliemyndigheten fattar enligt punkt 6 i denna artikel får överklagas i enlighet med artiklarna 98, 99 och 100.

9.   Om undersökningens ägare vägrat att ange kostnaderna för undersökningen eller att lämna ut själva undersökningen enligt punkt 6 skall denne bli föremål för sanktioner i enlighet med artikel 134.

AVDELNING IV

INFORMATION I DISTRIBUTIONSKEDJAN

Artikel 33

Krav på säkerhetsdatablad

1.   Om ett ämne eller en beredning uppfyller kriterierna för att klassificeras som farlig(t) i enlighet med direktiven 67/548/EEG eller 1999/45/EG
  eller uppfyller de kriterier som avses i artikel 63 a-e eller har identifierats i enlighet med artikel 63 f
  skall den person som ansvarar för att släppa ut ämnet eller beredningen på marknaden - oberoende av om det är tillverkaren, importören, nedströmsanvändaren eller distributören -
  kostnadsfritt
  förse mottagaren, dvs. ämnets eller beredningens nedströmsanvändare eller distributörer, med ett säkerhetsdatablad
  om ämnet eller beredningen som sammanställts i enlighet med bilaga Ia.

2.   En aktör i distributionskedjan som enligt artikel 15 eller 39 är skyldig att göra en kemikaliesäkerhetsbedömning som ett led i sin registrering av ett ämne skall se till att informationen i säkerhetsdatabladet överensstämmer med informationen i denna bedömning.

Om säkerhetsdatabladet utarbetas för en beredning får aktören i distributionskedjan göra en kemikaliesäkerhetsbedömning av beredningen i enlighet med bilaga Ib. Det räcker då att informationen i säkerhetsdatabladet överensstämmer med kemikaliesäkerhetsrapporten för beredningen, i stället för med kemikaliesäkerhetsrapporten för varje ämne i beredningen.

3.   Om en beredning inte uppfyller kriterierna för att klassificeras som farlig enligt artiklarna 5, 6 och 7 i direktiv 1999/45/EG, men i en individuell koncentration på ≥ 1 viktprocent för icke gasformiga beredningar och ≥ 0,2 volymprocent för gasformiga beredningar, innehåller minst ett ämne som är hälso- eller miljöfarligt, eller ett ämne för vilket det finns gemenskapsgränsvärden för exponering på arbetsplatsen skall den person som ansvarar för att släppa ut beredningen på marknaden - oavsett om detta är tillverkaren, importören, nedströmsanvändaren eller distributören -
  kostnadsfritt förse nedströmsanvändaren med
  ett säkerhetsdatablad som sammanställts i enlighet med bilaga Ia.

4.   Såvida inte en nedströmsanvändare begär det, behöver säkerhetsdatablad inte tillhandahållas när farliga ämnen eller beredningar som bjuds ut eller säljs till allmänheten förses med information till användarna som är tillräcklig för att dessa skall kunna vidta nödvändiga åtgärder till skydd för hälsa, säkerhet och miljö.

5.   
  Säkerhetsdatabladet
  skall tillhandahållas på det officiella språket/de officiella språken i den medlemsstat där ämnet eller beredningen släpps ut på marknaden.

6.   Säkerhetsdatabladet skall vara daterat och skall omfatta följande rubriker:

| 1. | Namnet på ämnet/beredningen och bolaget/företaget. |
| --- | --- |

1.

Namnet på ämnet/beredningen och bolaget/företaget.

| 2. | Farliga egenskaper. |
| --- | --- |

2.

Farliga egenskaper.

| 3. | Sammansättning/uppgifter om beståndsdelar. |
| --- | --- |

3.

Sammansättning/uppgifter om beståndsdelar.

| 4. | Första hjälpen. |
| --- | --- |

4.

Första hjälpen.

| 5. | Åtgärder vid brand. |
| --- | --- |

5.

Åtgärder vid brand.

| 6. | Åtgärder vid spill/oavsiktliga utsläpp. |
| --- | --- |

6.

Åtgärder vid spill/oavsiktliga utsläpp.

| 7. | Hantering och lagring. |
| --- | --- |

7.

Hantering och lagring.

| 8. | Begränsning av exponeringen/personliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

8.

Begränsning av exponeringen/personliga skyddsåtgärder.

| 9. | Fysikaliska och kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

9.

Fysikaliska och kemiska egenskaper.

| 10. | Stabilitet och reaktivitet. |
| --- | --- |

10.

Stabilitet och reaktivitet.

| 11. | Toxikologisk information. |
| --- | --- |

11.

Toxikologisk information.

| 12. | Ekologisk information. |
| --- | --- |

12.

Ekologisk information.

| 13. | Avfallshantering. |
| --- | --- |

13.

Avfallshantering.

| 14. | Transportinformation. |
| --- | --- |

14.

Transportinformation.

| 15. | Gällande bestämmelser. |
| --- | --- |

15.

Gällande bestämmelser.

| 16. | Övrig information. |
| --- | --- |

16.

Övrig information.

Om en kemikaliesäkerhetsbedömning görs skall de berörda exponeringsscenarierna
  och motsvarande riskkarakteriseringar, samt de tillhörande användnings- och exponeringskategorierna
  ingå som en bilaga till säkerhetsdatabladet.

7.   För identifierade användningar skall nedströmsanvändaren använda tillämplig information från det säkerhetsdatablad som leverantören tillhandahållit.

8.   Ett säkerhetsdatablad skall tillhandahållas
  kostnadsfritt
  på papper eller elektroniskt, senast första gången som ämnet levereras efter denna förordnings ikraftträdande
  , om inte ett säkerhetsdatablad i enlighet med dessa bestämmelser redan tillhandahållits innan denna förordning trätt i kraft
  . Leverantörerna skall utan dröjsmål uppdatera det

| a) | så snart nya data blir tillgängliga som kan
  påverka riskhanteringsåtgärderna
  , |
| --- | --- |

a)

så snart nya data blir tillgängliga som kan
  påverka riskhanteringsåtgärderna
  ,

| b) | om
  ett tillstånd har beviljats eller vägrats, |
| --- | --- |

b)

om
  ett tillstånd har beviljats eller vägrats,

| c) | om
  en begränsning har fastställts. |
| --- | --- |

c)

om
  en begränsning har fastställts.

Den nya daterade versionen av informationen, märkt: ”Omarbetad: ... (datum)”, skall kostnadsfritt tillhandahållas alla tidigare mottagare till vilka de levererat ämnet eller beredningen under de senaste tolv månaderna.

9.
     
  Kommissionen skall ombesörja att tekniska riktlinjer utarbetas med fastställda minimikrav för säkerhetsdatabladen för att se till att alla aktörer uppåt och nedåt i distributionskedjan får tydlig och relevant information för optimal användning.

Artikel 34

Skyldighet att vidarebefordra information nedåt i distributionskedjan om ämnen och beredningar för vilka det inte krävs något säkerhetsdatablad

1.   Alla aktörer i distributionskedjan
  eller distributörer
  , för ett ämne som sådant eller i en beredning, som inte är skyldiga att tillhandahålla ett säkerhetsdatablad i enlighet med artikel 33 skall
  kostnadsfritt
  vidarebefordra följande information nedåt i distributionskedjan till den omedelbara nedströmsanvändaren eller distributören:

| a) | Det registreringsnummer som avses i artikel 20.1, om sådant finns
  , för alla ämnen för vilka information skall vidarebefordras i enlighet med detta led och led b och c i denna punkt. |
| --- | --- |

a)

Det registreringsnummer som avses i artikel 20.1, om sådant finns
  , för alla ämnen för vilka information skall vidarebefordras i enlighet med detta led och led b och c i denna punkt.

| b) | Uppgift om huruvida det krävs ett tillstånd för ämnet, och uppgifter om tillstånd som eventuellt beviljats eller vägrats enligt avdelning VII i denna distributionskedja. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om huruvida det krävs ett tillstånd för ämnet, och uppgifter om tillstånd som eventuellt beviljats eller vägrats enligt avdelning VII i denna distributionskedja.

| c) | Uppgifter om eventuella begränsningar som fastställts enligt avdelning VIII. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om eventuella begränsningar som fastställts enligt avdelning VIII.

| d) | Annan tillgänglig och relevant information om ämnet som
  kan påverka riskhanteringsåtgärderna, så snart denna information blir tillgänglig. |
| --- | --- |

d)

Annan tillgänglig och relevant information om ämnet som
  kan påverka riskhanteringsåtgärderna, så snart denna information blir tillgänglig.

2.   Informationen skall lämnas skriftligt
  eller elektroniskt
  , senast första gången som ämnet levereras efter denna förordnings ikraftträdande. Leverantörer skall uppdatera denna information och utan dröjsmål vidarebefordra den nedåt i distributionskedjan

| a) | så snart nya data blir tillgängliga som kan vara nödvändiga för att man skall kunna fastställa och tilllämpa lämpliga riskhanteringsåtgärder, |
| --- | --- |

a)

så snart nya data blir tillgängliga som kan vara nödvändiga för att man skall kunna fastställa och tilllämpa lämpliga riskhanteringsåtgärder,

| b) | när ämnet har registrerats, |
| --- | --- |

b)

när ämnet har registrerats,

| c) | när ett tillstånd har beviljats eller vägrats, |
| --- | --- |

c)

när ett tillstånd har beviljats eller vägrats,

| d) | när en begränsning har fastställts. |
| --- | --- |

d)

när en begränsning har fastställts.

Denna nya information skall kostnadsfritt tillhandahållas alla mottagare till vilka de har levererat ämnet eller beredningen under de senaste tolv månaderna.

Artikel 35

Skyldighet att vidarebefordra information om ämnen och beredningar uppåt i distributionskedjan

En aktör i distributionskedjan för ett ämne eller en beredning skall vidarebefordra följande information till nästa aktör eller distributör uppåt i distributionskedjan:

| a) | Ny information om farliga egenskaper, oavsett vilka användningar som berörs. |
| --- | --- |

a)

Ny information om farliga egenskaper, oavsett vilka användningar som berörs.

| b) | All annan information som kan ge anledning att ifrågasätta om de riskhanteringsåtgärder som anges i det tillhandahållna säkerhetsdatabladet är lämpliga; denna information skall endast vidarebefordras för identifierade användningar. |
| --- | --- |

b)

All annan information som kan ge anledning att ifrågasätta om de riskhanteringsåtgärder som anges i det tillhandahållna säkerhetsdatabladet är lämpliga; denna information skall endast vidarebefordras för identifierade användningar.

Distributörer skall vidarebefordra denna information till nästa aktör eller distributör uppåt i distributionskedjan.

Artikel 36

Krav på att informera om ämnen i varor

1.
     
  Tillverkare eller importörer av ett ämne förtecknat i bilaga XIII eller en beredning eller en vara som innehåller detta ämne skall, på nedströmsanvändarens begäran och i den omfattning som rimligen kan begäras, tillhandahålla den information som är nödvändig för en bedömning av ämnets inverkan på människors hälsa eller miljön med avseende på de hanteringar och användningar som angivits i denna begäran.

2.
     
  De informationskrav som anges i punkt 1 ovan skall på motsvarande sätt tillämpas på de uppåt i distributionskedjan.

3.
     
  Nedströmsanvändare som till en vara tillsätter ett ämne eller en beredning för vilket eller vilken ett säkerhetsdatablad krävs och de personer som därefter hanterar eller ytterligare bearbetar varan, skall vidarebefordra säkerhetsdatabladet till alla mottagare av varan eller derivat därav. Konsumenter skall inte räknas som mottagare.

Konsumenterna skall ha rätt att be tillverkaren eller importören om information om ämnena i en vara som denne tillverkat eller importerat.

Tillverkare och importörer skall på begäran och inom 15 arbetsdagar möjliggöra för en enskild konsument att utan kostnad erhålla alla detaljer rörande säkerhets- och användningsinformation om de ämnen som finns i en vara som de har tillverkat eller importerat.

Artikel 37

Arbetstagares tillgång till säkerhetsdatablad

Arbetstagare och deras representanter skall av sin arbetsgivare
  eller av producenten
  beviljas tillgång till information som har lämnats i enlighet med artiklarna 33 och 34 beträffande ämnen som de använder eller kan exponeras för i sitt arbete.

En återförsäljare av ett farligt ämne, en farlig beredning eller en vara som innehåller farliga ämnen skall ge kunder, konsumentorgan och andra berörda organ tillgång till den information om dessa ämnen, beredningar och produkter som avses i artiklarna 33 och 34.

Artikel 38

Skyldighet att spara information

Alla aktörer i distributionskedjan skall sammanställa all information som de behöver för att fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning och hålla den tillgänglig under minst tio år efter det att de senast tillverkade, importerade, levererade eller använde ämnet som sådant eller i en beredning. Alla aktörer i distributionskedjan skall på begäran utan dröjsmål lämna denna information eller göra den tillgänglig för en behörig myndighet i den medlemsstat i vilken de är etablerade eller till kemikaliemyndigheten; detta skall dock inte påverka tillämpningen av avdelningarna II och VI.

AVDELNING V

NEDSTRÖMSANVÄNDARE

Artikel 39

Nedströmsanvändares kemikaliesäkerhetsbedömningar och skyldigheten att tillämpa och rekommendera riskbegränsande åtgärder

1.   Nedströmsanvändare får tillhandahålla information för att hjälpa till att sammanställa registreringsunderlaget.
  Informationen får lämnas in direkt till kemikaliemyndigheten. Bestämmelserna i avdelning III om gemensamt utnyttjande av data skall i tillämpliga delar gälla för nedströmsanvändare.

2.   Nedströmsanvändare skall ha rätt att skriftligen underrätta den tillverkare, importör eller nedströmsanvändare som levererar ett ämne om sin användning av ämnet; denna användning skall då betraktas som en identifierad användning. Nedströmsanvändare skall lämna så mycket information att leverantören kan utarbeta ett exponeringsscenario för nedströmsanvändarens användning i sin kemikaliesäkerhetsbedömning.

3.   För registrerade ämnen skall tillverkaren eller importören uppfylla kraven i artikel 15 före nästa leverans till den nedströmsanvändare som gjort begäran, under förutsättning att begäran gjordes minst en månad före leveransen, eller inom en månad efter begäran, beroende på vilket som infaller senare. För infasningsämnen skall tillverkaren eller importören tillgodose denna begäran och uppfylla kraven i artikel 15 inom den relevanta tidsfrist som anges i artikel 23, under förutsättning att nedströmsanvändaren gör denna begäran minst tolv månader innan den aktuella tidsfristen löper ut.

4.   Nedströmsanvändare av ett ämne - som sådant eller i en beredning - skall utarbeta en kemikaliesäkerhetsrapport i enlighet med bilaga XI för alla användningar som inte uppfyller de villkor som beskrivs i det exponeringsscenario som meddelats dem i ett säkerhetsdatablad.

Nedströmsanvändare som genomför eller rekommenderar ett exponeringsscenario som omfattar åtminstone de villkor som beskrivs i det exponeringsscenario som meddelats dem, behöver inte utarbeta någon kemikaliesäkerhetsrapport.

Nedströmsanvändarna behöver inte utarbeta någon kemikaliesäkerhetsrapport i något av följande fall:

| a) | Om ett säkerhetsdatablad inte behöver tillhandahållas med ämnet. |
| --- | --- |

a)

Om ett säkerhetsdatablad inte behöver tillhandahållas med ämnet.

| b) | Om deras leverantör inte behöver utarbeta en kemikaliesäkerhetsrapport. |
| --- | --- |

b)

Om deras leverantör inte behöver utarbeta en kemikaliesäkerhetsrapport.

5.   Nedströmsanvändare skall identifiera, tillämpa och, där så är lämpligt, rekommendera lämpliga åtgärder för att på ett adekvat sätt kontrollera risker som angivits antingen

| a) | i det tillhandahållna säkerhetsdatabladet, eller |
| --- | --- |

a)

i det tillhandahållna säkerhetsdatabladet, eller

| b) | i nedströmsanvändarens egen kemikaliesäkerhetsbedömning. |
| --- | --- |

b)

i nedströmsanvändarens egen kemikaliesäkerhetsbedömning.

6.   Nedströmsanvändare skall hålla sin kemikaliesäkerhetsrapport tillgänglig och uppdaterad.

7.   Artikel 15.2 och 15.6 skall gälla i tillämpliga delar.

Artikel 40

Nedströmsanvändares skyldighet att delge information

1.   Innan en nedströmsanvändare inleder en viss användning av ett ämne som har registrerats av en aktör längre upp i distributionskedjan i enlighet med artikel 5 eller 18 skall nedströmsanvändaren delge kemikaliemyndigheten den information som anges i punkt 2 i denna artikel, om det säkerhetsdatablad som tillhandahålls nedströmsanvändaren omfattar ett exponeringsscenario och nedströmsanvändarens användning av ämnet inte uppfyller de villkor som anges i detta exponeringsscenario.

2.   Den information som vidarebefordras av nedströmsanvändaren skall omfatta följande uppgifter i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119:

| a) | Nedströmsanvändarens namn och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

a)

Nedströmsanvändarens namn och kontaktuppgifter.

| b) | Det registreringsnummer som avses i artikel 20.1, om sådant finns. |
| --- | --- |

b)

Det registreringsnummer som avses i artikel 20.1, om sådant finns.

| c) | Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV.

| d) | Tillverkarens eller importörens namn om detta är känt. |
| --- | --- |

d)

Tillverkarens eller importörens namn om detta är känt.

| e) | En kortfattad och allmän beskrivning av användningen. |
| --- | --- |

e)

En kortfattad och allmän beskrivning av användningen.

| f) | Ett förslag till ytterligare försök på ryggradsdjur, om nedströmsanvändaren anser att detta är nödvändigt för att kunna slutföra sin kemikaliesäkerhetsbedömning. |
| --- | --- |

f)

Ett förslag till ytterligare försök på ryggradsdjur, om nedströmsanvändaren anser att detta är nödvändigt för att kunna slutföra sin kemikaliesäkerhetsbedömning.

Om sådana data inte är tillgängliga skall det förfarande som avses i artikel 28 tillämpas.

3.   Nedströmsanvändaren skall utan dröjsmål uppdatera denna information om den ändras efter det att den vidarebefordrats enligt punkt 1.

4.   Om nedströmsanvändarens klassificering skiljer sig från leverantörens skall nedströmsanvändaren underrätta kemikaliemyndigheten om detta, i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119.

5.   Om nedströmsanvändaren använder ett ämne, som sådant eller i en beredning, i mindre mängder än 1 ton per år behöver information inte lämnas enligt punkterna 1-4.

Artikel 41

Förfarande för små och medelstora företags obligatoriska vidarebefordran av information

1.
     
  För små och medelstora företag, företag i den mening som avses i artikel 3.32 i denna förordning, som är nedströmsanvändare, skall det förfarande för vidarebefordran av information som fastställs i artikel 40 tillämpas, med undantag för punkt 2 f samt punkterna 3, 4 och 5 i den artikeln.

2.
     
  Ytterligare fördjupade försök på ryggradsdjur och ryggradslösa djur som är nödvändiga enligt kemikalimyndighetens bedömning skall kemikaliemyndigheten ta fram genom att utnyttja befintliga undersökningar.

3.
     
  Om de försök som avses i punkt 2 inte redan finns skall kemikaliemyndigheten ålägga den medlemsstat där företaget har sitt säte att genomföra försöken. Resultat som är användbara för säkerhetsbedömningen skall meddelas företaget så snart försöken slutförts.

4.
     
  Kemikaliemyndigheten skall så snart som möjligt meddela det sökande företaget och medlemsstaten där företaget har sitt säte om resultaten av undersökningarna är negativa, i syfte att stoppa användningen av det ämne som testats.

5.
     
  Företaget skall utan dröjsmål uppdatera den information som lämnas enligt punkt 1 om den ändras.

6.
     
  Om företagets klassificering skiljer sig från leverantörens skall nedströmsanvändaren underrätta kemikaliemyndigheten om detta i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställt i enlighet med artikel 119.

7.
     
  Om företaget använder ett ämne, som sådant eller i en beredning, i mindre mängder än 1 ton per år behöver information i enlighet med punkterna 1-6 inte lämnas.

Artikel 42

Tillämpning av skyldigheter för nedströmsanvändare

1.   Nedströmsanvändare skall uppfylla kraven i artikel 39 senast tolv månader efter det att de erhållit ett registreringsnummer som deras leverantör meddelat dem i ett säkerhetsdatablad.

2.   Nedströmsanvändare skall uppfylla kraven i artikel 40 senast sex månader efter det att de erhållit ett registreringsnummer som deras leverantör meddelat dem i ett säkerhetsdatablad.

AVDELNING VI

UTVÄRDERING AV ÄMNEN

KAPITEL 1

TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 43

Tillämpningsområde

Polymerer är undantagna från utvärderingen enligt denna avdelning.

KAPITEL 2

UTVÄRDERING AV REGISTRERINGSUNDERLAG

Artikel 44

Kemikaliemyndighetens ansvar för utvärdering av registreringsunderlaget

1.   
  Kemikaliemyndigheten skall ansvara för utvärderingen av testningsförslagen och registreringsunderlagen.

2.   
  I samband med dessa utvärderingar skall
  kemikaliemyndigheten
  anlita de organ som varje enskild medlemsstat har utsett.

3.
     
  All kommunikation mellan kemikaliemyndigheten och registranten får ske på ett språk som registranten väljer.

Artikel 45

Granskning av testningsförslag

1.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall granska eventuella testningsförslag som ingår i registreringsunderlaget eller i en nedströmsanvändares rapport för tillhandahållande av den information om ämnet som anges
  i bilagorna V-VIII och som omfattar försök på ryggradsdjur
  .

2.
     
  För att förhindra överlappande djurförsök skall de berörda parterna under en period på 90 dagar ha rätt att lägga fram synpunkter på samtliga testningsförslag som omfattar försök på ryggradsdjur. Registranten eller nedströmsanvändaren skall beakta alla mottagna synpunkter och meddela kemikaliemyndigheten huruvida det mot bakgrund av dem förefaller nödvändigt att genomföra ett föreslaget test samt skälen för detta.

3.
     
  Innan ett förslag till beslut om ett testningsförslag som omfattar försök på ryggradsdjur utarbetas enligt punkt 4 skall ECVAM rådfrågas.

4.   På grundval av granskningen enligt
  punkterna 1, 2 och 3
  skall
  kemikaliemyndigheten
  utarbeta ett förslag till ett av följande beslut, som skall fattas i enlighet med förfarandet i artiklarna 56 och 57:

| a) | Ett beslut där det krävs att den berörda registranten eller nedströmsanvändaren skall göra de föreslagna testerna och där det fastställs en tidsfrist för inlämnande av en sammanfattning av testresultaten eller en fyllig rapportsammanfattning om så krävs enligt bilaga I. |
| --- | --- |

a)

Ett beslut där det krävs att den berörda registranten eller nedströmsanvändaren skall göra de föreslagna testerna och där det fastställs en tidsfrist för inlämnande av en sammanfattning av testresultaten eller en fyllig rapportsammanfattning om så krävs enligt bilaga I.

| b) | Ett beslut enligt punkt a, men med en ändring av villkoren för testens genomförande. |
| --- | --- |

b)

Ett beslut enligt punkt a, men med en ändring av villkoren för testens genomförande.

| c) | Ett beslut om att avslå testningsförslaget. |
| --- | --- |

c)

Ett beslut om att avslå testningsförslaget.

5.   Registranten skall överlämna erforderlig information till kemikaliemyndigheten.

Artikel 46

Kontroll av att registreringsunderlaget uppfyller kraven

1.   
  Kemikaliemyndigheten
  får granska ett registreringsunderlag för att kontrollera följande:

| a) | Att informationen i den tekniska dokumentation som tillhandahållits enligt artikel 11 uppfyller kraven i artiklarna 11, 13 och 14, samt bilagorna IV-VIII. |
| --- | --- |

a)

Att informationen i den tekniska dokumentation som tillhandahållits enligt artikel 11 uppfyller kraven i artiklarna 11, 13 och 14, samt bilagorna IV-VIII.

| b) | Att anpassningarna av standardinformationskraven och de skäl för dessa anpassningar som angetts i den tekniska dokumentationen överensstämmer med de regler som gäller för sådana anpassningar enligt bilagorna V-VIII och med de allmänna regler som anges i bilaga IX. |
| --- | --- |

b)

Att anpassningarna av standardinformationskraven och de skäl för dessa anpassningar som angetts i den tekniska dokumentationen överensstämmer med de regler som gäller för sådana anpassningar enligt bilagorna V-VIII och med de allmänna regler som anges i bilaga IX.

2.   På grundval av den granskning som gjorts enligt punkt 1 får
  kemikaliemyndigheten, senast tolv månader efter offentliggörandet av den årliga planen för utvärdering enligt punkt 4,
  utarbeta ett förslag till beslut där det krävs att registranten skall tillhandahålla den information som är nödvändig för att bringa registreringsunderlaget i överensstämmelse med de gällande informationskraven; detta beslut skall fattas i enlighet med artiklarna 56 och 57.

3.   Registranten skall överlämna erforderlig information till kemikaliemyndigheten
  inom en rimlig tidsfrist som kemikaliemyndigheten skall fastställa och som inte får överstiga sex månader. Om registranten inte lägger fram den efterfrågade informationen inom utsatt tid skall kemikaliemyndigheten dra tillbaka registreringsnumret.

4.
     
  Kemikaliemyndigheten skall utarbeta en årlig plan för utvärdering av registreringsunderlag och i synnerhet av deras allmänna kvalitet. Av planen skall särskilt framgå den minimiandel av registreringsunderlag som skall utvärderas under den perioden. Andelen får inte understiga fem procent av det genomsnittliga antalet registreringsunderlag under de tre senaste åren. Planen skall offentliggöras på kemikaliemyndighetens webbplats.

5.
     
  Kemikaliemyndigheten skall utarbeta en årsrapport om de resultat som utvärderingarna av registreringsunderlagen gett. Denna rapport skall i synnerhet omfatta rekommendationer till registranterna som syftar till att förbättra kvaliteten på framtida registreringar. Rapporten skall offentliggöras på kemikaliemyndighetens webbplats.

Artikel 47

Kontroll av inlämnad information och uppföljning av utvärderingen av testningsförslag

1.   Kemikaliemyndigheten skall granska all information som lämnas som en följd av ett beslut som fattats enligt artikel 45 eller 46, och om nödvändigt utarbeta lämpliga förslag till beslut enligt samma artiklar.

2.   När utvärderingen av registreringsunderlaget är avslutad skall
  kemikaliemyndigheten
  använda den information som genererats vid denna utvärdering för de syften som avses i artiklarna 51.1, 65.4 och 75.2, och vidarebefordra den erhållna informationen till
  kommissionen och medlemsstaterna. Kemikaliemyndigheten
  skall underrätta
  kommissionen, registranten och medlemsstaterna
  om sina slutsatser om huruvida den erhållna informationen skall användas och hur detta skall ske.

Artikel 48

Förfarande och tidsfrister för granskning av
  testningsförslag

1.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall utarbeta ett förslag till beslut i enlighet med artikel 45.4 inom 120 dagar efter det att den erhållit ett registreringsunderlag eller en nedströmsanvändarrapport med
  testningsförslag
  .

2.   För infasningsämnen skall
  kemikaliemyndigheten
  utarbeta förslag till beslut i enlighet med artikel 45.4

| a) | senast den ... (53)
  , för alla registreringsunderlag som erhållits inom den tidsfrist som avses i artikel 23.1 och som omfattar förslag till testning för att uppfylla informationskraven i
  bilagorna V-VIII
  , |
| --- | --- |

a)

senast den ... (53)
  , för alla registreringsunderlag som erhållits inom den tidsfrist som avses i artikel 23.1 och som omfattar förslag till testning för att uppfylla informationskraven i
  bilagorna V-VIII
  ,

| b) | senast den ... (54)
  , för alla registreringsunderlag som erhållits inom den tidsfrist som avses i artikel 23.2 och som omfattar förslag till testning för att uppfylla informationskraven
  i bilagorna V-VII
  , |
| --- | --- |

b)

senast den ... (54)
  , för alla registreringsunderlag som erhållits inom den tidsfrist som avses i artikel 23.2 och som omfattar förslag till testning för att uppfylla informationskraven
  i bilagorna V-VII
  ,

| c) | efter de tidsfrister som anges i punkterna a och b för registreringsunderlag som innehåller förslag till testning som erhållits inom den tidsfrist som anges i
  artikel 23.3. |
| --- | --- |

c)

efter de tidsfrister som anges i punkterna a och b för registreringsunderlag som innehåller förslag till testning som erhållits inom den tidsfrist som anges i
  artikel 23.3.

3.
     
  Den förteckning över förslag till testning av registreringsunderlag som utvärderas i enlighet med artiklarna 45 och 46 skall göras tillgänglig för medlemsstaterna.

4.
     
  Informationskraven skall vara uppfyllda senast två år efter det att utvärderingen av testningsförslagen har avslutats.

Artikel 49

Förfarande och tidsfrister för kontroll av att kraven är
  uppfyllda

Den
  behöriga myndigheten skall inom tolv månader från det att utvärderingen av ämnet inleds utarbeta ett förslag till beslut i enlighet med artikel 46.2.

KAPITEL 3

ÄMNESUTVÄRDERING

Artikel 50

Kriterier för ämnesutvärdering

För att få till stånd ett harmoniserat tillvägagångssätt skall kemikaliemyndigheten ta fram kriterier för prioritering av ämnen som skall genomgå fortsatt utvärdering. Prioriteringen skall vara riskbaserad
  och genomföras i enlighet med en riskbedömningsplan som baserar sig på förhållandet mellan dos och effekt
  . Kriterierna för utvärdering skall omfatta hänsynstagande till data om faror, exponeringsdata och mängdintervall. Kemikaliemyndigheten skall fatta ett beslut om kriterierna för prioritering av de ämnen som skall genomgå fortsatt
  utvärdering
  .

Kemikaliemyndigheten skall på sin webbplats offentliggöra förteckningen över ämnen som skall prioriteras vid utvärderingen.

Artikel 51

En löpande gemenskapsplan

1.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall
  utarbeta
  ett
  förslag till
  en löpande
  gemenskapsplan
  enligt artiklarna 52, 53 och 54 på grundval av de kriterier som upprättats i enlighet med artikel 50 och
  om den, antingen som en följd av
  en
  utvärdering av ett
  registreringsunderlag eller
  av annan anledning, t.ex. på grundval av information i registreringsunderlaget, har anledning att misstänka att ämnet utgör en hälso- eller miljörisk,
  till exempel
  på grund av något av följande skäl:

| a) | Strukturell likhet med kända problemämnen eller ämnen som är långlivade och kan bioackumuleras, vilket detta tyder på att ämnet eller en eller flera av dess omvandlingsprodukter har farliga egenskaper eller att det är långlivat och kan bioackumuleras. |
| --- | --- |

a)

Strukturell likhet med kända problemämnen eller ämnen som är långlivade och kan bioackumuleras, vilket detta tyder på att ämnet eller en eller flera av dess omvandlingsprodukter har farliga egenskaper eller att det är långlivat och kan bioackumuleras.

| b) | Den totala mängden i registreringsunderlag som lämnats in av flera registranter. |
| --- | --- |

b)

Den totala mängden i registreringsunderlag som lämnats in av flera registranter.

Kemikaliemyndigheten skall överlämna sitt förslag till löpande gemenskapsplan till medlemsstaterna senast den 31 december varje år.

2.
     
  Medlemsstaterna får senast den 31 januari varje år överlämna synpunkter på innehållet i förslaget till löpande gemenskapsplan till kemikaliemyndigheten, till exempel ge förslag på att inbegripa andra ämnen, och föreslå att de skall ta hand om en utvärdering genom nationella organ. En medlemsstat får inte föreslå att den skall ta hand om utvärderingen av ett ämne som den själv föreslagit skall läggas till i förslaget till löpande gemenskapsplan.

3.
     
  Kemikaliemyndigheten skall ansvara för utvärderingen av ämnen som är upptagna i den löpande gemenskapsplanen. För att genomföra dessa utvärderingar får kemikaliemyndigheten anlita organ som varje medlemsstat utsett för detta ändamål och som ingår i den förteckning som upprättats enligt artikel 94.3 och välja ut dem på grundval av förslag från medlemsstaterna i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

4.   
  Den
  löpande
  gemenskapsplanen
  enligt punkt 1 skall omfatta en period på tre år; den skall uppdateras årligen och skall innehålla uppgifter om vilka ämnen
  som är tänkta att utvärderas
  varje år
  på gemenskapsnivå antingen av kemikaliemyndigheten eller, i förekommande fall, av de medlemsstater som inkommit med ett förslag i enlighet med punkt 2. Kemikaliemyndigheten
  skall lämna den löpande
  gemenskapsplanen
  till medlemsstaterna senast den 28 februari varje
  år
  .

5.   Om det inte inkommit några synpunkter på
  den
  löpande
  gemenskapsplanen skall kemikaliemyndigheten
  anta denna löpande gemenskapsplan. I annat fall skall kemikaliemyndigheten utarbeta ett nytt förslag till
  löpande gemenskapsplan som lämnas till medlemsstaterna. Om det inom 30 dagar inte har inkommit några nya synpunkter på innehållet i den löpande gemenskapsplanen skall kemikaliemyndigheten anta den. Om det finns motstridiga åsikter, i synnerhet i de fall då flera medlemsstater föreslår olika organ för att utvärdera samma ämne, skall kemikaliemyndigheten lämna planen till kommissionen, som skall anta den i enlighet med förfarandet i artikel 141.3.

6.   
  Kemikaliemyndigheten skall
  offentliggöra de antagna löpande planerna på sin
  webbplats.

7.
     
  En medlemsstat får när som helst anmäla ett nytt ämne till kemikaliemyndigheten om medlemsstaten har uppgifter som tyder på att ämnet är hälso- eller miljöfarligt. Om det är motiverat skall kemikaliemyndigheten lägga till detta ämne till förteckningen över ämnen som skall utvärderas enligt den löpande planen.

Artikel 52

Begäran om ytterligare information

1.   Om
  kemikaliemyndigheten
  anser att det krävs ytterligare information (även sådan information som inte erfordras enligt bilagorna V-VIII) för att det skall vara möjligt att avgöra om det finns fog för misstankarna enligt artikel 51.1, skall den utarbeta ett förslag till beslut, med angivande av skäl, i vilket det krävs att registranten skall lämna ytterligare information. Beslutet skall fattas i enlighet med förfarandet i artiklarna 56 och 57.

2.   Registranten skall överlämna erforderlig information till kemikaliemyndigheten.

3.   Ett förslag till beslut i vilket det krävs att registranten skall lämna mer information, skall utarbetas inom tolv månader från det att den löpande planen har offentliggjorts på kemikaliemyndighetens webbplats.

4.   När
  kemikaliemyndigheten
  avslutar utvärderingen enligt punkterna 1, 2 och 3 skall den underrätta
  medlemsstaterna
  om detta inom tolv månader från det att utvärderingen av ämnet inleddes. Om denna tidsfrist överskrids skall utvärderingen anses vara avslutad.

Artikel 53

Överensstämmelse med andra verksamheter

1.   
  Kemikaliemyndigheten eller det nationella organ som har hand om en utvärdering
  skall grunda sin utvärdering av ett ämne på eventuella tidigare utvärderingar enligt denna avdelning. Ett förslag till beslut enligt artikel 52 i vilket det krävs ytterligare information får endast motiveras av ändrade omständigheter eller av att nya kunskaper förvärvats.

2.   
  Om
  lämpligt skall genomförandeåtgärder antas i enlighet med förfarandet i artikel 141.3.

Artikel 54

Kontroll av inlämnad information och uppföljning av ämnesutvärderingen

1.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall granska all information som lämnas in som en följd av ett beslut som fattats enligt artikel 52, och om nödvändigt utarbeta ett förslag till beslut enligt samma artikel.

2.   När ämnesutvärderingen har avslutats skall
  kemikaliemyndigheten
  använda den information som erhållits vid denna utvärdering för de syften som avses i artiklarna 65.4 och 75.2, och vidarebefordra den erhållna information till
  kommissionen och medlemsstaterna. Kemikaliemyndigheten
  skall underrätta
  kommissionen, registranten och medlemsstaterna
  om sina slutsatser om huruvida den erhållna informationen skall användas och hur detta skall ske.

KAPITEL 4

UTVÄRDERING AV INTERMEDIÄRER

Artikel 55

Ytterligare information om isolerade intermediärer som används på plats

För isolerade intermediärer som används på plats skall varken utvärdering av testningsförslag eller ämnesutvärdering tillämpas. Om det kan visas att risken vid användningen av en isolerad intermediär som används på plats är av samma storleksordning som den risk som uppkommer vid användning av ämnen som enligt artikel 63 skall upptas i bilaga XIIIa får kemikaliemyndigheten

| a) | begära att registranten lämnar ytterligare information som har direkt samband med den risk som identifierats (en sådan begäran skall åtföljas av en skriftlig motivering), |
| --- | --- |

a)

begära att registranten lämnar ytterligare information som har direkt samband med den risk som identifierats (en sådan begäran skall åtföljas av en skriftlig motivering),

| b) | granska den information som har inkommit och, om nödvändigt, vidta lämpliga åtgärder för att begränsa de risker som har identifierats vid den aktuella anläggningen. |
| --- | --- |

b)

granska den information som har inkommit och, om nödvändigt, vidta lämpliga åtgärder för att begränsa de risker som har identifierats vid den aktuella anläggningen.

Det förfarande som anges i första stycket får endast användas av kemikaliemyndigheten.

KAPITEL 5

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Artikel 56

Registranters rättigheter

1.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall underrätta de berörda registranterna eller nedströmsanvändarna om sitt förslag till beslut enligt artiklarna 45, 46 eller 52 och informera dem om att de har rätt att inkomma med synpunkter inom 30 dagar från mottagandet.
  Kemikaliemyndigheten
  skall beakta eventuella synpunkter som inkommer och får ändra förslaget till beslut i enlighet med dessa.

2.   Om en registrant har
  slutgiltigt
  upphört att tillverka eller importera ämnet skall denne informera
  kemikaliemyndigheten
  om detta; registreringen skall då inte längre vara giltig och ingen ytterligare information får begäras om ämnet såvida inte registranten lämnar in ett nytt registreringsunderlag.

3.   Registranten får
  slutgiltigt
  upphöra med tillverkningen eller importen när denne mottar förslaget till beslut. I sådana fall skall registranten informera
  kemikaliemyndigheten
  om detta; registreringen skall då inte längre vara giltig och ingen ytterligare information får begäras om ämnet såvida inte registranten lämnar in ett nytt registreringsunderlag.

4.   Trots vad som sägs i punkterna 2 och 3 får ytterligare information begäras i enlighet med artikel 52 i följande fall:

| a) | Om
  kemikaliemyndigheten
  sammanställer dokumentation i enlighet med bilaga XIV och därav drar slutsatsen att det finns en möjlig långsiktig hälso- eller miljörisk som motiverar behovet av ytterligare information. |
| --- | --- |

a)

Om
  kemikaliemyndigheten
  sammanställer dokumentation i enlighet med bilaga XIV och därav drar slutsatsen att det finns en möjlig långsiktig hälso- eller miljörisk som motiverar behovet av ytterligare information.

| b) | Om exponeringen för det ämne som tillverkas eller importeras av den berörda registranten på ett betydande sätt bidrar till denna risk. |
| --- | --- |

b)

Om exponeringen för det ämne som tillverkas eller importeras av den berörda registranten på ett betydande sätt bidrar till denna risk.

Förfarandet i artiklarna 75-79 skall gälla i tillämpliga delar.

Artikel 57

Beslutsfattande under utvärderingen

1.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall
  vidarebefordra
  sitt förslag till beslut
  eller det förslag som utarbetats av det nationella organ som svarar för utvärderingen (det rapporterande organet)
  i enlighet med artikel 45, 46 eller 52, tillsammans
  med eventuella synpunkter från
  berörda parter, ECVAM,
  registranten eller nedströmsanvändaren; den skall
  underrätta medlemsstaterna om
  hur dessa synpunkter har
  beaktats.

2.   Inom 30 dagar efter det att förslaget till beslut har vidarebefordrats, får
  medlemsstaterna
  lämna förslag på ändringar av förslaget till beslut till
  kemikaliemyndigheten
  .

3.   Om kemikaliemyndigheten inte erhåller några
  förslag inom
  30 dagar skall den fatta beslutet i den version som anmälts enligt punkt 1.

4.   Om kemikaliemyndigheten mottar ett ändringsförslag får den ändra förslaget till beslut. Kemikaliemyndigheten skall remittera förslaget till beslut och föreslagna ändringar till medlemsstatskommittén inom 15 dagar räknat från slutet av den 30-dagarsperiod som avses i
  punkt 2
  .

5.   Kemikaliemyndigheten skall vidarebefordra eventuella ändringsförslag till de berörda registranterna eller nedströmsanvändarna och ge dem möjlighet att inkomma med synpunkter inom 30 dagar. Medlemsstatskommittén skall beakta de mottagna synpunkterna.

6.   Om medlemsstatskommittén inom 60 dagar från remitteringen når en enhällig överenskommelse om förslaget till beslut skall kemikaliemyndigheten fatta beslutet i enlighet därmed.

Om medlemsstatskommittén inte når någon enhällig överenskommelse skall den anta ett yttrande i enlighet med artikel 92.7 inom 60 dagar från remitteringen. Kemikaliemyndigheten skall överlämna detta yttrande till kommissionen.

7.   Inom 60 dagar efter det att detta yttrande mottagits skall kommissionen utarbeta ett förslag till beslut, som skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 141.2.

8.   De beslut som kemikaliemyndigheten fattar enligt punkterna 3 och 6 får överklagas i enlighet med artiklarna 98, 99 och 100.

Artikel 58

Kostnadsdelning för försök på ryggradsdjur, när en överenskommelse inte kan nås mellan registranter

1.   Om en registrant eller nedströmsanvändare utför ett försök på andras vägnar skall kostnaderna för undersökningen delas lika mellan dem.

2.
     
  Om det inte är möjligt att nå en sådan överenskommelse och undersökningen omfattar försök på ryggradsdjur skall kemikaliemyndigheten utse en av registranterna eller nedströmsanvändarna som skall genomföra undersökningen. Den registrant eller nedströmsanvändare som genomfört undersökningen skall ställa undersökningen till kemikaliemyndighetens förfogande tillsammans med uppgifter som styrker undersökningskostnaderna. Kemikaliemyndigheten skall vidarebefordra en kopia av undersökningen till de andra registranterna och/eller nedströmsanvändarna så snart den fått bevis för att de andra registranterna och/eller nedströmsanvändarna betalat den registrant eller nedströmsanvändare som genomfört undersökningen en andel av de kostnader denne redovisat.

3.
     
  Om någon av de andra registranterna och/eller nedströmsanvändarna underlåter att betala sin del av kostnaden skall de inte få registrera sitt ämne.

4.   I det fall som avses i punkt 1 skall den registrant eller nedströmsanvändare som genomför försöken ge var och en av de andra berörda parterna ett exemplar av försöksrapporten.

5.   Den person som genomför försöken och lämnar in försöksrapporten skall då ha en fordran på de andra berörda personerna. De andra personerna har rätt att få en kopia av undersökningen. Om någon person inte betalar sin del av kostnaden, inte ställer säkerhet för beloppet eller inte överlämnar en kopia av undersökningen kan övriga berörda personer begära att personen förbjuds att tillverka, importera eller släppa ut ämnet på marknaden. Alla krav skall kunna göras gällande i nationella domstolar. Personerna kan hänskjuta ersättningsanspråken till en skiljenämnd, och skall i så fall godta nämndens avgörande.

Artikel 59

Offentliggörande av information om utvärderingen

Senast den 28 februari varje år skall
  kemikaliemyndigheten offentliggöra
  en rapport
  på sin webbplats
  om de framsteg som gjorts under det föregående kalenderåret när det gäller fullgörandet av de skyldigheter som åligger
  den
  att granska
  testningsförslag
  .

AVDELNING VII

TILLSTÅND

KAPITEL 1

TILLSTÅNDSKRAV

Artikel 60

Syftet med tillståndssystemet

Syftet med denna avdelning är
  att
  sörja för att ämnen med farliga egenskaper
  om möjligt
  ersätts med
  säkrare
  alternativa ämnen eller tekniker.
  Om inga sådana alternativ finns tillgängliga, och om de sociala fördelarna uppväger riskerna med användningen av sådana ämnen, är syftet med denna avdelning att se till att användningen av ämnen med särskilt farliga egenskaper kontrolleras på ett adekvat sätt och att utvecklingen av alternativa ämnen uppmuntras. Bestämmelserna i avdelningen bygger på försiktighetsprincipen.

Artikel 61

Allmänna bestämmelser

1.   En tillverkare, importör eller nedströmsanvändare får inte släppa ut ett ämne på marknaden för en användning eller själv använda det om ämnet är upptaget i bilaga XIII; detta är emellertid tillåtet

| a) | om den användning för vilken ämnet släpps ut på marknaden - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - eller tillverkarens, importörens eller nedströmsanvändarens egen användning av ämnet har godkänts i enlighet med artiklarna 66-70 eller |
| --- | --- |

a)

om den användning för vilken ämnet släpps ut på marknaden - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - eller tillverkarens, importörens eller nedströmsanvändarens egen användning av ämnet har godkänts i enlighet med artiklarna 66-70 eller

| b) | om den användning för vilken ämnet släpps ut på marknaden - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - eller tillverkarens, importörens eller nedströmsanvändarens egen användning av ämnet har undantagits från tillståndskravet i bilaga XIII i enlighet med artikel 64.2, eller |
| --- | --- |

b)

om den användning för vilken ämnet släpps ut på marknaden - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - eller tillverkarens, importörens eller nedströmsanvändarens egen användning av ämnet har undantagits från tillståndskravet i bilaga XIII i enlighet med artikel 64.2, eller

| c) | om det datum som avses i artikel 64.1 d i inte har uppnåtts, eller |
| --- | --- |

c)

om det datum som avses i artikel 64.1 d i inte har uppnåtts, eller

| d) | om det datum som avses i artikel 64.1 d i har uppnåtts, men tillverkaren, importören eller nedströmsanvändaren har lämnat in en ansökan 18 månader före detta datum utan att något beslut har fattats om denna ansökan, eller |
| --- | --- |

d)

om det datum som avses i artikel 64.1 d i har uppnåtts, men tillverkaren, importören eller nedströmsanvändaren har lämnat in en ansökan 18 månader före detta datum utan att något beslut har fattats om denna ansökan, eller

| e) | om den omedelbara nedströmsanvändaren har fått tillstånd för denna användning, då ämnet släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

e)

om den omedelbara nedströmsanvändaren har fått tillstånd för denna användning, då ämnet släpps ut på marknaden.

2.   En nedströmsanvändare får använda ett ämne som uppfyller kriterierna i punkt 1 förutsatt att användningen uppfyller de villkor som fastställs i ett tillstånd som lämnats till en aktör längre upp i distributionskedjan för den
  användningen.

3.   
  Punkterna
  1 och 2 skall inte gälla användning av ämnen i vetenskaplig forskning och utveckling eller i produkt- och processinriktad forskning och utveckling i mindre mängder än 1 ton per
  år
  .

4.   
  Punkterna
  1 och 2 skall inte gälla användningen av ämnen som ingår i beredningar

| a) | för ämnen som avses i artikel 63 d, e och f, under en koncentrationsgräns på 0,1%, |
| --- | --- |

a)

för ämnen som avses i artikel 63 d, e och f, under en koncentrationsgräns på 0,1%,

| b) | för alla andra ämnen, under de koncentrationsgränser som anges i direktiv 1999/45/EG och som leder till att beredningen klassificeras som farlig. |
| --- | --- |

b)

för alla andra ämnen, under de koncentrationsgränser som anges i direktiv 1999/45/EG och som leder till att beredningen klassificeras som farlig.

Artikel 62

Förteckning över tillståndspliktiga ämnen

Ämnen som man vet uppfyller kriterierna för tillstånd enligt artikel 63 skall upptas i bilaga XIIIa i avvaktan på att tillståndsförfarandet inleds. När tillståndsförfarandet väl inletts skall dessa ämnen upptas i bilaga XIIIb i enlighet med förfarandet i artikel 64.1.

Artikel 63

Ämnen som skall upptas i
  bilaga XIIIa

Utan att det påverkar gällande eller framtida begränsningar skall
  följande
  ämnen upptas i bilaga XIIIa
  i enlighet med förfarandet i
  artikel 65
  :

| a) | Ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande i kategori 1 eller 2 enligt direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

a)

Ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande i kategori 1 eller 2 enligt direktiv 67/548/EEG.

| b) | Ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som mutagena i kategori 1 eller 2 enligt direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

b)

Ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som mutagena i kategori 1 eller 2 enligt direktiv 67/548/EEG.

| c) | Ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som reproduktionstoxiska i kategori 1 eller 2 enligt direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

c)

Ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som reproduktionstoxiska i kategori 1 eller 2 enligt direktiv 67/548/EEG.

| d) | Ämnen som är långlivade, bioackumulerande och toxiska i enlighet med kriterierna i bilaga XII. |
| --- | --- |

d)

Ämnen som är långlivade, bioackumulerande och toxiska i enlighet med kriterierna i bilaga XII.

| e) | Ämnen som är mycket långlivade och mycket bioackumulerande i enlighet med kriterierna i bilaga XII. |
| --- | --- |

e)

Ämnen som är mycket långlivade och mycket bioackumulerande i enlighet med kriterierna i bilaga XII.

| f) | Ämnen som inte uppfyller kriterierna i led d och e, men som vid en utvärdering i varje enskilt fall i enlighet med förfarandet i
  artikel 65 ger
  anledning till samma grad av oro som de andra ämnen som förtecknas i led a-e; det kan t.ex. röra sig om hormonstörande ämnen och sådana som är långlivade, bioackumulerande och toxiska eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande. |
| --- | --- |

f)

Ämnen som inte uppfyller kriterierna i led d och e, men som vid en utvärdering i varje enskilt fall i enlighet med förfarandet i
  artikel 65 ger
  anledning till samma grad av oro som de andra ämnen som förtecknas i led a-e; det kan t.ex. röra sig om hormonstörande ämnen och sådana som är långlivade, bioackumulerande och toxiska eller mycket långlivade och mycket bioackumulerande.

| g) | Ämnen som ingår som ingredienser i tobaksprodukter enligt artikel 2.1 och 2.5 i direktiv 2001/37/EG. |
| --- | --- |

g)

Ämnen som ingår som ingredienser i tobaksprodukter enligt artikel 2.1 och 2.5 i direktiv 2001/37/EG.

Artikel 64

Införande av ämnen i
  bilaga XIIIb

1.   När ett beslut fattas om att införa de ämnen som avses i artikel 63 i
  bilaga XIIIb
  skall ett sådant beslut fattas i enlighet med förfarandet i artikel 141.3. Beslutet skall för varje ämne omfatta följande uppgifter:

| a) | Ämnets identitet. |
| --- | --- |

a)

Ämnets identitet.

| b) | Ämnets inneboende egenskaper i enlighet med artikel 63. |
| --- | --- |

b)

Ämnets inneboende egenskaper i enlighet med artikel 63.

| c) | Begränsningar i enlighet med artikel 74. |
| --- | --- |

c)

Begränsningar i enlighet med artikel 74.

| d) | Övergångsbestämmelser:






  i) | Det datum från och med vilket utsläppande på marknaden och användningen av ämnet skall förbjudas om tillstånd inte beviljas (nedan ”slutdatum”). |
| --- | --- | --- |

d)

Övergångsbestämmelser:

i)

Det datum från och med vilket utsläppande på marknaden och användningen av ämnet skall förbjudas om tillstånd inte beviljas (nedan ”slutdatum”).

| ii) | Ett eller flera datum minst 18 månader före slutdatumet, då ansökningar skall ha inkommit om sökanden önskar fortsätta att använda ämnet eller släppa ut det på marknaden för vissa användningar efter slutdatumet. Sådana fortsatta användningar skall tillåtas efter slutdatumet fram till dess att beslut om tillståndsansökan fattats. |
| --- | --- |

ii)

Ett eller flera datum minst 18 månader före slutdatumet, då ansökningar skall ha inkommit om sökanden önskar fortsätta att använda ämnet eller släppa ut det på marknaden för vissa användningar efter slutdatumet. Sådana fortsatta användningar skall tillåtas efter slutdatumet fram till dess att beslut om tillståndsansökan fattats.

| e) | Omprövningsperioder
  på högst fem år
  för
  alla användningar
  . |
| --- | --- |

e)

Omprövningsperioder
  på högst fem år
  för
  alla användningar
  .

| f) | Eventuella användningar eller kategorier av användningar som är undantagna från tillståndskravet och eventuella villkor för sådana undantag. |
| --- | --- |

f)

Eventuella användningar eller kategorier av användningar som är undantagna från tillståndskravet och eventuella villkor för sådana undantag.

2.   Användningar eller kategorier av användningar kan undantas från tillståndskravet. Vid fastställande av sådana undantag skall i synnerhet följande beaktas:

| a) | Befintlig gemenskapslagstiftning där det fastställs minimikrav avseende hälso- eller miljöskydd vid användning av ämnet (bindande yrkeshygieniska gränsvärden, utsläppsgränsvärden osv.). |
| --- | --- |

a)

Befintlig gemenskapslagstiftning där det fastställs minimikrav avseende hälso- eller miljöskydd vid användning av ämnet (bindande yrkeshygieniska gränsvärden, utsläppsgränsvärden osv.).

| b) | Befintliga lagstadgade skyldigheter att vidta lämpliga tekniska åtgärder eller förvaltningsåtgärder för att garantera överensstämmelse med gällande hälso-, säkerhets- och miljönormer vid användning av ämnet. |
| --- | --- |

b)

Befintliga lagstadgade skyldigheter att vidta lämpliga tekniska åtgärder eller förvaltningsåtgärder för att garantera överensstämmelse med gällande hälso-, säkerhets- och miljönormer vid användning av ämnet.

Undantag kan vara förenade med villkor.

Sådana undantag skall inte medges för användningar eller kategorier av användningar när det rör sig om ämnen i artikel 63 som ingår som ingredienser i tobaksprodukter enligt artikel 2.1 och 2.5 i direktiv 2001/37/EG, trots vad som sägs i artikel 12 i samma direktiv
  .

3.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall rekommendera att prioriterade ämnen
  förs över från bilaga XIIIa till bilaga XIIIb
  och skall för vart och ett av dessa ämnen ange de uppgifter som förtecknas i punkt 1. Man skall härvid prioritera

| a) | ämnen med PBT- eller vPvB-egenskaper, |
| --- | --- |

a)

ämnen med PBT- eller vPvB-egenskaper,

| b) | ämnen som har utbredd användning, eller |
| --- | --- |

b)

ämnen som har utbredd användning, eller

| c) | ämnen med stora volymer
  , eller |
| --- | --- |

c)

ämnen med stora volymer
  , eller

| d) | ämnen som ingår som ingredienser i tobaksprodukter enligt artikel 2.1 och 2.5 i direktiv 2001/37/EG. |
| --- | --- |

d)

ämnen som ingår som ingredienser i tobaksprodukter enligt artikel 2.1 och 2.5 i direktiv 2001/37/EG.

Vid fastställande av det antal ämnen som skall införas i bilaga XIII och de datum som anges i punkt 1 skall hänsyn också tas till kemikaliemyndighetens kapacitet att handlägga ansökningar inom den föreskrivna tiden.

4.   Innan kemikaliemyndigheten sänder sin rekommendation till kommissionen skall den offentliggöra den på sin webbplats och tydligt ange datumet för offentliggörandet. Kemikaliemyndigheten skall uppmana alla berörda parter att inom tre månader inkomma med synpunkter, i synnerhet om följande:

| a) | Uppfyllandet av kriterierna i artikel 63 d, e och f. |
| --- | --- |

a)

Uppfyllandet av kriterierna i artikel 63 d, e och f.

| b) | Användningar som bör undantas från tillståndskravet. |
| --- | --- |

b)

Användningar som bör undantas från tillståndskravet.

Kemikaliemyndigheten skall uppdatera sin rekommendation med beaktande av de erhållna synpunkterna.

5.   När ett ämne upptagits i bilaga XIII skall detta ämne inte bli föremål för några nya begränsningar enligt det förfarande som anges i avdelning VIII avseende sådana hälso- eller miljörisker i samband med ämnets användning som uppkommer på grund av de inneboende egenskaper som anges i bilaga XIII
  , förutom i de fall det för kemikaliemyndigheten läggs fram vetenskapliga rön som visar att brådskande åtgärder måste vidtas för att ytterligare begränsa ämnet i fråga
  .

6.   Ämnen för vilka alla användningar har förbjudits enligt avdelning VIII eller genom annan gemenskapslagstiftning skall inte upptas i bilaga XIII eller skall utgå från den bilagan.

Artikel 65

Identifiering och
  upptagande i bilaga XIIIa
  av de ämnen som avses i
  artikel 63

1.
     
  De ämnen som avses i artikel 63 a, b och c skall upptas i bilaga XIIIa.

2.   Vid identifiering av de ämnen som avses i artikel 63 d, e och f skall förfarandet i punkterna 3-8 i den här artikeln tillämpas och ha företräde framför eventuella rekommendationer enligt artikel 64.3.

3.   Kommissionen får uppmana kemikaliemyndigheten att sammanställa dokumentation i enlighet med bilaga XIV för ämnen som de anser uppfyller kriterierna i artikel 63 d, e och f. Kemikaliemyndigheten skall vidarebefordra denna dokumentation till medlemsstaterna.

4.   Medlemsstaterna får i enlighet med bilaga XIV sammanställa dokumentation för ämnen som de anser uppfyller kriterierna i artikel 63 d, e och f och vidarebefordra den till kemikaliemyndigheten. Kemikaliemyndigheten skall vidarebefordra denna dokumentation till de övriga medlemsstaterna.

5.   Inom 30 dagar från det att dokumentationen vidarebefordrats får de övriga medlemsstaterna lämna sina synpunkter på identifieringen av det berörda ämnet till kemikaliemyndigheten; kemikaliemyndigheten kan också ha egna synpunkter.

6.   Om kemikaliemyndigheten inte mottar några synpunkter får den ta med detta ämne i sina rekommendationer enligt artikel 64.3.

7.   Om kemikaliemyndigheten mottar synpunkter från andra medlemsstater eller själv har synpunkter skall den inom 15 dagar räknat från slutet av den 30-dagarsperiod som avses i punkt 5 remittera ärendet till medlemsstatskommittén.

8.   Om medlemsstatskommittén inom 30 dagar från remitteringen når en överenskommelse
  med kvalificerad majoritet
  om
  att ämnet uppfyller kriterierna för tillstånd och skall införas i bilaga XIIIb
  skall kemikaliemyndigheten
  inom 15 arbetsdagar för kommissionen rekommendera att ämnet införs i bilaga XIIIb i enlighet med artikel 64.3. Om medlemsstatskommittén inte når
  någon överenskommelse med kvalificerad majoritet
  skall den anta ett yttrande inom 30 dagar från remitteringen. Kemikaliemyndigheten skall
  inom 15 arbetsdagar
  överlämna detta yttrande till kommissionen med uppgifter om eventuella avvikande ståndpunkter inom kommittén
  så att kommissionen kan fatta ett beslut
  .

9.
     
  Ämnen som enligt ny klassificering uppfyller kriterierna enligt artikel 63 a, b och c och ämnen som uppfyller kriterierna enligt artikel 63 d, e och f skall upptas i bilaga XIIIa inom tre månader.

KAPITEL 2

BEVILJANDE AV TILLSTÅND

Artikel 66

Beviljande av tillstånd

1.   Kommissionen skall fatta beslut om tillståndsansökningar i enlighet med denna avdelning.
  Försiktighetsprincipen skall tillämpas när sådana beslut fattas
  .

2.   Tillstånd skall beviljas
  endast
  om

| a) | det saknas lämpliga alternativa ämnen eller tekniker och det vidtas åtgärder för att minimera exponeringen, och
  . |
| --- | --- |

a)

det saknas lämpliga alternativa ämnen eller tekniker och det vidtas åtgärder för att minimera exponeringen, och
  .

| b) | det går att visa att de sociala och ekonomiska fördelarna uppväger de hälso- och miljörisker som användningen av ämnet medför, och |
| --- | --- |

b)

det går att visa att de sociala och ekonomiska fördelarna uppväger de hälso- och miljörisker som användningen av ämnet medför, och

| c) | de hälso- eller miljörisker
  som uppkommer
  i samband med ämnets
  användning
  på grund av de inneboende egenskaper som anges i bilaga XIIIa kan kontrolleras på ett adekvat sätt i enlighet med avsnitt 6 i bilaga I och såsom redovisas i sökandens kemikaliesäkerhetsrapport
  . |
| --- | --- |

c)

de hälso- eller miljörisker
  som uppkommer
  i samband med ämnets
  användning
  på grund av de inneboende egenskaper som anges i bilaga XIIIa kan kontrolleras på ett adekvat sätt i enlighet med avsnitt 6 i bilaga I och såsom redovisas i sökandens kemikaliesäkerhetsrapport
  .

3.   
  Beslutet
  att bevilja ett tillstånd enligt
  punkt 2 skall
  fattas med beaktande av följande:

| a) | Den risk som användningen av ämnet medför. |
| --- | --- |

a)

Den risk som användningen av ämnet medför.

| b) | De samhällsekonomiska fördelarna med ämnets användning och de samhällsekonomiska konsekvenserna av att tillstånd vägras, enligt sökanden eller andra berörda parter. |
| --- | --- |

b)

De samhällsekonomiska fördelarna med ämnets användning och de samhällsekonomiska konsekvenserna av att tillstånd vägras, enligt sökanden eller andra berörda parter.

| c) | Analysen av de alternativ som sökanden lämnat enligt artikel 68.4 e och f och eventuella bidrag från tredje parter enligt artikel 70.2. |
| --- | --- |

c)

Analysen av de alternativ som sökanden lämnat enligt artikel 68.4 e och f och eventuella bidrag från tredje parter enligt artikel 70.2.

| d) | Tillgänglig information om hälso- eller miljörisker i samband med alternativa ämnen eller tekniker. |
| --- | --- |

d)

Tillgänglig information om hälso- eller miljörisker i samband med alternativa ämnen eller tekniker.

4.
     
  Kommissionen skall inte beakta följande när den beviljar tillstånd enligt punkt 2:

| a) | Hälso- och miljöriskerna vid utsläpp av ämnet från en anläggning som beviljats tillstånd i enlighet med rådets direktiv 96/61/EG (55)

  . |
| --- | --- |

a)

Hälso- och miljöriskerna vid utsläpp av ämnet från en anläggning som beviljats tillstånd i enlighet med rådets direktiv 96/61/EG (55)

  .

| b) | Riskerna för och via vattenmiljön vid utsläpp av ämnet från en punktkälla som omfattas av kravet på förhandsreglering enligt artikel 11.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (56) och av lagstiftning som antagits i enlighet med artikel 16 i det direktivet. |
| --- | --- |

b)

Riskerna för och via vattenmiljön vid utsläpp av ämnet från en punktkälla som omfattas av kravet på förhandsreglering enligt artikel 11.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (56) och av lagstiftning som antagits i enlighet med artikel 16 i det direktivet.

| c) | De hälsorisker som uppkommer vid användning av ett ämne i medicintekniska produkter som regleras genom direktiv 90/385/EEG, direktiv 93/42/EEG eller direktiv 98/79/EG. |
| --- | --- |

c)

De hälsorisker som uppkommer vid användning av ett ämne i medicintekniska produkter som regleras genom direktiv 90/385/EEG, direktiv 93/42/EEG eller direktiv 98/79/EG.

5.   En användning skall inte godkännas om detta innebär att en begränsning som fastställs i bilaga XVI mildras.

6.   Tillstånd skall endast beviljas om ansökan uppfyller kraven i artikel 68.

7.   Tillstånden
  skall
  vara förenade med
  omprövningsperioder och krav på inlämnande av substitutionsplaner, och de får även underkastas andra
  villkor, t.ex. övervakning.
  Tillstånden
  skall
  ha en giltighetstid på högst fem år
  .

8.   Följande skall anges i tillståndet:

| a) | Den person för vilken tillståndet utfärdas. |
| --- | --- |

a)

Den person för vilken tillståndet utfärdas.

| b) | Ämnets identitet. |
| --- | --- |

b)

Ämnets identitet.

| c) | Den användning för vilken tillståndet utfärdas. |
| --- | --- |

c)

Den användning för vilken tillståndet utfärdas.

| d) | Villkoren
  för tillståndets beviljande. |
| --- | --- |

d)

Villkoren
  för tillståndets beviljande.

| e) | Omprövningsperioden
  . |
| --- | --- |

e)

Omprövningsperioden
  .

| f) | Övervakningsåtgärder
  . |
| --- | --- |

f)

Övervakningsåtgärder
  .

9.   Utöver vad som sägs i eventuella villkor för tillståndet skall tillståndshavaren se till att exponeringen minskas till lägsta möjliga nivå.

Artikel 67

Omprövning av tillstånd

1.   
  Tillstånd skall
  gälla tills kommissionen fattar beslut beträffande en ny ansökan, under förutsättning att tillståndshavaren lämnar in en ny ansökan senast 18 månader innan tidsfristen löper ut. I stället för att återigen lämna in alla uppgifter som ingår i den ursprungliga ansökan behöver sökanden
  endast

| a) | ange numret på det nuvarande
  tillståndet
  , |
| --- | --- |

a)

ange numret på det nuvarande
  tillståndet
  ,

| b) | lämna
  in en uppdatering av den samhällsekonomiska analys, den analys av alternativ och den substitutionsplan som ingick i den ursprungliga ansökan, |
| --- | --- |

b)

lämna
  in en uppdatering av den samhällsekonomiska analys, den analys av alternativ och den substitutionsplan som ingick i den ursprungliga ansökan,

| c) | lämna
  in en uppdaterad kemikaliesäkerhetsrapport. |
| --- | --- |

c)

lämna
  in en uppdaterad kemikaliesäkerhetsrapport.

Om andra uppgifter i den ursprungliga ansökan har ändrats är det nödvändigt att uppdatera dessa uppgifter.

2.   Tillstånd
  skall
  när som helst omprövas om omständigheterna för det ursprungliga tillståndet har ändrats så att det påverkar hälso- eller miljörisken eller de samhällsekonomiska konsekvenserna.

I sådana fall skall kommissionen fastställa en rimlig tidsfrist inom vilken tillståndshavaren får lämna ytterligare information som är nödvändig för omprövningen och ange när den kommer att fatta ett beslut i enlighet med artikel 70.

3.   I sitt omprövningsbeslut får kommissionen ändra tillståndet, med beaktande av proportionalitetsprincipen, eller dra in tillståndet från och med beslutsdatumet om det inte skulle ha beviljats under de ändrade omständigheterna.

Om det föreligger
  en hälso-
  eller miljörisk får kommissionen tillfälligt dra in tillståndet i väntan på omprövningen; hänsyn skall härvid tas till proportionalitetsprincipen.

4.   Om en miljökvalitetsnorm enligt direktiv 96/61/EG inte uppfylls,
  skall
  tillstånd som beviljats för användning av det berörda ämnet omprövas.

5.   Om ett miljökvalitetsmål enligt artikel 4.1 i direktiv 2000/60/EG inte uppnås, får tillstånd som beviljats för användning av det berörda ämnet i ett visst avrinningsområde omprövas.

6.   Om en användning av ett ämne vid en senare tidpunkt
  begränsas eller
  förbjuds i
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 (57)

  skall kommissionen dra in tillståndet för denna
  användning
  .

Artikel 68

Ansökningar om tillstånd

1.   En ansökan om tillstånd skall riktas till kemikaliemyndigheten.

2.   Ämnets tillverkare, importör och/eller nedströmsanvändare kan ansöka om tillstånd. Tillstånd kan sökas av en eller flera personer.

3.   Ansökningar får avse ett eller flera ämnen och en eller flera användningar. De kan avse sökandens egen användning och/eller användningar för vilka sökanden avser att släppa ut ämnet på marknaden.

4.   En ansökan om tillstånd skall omfatta följande:

| a) | Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om ämnets identitet i enlighet med avsnitt 2 i bilaga IV.

| b) | Namnet på den person som lämnar in ansökan och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

b)

Namnet på den person som lämnar in ansökan och kontaktuppgifter.

| c) | En begäran om tillstånd, med angivande av den användning för vilken tillståndet söks, och som i tilllämpliga fall täcker ämnets användning i beredningar och/eller i varor. |
| --- | --- |

c)

En begäran om tillstånd, med angivande av den användning för vilken tillståndet söks, och som i tilllämpliga fall täcker ämnets användning i beredningar och/eller i varor.

| d) | En kemikaliesäkerhetsrapport i enlighet med bilaga I, om en sådan inte redan tillhandahållits som ett led i registreringen; rapporten skall omfatta hälso- och/eller miljörisker som uppkommer i samband med ämnets användning och som beror på ämnets inneboende egenskaper enligt
  bilaga XIII
  . |
| --- | --- |

d)

En kemikaliesäkerhetsrapport i enlighet med bilaga I, om en sådan inte redan tillhandahållits som ett led i registreringen; rapporten skall omfatta hälso- och/eller miljörisker som uppkommer i samband med ämnets användning och som beror på ämnets inneboende egenskaper enligt
  bilaga XIII
  .

| e) | En samhällsekonomisk analys som genomförts i enlighet med bilaga XV, |
| --- | --- |

e)

En samhällsekonomisk analys som genomförts i enlighet med bilaga XV,

| f) | En analys av alternativen med avseende på deras risker samt tekniska och ekonomiska genomförbarhet samt, om detta är lämpligt, en substitutionsplan, inklusive forskning och utveckling och sökandens tidsplan för de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

f)

En analys av alternativen med avseende på deras risker samt tekniska och ekonomiska genomförbarhet samt, om detta är lämpligt, en substitutionsplan, inklusive forskning och utveckling och sökandens tidsplan för de föreslagna åtgärderna.

5.   Ansökan skall inte omfatta något av följande:

| a) | Hälso- och miljöriskerna vid utsläpp av ämnet från en anläggning som har beviljats tillstånd i enlighet med direktiv 96/61/EG. |
| --- | --- |

a)

Hälso- och miljöriskerna vid utsläpp av ämnet från en anläggning som har beviljats tillstånd i enlighet med direktiv 96/61/EG.

| b) | Riskerna för och via vattenmiljön vid utsläpp av ämnet från en punktkälla som omfattas av kravet på förhandsreglering enligt artikel 11.3 i direktiv 2000/60/EG och av lagstiftning som antagits i enlighet med artikel 16 i det direktivet. |
| --- | --- |

b)

Riskerna för och via vattenmiljön vid utsläpp av ämnet från en punktkälla som omfattas av kravet på förhandsreglering enligt artikel 11.3 i direktiv 2000/60/EG och av lagstiftning som antagits i enlighet med artikel 16 i det direktivet.

| c) | De hälsorisker som uppkommer vid användning av ett ämne i medicintekniska produkter som regleras genom direktiv 90/385/EEG, 93/42/EEG eller 98/79/EG. |
| --- | --- |

c)

De hälsorisker som uppkommer vid användning av ett ämne i medicintekniska produkter som regleras genom direktiv 90/385/EEG, 93/42/EEG eller 98/79/EG.

7.   Samtidigt som ansökan om tillstånd lämnas in skall en av kemikaliemyndigheten fastställd avgift erläggas.

Artikel 69

Senare ansökningar om tillstånd

1.   Om en ansökan om användning av ett ämne redan har lämnats in kan en senare sökande, genom en fullmakt från den tidigare sökanden, hänvisa till delar av den ansökan som tidigare lämnats in i enlighet med
  artikel 68.4 d-f
  .

2.   Om tillstånd att använda av ett ämne redan har beviljats kan en senare sökande, genom en fullmakt från tillståndshavaren, hänvisa till delar av tillståndshavarens ansökan som lämnats in i enlighet med artikel 68.4 d-f.

Artikel 70

Förfarande för tillståndsbeslut

1.   Kemikaliemyndigheten skall bekräfta vilket datum den har mottagit ansökan. Kemikaliemyndighetens kommitté för bedömning av risker och alternativ och kommitté för samhällsekonomisk analys skall lämna sina förslag till yttranden inom tio månader räknat från dagen för mottagande av ansökan.

2.   Kemikaliemyndigheten skall, med beaktande av konfidentialitet i enlighet med artikel 127, på sin webbplats tillhandahålla översiktlig information om användningar för vilka ansökningar har mottagits; den skall härvid ange den tidsfrist inom vilken berörda tredje parter får lämna in information om alternativa ämnen eller tekniker.

3.   Vid utarbetande av sitt yttrande skall varje kommitté som avses i punkt 1 först kontrollera att ansökan omfattar all den information i artikel 68 som är relevant för kommitténs ansvarsområde. Om nödvändigt skall kommittén begära ytterligare information från sökanden för att bringa ansökan i överensstämmelse med kraven i artikel 68. Varje kommitté skall också beakta information som tillhandahållits av tredje parter
  och kan vid behov be dem om ytterligare information
  .

Om en av eller båda kommittéerna anser att mer information behövs om alternativa ämnen eller tekniker kan de beställa en undersökning om tillgängliga alternativ av en konsult eller en medlemsstats myndighet. Undersökningen skall finansieras genom den av kemikaliemyndigheten i enlighet med artikel 68.6 fastställda tillståndsavgiften.

4.   Kommittéernas förslag till yttranden skall omfatta följande:

| a) | Kommittén för bedömning av risker och alternativ
  : En
  kontroll av sökandens
  bedömning av de hälso- och/eller miljörisker som uppkommer i samband med ämnets användning enligt beskrivningen i ansökan. |
| --- | --- |

a)

Kommittén för bedömning av risker och alternativ
  : En
  kontroll av sökandens
  bedömning av de hälso- och/eller miljörisker som uppkommer i samband med ämnets användning enligt beskrivningen i ansökan.

| b) | Kommittén för samhällsekonomisk analys: En
  kontroll av sökandens
  bedömning av de samhällsekonomiska faktorerna i samband med ämnets användning enligt beskrivningen i ansökan, när ansökan görs i enlighet med
  artikel 68.4 e och f
  . |
| --- | --- |

b)

Kommittén för samhällsekonomisk analys: En
  kontroll av sökandens
  bedömning av de samhällsekonomiska faktorerna i samband med ämnets användning enligt beskrivningen i ansökan, när ansökan görs i enlighet med
  artikel 68.4 e och f
  .

5.   Kemikaliemyndigheten skall inom den tidsfrist som anges i punkt 1 skicka dessa förslag till beslut till sökanden. Om sökanden har för avsikt att lämna synpunkter på förslaget skall denne skriftligen meddela detta inom en månad efter det att förslaget till yttrande har erhållits. Förslaget till yttrande skall anses ha erhållits sju dagar efter det att kemikaliemyndigheten sänt det.

Om sökanden inte önskar framföra några synpunkter skall kemikaliemyndigheten sända dessa yttranden till kommissionen, medlemsstaterna och sökanden inom 15 dagar, räknat från slutet av den period inom vilken sökanden får lämna synpunkter, eller inom 15 dagar från det att kemikaliemyndigheten erhållit sökandens besked om att denne inte har för avsikt att lämna några synpunkter.

Om sökanden önskar lämna synpunkter skall denne skriftligen sända sin argumentation till kemikaliemyndigheten inom två månader efter det att förslaget till yttrande erhållits. Kommittéerna skall ta sökandens synpunkter under övervägande och anta sina slutliga yttranden inom två månader efter det att den skriftliga argumentationen erhållits, om lämpligt med beaktande av sökandens argumentation. Inom ytterligare 15 dagar skall kemikaliemyndigheten sända yttrandena, med den skriftliga argumentationen bifogad, till kommissionen, medlemsstaterna och sökanden.

6.   Kemikaliemyndigheten skall offentliggöra de icke-konfidentiella delarna av sina yttranden och eventuella bilagor på sin webbplats i enlighet med artikel 127, samtidigtsom den informerar sökanden om dessa.

7.   Om artikel 69.1 är tillämplig skall kemikaliemyndigheterna behandla ansökningarna tillsammans, under förutsättning att tidsfristerna för den första ansökan kan respekteras.

8.   Kommissionen skall utarbeta ett förslag till tillståndsbeslut inom tre månader från det att den mottagit kemikaliemyndighetens yttranden. Ett slutgiltigt beslut om beviljande eller vägran av tillstånd skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 141.2.

9.   Sammanfattningar av kommissionens beslut, inklusive tillståndsnummer, skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och göras tillgängliga för allmänheten i en databas som kemikaliemyndigheten skall inrätta och hålla uppdaterad.

10.   Om artikel 69.2 är tillämplig skall den tidsfrist som anges i punkt 1 i denna artikel förkortas till fem månader.

KAPITEL 3

TILLSTÅND I DISTRIBUTIONSKEDJAN

Artikel 71

Informationskrav för tillståndspliktiga ämnen

Alla ämnen - som sådana eller ingående i beredningar eller varor - som uppfyller villkoren i artikel 63 skall märkas och vid alla tillfällen åtföljas av ett säkerhetsdatablad. På etiketten skall anges

| a) | ämnets namn, |
| --- | --- |

a)

ämnets namn,

| b) | det faktum att ämnet ingår i bilaga XIII och |
| --- | --- |

b)

det faktum att ämnet ingår i bilaga XIII och

| c) | varje specifik användning som ämnet har godkänts för. |
| --- | --- |

c)

varje specifik användning som ämnet har godkänts för.

Artikel 72

Nedströmsanvändare

1.   Nedströmsanvändare som använder ett ämne i enlighet med artikel 62.2 skall inom tre månader från den första leveransen av ämnet anmäla detta till kemikaliemyndigheten. De skall endast använda det formulär som kemikaliemyndigheten fastställt i enlighet med artikel 119.

2.   Kemikaliemyndigheten skall upprätta ett register över nedströmsanvändare som har gjort en anmälan enligt punkt 1 och skall hålla detta register uppdaterat. Kemikaliemyndigheten skall ge medlemsstaternas behöriga myndigheter tillgång till detta register.

AVDELNING VIII

BEGRÄNSNING AV TILLVERKNING, UTSLÄPPANDE PÅ MARKNADEN OCH ANVÄNDNING AV VISSA FARLIGA ÄMNEN OCH BEREDNINGAR

KAPITEL 1

ALLMÄNNA FRÅGOR

Artikel 73

Allmänna bestämmelser

1.   Ett ämne - som sådant eller ingående i en beredning eller vara - får, om det är föremål för begränsningar enligt bilaga XVI, endast tillverkas, släppas ut på marknaden eller användas om det uppfyller de villkor som gäller för denna begränsning. Detta skall inte gälla tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av ämnen i samband med vetenskaplig forskning och utveckling eller produkt- och processinriktad forskning och utveckling i
  sådana
  mängder
  som krävs för den produkt- och processinriktade forskningen och utvecklingen
  .

2.   
  Punkt 1
  skall inte tillämpas vid användning av ämnen som utgör avfall och som hanteras i en avfallshanteringsanläggning i enlighet med tillståndsvillkoren i direktiv 75/442/EEG eller direktiv 91/689/EEG; detta skall inte påverka tillämpningen av förordning (EG)
  nr 850/2004
  .

Kapitel 2

Begränsningsförfarandet

Artikel 74

Införande av nya begränsningar och ändring av nuvarande begränsningar

1.   Om det föreligger en oacceptabel
  miljö
  - eller
  hälsorisk, framför allt för känsliga befolkningsgrupper eller människor som tidigt i livet eller fortgående exponeras för blandningar av förorenande ämnen,
  i samband med tillverkning, användning eller utsläppande på marknaden av ämnen och om denna risk måste hanteras på gemenskapsnivå, skall bilaga XVI ändras i enlighet med förfarandet i artikel 141.3, genom att man fastställer nya begränsningar eller ändrar befintliga begränsningar i bilaga XVI avseende tillverkning, användning eller utsläppande på marknaden av ämnen som sådana, i beredningar eller artiklar i enlighet med förfarandet i artiklarna 75-79.

Första stycket skall inte tillämpas när ämnen används som isolerade intermediärer på
  plats.

2.   För ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska i kategorierna 1 och 2, och för vilka kommissionen föreslår begränsningar för konsumentanvändning, skall bilaga XVI ändras i enlighet med förfarandet i artikel 141.3. Artiklarna 75-79 skall inte
  tillämpas.

3.   
  Begränsningar
  som endast är inriktade på hälsoriskerna i samband med användningen av ett ämne i kosmetiska produkter enligt direktiv 76/768/EEG skall inte tas upp i
  bilaga XVI
  .

Artikel 75

Utarbetande av ett förslag

1.   Om kommissionen anser att tillverkningen, utsläppandet på marknaden eller användningen av ett ämne - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - utgör en hälso- eller miljörisk som inte kontrolleras på ett adekvat sätt och behöver hanteras på gemenskapsnivå, skall den uppmana kemikaliemyndigheten att sammanställa dokumentation som uppfyller kraven i bilaga XIV. Om denna dokumentation visar att det krävs gemenskapsåtgärder, utöver de åtgärder som redan vidtagits, skall kemikaliemyndigheten inleda begränsningsförfarandet genom att föreslå begränsningar.

Kemikaliemyndigheten skall hänvisa till eventuell dokumentation från medlemsstaterna, kemikaliesäkerhetsrapporter eller riskbedömningar som den mottagit inom ramen för denna förordning. Den skall också hänvisa till eventuella riskbedömningar som tillhandahållits av tredje part inom ramen för andra gemenskapsförordningar eller -direktiv. Andra organ, t.ex. myndigheter, som inrättats enligt gemenskapslagstiftning och som utför liknande uppgifter, skall därför på begäran lämna information till kemikaliemyndigheten.

2.   Om en medlemsstat anser att tillverkningen, utsläppandet på marknaden eller användningen av ett ämne - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - utgör en hälso- eller miljörisk som inte kontrolleras på ett adekvat sätt och behöver hanteras på gemenskapsnivå, skall den sammanställa dokumentation som uppfyller kraven i bilaga XIV. Om denna dokumentation visar att det krävs gemenskapsåtgärder, utöver de åtgärder som redan vidtagits, skall medlemsstaten inleda begränsningsförfarandet genom att överlämna dokumentationen till kemikaliemyndigheten i det formulär som anges i bilaga XIV.

Medlemsstaterna skall beakta eventuell dokumentation och eventuella kemikaliesäkerhetsrapporter eller riskbedömningar som inlämnats till kemikaliemyndigheten inom ramen för denna förordning. Medlemsstaterna skall också beakta eventuella riskbedömningar som tillhandahållits inom ramen för andra gemenskapsförordningar eller -direktiv. Andra organ, t.ex. myndigheter, som inrättats enligt gemenskapslagstiftning och som utför liknande uppgifter, skall därför på begäran lämna information till den berörda medlemsstaten.

Kommittén för bedömning av risker och alternativ och kommittén för samhällsekonomisk analys skall kontrollera huruvida den inlämnade dokumentationen uppfyller kraven i bilaga XIV. Kemikaliemyndigheten skall inom 30 dagar från mottagandet av dokumentationen meddela den medlemsstat som föreslår begränsningar huruvida dokumentationen uppfyller kraven. Om dokumentationen inte uppfyller kraven skall medlemsstaten få en skriftlig redogörelse för skälen till detta inom 45 dagar från mottagandet. Medlemsstaten skall inom 30 dagar från mottagandet av kemikaliemyndighetens skäl bringa dokumentationen i överensstämmelse med kraven; i annat fall skall förfarandet enligt detta kapitel avslutas.

3.
     
  Kemikaliemyndigheten skall utan dröjsmål lägga ut uppgifter på sin webbplats om att en medlemsstat eller kommissionen avser att inleda ett begränsningsförfarande samt informera dem som anmält det berörda ämnet för registrering.

4.   Kemikaliemyndigheten skall utan dröjsmål på sin webbplats offentliggöra all dokumentation som uppfyller kraven i bilaga XIV, inbegripet de föreslagna begränsningarna enligt punkterna 1 och 2; datumet för offentliggörandet skall klart anges. Kemikaliemyndigheten skall uppmana alla berörda parter att inom tre månader, enskilt eller gemensamt, inkomma med

| a) | synpunkter på dokumentationen och de föreslagna begränsningarna, |
| --- | --- |

a)

synpunkter på dokumentationen och de föreslagna begränsningarna,

| b) | en samhällsekonomisk analys, eller information som kan bidra till en samhällsekonomisk analys, av de föreslagna begränsningarna och deras för- och nackdelar. Den skall uppfylla kraven i bilaga XV. |
| --- | --- |

b)

en samhällsekonomisk analys, eller information som kan bidra till en samhällsekonomisk analys, av de föreslagna begränsningarna och deras för- och nackdelar. Den skall uppfylla kraven i bilaga XV.

Artikel 76

Kemikaliemyndighetens yttrande: Kommittén för bedömning av risker och alternativ

Inom nio månader från det datum för offentliggörande som anges i artikel 75.4 skall Kommittén för bedömning av risker och alternativ utarbeta ett yttrande om de föreslagna begränsningarna, grundat på en bedömning av relevanta delar av dokumentationen. Yttrandet skall beakta medlemsstatens dokumentation och synpunkter från de berörda parter som avses i artikel 75.4 a.

Artikel 77

Kemikaliemyndighetens yttrande: kommittén för samhällsekonomisk analys

1.   Inom tolv månader från det datum för offentliggörande som anges i artikel 75.4 skall kommittén för samhällsekonomisk analys utarbeta ett yttrande om de föreslagna begränsningarna, grundat på en bedömning av relevanta delar av dokumentationen och de samhällsekonomiska konsekvenserna. Kommittén skall utarbeta ett förslag till yttrande om de föreslagna begränsningarna och om deras samhällsekonomiska konsekvenser, med beaktande av eventuella analyser eller information enligt artikel 75.4 b. Kemikaliemyndigheten skall utan dröjsmål offentliggöra förslaget till yttrande på sin webbplats. Kemikaliemyndigheten skall uppmana berörda parter att lämna synpunkter på förslaget till yttrande inom en tidsfrist som myndigheten själv fastställer.

2.   Kommittén för samhällsekonomisk analys skall utan dröjsmål anta sitt yttrande, om lämpligt med beaktande av de ytterligare synpunkter som inkommit inom den fastställda tidsfristen. Detta yttrande skall beakta de synpunkter och samhällsekonomiska analyser som inkommit från berörda parter enligt artikel 75.4 b och punkt 1 i denna artikel.

3.   Om kommitténs för bedömning av risker och alternativ yttrande avviker betydligt från de begränsningar som en medlemsstat eller kommissionen föreslagit, får kemikaliemyndigheten förlänga tidsfristen för yttrandet från kommittén för samhällsekonomisk analys med högst 90 dagar.

Artikel 78

Inlämnande av ett yttrande till kommissionen

1.   Kemikaliemyndigheten skall till kommissionen överlämna yttrandena från kommittén för bedömning av risker och alternativoch kommittén för samhällsekonomisk analys om de begränsningar som föreslås för ämnen som sådana, i beredningar eller i varor. Om en av kommittéerna inte utarbetar ett yttrande inom den tidsfrist som anges i artiklarna 76.1 och 77.1, eller om ingen av dem gör det, skall kemikaliemyndigheten underrätta kommissionen om detta och ange skälen härför.

2.   Kemikaliemyndigheten skall utan dröjsmål offentliggöra de båda kommittéernas yttranden på sin webbplats.

3.   Kemikaliemyndigheten skall på begäran förse kommissionen med alla dokument och alla fakta som den mottagit eller beaktat.

Artikel 79

Kommissionens beslut

1.   Om villkoren i artikel 74 är uppfyllda skall kommissionen utarbeta ett förslag till ändring av bilaga XVI inom tre månader från det att den har mottagit yttrandet från kommittén för samhällsekonomisk analys eller, om kommittén inte avger något yttrande, i slutet av den tidsfrist som fastställts i artikel 77, beroende på vilket som inträffar först.

Om förslaget till ändring inte överensstämmer med kemikaliemyndighetens yttrande skall kommissionen bifoga en detaljerad förklaring till skälen för dessa avvikelser.

2.   Ett slutgiltigt beslut skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 141.3.

3.
     
  Om ett ämne redan omfattas av bestämmelserna i bilaga XVI och om villkoren i artikel 74 är uppfyllda skall kommissionen utarbeta ett förslag till ändring av bilaga XVI, antingen inom tre månader efter att kommissionen mottagit ett yttrande från kommittén för samhällsekonomisk analys, eller, om denna kommitté inte avgivit något yttrande, vid utgången av den tidsfrist som fastställts i artikel 77, beroende på vilken tidpunkt som infaller först.

Om förslaget till ändring inte stämmer överens med något av yttrandena från kemikaliemyndigheten skall kommissionen bifoga en ingående utredning av orsakerna till skillnaderna.

När det gäller ett ämne för vilket inga bestämmelser tidigare utfärdats i bilaga XVI skall kommissionen, inom den tidsfrist som fastställs i det första stycket, lägga fram ett förslag till Europaparlamentet och rådet om ändring av bilaga XVI.

AVDELNING IX

KEMIKALIEMYNDIGHETEN

Artikel 80

Inrättande

En europeisk kemikaliemyndighet inrättas härmed.
  Värdmedlemsstaten skall underlätta och ekonomiskt bidra till inrättandet av kemikaliemyndigheten och driften av den.

Artikel 81

Kemikaliemyndighetens uppdrag

Kemikaliemyndigheten skall sköta den övergripande förvaltningen av REACH.

Artikel 82

Internationellt ansvar

Kemikaliemyndigheten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att göra REACH-standarderna internationellt godtagbara och skall också ta full hänsyn till befintliga standarder som upprättats av andra internationella institutioner, förutsatt att den är övertygad om att dessa effektivt kan slå vakt om hälsa och miljö.

Artikel 83

Uppgifter

1.   Kemikaliemyndigheten skall ge medlemsstaterna och gemenskapens institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd i frågor avseende kemikalier som omfattas av dess ansvarsområde och som remitteras till den i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.
  I de fall som anges i förordningen skall kemikaliemyndigheten fatta rättsligt bindande beslut.

2.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall
  , särskilt genom sina kommittéer,
  utföra följande uppgifter:

| a) | Ta fram riktlinjer för hur man skall prioritera de ämnen som skall utvärderas och utarbeta en förteckning över prioriterade ämnen som skall utvärderas i enlighet med avdelning VI. |
| --- | --- |

a)

Ta fram riktlinjer för hur man skall prioritera de ämnen som skall utvärderas och utarbeta en förteckning över prioriterade ämnen som skall utvärderas i enlighet med avdelning VI.

| b) | Utarbeta yttranden över tillståndsansökningar i enlighet med avdelning VII
  . |
| --- | --- |

b)

Utarbeta yttranden över tillståndsansökningar i enlighet med avdelning VII
  .

| c) | Delta i arbetet med att anta begränsningar för vissa farliga ämnen och beredningar genom att utarbeta rapporter och yttranden i enlighet med avdelning VIII
  . |
| --- | --- |

c)

Delta i arbetet med att anta begränsningar för vissa farliga ämnen och beredningar genom att utarbeta rapporter och yttranden i enlighet med avdelning VIII
  .

| d) | Utföra de uppgifter som det tilldelats enligt avdelning VI. |
| --- | --- |

d)

Utföra de uppgifter som det tilldelats enligt avdelning VI.

| e) | Utarbeta förslag om att harmonisera klassificeringar och märkningar på gemenskapsnivå i enlighet med avdelning X
  . |
| --- | --- |

e)

Utarbeta förslag om att harmonisera klassificeringar och märkningar på gemenskapsnivå i enlighet med avdelning X
  .

| f) | På kommissionens begäran lämna tekniskt och vetenskapligt stöd till åtgärder för att förbättra samarbetet mellan gemenskapen, dess medlemsstater, internationella organisationer och tredjeländer om vetenskapliga och tekniska frågor som gäller kemikaliesäkerhet, samt aktivt delta i tekniska biståndsinsatser och teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

f)

På kommissionens begäran lämna tekniskt och vetenskapligt stöd till åtgärder för att förbättra samarbetet mellan gemenskapen, dess medlemsstater, internationella organisationer och tredjeländer om vetenskapliga och tekniska frågor som gäller kemikaliesäkerhet, samt aktivt delta i tekniska biståndsinsatser och teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering i utvecklingsländer.

| g) | På kommissionens eller Europaparlamentets begäran utarbeta ett yttrande om eventuella andra aspekter avseende ämnens säkerhet som sådana eller ingående i beredningar eller varor
  . |
| --- | --- |

g)

På kommissionens eller Europaparlamentets begäran utarbeta ett yttrande om eventuella andra aspekter avseende ämnens säkerhet som sådana eller ingående i beredningar eller varor
  .

| h) | På kommissionens begäran utarbeta yttranden om en översyn av kriterierna i artiklarna 5, 6, 17 och 18 om val av ämnen till registrering i syfte att inbegripa bland annat uppgifter om exponeringsriskerna och -scenarierna
  . |
| --- | --- |

h)

På kommissionens begäran utarbeta yttranden om en översyn av kriterierna i artiklarna 5, 6, 17 och 18 om val av ämnen till registrering i syfte att inbegripa bland annat uppgifter om exponeringsriskerna och -scenarierna
  .

| i) | Bistå sekretariatet med råd om dess tekniska biståndsinsatser och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering och efterlevnad i utvecklingsländer av normer som rör kemikaliesäkerhet. |
| --- | --- |

i)

Bistå sekretariatet med råd om dess tekniska biståndsinsatser och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering och efterlevnad i utvecklingsländer av normer som rör kemikaliesäkerhet.

3.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall
  , särskilt genom sitt forum,
  utföra följande uppgifter:

| a) | Sprida god praxis och uppmärksamma problem på gemenskapsnivå
  . |
| --- | --- |

a)

Sprida god praxis och uppmärksamma problem på gemenskapsnivå
  .

| b) | Föreslå, samordna och utvärdera harmoniserade genomförandeprojekt och gemensamma inspektioner
  . |
| --- | --- |

b)

Föreslå, samordna och utvärdera harmoniserade genomförandeprojekt och gemensamma inspektioner
  .

| c) | Samordna utbyte för inspektörer
  . |
| --- | --- |

c)

Samordna utbyte för inspektörer
  .

| d) | Fastställa genomförandestrategier samt minimikriterier för efterlevnadskontrollen, med särskild hänsyn till små och medelstora företags specifika problem
  . |
| --- | --- |

d)

Fastställa genomförandestrategier samt minimikriterier för efterlevnadskontrollen, med särskild hänsyn till små och medelstora företags specifika problem
  .

| e) | Utveckla arbetsmetoder och verktyg som lokala inspektörer kan använda
  . |
| --- | --- |

e)

Utveckla arbetsmetoder och verktyg som lokala inspektörer kan använda
  .

| f) | Utveckla en procedur för elektroniskt informationsutbyte
  . |
| --- | --- |

f)

Utveckla en procedur för elektroniskt informationsutbyte
  .

| g) | Etablera kontakter med industrin och andra berörda parter, bland annat i tredjeländer, och om nödvändigt även med internationella organisationer. |
| --- | --- |

g)

Etablera kontakter med industrin och andra berörda parter, bland annat i tredjeländer, och om nödvändigt även med internationella organisationer.

| h) | Samarbeta med kommissionen och medlemsstaterna för att främja frivilliga avtal mellan industrin och andra berörda parter. |
| --- | --- |

h)

Samarbeta med kommissionen och medlemsstaterna för att främja frivilliga avtal mellan industrin och andra berörda parter.

4.   
  Kemikaliemyndigheten
  skall
  även
  utföra följande uppgifter:

| a) | De uppgifter som den tilldelats enligt avdelning II; hit hör bland annat att underlätta en effektiv registrering av importerade ämnen på ett sätt som överensstämmer med gemenskapens internationella handelsförpliktelser gentemot tredjeland
  . |
| --- | --- |

a)

De uppgifter som den tilldelats enligt avdelning II; hit hör bland annat att underlätta en effektiv registrering av importerade ämnen på ett sätt som överensstämmer med gemenskapens internationella handelsförpliktelser gentemot tredjeland
  .

| b) | De uppgifter som den tilldelats enligt avdelning III och som avser gemensamt utnyttjande av data och undvikande av onödig testning
  . |
| --- | --- |

b)

De uppgifter som den tilldelats enligt avdelning III och som avser gemensamt utnyttjande av data och undvikande av onödig testning
  .

| c) | De uppgifter som den tilldelats enligt avdelning VI och som avser information i distributionskedjan
  . |
| --- | --- |

c)

De uppgifter som den tilldelats enligt avdelning VI och som avser information i distributionskedjan
  .

| d) | Upprätta och underhålla en eller flera databaser med information om alla registrerade ämnen, ett klassificerings- och märkningsregister och en harmoniserad klassificerings- och märkningsförteckning; den skall inom 15 arbetsdagar offentliggöra all information i databaserna, som fastställts enligt artikel 127.1, och i enlighet med artikel 126.3 tillhandahålla annan information i databaserna på begäran
  . |
| --- | --- |

d)

Upprätta och underhålla en eller flera databaser med information om alla registrerade ämnen, ett klassificerings- och märkningsregister och en harmoniserad klassificerings- och märkningsförteckning; den skall inom 15 arbetsdagar offentliggöra all information i databaserna, som fastställts enligt artikel 127.1, och i enlighet med artikel 126.3 tillhandahålla annan information i databaserna på begäran
  .

| e) | Offentliggöra tillgänglig information om vilka ämnen som håller på att utvärderas eller har utvärderats, inom 15 arbetsdagar från det att kemikaliemyndigheten erhåller informationen i enlighet med artikel 127.1
  . |
| --- | --- |

e)

Offentliggöra tillgänglig information om vilka ämnen som håller på att utvärderas eller har utvärderats, inom 15 arbetsdagar från det att kemikaliemyndigheten erhåller informationen i enlighet med artikel 127.1
  .

| f) | Utarbeta bakgrundsinformation till berörda parter, bland annat i tredjeländer, om allmänhetens möjligheter till medverkan, särskilt när det gäller information om ämnen. |
| --- | --- |

f)

Utarbeta bakgrundsinformation till berörda parter, bland annat i tredjeländer, om allmänhetens möjligheter till medverkan, särskilt när det gäller information om ämnen.

| g) | Ge teknisk och vetenskaplig vägledning och de verktyg som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning, bland dem en särskilt inrättad helpdesk och en webbplats; detta innebär särskilt att myndigheten skall bistå näringslivet, särskilt små och medelstora företag, vid utarbetandet av kemikaliesäkerhetsrapporterna
  . |
| --- | --- |

g)

Ge teknisk och vetenskaplig vägledning och de verktyg som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning, bland dem en särskilt inrättad helpdesk och en webbplats; detta innebär särskilt att myndigheten skall bistå näringslivet, särskilt små och medelstora företag, vid utarbetandet av kemikaliesäkerhetsrapporterna
  .

| h) | Ge medlemsstaternas behöriga myndigheter teknisk och vetenskaplig vägledning om tillämpningen av denna förordning och stödja de behöriga myndigheternas hjälpcentraler som inrättats enligt avdelning XII
  . |
| --- | --- |

h)

Ge medlemsstaternas behöriga myndigheter teknisk och vetenskaplig vägledning om tillämpningen av denna förordning och stödja de behöriga myndigheternas hjälpcentraler som inrättats enligt avdelning XII
  .

| i) | Utarbeta bakgrundsinformation om denna förordning till andra berörda parter. |
| --- | --- |

i)

Utarbeta bakgrundsinformation om denna förordning till andra berörda parter.

| j) | Inrätta och upprätthålla ett expertcentrum för upplysning om risker, tillhandahålla centraliserade och samordnade resurser för information om säker användning av kemikalier, beredningar och varor samt underlätta spridningen av bra förfaranden på området upplysning om risker. |
| --- | --- |

j)

Inrätta och upprätthålla ett expertcentrum för upplysning om risker, tillhandahålla centraliserade och samordnade resurser för information om säker användning av kemikalier, beredningar och varor samt underlätta spridningen av bra förfaranden på området upplysning om risker.

| k) | Gå ut med information som bygger på databasen REACH och som handlar om användning av tilllåtna ämnen i varor. |
| --- | --- |

k)

Gå ut med information som bygger på databasen REACH och som handlar om användning av tilllåtna ämnen i varor.

| l) | På sin webbplats, senast den ... (58), offentliggöra en förteckning över ämnen som påvisats uppfylla kriterierna i artikel 63. Denna förteckning skall regelbundet uppdateras. |
| --- | --- |

l)

På sin webbplats, senast den ... (58), offentliggöra en förteckning över ämnen som påvisats uppfylla kriterierna i artikel 63. Denna förteckning skall regelbundet uppdateras.

| m) | Garantera utvecklingsländerna, på deras begäran och enligt ömsesidigt överenskomna villkor, tekniskt bistånd och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering och efterlevnad av normer som rör kemikaliesäkerhet, för att de krav som fastställs i denna förordning skall kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

m)

Garantera utvecklingsländerna, på deras begäran och enligt ömsesidigt överenskomna villkor, tekniskt bistånd och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering och efterlevnad av normer som rör kemikaliesäkerhet, för att de krav som fastställs i denna förordning skall kunna uppfyllas.

| n) | Övervaka gemenskapens och dess medlemsstaters tekniska biståndsinsatser och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering och efterlevnad av normer som rör kemikaliesäkerhet i utvecklingsländer, samt bidra till samordning mellan gemenskapen, medlemsstaterna och internationella organisationer på detta område. |
| --- | --- |

n)

Övervaka gemenskapens och dess medlemsstaters tekniska biståndsinsatser och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som avser god kemikaliehantering och efterlevnad av normer som rör kemikaliesäkerhet i utvecklingsländer, samt bidra till samordning mellan gemenskapen, medlemsstaterna och internationella organisationer på detta område.

| o) | Tillsammans med kommissionen arbeta för att Europeiska unionen och tredjeländer ömsesidigt skall erkänna resultaten av sådana försök som utförts med tillämpning av och i överenststämmelse med denna förordning. |
| --- | --- |

o)

Tillsammans med kommissionen arbeta för att Europeiska unionen och tredjeländer ömsesidigt skall erkänna resultaten av sådana försök som utförts med tillämpning av och i överenststämmelse med denna förordning.

Artikel 84

Sammansättning

1.   Kemikaliemyndigheten skall bestå av följande enheter:

| a) | En styrelse med det ansvar som anges i artikel 86. |
| --- | --- |

a)

En styrelse med det ansvar som anges i artikel 86.

| b) | En verkställande direktör med det ansvar som anges i artikel 90. |
| --- | --- |

b)

En verkställande direktör med det ansvar som anges i artikel 90.

| c) | En
  kommitté för bedömning av risker och alternativ
  , som skall ansvara för att bereda myndighetens yttranden om
  utvärderingar,
  tillståndsansökningar och förslag till begränsningar
  , bedöma tillgången till alternativ
  och
  behandla
  andra frågor avseende hälso- eller miljörisker som uppkommer vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

c)

En
  kommitté för bedömning av risker och alternativ
  , som skall ansvara för att bereda myndighetens yttranden om
  utvärderingar,
  tillståndsansökningar och förslag till begränsningar
  , bedöma tillgången till alternativ
  och
  behandla
  andra frågor avseende hälso- eller miljörisker som uppkommer vid tillämpningen av denna förordning.

| d) | En kommitté för samhällsekonomisk analys, som skall ansvara för att bereda myndighetens yttranden om
  utvärderingar,
  tillståndsansökningar, förslag till begränsningar och andra frågor som uppkommer vid tillämpningen av denna förordning, inklusive den samhällsekonomiska analysen av effekterna av eventuella lagstiftningsåtgärder om ämnen. |
| --- | --- |

d)

En kommitté för samhällsekonomisk analys, som skall ansvara för att bereda myndighetens yttranden om
  utvärderingar,
  tillståndsansökningar, förslag till begränsningar och andra frågor som uppkommer vid tillämpningen av denna förordning, inklusive den samhällsekonomiska analysen av effekterna av eventuella lagstiftningsåtgärder om ämnen.

| e) | En kommitté för alternativa testmetoder, som skall ansvara för att utveckla och genomföra en integrerad strategi för att påskynda utveckling, validering och juridiskt godkännande av testmetoder utan djurförsök, samt garantera att dessa metoder används vid en förnuftig gradvis fortskridande riskbedömning för att uppfylla kraven i denna förordning. Kommittén skall, ur medel som influtit genom registreringsavgifterna, fördela anslag till alternativa testmetoder. Kommittén skall bestå av experter från ECVAM, djurskyddsorganisationer och andra berörda intressenter.



  Kommittén skall varje år ta fram en rapport som av kemikaliemyndigheten skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet. Rapporten skall handla om vilka framsteg som gjorts med att utveckla och validera testmetoder utan djurförsök och få dem juridiskt godkända samt om hur sådana metoder använts vid förnuftiga gradvis fortskridande riskbedömningar för att uppfylla kraven i denna förordning och om storleken på och fördelningen av anslagen till alternativa testmetoder. |
| --- | --- |

e)

En kommitté för alternativa testmetoder, som skall ansvara för att utveckla och genomföra en integrerad strategi för att påskynda utveckling, validering och juridiskt godkännande av testmetoder utan djurförsök, samt garantera att dessa metoder används vid en förnuftig gradvis fortskridande riskbedömning för att uppfylla kraven i denna förordning. Kommittén skall, ur medel som influtit genom registreringsavgifterna, fördela anslag till alternativa testmetoder. Kommittén skall bestå av experter från ECVAM, djurskyddsorganisationer och andra berörda intressenter.

| f) | En medlemsstatskommitté, som skall ansvara för att lösa
  eventuella
  meningsskiljaktigheter
  mellan medlemsstaterna
  om förslag till beslut som
  kemikaliemyndigheten
  lägger fram enligt avdelning VI, och utarbeta myndighetens yttranden om förslag till klassificering och märkning enligt avdelning X och förslag till identifiering av ämnen med särskilt farliga egenskaper som bör omfattas av tillståndsförfarandet i avdelning VII. |
| --- | --- |

f)

En medlemsstatskommitté, som skall ansvara för att lösa
  eventuella
  meningsskiljaktigheter
  mellan medlemsstaterna
  om förslag till beslut som
  kemikaliemyndigheten
  lägger fram enligt avdelning VI, och utarbeta myndighetens yttranden om förslag till klassificering och märkning enligt avdelning X och förslag till identifiering av ämnen med särskilt farliga egenskaper som bör omfattas av tillståndsförfarandet i avdelning VII.

| g) | Ett forum för informationsutbyte om tillämpningsåtgärder (nedan kallat ”forumet”), som skall samordna ett nätverk av de myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för att kontrollera att denna förordning efterlevs. |
| --- | --- |

g)

Ett forum för informationsutbyte om tillämpningsåtgärder (nedan kallat ”forumet”), som skall samordna ett nätverk av de myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för att kontrollera att denna förordning efterlevs.

| h) | Ett sekretariat, som skall ge tekniskt, vetenskapligt och administrativt stöd till kommittéerna och forumet och sörja för tillräcklig samordning mellan dem. Det skall också sköta myndigheternas arbete i samband med förfarandena för förhandsregistrering, registrering
  och utvärdering
  samt utarbeta riktlinjer, underhålla databasen och tillhandahålla information. |
| --- | --- |

h)

Ett sekretariat, som skall ge tekniskt, vetenskapligt och administrativt stöd till kommittéerna och forumet och sörja för tillräcklig samordning mellan dem. Det skall också sköta myndigheternas arbete i samband med förfarandena för förhandsregistrering, registrering
  och utvärdering
  samt utarbeta riktlinjer, underhålla databasen och tillhandahålla information.

| i) | En besvärsnämnd, som skall avgöra överklaganden av kemikaliemyndighetens beslut. |
| --- | --- |

i)

En besvärsnämnd, som skall avgöra överklaganden av kemikaliemyndighetens beslut.

2.   Var och en av de kommittéer som avses i punkt 1 c, d, e och f (nedan kallade ”kommittéerna”) och forumet får inrätta arbetsgrupper. De skall därför, i enlighet med sin respektive arbetsordning, fastställa exakta regler för hur vissa uppgifter skall delegeras till dessa arbetsgrupper.

3.   Kommittéerna och forumet får, om de anser att det är lämpligt, söka råd från lämpliga experter i viktiga allmänvetenskapliga och etiska frågor.

Artikel 85

Styrelsens sammansättning

1.   Styrelsen skall bestå av
  nio
  representanter från medlemsstaterna som utses av rådet
  , en representant
  som utses av kommissionen
  och två representanter som utses av Europaparlamentet
  .

I styrelsen skall det också ingå
  fyra
  representanter för berörda parter
  (näringslivet och konsument-, arbetstagar-och miljöskyddsorganisationer)
  , som utses av kommissionen och som saknar rösträtt.

Styrelseledamöterna skall utses på sådant sätt att det skapas garantier för högsta möjliga kompetensnivå, ett brett urval av relevanta sakkunskaper och (utan att det inverkar på ovannämnda kriterier) största möjliga geografiska spridning inom Europeiska unionen.

2.   Ledamöterna skall utses på grundval av sin erfarenhet och sina sakkunskaper inom området kemikaliesäkerhet eller -reglering.

3.   Mandatperioden skall vara fyra år och kan därefter förnyas en gång. Rådet och
  Europaparlamentet
  skall emellertid utse vardera
  hälften
  av sina kandidater för vilka den inledande mandatperioden skall vara sex år.

4.
     
  Den förteckning av representanter för berörda parter som sammanställts av kommissionen skall översändas till Europaparlamentet, tillsammans med relevant bakgrundsmaterial. Europaparlamentet får, inom tre månader efter att ha underrättats, insända sina synpunkter till rådet för ställningstagande, varefter rådet skall utse styrelsen.

Artikel 86

Styrelsens befogenheter

Styrelsen skall utse verkställande direktören enligt artikel 91 och en räkenskapsförare i enlighet med artikel 43 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

Den skall

| a) | senast den 30 april varje år anta kemikaliemyndighetens allmänna rapport för det föregående året och vidarebefordra den till medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och revisionsrätten senast den 15 juni, |
| --- | --- |

a)

senast den 30 april varje år anta kemikaliemyndighetens allmänna rapport för det föregående året och vidarebefordra den till medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och revisionsrätten senast den 15 juni,

| b) | senast den 31 oktober varje år anta kemikaliemyndighetens arbetsprogram för det kommande året och vidarebefordra den till medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och kommissionen, |
| --- | --- |

b)

senast den 31 oktober varje år anta kemikaliemyndighetens arbetsprogram för det kommande året och vidarebefordra den till medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet och kommissionen,

| c) | innan budgetåret inleds anta kemikaliemyndighetens slutliga budget och om nödvändigt anpassa den till gemenskapens bidrag och kemikaliemyndighetens eventuella andra inkomster. |
| --- | --- |

c)

innan budgetåret inleds anta kemikaliemyndighetens slutliga budget och om nödvändigt anpassa den till gemenskapens bidrag och kemikaliemyndighetens eventuella andra inkomster.

| d) | fastställa kemikaliemyndighetens avgiftsstruktur
  på ett insynsvänligt sätt
  . |
| --- | --- |

d)

fastställa kemikaliemyndighetens avgiftsstruktur
  på ett insynsvänligt sätt
  .

| e) | fastställa ett flerårigt program för utvärdering av ämnen. |
| --- | --- |

e)

fastställa ett flerårigt program för utvärdering av ämnen.

Styrelsen skall fastställa och anta kemikaliemyndighetens interna regler och förfaranden.

Den skall sköta de uppgifter som avser kemikaliemyndighetens budget enligt artiklarna 104, 105 och 112.

Den skall vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören.

Den skall fastställa styrelsens arbetsordning.

Den skall utse besvärsnämndens ordförande, ledamöter och suppleanter.

Den skall varje år vidarebefordra sådan information som är relevant för utgången av utvärderingsförfarandet till budgetmyndigheten.

Artikel 87

Styrelsens ordförande

1.   Styrelsen skall utse en ordförande och en vice ordförande bland sina ledamöter. Vice ordföranden skall automatiskt ta ordförandens plats om denne är förhindrad att utföra sina uppgifter.

2.   Ordförandens och vice ordförandens mandatperiod skall vara två år och skall upphöra när de inte längre är ledamöter av styrelsen. Mandatet skall kunna förnyas en gång.

3.
     
  Den ordförande som valts skall presentera sig för Europaparlamentet.

Artikel 88

Möten

1.   Styrelsens möten skall sammankallas av ordföranden
  eller på begäran av minst en tredjedel av dess ledamöter.

2.   Verkställande direktören skall delta i styrelsemötena utan rösträtt.

3.   Styrelsen får bjuda in kommittéernas ordförande eller forumets ordförande, enligt artikel 84.1 c-g, till sina möten; dessa skall inte ha någon rösträtt.

Artikel 89

Röstning

Styrelsen skall fastställa regler för röstning, bland annat villkoren för att en ledamot skall få rösta i en annan ledamots ställe.
  Om inte annat anges skall
  styrelsen fatta sina beslut med en majoritet av alla
  styrelseledamöter
  med rösträtt.

Artikel 90

Den verkställande direktörens uppgifter och befogenheter

1.   Kemikaliemyndigheten skall ledas av sin verkställande
  direktör
  .

2.   Verkställande direktören skall vara kemikaliemyndighetens rättsliga företrädare och svara för

| a) | myndighetens dagliga förvaltning, |
| --- | --- |

a)

myndighetens dagliga förvaltning,

| b) | förvaltningen av alla de resurser som är nödvändiga för utförandet av myndighetens uppgifter, |
| --- | --- |

b)

förvaltningen av alla de resurser som är nödvändiga för utförandet av myndighetens uppgifter,

| c) | säkerställande av att de tidsfrister som anges i gemenskapslagstiftningen för antagande av myndighetens yttranden respekteras, |
| --- | --- |

c)

säkerställande av att de tidsfrister som anges i gemenskapslagstiftningen för antagande av myndighetens yttranden respekteras,

| d) | säkerställande av tillräcklig samordning mellan kommittéerna och forumet, |
| --- | --- |

d)

säkerställande av tillräcklig samordning mellan kommittéerna och forumet,

| e) | ingående och förvaltning av nödvändiga avtal med tjänstetillhandahållare
  och med de organ som omnämns i artikel 94
  , |
| --- | --- |

e)

ingående och förvaltning av nödvändiga avtal med tjänstetillhandahållare
  och med de organ som omnämns i artikel 94
  ,

| f) | framtagning av inkomst- och utgiftsberäkningen och genomförande av myndighetens budget, |
| --- | --- |

f)

framtagning av inkomst- och utgiftsberäkningen och genomförande av myndighetens budget,

| g) | alla personalfrågor, |
| --- | --- |

g)

alla personalfrågor,

| h) | styrelsens sekretariat, |
| --- | --- |

h)

styrelsens sekretariat,

| i) | utarbetande av styrelsens förslag till yttranden om förslag till kommittéernas och forumets arbetsordning, |
| --- | --- |

i)

utarbetande av styrelsens förslag till yttranden om förslag till kommittéernas och forumets arbetsordning,

| j) | utförandet av eventuella ytterligare funktioner som tilldelas kemikaliemyndigheten genom delegering från kommissionen. |
| --- | --- |

j)

utförandet av eventuella ytterligare funktioner som tilldelas kemikaliemyndigheten genom delegering från kommissionen.

| k) | antagande av de föreslagna och definitiva löpande planerna för utvärdering av ämnen samt uppdateringarna av dessa i enlighet med avdelning VI, om inga förslag till ändringar föreligger, |
| --- | --- |

k)

antagande av de föreslagna och definitiva löpande planerna för utvärdering av ämnen samt uppdateringarna av dessa i enlighet med avdelning VI, om inga förslag till ändringar föreligger,

| l) | utveckling och upprätthållande av förbindelser med Europaparlamentet och säkerställande av en löpande dialog med dess ansvariga utskott. |
| --- | --- |

l)

utveckling och upprätthållande av förbindelser med Europaparlamentet och säkerställande av en löpande dialog med dess ansvariga utskott.

3.   Verkställande direktören skall varje år överlämna följande dokument till styrelsen för godkännande:

| a) | Ett förslag till rapport om kemikaliemyndighetens verksamhet under det föregående året, vilken bland annat skall omfatta information om antalet registreringsunderlag som erhållits, antalet ämnen som utvärderats, antalet tillståndsansökningar som mottagits och antalet förslag till begränsningar som myndigheten erhållit och yttrat sig om; rapporten skall vidare omfatta uppgifter om den tid det tagit att slutföra respektive förfarande och om ämnen som godkänts, registreringar som vägrats och ämnen som begränsats; den skall också omfatta en redovisning av mottagna klagomål och vilka åtgärder som vidtagits,
  de tekniska biståndsinsatser och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som genomförts i utvecklingsländer
  samt en översikt över forumets verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Ett förslag till rapport om kemikaliemyndighetens verksamhet under det föregående året, vilken bland annat skall omfatta information om antalet registreringsunderlag som erhållits, antalet ämnen som utvärderats, antalet tillståndsansökningar som mottagits och antalet förslag till begränsningar som myndigheten erhållit och yttrat sig om; rapporten skall vidare omfatta uppgifter om den tid det tagit att slutföra respektive förfarande och om ämnen som godkänts, registreringar som vägrats och ämnen som begränsats; den skall också omfatta en redovisning av mottagna klagomål och vilka åtgärder som vidtagits,
  de tekniska biståndsinsatser och åtgärder till förmån för teknisk kapacitetsuppbyggnad som genomförts i utvecklingsländer
  samt en översikt över forumets verksamhet.

| b) | Ett förslag till program för det kommande året. |
| --- | --- |

b)

Ett förslag till program för det kommande året.

| c) | Årsredovisningen. |
| --- | --- |

c)

Årsredovisningen.

| d) | Ett förslag till preliminär budget för det kommande året. |
| --- | --- |

d)

Ett förslag till preliminär budget för det kommande året.

4.
     
  Den verkställande direktören skall, efter styrelsens godkännande, vidarebefordra den allmänna rapporten och programmen till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna och skall ansvara för att de offentliggörs.

Artikel 91

Utnämning av verkställande
  direktören

1.   
  Kemikaliemyndighetens
  verkställande direktör skall utses av styrelsen
  utifrån en förteckning över kandidater som föreslagits av kommissionen efter det att en inbjudan till intresseanmälan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och på annat håll i pressen eller på webbplatser. Innan den verkställande direktören utses skall den kandidat som styrelsen nominerat utan dröjsmål uppmanas att göra ett uttalande inför Europaparlamentet och besvara alla eventuella frågor från parlamentets ledamöter.

Den verkställande direktören skall utses
  på grundval av sina meriter och dokumenterade förvaltnings- och ledarförmåga, samt på grundval av sin erfarenhet och sakkunskap inom områdena kemikaliesäkerhet eller reglering av kemikalier. Styrelsen skall fatta sitt beslut med två tredjedelars majoritet av alla ledamöter med rösträtt.

Styrelsen skall ha rätt att avsätta den verkställande direktören enligt samma förfarande.

2.   Den verkställande direktören skall ha en mandatperiod på fem år. Styrelsen kan förlänga mandatperioden med en period på upp till ytterligare fem år.

Artikel 92

Inrättande av kommittéerna

1.   Varje medlemsstat
  skall utse en ledamot till kommittén för bedömning av risker och alternativ. Ledamöterna
  skall utses för sin roll i och erfarenhet av reglering av kemikalier och/eller för sina tekniska och vetenskapliga sakkunskaper när det gäller att granska riskbedömningar av ämnen.

2.   Varje medlemsstat
  skall utse en ledamot till
  kommittén för samhällsekonomisk analys. Ledamöterna
  skall utses på grundval av sin roll i och erfarenhet av reglering av kemikalier och/eller sina kunskaper om samhällsekonomiska analyser.

3.   Varje medlemsstat skall utse en ledamot till
  medlemsstatskommittén. Medlemsstatskommitténs ordförande skall vara anställd i kemikaliemyndigheten och utses av den verkställande direktören.

4.   Kommittéerna skall eftersträva ett brett expertkunnande bland sina ledamöter. Kommittén får därför utnämna ytterligare högst fem ledamöter som väljs på grundval av sin särskilda kompetens.

Kommittéernas ledamöter skall utses för en mandatperiod på tre år som kan förnyas.

Ledamöterna i varje kommitté får biträdas av rådgivare i vetenskapliga och tekniska frågor eller regleringsfrågor.

Den verkställande direktören och dennes företrädare samt företrädare för kommissionen får delta i alla möten i kommittéer och arbetsgrupper som sammankallas av kemikaliemyndigheten eller dess kommittéer.
  Även
  berörda parter
  får
  delta i möten som
  observatörer
  .

5.   Ledamöterna i varje
  kommitté skall
  sörja för god samordning mellan kemikaliemyndighetens uppgifter och det arbete som utförs av deras medlemsstats behöriga myndighet.

6.   Kommitténs ledamöter skall kunna stödja sig på de vetenskapliga och tekniska resurser som finns tillgängliga i medlemsstaterna. Medlemsstaterna skall därför ställa erforderliga vetenskapliga och tekniska resurser till förfogande för de kommittéledamöter som de har nominerat. Varje medlemsstats behöriga myndighet skall underlätta verksamheten i kommittéerna och deras
  arbetsgrupper
  .

7.   
  Vid
  utarbetande av ett yttrande skall kommittén anstränga sig för att nå enighet. Om det inte är möjligt att nå enighet skall yttrandet bestå av majoritetens ståndpunkt och av minoritetsståndpunkterna med angivande av skälen härför.

8.   Varje kommitté skall fastställa sin egen arbetsordning.

Arbetsordningen skall i synnerhet omfatta regler om hur ordföranden skall utses och ersättas och om ersättning av ledamöter, samt förfaranden för att delegera vissa uppgifter till arbetsgrupper, inrättandet av arbetsgrupper och fastställande av ett förfarande för brådskande antagande av
  yttranden
  .

Dessa regler skall träda i kraft efter att ha fått ett positivt yttrande från kommissionen och styrelsen.

Artikel 93

Inrättande av forumet

1.   Varje medlemsstat skall för en treårsperiod som kan förnyas utse en ledamot till forumet. Ledamöterna skall väljas för sin roll i och erfarenhet av att kontrollera efterlevnaden av kemikalielagstiftningen och skall hålla god kontakt med medlemsstaternas behöriga myndigheter.

Forumet skall eftersträva ett brett expertkunnande bland sina ledamöter. Forumet får därför utnämna ytterligare högst fem ledamöter som väljs på grundval av sin särskilda kompetens. Dessa ledamöter skall utses för en mandatperiod på tre år som kan förnyas.

Forumets ledamöter får biträdas av vetenskapliga och tekniska rådgivare.

Kemikaliemyndighetens verkställande direktör eller dennes företrädare samt företrädare för kommissionen får delta i alla möten i forumet och dess arbetsgrupper.
  Även
  berörda parter
  får
  delta i möten som
  observatörer
  .

Forumets ledamöter får inte ingå i styrelsen.

2.   De ledamöter i forumet som utsetts av en medlemsstat, skall sörja för god samordning mellan forumets uppgifter och det arbete som utförs av deras medlemsstats behöriga myndighet.

3.   Forumets ledamöter skall stödjas av de vetenskapliga och tekniska resurser som finns tillgängliga för medlemsstaternas behöriga myndigheter. Varje medlemsstats behöriga myndighet skall underlätta verksamheten i forumet och dess
  arbetsgrupper
  .

4.   Forumet skall fastställa sin egen arbetsordning.

Arbetsordningen skall i synnerhet omfatta regler om hur ordföranden skall utses och ersättas och om ersättning av ledamöter, samt förfaranden för att delegera vissa uppgifter till arbetsgrupper.

Dessa regler skall träda i kraft efter att ha fått ett positivt yttrande från kommissionen och styrelsen.

Artikel 94

Kommittéernas föredragande och utnyttjande av experter

1.   När en kommitté i enlighet med artikel 83 skall avge ett yttrande eller avgöra huruvida en medlemsstats dokumentation uppfyller kraven i bilaga XIV, skall den utse en av sina ledamöter som föredragande. Den berörda kommittén får också utse en andra ledamot som
  medföredragande. En
  kommittéledamot skall inte utses till föredragande för ett visst fall om ledamoten har uppgett sig ha ett intresse som kan inverka menligt på den oberoende bedömningen av fallet. Den berörda kommittén får när som helst ersätta föredraganden eller medföredraganden med en annan ledamot, till exempel om de inte klarar av att fullfölja sitt uppdrag inom de föreskrivna tidsfristerna, eller om det framkommer att de har särskilda intressen som skulle kunna ha en menlig inverkan.

2.   Medlemsstaterna skall till kemikaliemyndigheten lämna namnen på
  oberoende
  experter med styrkt erfarenhet av att granska riskbedömningar för kemikalier och/eller samhällsekonomiska analyser, eller namnen på andra relevanta vetenskapliga experter som skulle kunna bistå kommittéernas arbetsgrupper; de skall också ange deras kvalifikationer och inom vilka områden de är experter.

Kemikaliemyndigheten skall upprätta en förteckning över experter och hålla den uppdaterad. Förteckningen skall omfatta de experter som anges i punkt 1 och andra experter som identifierats direkt av sekretariatet.

3.
     
  Styrelsen skall på uppdrag av verkställande direktören upprätta och offentliggöra en förteckning över de behöriga organ som utsetts av medlemsstaterna och som antingen individuellt eller i nätverk kan hjälpa kemikaliemyndigheten att utföra sina uppgifter, i synnerhet de som faller under avdelning VI. Kemikaliemyndigheten får överlåta vissa uppgifter till dessa organ, i synnerhet utvärdering av testförslag, registreringsunderlag och ämnen.

4.   När
  medlemsstatsorganen på den offentliggjorda förteckning som anges i punkt 3 och
  ledamöter eller experter i kommittéernas eller forumets arbetsgrupper tillhandahåller tjänster eller utför andra uppgifter för kemikaliemyndighetens räkning skall det finnas ett skriftligt avtal mellan
  kemikaliemyndigheten och det berörda organet,
  kemikaliemyndigheten och den berörda personen som reglerar detta, eller, om det är lämpligt, mellan kemikaliemyndigheten och den berörda personens arbetsgivare.

Organet,
  den berörda personen eller dennes arbetsgivare skall ersättas i enlighet med de tariffer som ingår i de finansiella regler som fastställts av styrelsen. Om
  det berörda organet eller
  den berörda personen inte uppfyller sina förpliktelser har den verkställande direktören rätt att avsluta eller tillfälligt upphäva avtalet eller innehålla ersättningen.

5.   När det finns flera tänkbara tjänsteleverantörer kan det vara lämpligt att utlysa en inbjudan till intresseanmälan, om det vetenskapliga och tekniska sammanhanget så medger, och om detta är förenligt med kemikaliemyndighetens uppgifter, i synnerhet behovet av att tillhandahålla en hög hälso- och miljöskyddsnivå.

Styrelsen skall på förslag från verkställande direktören fastställa lämpliga förfaranden.

6.   Kemikaliemyndigheten får delegera andra särskilda uppgifter för vilka den är ansvarig till experter.

Artikel 95

Oberoende

1.   Namnen på ledamöterna i kommittéerna och forumet skall
  offentliggöras. När
  utnämningarna offentliggörs skall varje ledamots yrkeskvalifikationer anges.

2.   Styrelsens ledamöter, verkställande direktören, ledamöterna i kommittéerna
  , ledamöterna i forumet, ledamöterna i besvärsnämnden samt experter och vetenskapliga och tekniska rådgivare får inte ha ekonomiska eller andra intressen i den kemiska industrin vilka är av sådant slag att deras opartiskhet kan ifrågasättas. De skall åta sig att agera självständigt och i allmänhetens intresse och varje år avge en förklaring om sina ekonomiska intressen. Uppgifter om indirekta intressen som skulle kunna hänföras till den kemiska industrin skall införas i ett register som förs av kemikaliemyndigheten och som allmänheten på begäran skall kunna få tillgång till vid kemikaliemyndighetens kontor.

Medlemsstaterna skall avhålla sig från att ge ledamöterna av kommittén för bedömning av risker och alternativ, kommittén för samhällsekonomisk analys, ledamöterna i forumet, ledamöterna i besvärsnämnden, eller deras vetenskapliga och tekniska rådgivare och experter instruktioner som är oförenliga med dessa personers egna uppgifter eller med kemikaliemyndighetens uppgifter, ansvar och oberoende.

Kemikaliemyndighetens uppförandekod skall innehålla bestämmelser om tillämpningen av denna artikel.

3.   Vid vart och ett av sina möten skall styrelseledamöterna, verkställande direktören, ledamöterna i kommittéerna,
  ledamöterna i
  forumet samt eventuella experter
  och tekniska och vetenskapliga rådgivare
  som deltar i mötet redovisa eventuella intressekonflikter som kan inverka menligt på deras oberoende när det gäller någon punkt på dagordningen. Den som har en sådan intressekonflikt skall varken delta i diskussionen av den berörda punkten på dagordningen eller i omröstningen om denna punkt.
  Dessa redovisningar skall göras tillgängliga för allmänheten.

Artikel 96

Inrättande av besvärsnämnden

1.   Besvärsnämnden skall bestå av en ordförande och två andra ledamöter.

2.   Såväl ordföranden som ledamöterna skall ha suppleanter som skall företräda dem i deras frånvaro.

3.   Ordföranden, de andra ledamöterna och suppleanterna skall utses av styrelsen utifrån en förteckning över kvalificerade kandidater som
  föreslagits
  av kommissionen
  efter det att en inbjudan till intresseanmälan offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och på annat håll i pressen eller på webbplatser.
  Utnämningen
  av besvärsnämndens ledamöter
  skall grundas på deras erfarenheter och sakkunskaper inom områdena kemikaliesäkerhet, naturvetenskap eller tillsynsförfaranden och rättsliga förfaranden.

4.   De nödvändiga kvalifikationerna för ledamöterna i besvärsnämnden skall fastställas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 141.2.

5.   Ordföranden och ledamöterna skall ha samma rösträtt.

Artikel 97

Besvärsnämndens ledamöter

1.   Mandattiden för besvärsnämndens ledamöter, inklusive ordföranden och suppleanterna, skall vara fem år. Den kan förlängas en
  gång
  .

2.   
  Besvärsnämndens
  ledamöter får inte ha några andra arbetsuppgifter inom
  kemikaliemyndigheten
  .

3.   Besvärsnämndens ledamöter får inte avsättas eller strykas från förteckningen under sin mandattid, om det inte finns allvarliga skäl för sådan avsättning eller strykning och kommissionen, efter att ha erhållit styrelsens yttrande, fattar ett beslut om detta.

4.   Besvärsnämndens ledamöter får inte delta i några förhandlingar om överklagande om de har ett personligt intresse av dessa, eller om de tidigare har fungerat som företrädare för en av parterna i förhandlingarna, eller om de har varit med och fattat det överklagade beslutet.

5.   Om en av besvärsnämndens ledamöter, av skäl som avses i punkt 4, inte anser att det är lämpligt att han/hon deltar i förhandlingarna om överklagandet, skall han/hon underrätta besvärsnämnden om detta. En part i förhandlingarna om överklagandet kan ha invändningar mot en av besvärsnämndens ledamöter av något av de skäl som anges i punkt 4, eller om ledamoten misstänks vara partisk. Ingen invändning kan göras på grund av ledamöternas nationalitet.

6.   Den berörda ledamoten får inte vara närvarande när besvärsnämnden beslutar vilken åtgärd som skall vidtas i de fall som avses i punkterna 4 och 5. När detta beslut fattas skall denne ersättas av en suppleant.

Artikel 98

Beslut som kan överklagas

1.   Beslut som kemikaliemyndigheten eller kommissionen fattat i enlighet med artiklarna 10, 20, 26.1 andra stycket, 28.5, 28.8, 32.6, 57, 66, 126.5 eller 127 kan överklagas.

2.   Ett överklagande enligt punkt 1 skall få till följd att beslutet tills vidare inte kan verkställas.

Artikel 99

Personer som har rätt att överklaga, tidsgränser och form

1.   Alla fysiska och juridiska personer har rätt att överklaga ett beslut som riktar sig till denna person.

2.   Ett skriftligt överklagande med en angivelse av skälen härför skall överlämnas till kemikaliemyndigheten inom en månad efter det att beslutet meddelats den berörda personen eller, om så inte är fallet, den dag då beslutet blir känt för denna person, såvida inte något annat fastställs i denna förordning.

Artikel 100

Granskning av och beslut om överklaganden

1.   Besvärsnämnden skall inom 30 dagar från det att överklagandet inkommer i enlighet med artikel 99.2 granska huruvida överklagandet är välgrundat. Parter i förhandlingarna om överklagandeförfarandet skall ha rätt att yttra sig under detta förfarande.

2.   Besvärsnämnden får utöva alla befogenheter som ligger inom kemikaliemyndighetens kompetensområde.

Artikel 101

Talan vid Europeiska gemenskapernas domstol

1.   Talan får väckas vid Europeiska gemenskapernas domstol i enlighet med artikel 230 i fördraget för att bestrida ett beslut som fattats av besvärsnämnden eller, i de fall det inte finns någon möjlighet att överklaga till besvärsnämnden, av kemikaliemyndigheten.

2.   Om kemikaliemyndigheten underlåter att fatta ett beslut får talan vid Europeiska gemenskapernas domstol väckas i enlighet med artikel 232 i fördraget.

3.   Kemikaliemyndigheten skall vidta erforderliga åtgärder för att rätta sig efter domstolens dom.

Artikel 102

Klagomål till ombudsmannen

Unionsmedborgare eller fysiska eller juridiska personer som är bosatta eller har sitt säte i en medlemsstat skall ha rätt att lämna in klagomål till ombudsmannen beträffande påstådda missförhållanden i kemikaliemyndighetens verksamhet, i enlighet med artikel 195 i fördraget.

Artikel 103

Meningsskiljaktigheter med andra organ

1.   Kemikaliemyndigheten skall sörja för att på ett tidigt stadium identifiera eventuella källor till meningsskiljaktigheter med andra organ som inrättats i enlighet med gemenskapslagstiftningen, såsom gemenskapsmyndigheter (t.ex. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och Europeiska läkemedelsmyndigheten) och vetenskapliga kommittéer (t.ex. Vetenskapliga kommittén för toxikologi, ekotoxikologi och miljö - CSTEE - och Vetenskapliga kommittén för kosmetiska produkter och icke-livsmedelsprodukter avsedda för konsumenter - SCCNFP), som har liknande arbetsuppgifter, i frågor av gemensamt intresse.

2.   Om kemikaliemyndigheten identifierar en möjlig källa till konflikt skall den kontakta det berörda organet för att försäkra sig om att all relevant vetenskaplig eller teknisk information delas och för att identifiera de vetenskapliga eller tekniska frågor om vilka det kan råda delade meningar.

3.   Om det uppkommer en allvarlig konflikt rörande vetenskapliga eller tekniska frågor och det berörda organet är en gemenskapsmyndighet eller en vetenskaplig kommitté, skall kemikaliemyndigheten och det berörda organet samarbeta för att antingen lösa konflikten eller överlämna ett gemensamt dokument till kommissionen för att klargöra de vetenskapliga eller tekniska frågor som är föremål för konflikten.

Artikel 104

Kemikaliemyndighetens budget

1.   Kemikaliemyndighetens inkomster skall bestå av

| a) | ett bidrag från gemenskapen som förs in under en särskild budgetrubrik i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (kommissionens avsnitt), |
| --- | --- |

a)

ett bidrag från gemenskapen som förs in under en särskild budgetrubrik i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (kommissionens avsnitt),

| b) | de avgifter som företagen erlägger, |
| --- | --- |

b)

de avgifter som företagen erlägger,

| c) | eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna.

2.   Kemikaliemyndighetens utgifter skall omfatta kostnader för personal, administration, infrastruktur och drift.

3.   Senast den 15 februari varje år skall verkställande direktören upprätta ett preliminärt budgetförslag som omfattar driftkostnaderna och ett arbetsprogram för det kommande räkenskapsåret, och tillsammans med en tjänsteförteckning lägga fram detta för styrelsen.

4.   Det skall råda balans mellan inkomster och utgifter.

5.   Varje år skall styrelsen, på grundval av ett förslag som utarbetats av verkställande direktören, göra en beräkning av kemikaliemyndighetens inkomster och utgifter för det kommande budgetåret. Senast den 31 mars skall styrelsen överlämna dessa beräkningar, som också skall innehålla ett förslag till tjänsteförteckning, till kommissionen.

6.   Kommissionen skall i sin tur vidarebefordra beräkningarna till Europaparlamentet och rådet (nedan kallade ”budgetmyndigheten”) tillsammans med ett preliminärt förslag till Europeiska gemenskapernas budget.

7.   På grundval av beräkningen skall kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska gemenskapernas budget ta upp de medel som den betraktar som nödvändiga med avseende på tjänsteförteckningen och storleken på det bidrag som skall belasta den allmänna budgeten, och som den skall förelägga budgetmyndigheten enligt artikel 272 i fördraget.

8.   Budgetmyndigheten skall fastställa de anslag som skall stå till förfogande som bidrag till kemikaliemyndigheten.

Budgetmyndigheten skall anta kemikaliemyndighetens tjänsteförteckning.

9.   Kemikaliemyndighetens budget skall antas av styrelsen. Den blir definitiv när Europeiska gemenskapernas allmänna budget slutligen fastställs. Den skall i tillämpliga fall anpassas i enlighet därmed.

10.   Vid eventuella ändringar i budgeten eller i tjänsteförteckningen skall förfarandet i punkt 5 tillämpas.

11.   Styrelsen skall så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om sin avsikt att genomföra projekt som kan ha betydande ekonomiska konsekvenser för finansieringen av budgeten, särskilt projekt som rör fast egendom, t.ex. hyra eller förvärv av fastigheter. Den skall informera kommissionen om detta.

Om en enhet inom budgetmyndigheten har meddelat att den har för avsikt att avge ett yttrande skall den översända detta yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med dagen för underrättelse om projektet.

Artikel 105

Genomförandet av kemikaliemyndighetens budget

1.   Verkställande direktören skall fungera som utanordnare och genomföra kemikaliemyndighetens budget.

2.   Kemikaliemyndighetens räkenskapsförare skall kontrollera myndighetens samtliga åtaganden och betalningar av utgifter samt fastställandet och mottagandet av samtliga inkomster.

3.   Senast den 1 mars efter utgången av det berörda budgetåret skall kemikaliemyndighetens räkenskapsförare förse kommissionens räkenskapsförare med de preliminära räkenskaperna och en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare skall konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära räkenskaper i enlighet med artikel 128 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

4.   Senast den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret skall kommissionens räkenskapsförare förse revisionsrätten med kemikaliemyndighetens preliminära räkenskaper samt med en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen skall också översändas till Europaparlamentet och rådet.

5.   Efter det att revisionsrättens synpunkter på kemikaliemyndighetens preliminära räkenskaper enligt bestämmelserna i artikel 129 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 inkommit, skall den verkställande direktören ansvara för upprättandet av de slutliga räkenskaperna och översända dem till styrelsen för yttrande.

6.   Styrelsen skall avge ett yttrande om kemikaliemyndighetens slutliga redovisning

7.   Senast den 1 juli följande år skall den verkställande direktören överlämna den slutliga redovisningen tillsammans med styrelsens yttrande till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten.

8.   Den slutliga redovisningen skall offentliggöras.

9.   Senast den 30 september skall den verkställande direktören förse revisionsrätten med ett svar på dess iakttagelser. Han eller hon skall även översända detta svar till styrelsen.

10.   Europaparlamentet skall före den 30 april år N + 2, på rekommendation av rådet, bevilja den verkställande direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande år N.

Artikel 106

Avgifter

Styrelsen skall fastställa strukturen och storleken på de avgifter som avses i artikel 104.1 b och offentliggöra denna information.

En del av avgifterna skall anslås till utveckling av testmetoder utan djurförsök.

Artikel 107

Bedrägeribekämpning

1.   För att det skall vara möjligt att bekämpa bedrägerier, korruption och andra lagstridiga handlingar skall bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 (59) gälla kemikaliemyndigheten utan förbehåll.

2.   Kemikaliemyndigheten skall vara bunden av det interinstitutionella avtalet 1999/1074/Euratom
   (60) om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och utan dröjsmål utfärda föreskrifter i anslutning till detta, som skall gälla alla anställda vid myndigheten.

3.   I beslut om finansiering samt de avtal om och instrument för genomförande vilka införts till följd av dessa beslut skall det uttryckligen föreskrivas att revisionsrätten och Olaf vid behov skall få göra kontroller på platsen hos dem som mottagit anslag från myndigheten och hos dem som fördelat dessa anslag.

Artikel 108

Finansiella bestämmelser

Styrelsen skall anta kemikaliemyndighetens finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. Dessa bestämmelser får inte avvika från förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 såvida inte detta uttryckligen är nödvändigt för kemikaliemyndighetens funktion; kommissionen skall i så fall ge sitt godkännande.
  Budgetmyndigheten skall godkänna dessa undantag.

Artikel 109

Kemikaliemyndighetens rättskapacitet och säte

1.   Kemikaliemyndigheten skall vara ett gemenskapsorgan och den skall utgöra en juridisk person. Myndigheten skall i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen Den skall särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

2.   Myndigheten skall företrädas av den verkställande direktören.

3.   Den skall förläggas till
  Helsingfors, Finland
  .

Artikel 110

Kemikaliemyndighetens ansvar

1.   Kemikaliemyndighetens avtalsrättsliga ansvar skall regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga. Europeiska gemenskapernas domstol har behörighet att fatta beslut enligt den skiljedomsklausul som kan ingå i avtal som slutits av kemikaliemyndigheten.

2.   Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar skall kemikaliemyndigheten ersätta skada som den eller dess personal har orsakat under tjänsteutövning, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

Tvister som rör ersättningen av sådan skada skall avgöras av Europeiska gemenskapernas domstol.

3.   De anställdas personliga ekonomiska och disciplinära ansvar gentemot kemikaliemyndigheten skall regleras av bestämmelserna i de tjänsteföreskrifter eller de anställningsvillkor som gäller för dem.

Artikel 111

Kemikaliemyndighetens privilegier och immunitet

Kemikaliemyndigheten skall omfattas av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

Artikel 112

Regler och bestämmelser för kemikaliemyndighetens personal

1.   Kemikaliemyndighetens personal skall vara underkastad
  tjänsteföreskrifterna
  för Europeiska gemenskapernas tjänstemän och
  anställningsvillkoren för
  övriga anställda
  i Europeiska gemenskaperna, enligt vad som fastställts i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68

   (61). Gentemot sin personal skall myndigheten utöva de befogenheter som den tilldelats av tillsättningsmyndigheten.

2.   Styrelsen skall, i samförstånd med kommissionen, anta nödvändiga genomförandebestämmelser.

3.   Myndighetens personal skall bestå av tjänstemän som utsetts eller avdelats av kommissionen eller medlemsstaterna på temporär basis och av andra tjänstemän som vid behov rekryterats av myndigheten för att utföra dess uppgifter.

Artikel 113

Tystnadsplikt

Styrelseledamöterna, ledamöterna i kommittéerna och forumet, experter och tjänstemän samt andra anställda vid kemikaliemyndigheten får inte yppa någon information som omfattas av tystnadsplikt, inte ens sedan de lämnat sin post.

Artikel 114

Deltagande av tredje land

Styrelsen får, i samråd med den berörda kommittén eller forumet, bjuda in företrädare för tredje land att delta i kemikaliemyndighetens arbete. Kommissionen skall på förhand fastställa villkoren för sådant deltagande.

Artikel 115

Internationell harmonisering av föreskrifter

Styrelsen får, i samråd med den berörda kommittén eller forumet, bjuda in företrädare för internationella organisationer med intressen inom området kemikaliereglering att delta i kemikaliemyndighetens arbete som observatörer. Kommissionen skall på förhand fastställa villkoren för sådant deltagande.

Artikel 116

Kontakter med intresseorganisationer

Styrelsen skall, i samråd med kommissionen, upprätta goda kontakter mellan kemikaliemyndigheten och företrädare för näringslivet
  och arbetstagarna
  samt konsumentskydds-,
  miljöskydds
  - och
  djurskyddsorganisationer
  . Dessa kontakter kan innebära att observatörer får delta i vissa aspekter av myndighetens arbete, på de villkor som styrelsen fastställt på förhand i samråd med kommissionen.

Artikel 117

Regler om öppenhet och insyn

För att garantera
  största möjliga
  öppenhet och insyn skall styrelsen, på grundval av ett förslag från verkställande direktören och i samråd med kommissionen, anta regler
  och upprätta ett register
  för att se till att allmänheten får tillgång
  till information
  om gällande bestämmelser samt vetenskaplig och teknisk information om kemikaliesäkerhet
  i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001.

Kemikaliemyndighetens och dess kommittéers och arbetsgruppers arbetsordningar skall vara tillgängliga för allmänheten vid myndighetens lokaler och på Internet.

De inkomna tillståndsansökningarna skall, liksom information om hur förfarandet framskridit och provisoriska beslut, tillstånd och alla andra påbjudna villkor/begränsningar, offentliggöras på Internet på ett begripligt sätt.

Artikel 118

Förhållandet till andra gemenskapsorgan

1.   Kemikaliemyndigheten skall samarbeta med andra gemenskapsorgan för att säkerställa ömsesidigt stöd vid utförandet av respektive parts arbetsuppgifter och för att undvika dubbelarbete.

2.   Verkställande direktören skall, efter att ha samrått med kommittén för bedömning av risker och alternativ och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, anta en arbetsordning avseende ämnen som används i växtskyddsmedel. Denna arbetsordning skall antas av styrelsen i samråd med kommissionen.

Denna avdelning skall inte på annat sätt påverka de befogenheter som utövas av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

3.   Denna avdelning skall inte påverka de befogenheter som utövas av Europeiska läkemedelsmyndigheten.

4.   Verkställande direktören skall, efter att ha samrått med kommittén för bedömning av risker och alternativ, kommittén för samhällsekonomisk analys och rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor, fastställa en arbetsordning för arbetarskyddsfrågor. Denna arbetsordning skall antas av styrelsen i samråd med kommissionen.

Denna avdelning skall inte påverka de befogenheter som utövas av rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor.

Artikel 119

Formulär och programvara för inlämnande av information till kemikaliemyndigheten

Kemikaliemyndigheten skall fastställa särskilda formulär, som tillhandahålls kostnadsfritt, och programvarupaket, som tillhandahålls på myndighetens webbplats och som medlemsstater, tillverkare, importörer och nedströmsanvändare kan använda när de lämnar in information till kemikaliemyndigheten.

AVDELNING X

KLASSIFICERINGS- OCH
  MÄRKNINGSREGISTRET

Artikel 120

Anmälningsplikt

1.   En importör eller tillverkare, eller grupp av importörer eller tillverkare, som släpper ut ett ämne på marknaden
  vilket uppfyller kriterierna för att klassificeras som ett farligt ämne enligt direktiv 67/548/EEG, antingen som sådant eller i en beredning där det överskrider de koncentrationsgränser som fastställs i direktiv 1999/45/EG för att en beredning skall klassificeras som farlig
  , skall delge kemikaliemyndigheten följande information för införande i registret i enlighet med artikel 121 om den inte lämnas som ett led i registreringen:

| a) | Namn och kontaktuppgifter för den tillverkare eller importör som ansvarar för att släppa ut ämnet på marknaden. |
| --- | --- |

a)

Namn och kontaktuppgifter för den tillverkare eller importör som ansvarar för att släppa ut ämnet på marknaden.

| b) | Ämnets identitet i enlighet med del 2 i bilaga IV. |
| --- | --- |

b)

Ämnets identitet i enlighet med del 2 i bilaga IV.

| c) | Ämnets faroklassificering, efter tillämpning av artiklarna 4 och 6 i direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

c)

Ämnets faroklassificering, efter tillämpning av artiklarna 4 och 6 i direktiv 67/548/EEG.

| d) | Ämnets faromärkning, efter tillämpning av artiklarna 23, 24 och 25 i direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

d)

Ämnets faromärkning, efter tillämpning av artiklarna 23, 24 och 25 i direktiv 67/548/EEG.

| e) | Särskilda koncentrationsgränser, om sådana finns, efter tillämpning av artikel 4.4 i direktiv 67/548/EEG och artiklarna 4-7 i direktiv 1999/45/EG. |
| --- | --- |

e)

Särskilda koncentrationsgränser, om sådana finns, efter tillämpning av artikel 4.4 i direktiv 67/548/EEG och artiklarna 4-7 i direktiv 1999/45/EG.

2.   Vid tillhandahållande av denna information skall tillverkaren eller importören använda det formulär som fastställs enligt artikel 119.

3.   Om kravet i punkt 1 leder till att olika uppgifter lämnas för samma ämne skall
  kemikaliemyndigheten fastställa
  vilken uppgift som skall läggas in i registret.

4.   Anmälaren skall uppdatera den information som anges i punkt 1 när

| a) | det framkommer ny vetenskaplig eller teknisk information som leder till en ändrad klassificering eller märkning av ämnet, |
| --- | --- |

a)

det framkommer ny vetenskaplig eller teknisk information som leder till en ändrad klassificering eller märkning av ämnet,

| b) | anmälare och registranter av olika uppgifter för ett och samma ämne kommer överens om vilken uppgift som skall läggas in i registret i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

b)

anmälare och registranter av olika uppgifter för ett och samma ämne kommer överens om vilken uppgift som skall läggas in i registret i enlighet med punkt 3.

Artikel 121

Klassificerings- och märkningsregistret

1.   Kemikaliemyndigheten skall upprätta och underhålla ett klassificerings- och märkningsregister, som skall innehålla de uppgifter som anges i artikel 120.1, både för information som anmälts enligt artikel 120.1 och information som lämnas in som ett led i en registrering; registret skall ha formen av en databas Den icke-konfidentiella informationen i denna databas, som anges i artikel 127.1, skall vara tillgänglig för allmänheten. Kemikaliemyndigheten skall bevilja tillgång till andra data om varje ämne i registret för anmälare och registranter som har tillhandahållit information om det ämnet.

Kemikaliemyndigheten skall uppdatera registret när den erhåller uppdaterad information i enlighet med artikel 120.4.

2.   Förutom den information som avses i punkt 1 skall kemikaliemyndigheten, när det är lämpligt, för varje registerpost notera följande information:

| a) | Om det för den aktuella posten finns en harmoniserad klassificering och märkning på gemenskapsnivå, genom att den är upptagen i bilaga I till direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

a)

Om det för den aktuella posten finns en harmoniserad klassificering och märkning på gemenskapsnivå, genom att den är upptagen i bilaga I till direktiv 67/548/EEG.

| b) | Om det är en uppgift som två eller fler anmälare eller registranter har kommit överens om. |
| --- | --- |

b)

Om det är en uppgift som två eller fler anmälare eller registranter har kommit överens om.

| c) | Det aktuella registreringsnumret, om sådant finns. |
| --- | --- |

c)

Det aktuella registreringsnumret, om sådant finns.

Artikel 122

Harmonisering av klassificering och märkning

1.   Harmoniserad klassificering och märkning på gemenskapsnivå skall från och med denna förordnings ikraftträdande endast införas i bilaga I till direktiv 67/548/EEG för ämnen som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska i kategori 1, 2 eller 3, eller för ämnen som ger allergi i luftvägarna.
  Härvid gäller följande:

| a) | Medlemsstaternas behöriga myndigheter
  får lämna
  in förslag på harmoniserad klassificering och märkning i enlighet med bilaga XIV till kemikaliemyndigheten. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaternas behöriga myndigheter
  får lämna
  in förslag på harmoniserad klassificering och märkning i enlighet med bilaga XIV till kemikaliemyndigheten.

| b) | Kemikaliemyndigheten får utarbeta harmoniserade klassificerings- och märkningsförslag i enlighet med bilaga XIV. |
| --- | --- |

b)

Kemikaliemyndigheten får utarbeta harmoniserade klassificerings- och märkningsförslag i enlighet med bilaga XIV.

2.   Medlemsstatskommittén skall avge ett yttrande om förslaget och ge berörda parter möjlighet att komma med synpunkter. Kemikaliemyndigheten skall vidarebefordra detta yttrande och eventuella synpunkter till kommissionen, som skall fatta ett beslut i enlighet med artikel 4.3 i direktiv 67/548/EEG.

Artikel 123

Övergångsbestämmelser

De skyldigheter som anges i artikel 120 skall gälla från och med den tidsfrist som anges i artikel 23.1.

AVDELNING XI

INFORMATION

Artikel 124

Rapportering

1.   Medlemsstaterna skall vart
  femte år
  lämna en rapport till kommissionen om tillämpningen av denna förordning inom sina respektive territorier, inbegripet de avsnitt som handlar om utvärdering och efterlevnadskontroll, i det formulär som kemikaliemyndigheten fastställer i enlighet med artikel 119.

Den första rapporten skall emellertid tillhandahållas
  senast ... (62).

Rapporten skall beskriva erfarenheterna av tillämpningen av förordningen. Den skall bland annat innehålla information om de övervaknings- och kontrollåtgärder som vidtagits, eventuella överträdelser som konstaterats och sanktionerna för dessa.

2.   Kemikaliemyndigheten skall vart
  femte år
  lämna en rapport till kommissionen om tillämpningen av denna förordning.

Den första rapporten skall tillhandahållas senast ... (63).

3.   Kommissionen skall vart
  femte år
  offentliggöra
  och för Europaparlamentet och rådet lägga fram
  en allmän rapport om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av denna förordning, inbegripet den information som anges i punkterna 1 och 2.

Den första rapporten skall emellertid offentliggöras
  senast
  ... (64).

Artikel 125

Särskilda bestämmelser om information till allmänheten

1.
     
  För att hjälpa konsumenterna att på ett säkert och hållbart sätt använda ämnen och beredningar skall tillverkare göra riskbaserad information tillgänglig genom en etikett på varje förpackning som släpps ut på marknaden för försäljning till konsumenter, och på denna etikett skall anges de risker som är förenade med rekommenderad användning och förutsägbara fall av inkorrekt användning. Dessutom skall etiketten, när så är lämpligt, kompletteras med användning av andra kommunikationskanaler, t.ex. webbplatser, i syfte att erbjuda mer detaljerad säkerhets- och användningsinformation om ämnet eller beredningen.

2.
     
  Direktiv 1999/45/EG och 67/548/EEG skall ändras i enlighet härmed.

Artikel 126

Tillgång till information

1.   I enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 skall allmänheten ha tillgång
  till information
  i dokument som kemikaliemyndigheten förfogar över i enlighet med denna förordning. Kemikaliemyndigheten skall
  offentliggöra denna information på sin webbplats och
  på begäran tillhandahålla
  den
  i enlighet med artikel 83.4 d.

2.
     
  Denna information skall göras tillgänglig på EU:s alla officiella språk.

3.   När kemikaliemyndigheten mottar en begäran om tillgång till dokument
  , som inte innehåller sådan information som avses i artikel 127.1 och för vilka sökanden har begärt konfidentiell behandling,
  enligt förordning (EG) nr 1049/2001 skall den samråda med den berörda tredje parten i enlighet med artikel 4.4 i den förordningen; detta skall göras såsom anges i andra och tredje stycket.

Kemikaliemyndigheten skall informera registranten
  och i tillämpliga fall
  den potentiella registranten, nedströmsanvändaren eller annan berörd part om denna
  begäran
  .

Kemikaliemyndigheten
  skall informera
  sökanden och registranten, den potentiella registranten, nedströmsanvändaren eller annan berörd part om sitt beslut i fråga om begäran om tillgång till dokumenten. Dessa får
  i enlighet med artiklarna 89, 90 och 100 överklaga
  detta
  beslut till besvärsnämnden inom 15 dagar från det att beslutet fattats. Ett sådant överklagande skall dock för andra gången få till följd att beslutet tills vidare inte kan verkställas. Besvärsnämnden skall fatta beslut om överklagandet inom 30 dagar.

4.   I enlighet med direktiv 2003/4/EG skall allmänheten ha tillgång till icke-konfidentiell information i dokument som medlemsstaternas behöriga myndigheter förfogar över i enlighet med den här förordningen. Medlemsstaterna skall se till att det inrättas system som ger den berörda parten möjlighet att överklaga beslut som fattats beträffande tillgång till dokument; sådana överklaganden skall dock för andra gången få till följd att beslutet tills vidare inte kan verkställas.

5.   Så länge ett överklagande inte avgjorts eller fortfarande kan lämnas in skall kemikaliemyndigheten och medlemsstatens behöriga myndighet fortsätta att hantera den berörda informationen konfidentiellt.

6.   Kemikaliemyndigheten och medlemsstaternas behöriga myndigheter skall tillämpa artikel 127 i denna förordning när de fattar ett beslut i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1049/2001 respektive artikel 4 i direktiv 2003/4/EG. Om medlemsstaterna har erhållit information via kemikaliemyndigheten, är det emellertid myndigheten som i enlighet med artikel 4.4 och 4.5 i förordning (EG) nr 1049/2001 skall besluta huruvida tillgång till informationen skall beviljas eller inte.

7.   Om kemikaliemyndigheten helt eller delvis vägrar att ge tillgång till dokument i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan dess beslut överklagas till ombudsmannen eller till besvärsnämnden i enlighet med artiklarna 98, 99 och 100.

8.   Styrelsen skall senast den ... (65) vidta åtgärder för att genomföra förordning (EG) nr 1049/2001.

Artikel 127

Konfidentiell information

1.   Följande information skall inte betraktas som
  konfidentiell
  :

| a) | Ämnets
  IUPAC-namn, för farliga ämnen i enlighet med direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

a)

Ämnets
  IUPAC-namn, för farliga ämnen i enlighet med direktiv 67/548/EEG.

| b) | Ämnets Einecs-namn om sådant finns. |
| --- | --- |

b)

Ämnets Einecs-namn om sådant finns.

| c) | Fysikalisk-kemiska data om ämnet och om dess spridning och öde i miljön. |
| --- | --- |

c)

Fysikalisk-kemiska data om ämnet och om dess spridning och öde i miljön.

| d) | Resultaten av toxikologiska och ekotoxikologiska undersökningar. |
| --- | --- |

d)

Resultaten av toxikologiska och ekotoxikologiska undersökningar.

| e) | Uppskattad nolleffektnivå (Dnel) eller uppskattad nolleffektkoncentration (Pnec) som fastställts i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

e)

Uppskattad nolleffektnivå (Dnel) eller uppskattad nolleffektkoncentration (Pnec) som fastställts i enlighet med bilaga I.

| f) | Ämnets renhetsgrad och identifiering av föroreningar och/eller tillsatser som är kända för att vara farliga, om detta är viktigt för ämnets klassificering och märkning. |
| --- | --- |

f)

Ämnets renhetsgrad och identifiering av föroreningar och/eller tillsatser som är kända för att vara farliga, om detta är viktigt för ämnets klassificering och märkning.

| g) | Riktlinjer för säker användning i enlighet med avsnitt 4 i bilaga IV. |
| --- | --- |

g)

Riktlinjer för säker användning i enlighet med avsnitt 4 i bilaga IV.

| h) | Den information som anges i säkerhetsdatabladet, utom namnet på företaget eller när denna information betraktas som konfidentiell genom tillämpning av punkt 2. |
| --- | --- |

h)

Den information som anges i säkerhetsdatabladet, utom namnet på företaget eller när denna information betraktas som konfidentiell genom tillämpning av punkt 2.

| i) | Analysmetoder, om så krävs enligt bilaga VII eller VIII, som gör det möjligt att spåra ett farligt ämne när det släpps ut i miljön och att bestämma människors direkta exponering för ämnet. |
| --- | --- |

i)

Analysmetoder, om så krävs enligt bilaga VII eller VIII, som gör det möjligt att spåra ett farligt ämne när det släpps ut i miljön och att bestämma människors direkta exponering för ämnet.

| j) | Det faktum att tester har genomförts på ryggradsdjur. |
| --- | --- |

j)

Det faktum att tester har genomförts på ryggradsdjur.

2.   Följande information skall betraktas som konfidentiell:

| a) | Detaljerad information om beredningars fullständiga sammansättning. |
| --- | --- |

a)

Detaljerad information om beredningars fullständiga sammansättning.

| b) | Ett ämnes eller en berednings exakta användning, funktion eller
  tillämpning
  . |
| --- | --- |

b)

Ett ämnes eller en berednings exakta användning, funktion eller
  tillämpning
  .

| c) | Kopplingar
  mellan tillverkaren eller importören och deras nedströmsanvändare
  , i båda riktningarna i distributionskedjan, och mellan alla aktörer i kedjan. |
| --- | --- |

c)

Kopplingar
  mellan tillverkaren eller importören och deras nedströmsanvändare
  , i båda riktningarna i distributionskedjan, och mellan alla aktörer i kedjan.

I undantagsfall får kemikaliemyndigheten lämna ut information som anges i denna punkt om det finns en omedelbar risk för människors hälsa och säkerhet eller för miljön, t.ex. i nödsituationer.

3.   All annan information skall vara tillgänglig i enlighet med artikel 126.

Artikel 128

Samarbete med tredje land och internationella organisationer

Trots vad som sägs i artiklarna 126 och 127 får information som kemikaliemyndigheten mottar inom ramen för denna förordning lämnas ut till en regering eller ett organ i tredje land eller för en internationell organisation i enlighet med ett avtal som ingåtts mellan gemenskapen och den berörda tredje parten enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 304/2003 (66) eller enligt artikel 181a.3 i fördraget, under förutsättning att båda följande villkor är uppfyllda:

| a) | Syftet med avtalet är att genomföra eller övervaka lagstiftningen om sådana kemikalier som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Syftet med avtalet är att genomföra eller övervaka lagstiftningen om sådana kemikalier som omfattas av denna förordning.

| b) | Den tredje parten skyddar den konfidentiella informationen såsom man kommit överens om. |
| --- | --- |

b)

Den tredje parten skyddar den konfidentiella informationen såsom man kommit överens om.

AVDELNING XII

BEHÖRIGA MYNDIGHETER

Artikel 129

Utnämning

Medlemsstaterna skall utse en eller flera behöriga myndigheter som skall utföra de uppgifter som åligger behöriga myndigheter enligt denna förordning och samarbeta med kommissionen och kemikaliemyndigheten vid genomförandet av denna förordning. Medlemsstaterna skall ställa tillräckliga resurser till de behöriga myndigheternas förfogande så att de kan utföra sina uppgifter enligt denna förordning inom rimliga tidsfrister.

Artikel 130

Samarbete mellan behöriga myndigheter

De behöriga myndigheterna skall samarbeta med varandra vid genomförandet av sina uppgifter enligt denna förordning och ge de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater allt nödvändigt och lämpligt stöd i detta avseende.

Artikel 131

Information till allmänheten om risker med ämnen

Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall
  på grundval av riktlinjer som kemikaliemyndigheten utarbetar
  informera allmänheten om risker med ämnen, om detta anses nödvändigt för att skydda människors hälsa eller miljön.

Artikel 132

Andra ansvarsområden för de behöriga myndigheterna

De behöriga myndigheterna skall ge råd till tillverkare, importörer, nedströmsanvändare och andra berörda parter om deras respektive ansvar och skyldigheter enligt denna förordning, utöver de tekniska riktlinjer som kemikaliemyndigheten skall tillhandahålla enligt artikel 83.4 g. Detta skall särskilt inbegripa, men inte begränsas till, råd till små och medelstora företag om hur de skall uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning.

AVDELNING XIII

KONTROLL AV EFTERLEVNADEN

Artikel 133

Medlemsstaternas uppgifter

Medlemsstaterna skall ha ett system för officiella kontroller och annan verksamhet som är lämplig med hänsyn till omständigheterna
  , i enlighet med de riktlinjer som kemikaliemyndigheten utarbetar.

Medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att hjälpa företag - särskilt små och medelstora företag - med tillämpningen av denna förordning.

Kemikaliemyndigheten skall av medlemsstaterna bemyndigas att inleda kontroller och verksamhet och den skall fastställa riktlinjer för harmonisering och effektivisering av kontrollsystemet.

Artikel 134

Sanktioner vid överträdelser

1.   Medlemsstaterna skall
  på grundval av ett antal riktlinjer som kemikaliemyndigheten utarbetat
  fastställa sanktioner vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och vidta erforderliga åtgärder för att se till att de verkställs. Sanktioner skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen
  och kemikaliemyndigheten
  senast den ... (67)
  och snarast möjligt anmäla varje senare ändring av dem.

2.   I de fall där böter skall utgå enligt medlemsstaternas bestämmelser, skall bötesbeloppet fastställas beroende på hur allvarlig överträdelsen är och hur länge den har pågått, beroende på skadan på miljön och människors hälsa och eventuella särskilda försvårande eller förmildrande omständigheter, t.ex. djurskyddshänsyn. Nivån skall fastställas på ett sådant sätt att det säkerställs att böterna får en avskräckande effekt.

Artikel 135

Rapportering

Medlemsstaterna skall senast den 1 juli varje år överlämna en rapport till kemikaliemyndigheten om resultaten av offentliga kontroller, den övervakning som genomförts, de böter som fastställts och om andra åtgärder som har vidtagits i enlighet med artiklarna 133 och 134 under föregående kalenderår. Kemikaliemyndigheten skall överlämna dessa rapporter till kommissionen.

AVDELNING XIV

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 136

Klausul om fri rörlighet

1.   Medlemsstaterna får inte förbjuda, begränsa eller hindra tillverkningen, importen, utsläppandet på marknaden eller användningen av ett ämne - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - om det överensstämmer med denna förordning och, i tillämpliga fall, med gemenskapsrättsakter som antagits vid genomförandet av denna förordning.

2.
     
  Punkt 1 skall inte påverka medlemsstaternas rätt att upprätthålla eller införa strängare skyddsåtgärder i enlighet med gemenskapens lagstiftning om arbetarskydd i de fall en kemikaliesäkerhetsbedömning inte har gjorts i enlighet med denna förordning för en användning av ett ämne.

Artikel 137

Skyddsklausul

1.   Om en medlemsstat har goda skäl att tro att ett ämne - som sådant, eller ingående i en beredning eller vara - utgör en hälso- eller miljörisk trots att det uppfyller kraven i denna förordning, får den vidta lämpliga tillfälliga åtgärder. Medlemsstaten skall omedelbart underrätta kommissionen, kemikaliemyndigheten och de övriga medlemsstaterna om detta och ange skälen för sitt beslut; den skall tillhandahålla den vetenskapliga eller tekniska information på vilken den tillfälliga åtgärden grundas.

2.   Kommissionen skall inom 90 dagar, räknat från det att den erhåller informationen från medlemsstaten, fatta ett beslut i enlighet med förfarandet i artikel 141.2. Beslutet skall antingen innebära

| a) | att den tillfälliga åtgärden godkänns för en tidsperiod som anges i beslutet, eller eller |
| --- | --- |

a)

att den tillfälliga åtgärden godkänns för en tidsperiod som anges i beslutet, eller eller

| b) | att medlemsstaten uppmanas att upphäva den tillfälliga åtgärden |
| --- | --- |

b)

att medlemsstaten uppmanas att upphäva den tillfälliga åtgärden

3.   Om, vid ett beslut som avses i punkt 2 a, den tillfälliga åtgärd som medlemsstaten vidtagit består i en begränsning av utsläppande på marknaden eller användning av ett ämne, skall den berörda medlemsstaten inleda ett förfarande för att få till stånd en begränsning i gemenskapen genom att lämna in dokumentation enligt bilaga XIV till kemikaliemyndigheten inom tre månader från datumet för kommissionens beslut.

4.   Vid ett beslut som avses i punkt 2 a skall kommissionen överväga om denna förordning behöver anpassas.

Artikel 138

Angivande av skäl för beslut

De behöriga myndigheterna, kemikaliemyndigheten och kommissionen skall ange skälen för alla beslut som de fattar enligt denna förordning.

Artikel 139

Ändringar av bilagorna

Bilagorna får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 141.3.

Senast den ... (68) skall det i början av bilaga II införas ett avsnitt med objektiva kriterier för undantag för ämnen och/eller grupper av ämnen.

Artikel 140

Genomförandelagstiftning

De åtgärder som är nödvändiga för att på ett effektivt sätt genomföra denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 141.3.

Artikel 141

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

3.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

4.   Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

Artikel 142

Förberedelser för inrättandet av
  kemikaliemyndigheten

Kommissionen skall
  erbjuda nödvändigt stöd för inrättandet av kemikaliemyndigheten.

Till dess den verkställande direktören tillträtt sin tjänst, efter att ha blivit utsedd av kemikaliemyndighetens styrelse i enlighet med artikel 91, får kommissionen på kemikaliemyndighetens vägnar och med användning av den budget som är avsedd för denna

| a) | rekrytera personal, inklusive en person som interimistiskt skall fylla den verkställande direktörens funktioner, och |
| --- | --- |

a)

rekrytera personal, inklusive en person som interimistiskt skall fylla den verkställande direktörens funktioner, och

| b) | ingå andra avtal. |
| --- | --- |

b)

ingå andra avtal.

Artikel 143

Övergångsbestämmelser rörande begränsningar

Senast den ... (69)
  skall kommissionen, om nödvändigt, utarbeta ett förslag till ändring av bilaga XVI i enlighet med

| a) | en riskbedömning och rekommenderad strategi för begränsning av risker som har antagits på gemenskapsnivå i enlighet med artikel 11 i förordning (EEG) nr 793/93 men där det ännu inte vidtagits några gemenskapsåtgärder för att minska dessa risker, eller |
| --- | --- |

a)

en riskbedömning och rekommenderad strategi för begränsning av risker som har antagits på gemenskapsnivå i enlighet med artikel 11 i förordning (EEG) nr 793/93 men där det ännu inte vidtagits några gemenskapsåtgärder för att minska dessa risker, eller

| b) | ett förslag om införande av begränsningar enligt direktiv 76/769/EEG som har lagts fram för berörda institutioner men som ännu inte antagits. |
| --- | --- |

b)

ett förslag om införande av begränsningar enligt direktiv 76/769/EEG som har lagts fram för berörda institutioner men som ännu inte antagits.

Artikel 144

Mellanliggande efterhandsutvärdering

1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 145 skall kommissionen, fem år efter det att denna förordning trätt i kraft, utföra en mellanliggande efterhandsutvärdering av förordningens konsekvenser. Utvärderingen skall omfatta en analys av hur förordningen genomförts, en jämförelse av de uppnådda resultaten med tidigare förväntningar och en utvärdering av hur förordningen påverkar den inre marknadens sätt att fungera och konkurrensen inom denna.

2.
     
  Kommissionen skall förEuropaparlamentet och rådet lägga fram efterhandsutvärderingen senast den ... (70). Kommissionen skall på grundval av efterhandsutvärderingen lägga fram ett förslag till alla de ändringar av denna förordning som förefaller nödvändiga.

Artikel 145

Översyn

1.   
  Sex år
  efter denna förordnings ikraftträdande skall kommissionen göra en översyn av hur skyldigheten att göra en kemikaliesäkerhetsbedömning och dokumentera den i en kemikaliesäkerhetsrapport tillämpas på ämnen som inte omfattas av denna skyldighet på grund av att de inte omfattas av
  registreringsplikten. På
  grundval av denna översyn får kommissionen, i enlighet med förfarandet i artikel 141.3, utöka denna skyldighet.

2.   Kommissionen
  skall
  anpassa artiklarna 16 och 43 i enlighet med förfarandet i artikel 141.3 så snart det är möjligt att fastställa en användbar och kostnadseffektiv metod för att välja ut de polymerer som bör registreras på grundval av gedigna tekniska och vetenskapligt korrekta kriterier
  , men inte senare än den ... (70)

  och efter att ha offentliggjort en rapport om följande:

| a) | De risker som polymerer utgör jämfört med andra ämnen. |
| --- | --- |

a)

De risker som polymerer utgör jämfört med andra ämnen.

| b) | Det eventuella behovet av att registrera vissa typer av polymerer; hänsyn skall å ena sidan tas till konkurrenskraft och innovation, och å andra sidan till hälso- och miljöskydd. |
| --- | --- |

b)

Det eventuella behovet av att registrera vissa typer av polymerer; hänsyn skall å ena sidan tas till konkurrenskraft och innovation, och å andra sidan till hälso- och miljöskydd.

3.   Den rapport som avses i artikel 124.3, om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av denna förordning, skall omfatta en genomgång av de
  informationskrav
  som gäller vid registrering av
  ämnen
  .

På grundval av den genomgången får kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 141.3 ändra de informationskrav som anges i
  bilaga V-VIII, i syfte att
  hänsyn härvid
  skall
  tas till den senaste utvecklingen,
  särskilt
  när det gäller alternativa testmetoder och (kvantitativa) struktur-aktivitetssamband [(Q)SAR].

4.
     
  Den rapport som avses i artikel 124.3 andra stycket skall vid behov åtföljas av ett lagförslag som går ut på att ompröva kriterierna i artiklarna 5, 6, 17 och 18 om val av ämnen till registrering i syfte att inbegripa bland annat uppgifter om exponeringsriskerna och -scenarierna.

5.
     
  Senast den ... (71) skall kommissionen göra en översyn av hur artikel 6 fungerar, med beaktande av tillämpningsområdet samt riktlinjernas och anmälans roll, i syfte att inkludera ämnen som är klassificerade som farliga enligt direktiv 67/548/EEG.

Artikel 146

Upphävande

Direktiv 76/769/EEG, 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG samt förordningarna (EEG) nr 793/93 och (EG) nr 1488/94 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till dessa rättsakter skall tolkas som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 147

Ändring av direktiv 1999/45/EG

Artikel 14 i direktiv 1999/45/EG skall utgå.
  Direktiv 1999/45/EG skall ändras i syfte att säkerställa att konsumenterna får nödvändig information för att kunna vidta lämpliga åtgärder för en säker användning av ämnen och beredningar.

Artikel 148

Ikraftträdande och tillämpning

1.   Denna förordning träder i kraft dagen den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Avdelningarna II och XII skall tillämpas från och med den ... (72).

3.   Artiklarna 92 och 93 skall tillämpas från och med den ... (73).

4.   Artiklarna 75-79 skall tillämpas från och med den ... (74).

5.   Artiklarna 52, 53 och 54 skall tillämpas från och med den ... (75).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 92
  .

1

112, 30.4.2004, s. 92

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 november 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 november 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT).

(3)  Kommissionens arbetsdokument SEK(1998) 1986 slutlig, som åberopas i vitboken om en strategi för den framtida kemikaliepolitiken, KOM (2001) 88 slutlig, 27.2.2001.

3

(4)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/73/EG (EUT L 152, 30.4.2004, s. 1

  ).

4

kommissionens direktiv 2004/73/EG

152, 30.4.2004, s. 1

).

(5)  EGT L 187, 16.7.1988, s. 14.

5

(6)  EGT L 200, 30.7.1999, s. 1. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2004/66/EG (EGT L 168, 1.5.2004, s. 35

  ).

6

rådets

2004/66/EG

168, 1.5.2004, s. 35

).

(7)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(8)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 201. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/98/EG (EUT L 305, 1.10.2004, s. 63

  ).

8

kommissionens

2004/98/EG

305, 1.10.2004, s. 63

).

(9)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50. Rättelse i EUT L 229, 29.6.2004, s. 23.

9

(10)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

10

(11)  EGT L 358, 18.12.1986, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/65/EG (
  EUT L 230, 16.9.2003, s. 32).

11

EUT

(12)  
  EUT L 50, 20.2.2004, s. 44
  .

12

EUT

50, 20.2.2004, s. 44

(13)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

13

(14)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

14

(15)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

15

(16)  EUT C 218, 13.9.2003, s. 1.

16

(17)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

17

(18)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

18

(19)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

19

(20)  EGT L 78, 26.3.1991, s. 38. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 98/101/EG (EGT L 1, 5.1.1999, s. 1).

20

(21)  EGT L 227, 8.9.1993, s. 9.

21

(22)  EGT L 294, 30.11.1993, s. 21.

22

(23)  EGT L 103, 28.4.2000, s. 70.

23

(24)  EGT L 161, 29.6.1994, s. 3.

24

(25)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

25

(26)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.

26

(27)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

27

(28)  I enlighet med kommissionens meddelande om försiktighetsprincipen, KOM(2000)0001 slutlig.

28

KOM(2000)0001

(29)  EGT L 159, 29.6.1996, s. 1.

29

(30)  EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

30

(31)  EGT L 184, 15.7.1988, s. 61. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

31

(32)  EGT L 194, 18.7.2001, s. 26.

32

(33)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 169. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/52/EG (EUT L 234, 10.9.2005, s. 9).

33

(34)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

34

(35)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 27. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

35

(36)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 378/2005 (EUT L 59, 5.3.2005, s. 8).

36

(37)  EGT L 213, 21.7.1982, s. 8. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/116/EG (EUT L 379, 24.12.2004, s. 81).

37

(38)  EUT L 338, 13.11.2004, s. 4.

38

(39)  EGT L 189, 20.7.1990, s. 17. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

39

(40)   EGT L 169, 12.7.1993, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

40

(41)  EGT L 331, 7.12.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

41

(42)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

42

(43)  EGT L 123, 24.4.1998, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

43

(44)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 58. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

44

(45)  EGT L 259, 15.10.1979, s. 10.

45

(46)  EGT L 154, 5.6.1992, s. 1.

46

(47)  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

47

(48)  Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

48

(49)  Sex år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

49

(50)  11 år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

50

(51)  Ett år efter denna förordnings ikraftträdande.

51

(52)  18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

52

(53)  5 år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

53

(54)  9 år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

54

(55)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

55

(56)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

56

(57)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 7.

57

(58)  Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

58

(59)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

59

(60)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

60

(61)  

  EGT L 329, 25.11.1982, s. 31

  .

61

EGT L 329, 25.11.1982, s. 31

(62)  Fyra år efter denna förordnings ikraftträdande.

62

(63)  
  Fem år efter denna förordnings ikraftträdande.

63

Fem år efter denna förordnings ikraftträdande.

(64)  
  Sex år efter denna förordnings ikraftträdande.

64

Sex år efter denna förordnings ikraftträdande.

(65)  
  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

65

Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(66)  EUT L 63, 6.3.2003, s. 1.

66

(67)  18 månader efter det att dennaförordning har trätt i kraft.

67

(68)  18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

68

(69)  18 månader efter det att denna förordning trätt i kraft.

69

(70)  Sex år efter det att denna förordning trätt i kraft.

70

(71)  Sju år efter det att denna förordning trätt i kraft.

71

(72)  60 dagar efter det att denna förordning trätt i kraft.

72

(73)  Ett år efter det att denna förordning trätt i kraft.

73

(74)  18 månader efter det att denna förordning trätt i kraft.

74

(75)  Två år efter det att denna förordning trätt i kraft.

75

BILAGA I

ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER FÖR BEDÖMNING AV ÄMNEN OCH UTARBETANDE AV KEMIKALIESÄKERHETSRAPPORTER

0.   Inledning

| 0.1 | Syftet med den här bilagan är att ange hur tillverkare och importörer skall kunna bedöma och dokumentera att de risker som är förknippade med det ämne de tillverkar eller importerar kontrolleras tillräckligt väl under tillverkningsprocessen och i samband med deras egen användning samt att andra längre ned i distributionskedjan kan kontrollera riskerna på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

0.1

Syftet med den här bilagan är att ange hur tillverkare och importörer skall kunna bedöma och dokumentera att de risker som är förknippade med det ämne de tillverkar eller importerar kontrolleras tillräckligt väl under tillverkningsprocessen och i samband med deras egen användning samt att andra längre ned i distributionskedjan kan kontrollera riskerna på ett tillfredsställande sätt.

| 0.2 | Kemikaliesäkerhetsbedömningen skall omfatta alla identifierade användningar. Den skall gälla användning av ämnet som sådant (inklusive betydande föroreningar och tillsatser), eller ingående i en beredning eller vara. Bedömningen skall omfatta alla faser av ämnets livscykel och alla identifierade användningar
  (inklusive avfallsfasen, utan hinder av artikel 2.1 d i denna förordning)
  . Kemikaliesäkerhetsbedömningen skall baseras på en jämförelse av ämnets potentiella skadliga effekter med den kända eller rimligen förutsebara exponeringen av människor och/eller miljön för detta ämne. |
| --- | --- |

0.2

Kemikaliesäkerhetsbedömningen skall omfatta alla identifierade användningar. Den skall gälla användning av ämnet som sådant (inklusive betydande föroreningar och tillsatser), eller ingående i en beredning eller vara. Bedömningen skall omfatta alla faser av ämnets livscykel och alla identifierade användningar
  (inklusive avfallsfasen, utan hinder av artikel 2.1 d i denna förordning)
  . Kemikaliesäkerhetsbedömningen skall baseras på en jämförelse av ämnets potentiella skadliga effekter med den kända eller rimligen förutsebara exponeringen av människor och/eller miljön för detta ämne.

| 0.3 | Om tillverkaren eller importören anser att den kemikaliesäkerhetsbedömning som gjorts för ett ämne är tillräcklig för att bedöma och dokumentera att de risker som är förknippade med ett annat ämne eller en ämnesgrupp kontrolleras tillräckligt väl kan denna kemikaliesäkerhetsbedömning användas även för det andra ämnet eller för ämnesgruppen. Tillverkaren eller importören skall lämna en motivering för detta. |
| --- | --- |

0.3

Om tillverkaren eller importören anser att den kemikaliesäkerhetsbedömning som gjorts för ett ämne är tillräcklig för att bedöma och dokumentera att de risker som är förknippade med ett annat ämne eller en ämnesgrupp kontrolleras tillräckligt väl kan denna kemikaliesäkerhetsbedömning användas även för det andra ämnet eller för ämnesgruppen. Tillverkaren eller importören skall lämna en motivering för detta.

| 0.4 | Kemikaliesäkerhetsbedömningen skall baseras på den information om ämnet som ingår i den tekniska dokumentationen och på annan tillgänglig och relevant information. Tillgänglig information från bedömningar som gjorts inom ramen för andra internationella och nationella program skall tas med. Om det är lämpligt och om en riskbedömning utförd enligt gemenskapslagstiftningen (t.ex. en riskbedömning enligt förordning (EEG) nr 793/93) redan finns skall denna beaktas och diskuteras i kemikaliesäkerhetsrapporten. Avvikelser från sådana bedömningar måste motiveras.
  Den information som skall beaktas omfattar alltså uppgifter om den fara som är förknippad med ämnet, den exponering som uppkommer vid tillverkning eller import och ämnets identifierade användning.
  I enlighet med avsnitt 3 i bilaga IX kan det finnas fall där det inte är nödvändigt att ta fram den information som saknas, eftersom de riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att kontrollera en välkarakteriserad risk också kan räcka för att kontrollera andra potentiella risker som då inte behöver karakteriseras exakt.
  Om tillverkaren eller importören anser sig ha behov av ytterligare information för att utarbeta sin kemikaliesäkerhetsrapport och om denna information endast kan erhållas genom utförande av tester i enlighet med
  bilaga VI, VII
  eller VIII där ryggradsdjur används, skall tillverkaren eller importören lämna in ett förslag till teststrategi av vilken det framgår varför denna ytterligare information anses nödvändig. Detta skall också anges under lämplig rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten. Medan tillverkaren eller importören väntar på resultaten från ytterligare tester skall de riskhanteringsåtgärder som har vidtagits redovisas i kemikaliesäkerhetsrapporten. |
| --- | --- |

0.4

Kemikaliesäkerhetsbedömningen skall baseras på den information om ämnet som ingår i den tekniska dokumentationen och på annan tillgänglig och relevant information. Tillgänglig information från bedömningar som gjorts inom ramen för andra internationella och nationella program skall tas med. Om det är lämpligt och om en riskbedömning utförd enligt gemenskapslagstiftningen (t.ex. en riskbedömning enligt förordning (EEG) nr 793/93) redan finns skall denna beaktas och diskuteras i kemikaliesäkerhetsrapporten. Avvikelser från sådana bedömningar måste motiveras.

Den information som skall beaktas omfattar alltså uppgifter om den fara som är förknippad med ämnet, den exponering som uppkommer vid tillverkning eller import och ämnets identifierade användning.

I enlighet med avsnitt 3 i bilaga IX kan det finnas fall där det inte är nödvändigt att ta fram den information som saknas, eftersom de riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att kontrollera en välkarakteriserad risk också kan räcka för att kontrollera andra potentiella risker som då inte behöver karakteriseras exakt.

Om tillverkaren eller importören anser sig ha behov av ytterligare information för att utarbeta sin kemikaliesäkerhetsrapport och om denna information endast kan erhållas genom utförande av tester i enlighet med
  bilaga VI, VII
  eller VIII där ryggradsdjur används, skall tillverkaren eller importören lämna in ett förslag till teststrategi av vilken det framgår varför denna ytterligare information anses nödvändig. Detta skall också anges under lämplig rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten. Medan tillverkaren eller importören väntar på resultaten från ytterligare tester skall de riskhanteringsåtgärder som har vidtagits redovisas i kemikaliesäkerhetsrapporten.

| 0.5 | En tillverkares eller importörs kemikaliesäkerhetsbedömning för ett ämne skall omfatta följande steg i enlighet med respektive avsnitt i denna bilaga:






  1. | Bedömning av hälsofara. |
| --- | --- | --- |

0.5

En tillverkares eller importörs kemikaliesäkerhetsbedömning för ett ämne skall omfatta följande steg i enlighet med respektive avsnitt i denna bilaga:

1.

Bedömning av hälsofara.

| 2. | Fysikalisk-kemisk farobedömning. |
| --- | --- |

2.

Fysikalisk-kemisk farobedömning.

| 3. | Bedömning av miljöfara. |
| --- | --- |

3.

Bedömning av miljöfara.

| 4. | PBT- och vPvB-bedömning. |
| --- | --- |

4.

PBT- och vPvB-bedömning.

Om tillverkaren eller importören som en följd av steg 1-4 drar slutsatsen att ämnet eller beredningen uppfyller kriterierna för att klassificeras som farligt enligt direktiv 67/548/EEG eller direktiv1999/45/EG, eller om det bedöms vara ett PBT eller vPvB, skall kemikaliesäkerhetsbedömningen även omfatta följande steg:

| 5. | Exponeringsbedömning |
| --- | --- |

5.

Exponeringsbedömning

| 6. | Riskkarakterisering. |
| --- | --- |

6.

Riskkarakterisering.

Ett sammandrag av all relevant information som används i redovisningen enligt ovan skall tillhandahållas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten (avsnitt 7).

| 0.6 | Den centrala komponenten i kemikaliesäkerhetsrapportens exponeringsdel är redogörelsen för tillverkarens eller importörens exponeringsscenarier och för det eller de exponeringsscenarier som tillverkaren eller importören rekommenderar för identifierade användningar. Exponeringsscenarierna skall omfatta en beskrivning av de riskhanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören har vidtagit och som nedströmsanvändare rekommenderas vidta. Om ämnet släpps ut på marknaden skall dessa exponeringsscenarier inklusive riskhanteringsåtgärderna sammanfattas i en bilaga till säkerhetsdatabladet i enlighet med bilaga IA. |
| --- | --- |

0.6

Den centrala komponenten i kemikaliesäkerhetsrapportens exponeringsdel är redogörelsen för tillverkarens eller importörens exponeringsscenarier och för det eller de exponeringsscenarier som tillverkaren eller importören rekommenderar för identifierade användningar. Exponeringsscenarierna skall omfatta en beskrivning av de riskhanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören har vidtagit och som nedströmsanvändare rekommenderas vidta. Om ämnet släpps ut på marknaden skall dessa exponeringsscenarier inklusive riskhanteringsåtgärderna sammanfattas i en bilaga till säkerhetsdatabladet i enlighet med bilaga IA.

| 0.7 | Kraven på detaljrikedom i redogörelsen för ett exponeringsscenario kommer att variera mycket från fall till fall beroende på hur ämnet används, vilka farliga egenskaper det har och hur mycket information tillverkaren eller importören har tillgång till. Exponeringsscenarier kan omfatta beskrivningar av lämpliga riskhanteringsåtgärder för flera användningar av ett ämne. Enskilda exponeringsscenarier kan därmed täcka många olika användningar. |
| --- | --- |

0.7

Kraven på detaljrikedom i redogörelsen för ett exponeringsscenario kommer att variera mycket från fall till fall beroende på hur ämnet används, vilka farliga egenskaper det har och hur mycket information tillverkaren eller importören har tillgång till. Exponeringsscenarier kan omfatta beskrivningar av lämpliga riskhanteringsåtgärder för flera användningar av ett ämne. Enskilda exponeringsscenarier kan därmed täcka många olika användningar.

| 0.8 | Tillverkarens eller importörens tillvägagångssätt när de gör kemikaliesäkerhetsbedömningen och utarbetar sina kemikaliesäkerhetsrapporter kan vara iterativt. Vid iterativa försöksserier kan man dels överväga att utveckla och granska exponeringsscenarier, vilket kan omfatta utarbetande, genomförande eller rekommendation av riskhanteringsåtgärder, dels ägna sig åt att ta fram ny information. Målsättningen med att ta fram ytterligare information är att fastställa en exaktare riskkarakterisering genom att underbygga den med noggrannare faro- och exponeringsbedömningar. På så sätt kan erforderlig information vidarebefordras nedåt i distributionskedjan via säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

0.8

Tillverkarens eller importörens tillvägagångssätt när de gör kemikaliesäkerhetsbedömningen och utarbetar sina kemikaliesäkerhetsrapporter kan vara iterativt. Vid iterativa försöksserier kan man dels överväga att utveckla och granska exponeringsscenarier, vilket kan omfatta utarbetande, genomförande eller rekommendation av riskhanteringsåtgärder, dels ägna sig åt att ta fram ny information. Målsättningen med att ta fram ytterligare information är att fastställa en exaktare riskkarakterisering genom att underbygga den med noggrannare faro- och exponeringsbedömningar. På så sätt kan erforderlig information vidarebefordras nedåt i distributionskedjan via säkerhetsdatabladet.

| 0.9 | När informationen inte är nödvändig enligt bilaga IX skall detta anges under berörd rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten tillsammans med en hänvisning till motiveringen i den tekniska dokumentationen. Det faktum att ingen information erfordras skall också anges i säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

0.9

När informationen inte är nödvändig enligt bilaga IX skall detta anges under berörd rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten tillsammans med en hänvisning till motiveringen i den tekniska dokumentationen. Det faktum att ingen information erfordras skall också anges i säkerhetsdatabladet.

| 0.10 | De risker som är förknippade med särskilda effekter, som t.ex. uttunning av ozonlagret, för vilka det i praktiken är omöjligt att tillämpa de förfaranden som anges i avsnitt 1-6, bedöms i varje enskilt fall, och tillverkaren eller importören skall ge en fullständig beskrivning och motivering av dessa bedömningar i kemikaliesäkerhetsrapporten. |
| --- | --- |

0.10

De risker som är förknippade med särskilda effekter, som t.ex. uttunning av ozonlagret, för vilka det i praktiken är omöjligt att tillämpa de förfaranden som anges i avsnitt 1-6, bedöms i varje enskilt fall, och tillverkaren eller importören skall ge en fullständig beskrivning och motivering av dessa bedömningar i kemikaliesäkerhetsrapporten.

| 0.11 | När den metod som beskrivs i denna bilaga inte passar skall enskilda punkter i den alternativa metod som används beskrivas och motiveras i kemikaliesäkerhetsrapporten. |
| --- | --- |

0.11

När den metod som beskrivs i denna bilaga inte passar skall enskilda punkter i den alternativa metod som används beskrivas och motiveras i kemikaliesäkerhetsrapporten.

| 0.12 | I del A av kemikaliesäkerhetsrapporten skall det finnas en försäkran om att tillverkaren eller importören genomför de riskhanteringsåtgärder som anges i de relevanta exponeringsscenarierna för tillverkarens eller importörens egna användningar och att dessa exponeringsscenarier för de identifierade användningarna meddelas alla kända användare längre ned i distributionskedjan via säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

0.12

I del A av kemikaliesäkerhetsrapporten skall det finnas en försäkran om att tillverkaren eller importören genomför de riskhanteringsåtgärder som anges i de relevanta exponeringsscenarierna för tillverkarens eller importörens egna användningar och att dessa exponeringsscenarier för de identifierade användningarna meddelas alla kända användare längre ned i distributionskedjan via säkerhetsdatabladet.

1.   BEDÖMNING AV HÄLSOFARA

| 1.0 | Inledning






  1.0.1 | Målsättningen med bedömningen av hälsofaran skall vara att






  — | fastställa hur ett ämne skall klassificeras och märkas enligt direktiv 67/548/EEG, och |
| --- | --- | --- | --- |

1.0

Inledning

1.0.1

Målsättningen med bedömningen av hälsofaran skall vara att

—

fastställa hur ett ämne skall klassificeras och märkas enligt direktiv 67/548/EEG, och

| — | ta reda på över vilka exponeringsnivåer människor inte bör utsättas för ämnet. Denna exponeringsnivå kallas uppskattad nolleffektnivå (Derived No-Effect Level, Dnel). |
| --- | --- |

—

ta reda på över vilka exponeringsnivåer människor inte bör utsättas för ämnet. Denna exponeringsnivå kallas uppskattad nolleffektnivå (Derived No-Effect Level, Dnel).

| 1.0.2 | Bedömningen av hälsofaran skall omfatta följande grupper av möjliga effekter: 1. toxikokinetik, metabolism och distribution, 2. akuta effekter (akut toxicitet, irritation och frätande egenskaper), 3. allergiframkallande egenskaper, 4. toxicitet efter upprepade doser samt 5. CMReffekter (cancerogena, mutagena eller reproduktionsstörande effekter). På grundval av den information som finns skall även andra effekter behandlas om det behövs. |
| --- | --- |

1.0.2

Bedömningen av hälsofaran skall omfatta följande grupper av möjliga effekter: 1. toxikokinetik, metabolism och distribution, 2. akuta effekter (akut toxicitet, irritation och frätande egenskaper), 3. allergiframkallande egenskaper, 4. toxicitet efter upprepade doser samt 5. CMReffekter (cancerogena, mutagena eller reproduktionsstörande effekter). På grundval av den information som finns skall även andra effekter behandlas om det behövs.

| 1.0.3 | I farobedömningen skall följande fyra steg ingå:







  Steg 1 | : | Utvärdering av andra data än humandata. |
| --- | --- | --- | --- |
| Steg 2 | : | Utvärdering av humandata. |
| Steg 3 | : | Klassificering och märkning. |
| Steg 4 | : | Bestämning av uppskattade nolleffektnivåer (Dnel). |

1.0.3

I farobedömningen skall följande fyra steg ingå:

Steg 1

:

Utvärdering av andra data än humandata.

Steg 2

:

Utvärdering av humandata.

Steg 3

:

Klassificering och märkning.

Steg 4

:

Bestämning av uppskattade nolleffektnivåer (Dnel).

| 1.0.4 | De tre första stegen skall utföras för varje effekt om vilken det finns information. De skall redovisas i relevant avsnitt i kemikaliesäkerhetsrapporten och, om så krävs i enlighet med artikel 33, sammanfattas under rubrikerna 2 och 11 i säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

1.0.4

De tre första stegen skall utföras för varje effekt om vilken det finns information. De skall redovisas i relevant avsnitt i kemikaliesäkerhetsrapporten och, om så krävs i enlighet med artikel 33, sammanfattas under rubrikerna 2 och 11 i säkerhetsdatabladet.

| 1.0.5 | Om det inte finns någon information om en viss effekt skall följande anges i relevant avsnitt i rapporten ”Informationen krävs inte enligt denna förordning. Se motiveringen på...”. |
| --- | --- |

1.0.5

Om det inte finns någon information om en viss effekt skall följande anges i relevant avsnitt i rapporten ”Informationen krävs inte enligt denna förordning. Se motiveringen på...”.

| 1.0.6 | Steg 4 i bedömningen av hälsofara är en integrering av resultaten från de tre första stegen och skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten och sammanfattas under rubrik 8.1 i säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

1.0.6

Steg 4 i bedömningen av hälsofara är en integrering av resultaten från de tre första stegen och skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten och sammanfattas under rubrik 8.1 i säkerhetsdatabladet.

| 1.1 | Steg 1: Utvärdering av andra data än humandata






  1.1.1 | Utvärderingen av andra data än humandata skall omfatta följande:






  — | Faroidentifiering för effekten på grundval av alla tillgängliga data utom humandata. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Steg 1: Utvärdering av andra data än humandata

1.1.1

Utvärderingen av andra data än humandata skall omfatta följande:

—

Faroidentifiering för effekten på grundval av alla tillgängliga data utom humandata.

| — | Bestämning av sambandet mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt). |
| --- | --- |

—

Bestämning av sambandet mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt).

| 1.1.2 | När det inte går att bestämma sambandet mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt), skall detta motiveras och en halvkvantitativ eller kvalitativ analys skall ingå. För de akuta effekterna är det ofta omöjligt att bestämma ett samband mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt) på grundval av resultaten av ett test utfört enligt bilaga X. I så fall räcker det att bestämma om och i vilken utsträckning ämnet har en inneboende förmåga att framkalla effekten. |
| --- | --- |

1.1.2

När det inte går att bestämma sambandet mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt), skall detta motiveras och en halvkvantitativ eller kvalitativ analys skall ingå. För de akuta effekterna är det ofta omöjligt att bestämma ett samband mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt) på grundval av resultaten av ett test utfört enligt bilaga X. I så fall räcker det att bestämma om och i vilken utsträckning ämnet har en inneboende förmåga att framkalla effekten.

| 1.1.3 | Alla andra data än humandata som används för att bedöma en särskild effekt på människor och fastställa sambandet mellan dos (koncentration) och respons (effekt) skall beskrivas kortfattat, om möjligt i tabellform, varvid in vitro-, in vivo- och andra data skall redovisas var för sig. Relevanta testresultat (t.ex. LD50, NO(A)EL eller LO(A)EL) och testförhållanden (t.ex. testets varaktighet, administreringsväg) och annan relevant information skall redovisas med hjälp av internationellt erkända måttenheter för effekten i fråga. |
| --- | --- |

1.1.3

Alla andra data än humandata som används för att bedöma en särskild effekt på människor och fastställa sambandet mellan dos (koncentration) och respons (effekt) skall beskrivas kortfattat, om möjligt i tabellform, varvid in vitro-, in vivo- och andra data skall redovisas var för sig. Relevanta testresultat (t.ex. LD50, NO(A)EL eller LO(A)EL) och testförhållanden (t.ex. testets varaktighet, administreringsväg) och annan relevant information skall redovisas med hjälp av internationellt erkända måttenheter för effekten i fråga.

| 1.1.4 | Om flera undersökningar behandlar samma effekt skall som regel den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro användas för att fastställa uppskattade nolleffektnivåer. En fyllig rapportsammanfattning av den eller de undersökningarna skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen. Om den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro inte används skall detta motiveras noggrant. Fylliga rapportsammanfattningar skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen, inte enbart av den undersökning som används, utan av alla undersökningar som ger större anledning till oro än den undersökning som används. Om alla undersökningar av ämnet tyder på att det inte är förknippat med några faror, skall en övergripande utvärdering av validiteten av alla undersökningarna göras. |
| --- | --- |

1.1.4

Om flera undersökningar behandlar samma effekt skall som regel den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro användas för att fastställa uppskattade nolleffektnivåer. En fyllig rapportsammanfattning av den eller de undersökningarna skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen. Om den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro inte används skall detta motiveras noggrant. Fylliga rapportsammanfattningar skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen, inte enbart av den undersökning som används, utan av alla undersökningar som ger större anledning till oro än den undersökning som används. Om alla undersökningar av ämnet tyder på att det inte är förknippat med några faror, skall en övergripande utvärdering av validiteten av alla undersökningarna göras.

| 1.2 | Steg 2: Utvärdering av humandata
  Om det inte finns några humandata, skall följande anges: ”Humandata saknas”. Om det finns humandata skall de emellertid redovisas, helst i tabellform. |
| --- | --- |

1.2

Steg 2: Utvärdering av humandata

Om det inte finns några humandata, skall följande anges: ”Humandata saknas”. Om det finns humandata skall de emellertid redovisas, helst i tabellform.

| 1.3 | Steg 3: Klassificering och märkning






  1.3.1 | Lämplig klassificering och märkning framtagen enligt kriterierna i direktiv 67/548/EEG skall anges och motiveras. Tillgängliga data skall jämföras med de kriterier för CMR-ämnen, kategorierna 1 och 2, som anges i direktiv 67/548/EEG och ett uttalande skall bifogas där man anger om kriterierna är uppfylls eller inte. |
| --- | --- | --- |

1.3

Steg 3: Klassificering och märkning

1.3.1

Lämplig klassificering och märkning framtagen enligt kriterierna i direktiv 67/548/EEG skall anges och motiveras. Tillgängliga data skall jämföras med de kriterier för CMR-ämnen, kategorierna 1 och 2, som anges i direktiv 67/548/EEG och ett uttalande skall bifogas där man anger om kriterierna är uppfylls eller inte.

| 1.3.2 | Om det på grundval av tillgängliga data inte går att avgöra hur ett ämne skall klassificeras för en viss endpoint skall registranten ange och motivera den åtgärd som vidtagits eller det beslut som fattats som en följd av detta. |
| --- | --- |

1.3.2

Om det på grundval av tillgängliga data inte går att avgöra hur ett ämne skall klassificeras för en viss endpoint skall registranten ange och motivera den åtgärd som vidtagits eller det beslut som fattats som en följd av detta.

| 1.4 | Steg 4: Bestämning av uppskattade nolleffektnivåer (Dnel)






  1.4.1 | Beroende på resultaten av steg 1-3 skall DNEL för ämnet fastställas. Den skall återspegla troliga exponeringsvägar samt exponeringens varaktighet och frekvens. Om det är berättigat med hänsyn till exponeringsscenariot kan det räcka med en enda DNEL. Med hänsyn till tillgängliga data och exponeringsscenarierna i avsnitt 5 i kemikaliesäkerhetsrapporten kan det emellertid vara nödvändigt att fastställa olika DNEL för varje relevant befolkningsgrupp (t.ex. arbetstagare, konsumenter och människor som kan exponeras indirekt via miljön) och för
  utsatta befolkningsgrupper
  och för olika exponeringsvägar. En fullständig motivering skall ges, vilken bl.a. omfattar valet av använda data, exponeringsvägen (via munnen, huden eller inandning) samt exponeringens varaktighet och frekvens för det ämne för vilket DNEL gäller. Om mer än en exponeringsväg är trolig skall DNEL fastställas för varje exponeringsväg och för alla exponeringsvägar i kombination. Vid fastställande av DNEL skall bl.a. följande faktorer beaktas:






  i) | Den osäkerhet som härrör bl.a. från variationen i experimentella data och variationen inom och mellan djurarter. |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

Steg 4: Bestämning av uppskattade nolleffektnivåer (Dnel)

1.4.1

Beroende på resultaten av steg 1-3 skall DNEL för ämnet fastställas. Den skall återspegla troliga exponeringsvägar samt exponeringens varaktighet och frekvens. Om det är berättigat med hänsyn till exponeringsscenariot kan det räcka med en enda DNEL. Med hänsyn till tillgängliga data och exponeringsscenarierna i avsnitt 5 i kemikaliesäkerhetsrapporten kan det emellertid vara nödvändigt att fastställa olika DNEL för varje relevant befolkningsgrupp (t.ex. arbetstagare, konsumenter och människor som kan exponeras indirekt via miljön) och för
  utsatta befolkningsgrupper
  och för olika exponeringsvägar. En fullständig motivering skall ges, vilken bl.a. omfattar valet av använda data, exponeringsvägen (via munnen, huden eller inandning) samt exponeringens varaktighet och frekvens för det ämne för vilket DNEL gäller. Om mer än en exponeringsväg är trolig skall DNEL fastställas för varje exponeringsväg och för alla exponeringsvägar i kombination. Vid fastställande av DNEL skall bl.a. följande faktorer beaktas:

i)

Den osäkerhet som härrör bl.a. från variationen i experimentella data och variationen inom och mellan djurarter.

| ii) | Effektens art och hur allvarlig den är. |
| --- | --- |

ii)

Effektens art och hur allvarlig den är.

| iii) | Den befolkningsgrupp som den kvantitativa och/eller kvalitativa exponeringsinformationen gäller för. |
| --- | --- |

iii)

Den befolkningsgrupp som den kvantitativa och/eller kvalitativa exponeringsinformationen gäller för.

| iv) | Särskild känslighet hos utsatta befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

iv)

Särskild känslighet hos utsatta befolkningsgrupper.

| v) | Alla tecken på andra effekter än standardeffekter, särskilt då händelseförloppet inte är känt eller tillräckligt beskrivet. |
| --- | --- |

v)

Alla tecken på andra effekter än standardeffekter, särskilt då händelseförloppet inte är känt eller tillräckligt beskrivet.

| vi) | Eventuell samexponering med andra kemikalier. |
| --- | --- |

vi)

Eventuell samexponering med andra kemikalier.

| 1.4.2 | Om det inte är möjligt att fastställa en Dnel skall detta klart anges tillsammans med en fullständig motivering. |
| --- | --- |

1.4.2

Om det inte är möjligt att fastställa en Dnel skall detta klart anges tillsammans med en fullständig motivering.

2.   FYSIKALISK-KEMISK FAROBEDÖMNING

| 2.1 | Syftet med farobedömningen av de fysikalisk-kemiska egenskaperna är att fastställa klassificering och märkning för ett ämne i enlighet med direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

2.1

Syftet med farobedömningen av de fysikalisk-kemiska egenskaperna är att fastställa klassificering och märkning för ett ämne i enlighet med direktiv 67/548/EEG.

| 2.2 | De möjliga hälsoeffekterna skall bedömas för åtminstone följande fysikalisk-kemiska egenskaper:






  — | Explosivitet. |
| --- | --- | --- |

2.2

De möjliga hälsoeffekterna skall bedömas för åtminstone följande fysikalisk-kemiska egenskaper:

—

Explosivitet.

| — | Brandfarlighet. |
| --- | --- |

—

Brandfarlighet.

| — | Oxidationspotential. |
| --- | --- |

—

Oxidationspotential.

Om det på grundval av tillgängliga data inte går att avgöra hur ett ämne skall klassificeras för en viss endpoint skall registranten ange och motivera den åtgärd som vidtagits eller det beslut som fattats som en följd av detta.

| 2.3 | Bedömningen av varje effekt skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten (avsnitt 7) och om nödvändigt sammanfattas under rubrikerna 2 och 9 i säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33. |
| --- | --- |

2.3

Bedömningen av varje effekt skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten (avsnitt 7) och om nödvändigt sammanfattas under rubrikerna 2 och 9 i säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33.

| 2.4 | För varje fysikalisk-kemisk egenskap skall bedömningen omfatta en utvärdering av ämnets inneboende förmåga att framkalla effekten. |
| --- | --- |

2.4

För varje fysikalisk-kemisk egenskap skall bedömningen omfatta en utvärdering av ämnets inneboende förmåga att framkalla effekten.

| 2.5 | Lämplig klassificering och märkning framtagen enligt föreskrifterna i direktiv 67/548/EEG skall tillhandahållas och motiveras. |
| --- | --- |

2.5

Lämplig klassificering och märkning framtagen enligt föreskrifterna i direktiv 67/548/EEG skall tillhandahållas och motiveras.

3.   BEDÖMNING AV MILJÖFARA

| 3.0 | Inledning






  3.0.1 | Syftet med miljöfarobedömningen är att fastställa klassificering och märkning av ett ämne i enlighet med direktiv 67/548/EEG och att fastställa den koncentration av ämnet under vilken det inte väntas uppkomma några skadliga effekter i den berörda miljön. Denna koncentration kallas Pnec (predicted no-effect concentration). |
| --- | --- | --- |

3.0

Inledning

3.0.1

Syftet med miljöfarobedömningen är att fastställa klassificering och märkning av ett ämne i enlighet med direktiv 67/548/EEG och att fastställa den koncentration av ämnet under vilken det inte väntas uppkomma några skadliga effekter i den berörda miljön. Denna koncentration kallas Pnec (predicted no-effect concentration).

| 3.0.2 | Miljöfarobedömningen skall omfatta de möjliga effekterna på 1) vattenmiljön (inklusive sediment), 2) landmiljön och 3) luften, samt möjliga effekter som kan uppkomma 4) genom ackumulering i näringskedjan. Dessutom skall de möjliga effekterna på 5) den mikrobiologiska aktiviteten i avloppsreningsverk beaktas. Bedömningen av effekterna på var och en av dessa fem delar av miljön skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten (avsnitt 7) och om nödvändigt sammanfattas under rubrikerna 2 och 12 i säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33. |
| --- | --- |

3.0.2

Miljöfarobedömningen skall omfatta de möjliga effekterna på 1) vattenmiljön (inklusive sediment), 2) landmiljön och 3) luften, samt möjliga effekter som kan uppkomma 4) genom ackumulering i näringskedjan. Dessutom skall de möjliga effekterna på 5) den mikrobiologiska aktiviteten i avloppsreningsverk beaktas. Bedömningen av effekterna på var och en av dessa fem delar av miljön skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten (avsnitt 7) och om nödvändigt sammanfattas under rubrikerna 2 och 12 i säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33.

| 3.0.3 | Om det inte finns någon information om effekterna på en viss del av miljön skall följande anges i relevant avsnitt i rapporten: ”Informationen krävs inte enligt denna förordning. Se motiveringen på...”. Om tillverkaren eller importören inte anser att det är nödvändigt att göra en farobedömning för en viss del av miljön trots att information är tillgänglig, skall tillverkaren eller importören lämna en motivering under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten (avsnitt 7) och om nödvändigt en sammanfattning under rubrik 12 i säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33. |
| --- | --- |

3.0.3

Om det inte finns någon information om effekterna på en viss del av miljön skall följande anges i relevant avsnitt i rapporten: ”Informationen krävs inte enligt denna förordning. Se motiveringen på...”. Om tillverkaren eller importören inte anser att det är nödvändigt att göra en farobedömning för en viss del av miljön trots att information är tillgänglig, skall tillverkaren eller importören lämna en motivering under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten (avsnitt 7) och om nödvändigt en sammanfattning under rubrik 12 i säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33.

| 3.0.4 | Farobedömningen skall omfatta följande tre steg, vilka tydligt skall anges i kemikaliesäkerhetsrapporten:







  Steg 1 | : | Utvärdering av data. |
| --- | --- | --- | --- |
| Steg 2 | : | Klassificering och märkning. |
| Steg 3 | : | Bestämning av uppskattad nolleffektkoncentration (Pnec). |

3.0.4

Farobedömningen skall omfatta följande tre steg, vilka tydligt skall anges i kemikaliesäkerhetsrapporten:

Steg 1

:

Utvärdering av data.

Steg 2

:

Klassificering och märkning.

Steg 3

:

Bestämning av uppskattad nolleffektkoncentration (Pnec).

| 3.1 | Steg 1: Utvärdering av data






  3.1.1 | Utvärderingen av alla tillgängliga data skall omfatta följande:






  — | En faroidentifiering baserad på alla tillgängliga data. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

Steg 1: Utvärdering av data

3.1.1

Utvärderingen av alla tillgängliga data skall omfatta följande:

—

En faroidentifiering baserad på alla tillgängliga data.

| — | Bestämning av sambandet kvantitativ dos (koncentration) - respons (effekt). |
| --- | --- |

—

Bestämning av sambandet kvantitativ dos (koncentration) - respons (effekt).

| 3.1.2 | När det inte går att bestämma sambandet mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt), skall detta motiveras och en halvkvantitativ eller kvalitativ analys skall ingå. |
| --- | --- |

3.1.2

När det inte går att bestämma sambandet mellan kvantitativ dos (koncentration) och respons (effekt), skall detta motiveras och en halvkvantitativ eller kvalitativ analys skall ingå.

| 3.1.3 | Alla data som används för att bedöma effekterna på en viss del av miljön skall redovisas kortfattat, om möjligt i tabellform. Relevanta testresultat (t.ex. LD50 eller Noec) och testförhållanden (t.ex. varaktighet, administreringsväg) och annan relevant information skall redovisas med hjälp av internationellt erkända måttenheter för effekten i fråga. |
| --- | --- |

3.1.3

Alla data som används för att bedöma effekterna på en viss del av miljön skall redovisas kortfattat, om möjligt i tabellform. Relevanta testresultat (t.ex. LD50 eller Noec) och testförhållanden (t.ex. varaktighet, administreringsväg) och annan relevant information skall redovisas med hjälp av internationellt erkända måttenheter för effekten i fråga.

| 3.1.4 | Alla data som används för att bedöma ämnets öde i miljön skall redovisas kortfattat, om möjligt i tabellform. Relevanta testresultat och testförhållanden och annan relevant information skall redovisas med hjälp av internationellt erkända måttenheter för effekten i fråga. |
| --- | --- |

3.1.4

Alla data som används för att bedöma ämnets öde i miljön skall redovisas kortfattat, om möjligt i tabellform. Relevanta testresultat och testförhållanden och annan relevant information skall redovisas med hjälp av internationellt erkända måttenheter för effekten i fråga.

| 3.1.5 | Om flera undersökningar behandlar samma effekt skall den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro läggas till grund för en slutsats. En fyllig rapportsammanfattning av den eller de undersökningarna skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen. Om den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro inte används skall detta motiveras noggrant. Fylliga rapportsammanfattningar skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen, inte enbart av den undersökning som används, utan av alla undersökningar som ger större anledning till oro än den undersökning som används. Om alla undersökningar av ämnet tyder på att det inte är förknippat med några faror, skall en övergripande utvärdering av validiteten av alla undersökningarna göras. |
| --- | --- |

3.1.5

Om flera undersökningar behandlar samma effekt skall den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro läggas till grund för en slutsats. En fyllig rapportsammanfattning av den eller de undersökningarna skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen. Om den eller de undersökningar som ger störst anledning till oro inte används skall detta motiveras noggrant. Fylliga rapportsammanfattningar skall sammanställas och läggas till den tekniska dokumentationen, inte enbart av den undersökning som används, utan av alla undersökningar som ger större anledning till oro än den undersökning som används. Om alla undersökningar av ämnet tyder på att det inte är förknippat med några faror, skall en övergripande utvärdering av validiteten av alla undersökningarna göras.

| 3.2 | Steg 2: Klassificering och märkning






  3.2.1 | Lämplig klassificering och märkning framtagen enligt föreskrifterna i direktiv 67/548/EEG skall tillhandahållas och motiveras. |
| --- | --- | --- |

3.2

Steg 2: Klassificering och märkning

3.2.1

Lämplig klassificering och märkning framtagen enligt föreskrifterna i direktiv 67/548/EEG skall tillhandahållas och motiveras.

| 3.2.2 | Om det på grundval av tillgängliga data inte går att avgöra huruvida ett ämne skall klassificeras för en viss endpoint skall registranten ange och motivera den åtgärd som vidtagits eller det beslut som fattats som en följd av detta. |
| --- | --- |

3.2.2

Om det på grundval av tillgängliga data inte går att avgöra huruvida ett ämne skall klassificeras för en viss endpoint skall registranten ange och motivera den åtgärd som vidtagits eller det beslut som fattats som en följd av detta.

| 3.3 | Bestämning av uppskattad nolleffektkoncentration






  3.3.1 | Med utgångspunkt i tillgängliga data skall Pnec fastställas för varje del av miljön. Pnec kan beräknas genom att en lämplig osäkerhetsfaktor tillämpas på de effektvärden (t.ex. LC50 eller Noec) som erhållits genom tester på organismer. En osäkerhetsfaktor uttrycker skillnaden mellan de effektvärden som erhållits för ett begränsat antal arter genom laboratorieförsök och Pnec för den berörda delen av miljön (1). |
| --- | --- | --- |

3.3

Bestämning av uppskattad nolleffektkoncentration

3.3.1

Med utgångspunkt i tillgängliga data skall Pnec fastställas för varje del av miljön. Pnec kan beräknas genom att en lämplig osäkerhetsfaktor tillämpas på de effektvärden (t.ex. LC50 eller Noec) som erhållits genom tester på organismer. En osäkerhetsfaktor uttrycker skillnaden mellan de effektvärden som erhållits för ett begränsat antal arter genom laboratorieförsök och Pnec för den berörda delen av miljön (1).

| 3.3.2 | Om det inte är möjligt att uppskatta Pnec skall detta klart anges tillsammans med en fullständig motivering. |
| --- | --- |

3.3.2

Om det inte är möjligt att uppskatta Pnec skall detta klart anges tillsammans med en fullständig motivering.

4.   PBT- OCH VPVB-BEDÖMNING

| 4.0 | Inledning






  4.0.1 | Syftet med PBT- och vPvB-bedömningen är att avgöra om ämnet uppfyller kriterierna i bilaga XII och, om så är fallet, karakterisera de möjliga utsläppen av ämnet. En farobedömning i enlighet med avsnitten 1 och 3 i denna bilaga, som behandlar alla långsiktiga effekter och som omfattar en uppskattning av den långsiktiga exponeringen av människor och miljö i enlighet med avsnitt 5 (Exponeringsbedömning) steg 2 (Uppskattning av exponeringen), kan inte utföras med tillräcklig tillförlitlighet för ämnen som uppfyller PBT- och vPvB-kriterierna. Det krävs i detta fall en separat PBT- och vPvB-bedömning. |
| --- | --- | --- |

4.0

Inledning

4.0.1

Syftet med PBT- och vPvB-bedömningen är att avgöra om ämnet uppfyller kriterierna i bilaga XII och, om så är fallet, karakterisera de möjliga utsläppen av ämnet. En farobedömning i enlighet med avsnitten 1 och 3 i denna bilaga, som behandlar alla långsiktiga effekter och som omfattar en uppskattning av den långsiktiga exponeringen av människor och miljö i enlighet med avsnitt 5 (Exponeringsbedömning) steg 2 (Uppskattning av exponeringen), kan inte utföras med tillräcklig tillförlitlighet för ämnen som uppfyller PBT- och vPvB-kriterierna. Det krävs i detta fall en separat PBT- och vPvB-bedömning.

| 4.0.2 | PBT- och vPvB-bedömningen skall baseras på all den information som har lämnats som en del av den tekniska dokumentationen. Om den tekniska dokumentationen för en eller flera endpoints endast omfattar den information som krävs i bilagorna V och VI skall registranten överväga huruvida det är nödvändigt att ta fram ytterligare information för att uppfylla syftet med PBT- och vPvB-bedömningen. |
| --- | --- |

4.0.2

PBT- och vPvB-bedömningen skall baseras på all den information som har lämnats som en del av den tekniska dokumentationen. Om den tekniska dokumentationen för en eller flera endpoints endast omfattar den information som krävs i bilagorna V och VI skall registranten överväga huruvida det är nödvändigt att ta fram ytterligare information för att uppfylla syftet med PBT- och vPvB-bedömningen.

| 4.0.3 | PBT- och vPvB-bedömningen skall omfatta följande två steg, vilka tydligt skall anges i del C avsnitt 7 i kemikaliesäkerhetsrapporten:







  Steg 1 | : | Jämförelse med kriterierna. |
| --- | --- | --- | --- |
| Steg 2 | : | Karakterisering av utsläpp. |

4.0.3

PBT- och vPvB-bedömningen skall omfatta följande två steg, vilka tydligt skall anges i del C avsnitt 7 i kemikaliesäkerhetsrapporten:

Steg 1

:

Jämförelse med kriterierna.

Steg 2

:

Karakterisering av utsläpp.

Bedömningen skall också sammanfattas under rubrik 12 i säkerhetsdatabladet.

| 4.1 | Steg 1: Jämförelse med kriterierna
  Denna del av PBT- och vPvB-bedömningen skall omfatta en jämförelse mellan tillgängliga data och de kriterier som anges i bilaga XII samt en angivelse av huruvida ämnet uppfyller kriterierna eller inte. Om tillgängliga data inte räcker för att avgöra huruvida ämnet uppfyller kriterierna i bilaga XII, skall andra fakta som ger anledning till motsvarande oro beaktas i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

4.1

Steg 1: Jämförelse med kriterierna

Denna del av PBT- och vPvB-bedömningen skall omfatta en jämförelse mellan tillgängliga data och de kriterier som anges i bilaga XII samt en angivelse av huruvida ämnet uppfyller kriterierna eller inte. Om tillgängliga data inte räcker för att avgöra huruvida ämnet uppfyller kriterierna i bilaga XII, skall andra fakta som ger anledning till motsvarande oro beaktas i varje enskilt fall.

| 4.2 | Steg 2: Karakterisering av utsläpp
  Om ämnet uppfyller kriterierna skall en karakterisering av utsläppen göras, vilken skall omfatta de relevanta delarna av den exponeringsbedömning som beskrivs i avsnitt 5. Den skall i synnerhet innehålla en uppskattning av de mängder av ämnet som släpps ut till olika delar av miljön vid all verksamhet som bedrivs av tillverkaren eller importören och alla identifierade användningar, och en identifiering av olika vägar via vilka människor och miljön exponeras för ämnet. |
| --- | --- |

4.2

Steg 2: Karakterisering av utsläpp

Om ämnet uppfyller kriterierna skall en karakterisering av utsläppen göras, vilken skall omfatta de relevanta delarna av den exponeringsbedömning som beskrivs i avsnitt 5. Den skall i synnerhet innehålla en uppskattning av de mängder av ämnet som släpps ut till olika delar av miljön vid all verksamhet som bedrivs av tillverkaren eller importören och alla identifierade användningar, och en identifiering av olika vägar via vilka människor och miljön exponeras för ämnet.

5.   EXPONERINGSBEDÖMNING

| 5.0 | Inledning
  Syftet med exponeringsbedömningen är att göra en kvantitativ eller kvalitativ uppskattning av den dos eller koncentration av ämnet som människor eller miljön kan komma att bli exponerad för. Exponeringsbedömningen skall omfatta följande två steg, vilka tydligt skall anges i kemikaliesäkerhetsrapporten:







  Steg 1 | : | Framtagning av exponeringsscenarier. |
| --- | --- | --- | --- |
| Steg 2 | : | Uppskattning av exponeringen. |

5.0

Inledning

Syftet med exponeringsbedömningen är att göra en kvantitativ eller kvalitativ uppskattning av den dos eller koncentration av ämnet som människor eller miljön kan komma att bli exponerad för. Exponeringsbedömningen skall omfatta följande två steg, vilka tydligt skall anges i kemikaliesäkerhetsrapporten:

Steg 1

:

Framtagning av exponeringsscenarier.

Steg 2

:

Uppskattning av exponeringen.

Om nödvändigt skall bedömningen också sammanfattas i en bilaga till säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33.

| 5.1 | Steg 1: Framtagning av exponeringsscenarier






  5.1.1 | Exponeringsscenarier skall tas fram för tillverkning i gemenskapen, för tillverkarens och importörens egen användning och för alla identifierade användningar. Ett exponeringsscenario är en uppsättning villkor som beskriver hur ämnet tillverkas eller används under sin livscykel och hur tillverkaren eller importören kontrollerar, eller rekommenderar nedströmsanvändare att kontrollera, exponeringen av människor och miljön. Dessa exponeringsscenarier kan allt efter behov vara omfattande eller specifika. Exponeringsscenariot skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten och sammanfattas i en bilaga till säkerhetsdatabladet med användning av en lämplig kort titel som kortfattat beskriver användningen. Ett exponeringsscenario skall, i förekommande fall, i synnerhet omfatta en beskrivning av följande:






  — | De processer som tillverkaren använder vid produktionen och, i förekommande fall, eventuell vidare bearbetning och användning av tillverkaren eller importören, inklusive uppgifter om den fysikaliska form i vilken ämnet tillverkas, bearbetas och/eller används. |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

Steg 1: Framtagning av exponeringsscenarier

5.1.1

Exponeringsscenarier skall tas fram för tillverkning i gemenskapen, för tillverkarens och importörens egen användning och för alla identifierade användningar. Ett exponeringsscenario är en uppsättning villkor som beskriver hur ämnet tillverkas eller används under sin livscykel och hur tillverkaren eller importören kontrollerar, eller rekommenderar nedströmsanvändare att kontrollera, exponeringen av människor och miljön. Dessa exponeringsscenarier kan allt efter behov vara omfattande eller specifika. Exponeringsscenariot skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten och sammanfattas i en bilaga till säkerhetsdatabladet med användning av en lämplig kort titel som kortfattat beskriver användningen. Ett exponeringsscenario skall, i förekommande fall, i synnerhet omfatta en beskrivning av följande:

—

De processer som tillverkaren använder vid produktionen och, i förekommande fall, eventuell vidare bearbetning och användning av tillverkaren eller importören, inklusive uppgifter om den fysikaliska form i vilken ämnet tillverkas, bearbetas och/eller används.

| — | De processer som utnyttjas vid den identifierade användning av ämnet som planeras av tillverkaren eller importören, inklusive uppgifter om den fysikaliska form i vilken ämnet bearbetas och/eller används. |
| --- | --- |

—

De processer som utnyttjas vid den identifierade användning av ämnet som planeras av tillverkaren eller importören, inklusive uppgifter om den fysikaliska form i vilken ämnet bearbetas och/eller används.

| — | De riskhanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören vidtagit för att minska människors (även arbetstagare och konsumenter) och miljöns exponering för ämnet eller för att undvika sådan exponering. |
| --- | --- |

—

De riskhanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören vidtagit för att minska människors (även arbetstagare och konsumenter) och miljöns exponering för ämnet eller för att undvika sådan exponering.

| — | De riskhanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören rekommenderar att nedströmsanvändare skall vidta för att minska människors (även arbetstagare och konsumenter) och miljöns exponering för ämnet eller för att undvika sådan exponering. |
| --- | --- |

—

De riskhanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören rekommenderar att nedströmsanvändare skall vidta för att minska människors (även arbetstagare och konsumenter) och miljöns exponering för ämnet eller för att undvika sådan exponering.

| — | De avfallshanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören vidtagit och de avfallshanteringsåtgärder som nedströmsanvändare eller konsumenter rekommenderas att vidta för att minska människors och miljöns exponering för ämnet vid bortskaffande och/eller återvinning av avfall eller för att undvika sådan exponering. |
| --- | --- |

—

De avfallshanteringsåtgärder som tillverkaren eller importören vidtagit och de avfallshanteringsåtgärder som nedströmsanvändare eller konsumenter rekommenderas att vidta för att minska människors och miljöns exponering för ämnet vid bortskaffande och/eller återvinning av avfall eller för att undvika sådan exponering.

| — | Arbetstagarnas aktiviteter i samband med processerna samt exponeringens varaktighet och frekvens. |
| --- | --- |

—

Arbetstagarnas aktiviteter i samband med processerna samt exponeringens varaktighet och frekvens.

| — | Konsumenters aktiviteter samt exponeringens varaktighet och frekvens. |
| --- | --- |

—

Konsumenters aktiviteter samt exponeringens varaktighet och frekvens.

| — | Varaktighet och frekvens vid utsläpp av ämnet till olika delar av miljön och till avloppsreningssystem samt utspädningen i den mottagande miljön. |
| --- | --- |

—

Varaktighet och frekvens vid utsläpp av ämnet till olika delar av miljön och till avloppsreningssystem samt utspädningen i den mottagande miljön.

| 5.1.2 | När bedömningen skall användas för en tillståndsansökan avseende en specifik användning behöver exponeringsscenarier endast tas fram för dessa användningar och för motsvarande steg i livscykeln. |
| --- | --- |

5.1.2

När bedömningen skall användas för en tillståndsansökan avseende en specifik användning behöver exponeringsscenarier endast tas fram för dessa användningar och för motsvarande steg i livscykeln.

| 5.2 | Steg 2: Uppskattning av exponeringen






  5.2.1 | Exponeringen skall uppskattas för varje exponeringsscenario som tas fram och skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten. Den skall om nödvändigt sammanfattas i en bilaga till säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33. Uppskattningen av exponeringen består av tre steg: 1) uppskattning av utsläppen, 2) kemikaliers öde och spridningsvägar, och 3) uppskattning av exponeringsnivåer. |
| --- | --- | --- |

5.2

Steg 2: Uppskattning av exponeringen

5.2.1

Exponeringen skall uppskattas för varje exponeringsscenario som tas fram och skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten. Den skall om nödvändigt sammanfattas i en bilaga till säkerhetsdatabladet i enlighet med artikel 33. Uppskattningen av exponeringen består av tre steg: 1) uppskattning av utsläppen, 2) kemikaliers öde och spridningsvägar, och 3) uppskattning av exponeringsnivåer.

| 5.2.2 | Vid uppskattning av exponeringen skall utsläppen under alla relevanta delar av ämnets livscykel beaktas, under antagande av att de riskhanteringsåtgärder som beskrivs i exponeringsscenariot har vidtagits. |
| --- | --- |

5.2.2

Vid uppskattning av exponeringen skall utsläppen under alla relevanta delar av ämnets livscykel beaktas, under antagande av att de riskhanteringsåtgärder som beskrivs i exponeringsscenariot har vidtagits.

| 5.2.3 | En karakterisering av möjliga nedbrytnings-, omvandlings- eller reaktionsprocesser och en uppskattning av ämnets spridning och öde i miljön skall genomföras. |
| --- | --- |

5.2.3

En karakterisering av möjliga nedbrytnings-, omvandlings- eller reaktionsprocesser och en uppskattning av ämnets spridning och öde i miljön skall genomföras.

| 5.2.4 | En uppskattning av exponeringsnivåerna skall göras för alla befolkningsgrupper (arbetstagare, konsumenter och människor som exponeras indirekt via miljön) och för delar av miljön vars exponering är känd eller rimligen förutsebar. Varje relevant exponeringsväg för människor (inandning, intag via munnen eller huden och en kombination av alla relevanta exponeringsvägar) skall behandlas. Vid denna uppskattning skall hänsyn tas till exponeringens variation i tid och rum. Vid uppskattningen av exponeringen skall särskilt följande beaktas:






  — | Korrekt uppmätta, representativa exponeringsdata. |
| --- | --- | --- |

5.2.4

En uppskattning av exponeringsnivåerna skall göras för alla befolkningsgrupper (arbetstagare, konsumenter och människor som exponeras indirekt via miljön) och för delar av miljön vars exponering är känd eller rimligen förutsebar. Varje relevant exponeringsväg för människor (inandning, intag via munnen eller huden och en kombination av alla relevanta exponeringsvägar) skall behandlas. Vid denna uppskattning skall hänsyn tas till exponeringens variation i tid och rum. Vid uppskattningen av exponeringen skall särskilt följande beaktas:

—

Korrekt uppmätta, representativa exponeringsdata.

| — | Betydande föroreningar och tillsatser i ämnet. |
| --- | --- |

—

Betydande föroreningar och tillsatser i ämnet.

| — | Den mängd av ämnet som tillverkas och/eller importeras. |
| --- | --- |

—

Den mängd av ämnet som tillverkas och/eller importeras.

| — | Mängden för varje identifierad användning. |
| --- | --- |

—

Mängden för varje identifierad användning.

| — | Inneslutningsgraden. |
| --- | --- |

—

Inneslutningsgraden.

| — | Ämnets fysikalisk-kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Ämnets fysikalisk-kemiska egenskaper.

| — | Omvandlings- och/eller nedbrytningsprodukter. |
| --- | --- |

—

Omvandlings- och/eller nedbrytningsprodukter.

| — | Troliga exponeringsvägar och absorptionspotential hos människor. |
| --- | --- |

—

Troliga exponeringsvägar och absorptionspotential hos människor.

| — | Troliga utsläppsvägar och spridning i miljön samt nedbrytning och/eller omvandling (se även avsnitt 3 steg 1). |
| --- | --- |

—

Troliga utsläppsvägar och spridning i miljön samt nedbrytning och/eller omvandling (se även avsnitt 3 steg 1).

| 5.2.5 | Om det finns korrekt uppmätta, representativa exponeringsdata, skall särskild fästas vid dessa data vid exponeringsbedömningen. Lämpliga modeller kan användas för att uppskatta exponeringsnivåerna. Hänsyn kan även tas till relevanta data från undersökning av ämnen med liknande användning och liknande exponeringsmönster eller liknande egenskaper. |
| --- | --- |

5.2.5

Om det finns korrekt uppmätta, representativa exponeringsdata, skall särskild fästas vid dessa data vid exponeringsbedömningen. Lämpliga modeller kan användas för att uppskatta exponeringsnivåerna. Hänsyn kan även tas till relevanta data från undersökning av ämnen med liknande användning och liknande exponeringsmönster eller liknande egenskaper.

6.   RISKKARAKTERISERING

| 6.1 | Riskkarakteriseringen skall göras för varje exponeringsscenario och skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten. |
| --- | --- |

6.1

Riskkarakteriseringen skall göras för varje exponeringsscenario och skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten.

| 6.2 | Vid riskkarakteriseringen beaktas befolkningsgrupper (som exponeras som arbetstagare, konsumenter eller indirekt via miljön och, i förekommande fall, en kombination av dessa) och delar av miljön vars exponering är känd eller rimligen förutsebar, under antagande av att de riskhanteringsåtgärder som beskrivs i exponeringsscenariot i föregående avsnitt har vidtagits. Dessutom skall ämnets totala miljörisk granskas genom en integrering av resultaten för alla relevanta delar av miljön och alla relevanta utsläppskällor. |
| --- | --- |

6.2

Vid riskkarakteriseringen beaktas befolkningsgrupper (som exponeras som arbetstagare, konsumenter eller indirekt via miljön och, i förekommande fall, en kombination av dessa) och delar av miljön vars exponering är känd eller rimligen förutsebar, under antagande av att de riskhanteringsåtgärder som beskrivs i exponeringsscenariot i föregående avsnitt har vidtagits. Dessutom skall ämnets totala miljörisk granskas genom en integrering av resultaten för alla relevanta delar av miljön och alla relevanta utsläppskällor.

| 6.3 | Riskkarakteriseringen består av






  — | en jämförelse av exponeringen av varje befolkningsgrupp som exponeras för eller kan förväntas komma att exponeras för ämnet med lämpliga uppskattade nolleffektnivåer, |
| --- | --- | --- |

6.3

Riskkarakteriseringen består av

—

en jämförelse av exponeringen av varje befolkningsgrupp som exponeras för eller kan förväntas komma att exponeras för ämnet med lämpliga uppskattade nolleffektnivåer,

| — | en jämförelse mellan de uppskattade koncentrationerna i varje del av miljön och Pnec, och |
| --- | --- |

—

en jämförelse mellan de uppskattade koncentrationerna i varje del av miljön och Pnec, och

| — | en bedömning av sannolikheten för att en händelse inträffar på grund av ämnets fysikaliskkemiska egenskaper, och sannolikheten för att denna händelse är allvarlig. |
| --- | --- |

—

en bedömning av sannolikheten för att en händelse inträffar på grund av ämnets fysikaliskkemiska egenskaper, och sannolikheten för att denna händelse är allvarlig.

| 6.4 | För ett visst exponeringsscenario kan exponeringen av människor och miljön anses vara tillräckligt kontrollerad om






  — | de exponeringsnivåer som uppskattas i avsnitt 6.2 inte överskrider de värden på Dnel eller Pnec som fastställts i avsnitt 1 respektive 3, och |
| --- | --- | --- |

6.4

För ett visst exponeringsscenario kan exponeringen av människor och miljön anses vara tillräckligt kontrollerad om

—

de exponeringsnivåer som uppskattas i avsnitt 6.2 inte överskrider de värden på Dnel eller Pnec som fastställts i avsnitt 1 respektive 3, och

| — | sannolikheten för att en händelse inträffar beroende på ämnets fysikalisk-kemiska egenskaper enligt avsnitt 2, och sannolikheten för att denna händelse är allvarlig, är försumbar. |
| --- | --- |

—

sannolikheten för att en händelse inträffar beroende på ämnets fysikalisk-kemiska egenskaper enligt avsnitt 2, och sannolikheten för att denna händelse är allvarlig, är försumbar.

| 6.5 | För de effekter på människor och de delar av miljön för vilka det inte var möjligt att fastställa någon Dnel eller Pnec, skall det vid genomförandet av exponeringsscenariot göras en kvantitativ bedömning av sannolikheten för att effekterna undviks.
  För ämnen som uppfyller PBT- och vPvB-kriterierna skall tillverkare eller importörer använda den information som erhållits i avsnitt 5 steg 2 när de vid sin anläggning genomför riskhanteringsåtgärder som minimerar exponeringen av människor och miljön, och när de rekommenderar nedströmsanvändare att vidta sådana åtgärder. |
| --- | --- |

6.5

För de effekter på människor och de delar av miljön för vilka det inte var möjligt att fastställa någon Dnel eller Pnec, skall det vid genomförandet av exponeringsscenariot göras en kvantitativ bedömning av sannolikheten för att effekterna undviks.

För ämnen som uppfyller PBT- och vPvB-kriterierna skall tillverkare eller importörer använda den information som erhållits i avsnitt 5 steg 2 när de vid sin anläggning genomför riskhanteringsåtgärder som minimerar exponeringen av människor och miljön, och när de rekommenderar nedströmsanvändare att vidta sådana åtgärder.

7.   KEMIKALIESÄKERHETSRAPPORTEN

Kemikaliesäkerhetsrapporten skall omfatta följande rubriker:

| Mall för kemikaliesäkerhetsrapporten |
| --- |
| DEL A |
| 1. | Sammanfattning av riskhanteringsåtgärder |
| 2. | Försäkran om att riskhanteringsåtgärder vidtas |
| 3. | Försäkran om att information om riskhanteringsåtgärder vidarebefordras |
| DEL B |
| 1. | Identifiering av ämnet och fysikalisk-kemiska egenskaper |
| 2. | Klassificering och märkning |
| 3. | Ämnets öde i miljön |
| | 3.1 | Nedbrytning |
| | 3.2 | Spridning i miljön |
| | 3.3 | Bioackumulering |
| DEL C |
| 1. | Bedömning av hälsofara |
| | 1.1 | Toxikokinetik, metabolism och spridning |
| | 1.2 | Akut toxicitet |
| | 1.3 | Irritation |
| | | 1.3.1 | Hud |
| | | 1.3.2 | Ögon |
| | | 1.3.3 | Luftvägar |
| | 1.4 | Frätande egenskaper |
| | 1.5 | Allergiframkallande egenskaper |
| | | 1.5.1 | Hud |
| | | 1.5.2 | Luftvägar |
| | 1.6 | Toxicitet vid upprepad dosering |
| | 1.7 | Mutagenitet |
| | 1.8 | Cancerogenitet |
| | 1.9 | Reproduktionstoxicitet |
| | | 1.9.1 | Effekter på fortplantningen |
| | | 1.9.2 | Fosterskadande effekter |
| | 1.10 | Andra effekter |
| 2. | Fysikalisk-kemisk farobedömning |
| | 2.1 | Explosivitet |
| | 2.2 | Brandfarlighet |
| | 2.3 | Oxidationspotential |
| 3. | Bedömning av miljöfara |
| | 3.1 | Vattenmiljö (inklusive sediment) |
| | 3.2 | Landmiljö |
| | 3.3 | Luft |
| | 3.4 | Mikrobiologisk aktivitet i avloppsreningsverk |
| 4. | PBT- och vPvB-bedömning |
| 5. | Exponeringsbedömning |
| | 5.1 | [Rubrik på exponeringsscenario 1] |
| | | 5.1.1 | Exponeringsscenario |
| | | 5.1.2 | Exponeringsbedömning |
| | 5.2 | [Rubrik på exponeringsscenario 2] |
| | | 5.2.1 | Exponeringsscenario |
| | | 5.2.2 | Exponeringsbedömning |
| | | | osv. |
| 6. | Riskkarakterisering |
| | 6.1 | [Rubrik på exponeringsscenario 1] |
| | | 6.1.1 | Hälsorisker |
| | | | 6.1.1.1 | Arbetstagare |
| | | | 6.1.1.2 | Konsumenter |
| | | | 6.1.1.3 | Människor som kan exponeras indirekt via miljön |
| | | 6.1.2 | Miljörisker |
| | | | 6.1.2.1 | Vattenmiljö (inklusive sediment) |
| | | | 6.1.2.2 | Landmiljö |
| | | | 6.1.2.3 | Luft |
| | | | 6.1.2.4 | Mikrobiologisk aktivitet i avloppsreningsverk |
| | 6.2 | [Rubrik på exponeringsscenario 2] |
| | | 6.2.1 | Hälsorisker |
| | | | 6.2.1.1 | Arbetstagare |
| | | | 6.2.1.2 | Konsumenter |
| | | | 6.2.1.3 | Människor som kan exponeras indirekt via miljön |
| | | 6.2.2 | Miljörisker |
| | | | 6.2.2.1 | Vattenmiljö (inklusive sediment) |
| | | | 6.2.2.2 | Landmiljö |
| | | | 6.2.2.3 | Luft |
| | | | 6.2.2.4 | Mikrobiologisk aktivitet i avloppsreningsverk |
| | | | osv. |
| | 6.x. | Total exponering (kombination av alla relevanta utsläppskällor) |
| | | 6.x.1 | Människors hälsa (kombination av alla exponeringsvägar) |
| | | | 6.x.1.1 |
| | | 6.x.2 | Miljö (kombination av alla utsläppskällor) |
| | | | 6.x.2.1 |

Mall för kemikaliesäkerhetsrapporten

DEL A

1.

Sammanfattning av riskhanteringsåtgärder

2.

Försäkran om att riskhanteringsåtgärder vidtas

3.

Försäkran om att information om riskhanteringsåtgärder vidarebefordras

DEL B

1.

Identifiering av ämnet och fysikalisk-kemiska egenskaper

2.

Klassificering och märkning

3.

Ämnets öde i miljön

3.1

Nedbrytning

3.2

Spridning i miljön

3.3

Bioackumulering

DEL C

1.

Bedömning av hälsofara

1.1

Toxikokinetik, metabolism och spridning

1.2

Akut toxicitet

1.3

Irritation

1.3.1

Hud

1.3.2

Ögon

1.3.3

Luftvägar

1.4

Frätande egenskaper

1.5

Allergiframkallande egenskaper

1.5.1

Hud

1.5.2

Luftvägar

1.6

Toxicitet vid upprepad dosering

1.7

Mutagenitet

1.8

Cancerogenitet

1.9

Reproduktionstoxicitet

1.9.1

Effekter på fortplantningen

1.9.2

Fosterskadande effekter

1.10

Andra effekter

2.

Fysikalisk-kemisk farobedömning

2.1

Explosivitet

2.2

Brandfarlighet

2.3

Oxidationspotential

3.

Bedömning av miljöfara

3.1

Vattenmiljö (inklusive sediment)

3.2

Landmiljö

3.3

Luft

3.4

Mikrobiologisk aktivitet i avloppsreningsverk

4.

PBT- och vPvB-bedömning

5.

Exponeringsbedömning

5.1

[Rubrik på exponeringsscenario 1]

5.1.1

Exponeringsscenario

5.1.2

Exponeringsbedömning

5.2

[Rubrik på exponeringsscenario 2]

5.2.1

Exponeringsscenario

5.2.2

Exponeringsbedömning

osv.

6.

Riskkarakterisering

6.1

[Rubrik på exponeringsscenario 1]

6.1.1

Hälsorisker

6.1.1.1

Arbetstagare

6.1.1.2

Konsumenter

6.1.1.3

Människor som kan exponeras indirekt via miljön

6.1.2

Miljörisker

6.1.2.1

Vattenmiljö (inklusive sediment)

6.1.2.2

Landmiljö

6.1.2.3

Luft

6.1.2.4

Mikrobiologisk aktivitet i avloppsreningsverk

6.2

[Rubrik på exponeringsscenario 2]

6.2.1

Hälsorisker

6.2.1.1

Arbetstagare

6.2.1.2

Konsumenter

6.2.1.3

Människor som kan exponeras indirekt via miljön

6.2.2

Miljörisker

6.2.2.1

Vattenmiljö (inklusive sediment)

6.2.2.2

Landmiljö

6.2.2.3

Luft

6.2.2.4

Mikrobiologisk aktivitet i avloppsreningsverk

osv.

6.x.

Total exponering (kombination av alla relevanta utsläppskällor)

6.x.1

Människors hälsa (kombination av alla exponeringsvägar)

6.x.1.1

6.x.2

Miljö (kombination av alla utsläppskällor)

6.x.2.1

---

(1)  I allmänhet gäller att graden av osäkerhet och osäkerhetsfaktorn minskar när antalet försöksdata ökar och försöken pågår under en längre tid. En osäkerhetsfaktor på 1 000 används vanligen för det lägsta av de tre LC50- eller EC50- värdena som erhållits genom korttidsförsök på arter som representerar olika trofiska nivåer och en faktor på 10 för det lägsta av tre Noec-värden som erhållits genom långtidsförsök på arter som representerar olika trofiska nivåer.

BILAGA IA

ANVISNINGAR OM SAMMANSTÄLLNINGEN AV SÄKERHETSDATABLAD

I den här bilagan fastställs de krav som ställs på ett säkerhetsdatablad som tillhandahålls för ett ämne eller en beredning i enlighet med artikel 33. Säkerhetsdatabladet är ett sätt att förmedla viktig information från den relevanta kemikaliesäkerhetsrapporten nedåt i distributionskedjan till den omedelbara nedströmsanvändaren. Informationen i säkerhetsdatabladet skall överensstämma med informationen i kemikaliesäkerhetsrapporten, om en sådan krävs. Om en kemikaliesäkerhetsrapport har utarbetats skall de relevanta exponeringsscenarierna ingå i en bilaga till säkerhetsdatabladet, så att det blir lättare att hänvisa till dem under de olika rubrikerna i säkerhetsdatabladet.

Syftet med denna bilaga är att se till att de obligatoriska avsnitten enligt artikel 33 innehåller enhetlig och riktig information, och att de resulterande säkerhetsdatabladen gör det möjligt för användare att vidta nödvändiga åtgärder till skydd för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och till skydd för miljön.

Information i säkerhetsdatabladen skall också uppfylla kraven i rådets direktiv 98/24/EG om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet. Säkerhetsdatabladen skall i synnerhet ge arbetsgivaren möjlighet att avgöra om det förekommer några farliga kemiska agenser på arbetsplatsen och bedöma alla risker för arbetstagarnas säkerhet och hälsa som kan uppstå vid användningen.

Informationen i säkerhetsdatabladet måste vara kortfattad och tydlig. Säkerhetsdatabladet skall utarbetas av en kompetent person som skall ta hänsyn till användarkretsens särskilda behov, så långt detta är känt. De som släpper ut ämnen och beredningar på marknaden skall försäkra sig om att de kompetenta personerna har genomgått lämplig utbildning inklusive fortbildning.

För beredningar som inte klassificeras som farliga, men för vilka det krävs ett säkerhetsdatablad enligt artikel 34, skall det under varje rubrik lämnas information som står i proportion till beredningens farlighet.

Ytterligare information kan i vissa fall vara nödvändig beroende på ämnenas och beredningarnas många olika egenskaper. Om det i andra fall visar sig att information om vissa egenskaper saknar betydelse eller inte kan lämnas av tekniska skäl, skall anledningen till detta klart anges under varje rubrik. Information skall lämnas om varje farlig egenskap. Om det uppges att en viss farlig egenskap inte förekommer, måste tydlig skillnad göras mellan fall där det saknas information och fall där det föreligger negativa testresultat.

Ange utgivningsdag för säkerhetsdatabladet på första sidan. När ett säkerhetsdatablad har omarbetats, skall mottagaren underrättas om ändringarna.

Anmärkning:

Säkerhetsdatablad krävs också för vissa särskilda ämnen och beredningar (t.ex. metaller i massiv form, legeringar, komprimerade gaser) som anges i kapitlen 8 och 9 i bilaga VI till direktiv 67/548/EEG och som omfattas av undantag när det gäller märkning.

1.   NAMNET PÅ ÄMNET/BEREDNINGEN OCH BOLAGET/FÖRETAGET

| 1.1 | Namnet på ämnet eller beredningen
  Den benämning som används för identifiering skall vara identisk med den som anges i märkningen enligt bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.
  För ämnen som omfattas av registreringsplikten skall benämningen överensstämma med den som används vid registreringen, och det registreringsnummer som tilldelats enligt artikel 20.1 i denna förordning skall också anges.
  Andra sätt att identifiera ämnet eller beredningen kan också anges. |
| --- | --- |

1.1

Namnet på ämnet eller beredningen

Den benämning som används för identifiering skall vara identisk med den som anges i märkningen enligt bilaga VI till direktiv 67/548/EEG.

För ämnen som omfattas av registreringsplikten skall benämningen överensstämma med den som används vid registreringen, och det registreringsnummer som tilldelats enligt artikel 20.1 i denna förordning skall också anges.

Andra sätt att identifiera ämnet eller beredningen kan också anges.

| 1.2 | Användning av ämnet eller beredningen
  Ange ämnets eller beredningens användningsområden i den mån de är kända. Där många olika användningsområden är möjliga, behöver bara de viktigaste eller vanligaste anges. Ge i så fall en kort beskrivning av den faktiska funktionen, exempelvis flamskydd, antioxidant osv.
  Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall säkerhetsdatabladet omfatta information om alla identifierade användningar som är relevanta för mottagaren av säkerhetsdatabladet. Denna information skall överensstämma med de identifierade användningar och exponeringsscenarier som omfattas av bilagan till säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

1.2

Användning av ämnet eller beredningen

Ange ämnets eller beredningens användningsområden i den mån de är kända. Där många olika användningsområden är möjliga, behöver bara de viktigaste eller vanligaste anges. Ge i så fall en kort beskrivning av den faktiska funktionen, exempelvis flamskydd, antioxidant osv.

Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall säkerhetsdatabladet omfatta information om alla identifierade användningar som är relevanta för mottagaren av säkerhetsdatabladet. Denna information skall överensstämma med de identifierade användningar och exponeringsscenarier som omfattas av bilagan till säkerhetsdatabladet.

| 1.3 | Namnet på bolaget/företaget
  Ange namnet på den person (tillverkare, importör eller distributör)som ansvarar för att ämnet eller beredningen släpps ut på marknaden i gemenskapen. Ange dennes fullständiga adress och telefonnummer.
  Om denna person inte är etablerad i den medlemsstat där ämnet eller beredningen släpps ut på marknaden, ange dessutom om möjligt fullständig adress och telefonnummer till den person som är ansvarig i medlemsstaten i fråga.
  För registranter skall den angivna personen överensstämma med den information om tillverkarens eller importörens identitet som lämnats i registreringsunderlaget. |
| --- | --- |

1.3

Namnet på bolaget/företaget

Ange namnet på den person (tillverkare, importör eller distributör)som ansvarar för att ämnet eller beredningen släpps ut på marknaden i gemenskapen. Ange dennes fullständiga adress och telefonnummer.

Om denna person inte är etablerad i den medlemsstat där ämnet eller beredningen släpps ut på marknaden, ange dessutom om möjligt fullständig adress och telefonnummer till den person som är ansvarig i medlemsstaten i fråga.

För registranter skall den angivna personen överensstämma med den information om tillverkarens eller importörens identitet som lämnats i registreringsunderlaget.

| 1.4 | Telefonnummer för nödsituationer
  Ange förutom ovannämnda information ett telefonnummer för nödsituationer till företaget och/eller det officiella rådgivande organet (som kan vara det organ som skall ta emot uppgifter i hälsofrågor enligt artikel 17 i direktiv 1999/45/EG). |
| --- | --- |

1.4

Telefonnummer för nödsituationer

Ange förutom ovannämnda information ett telefonnummer för nödsituationer till företaget och/eller det officiella rådgivande organet (som kan vara det organ som skall ta emot uppgifter i hälsofrågor enligt artikel 17 i direktiv 1999/45/EG).

2.   FARLIGA EGENSKAPER

Ange ämnets eller beredningens klassificering i enlighet med klassificeringsreglerna i direktiven 67/548/EEG respektive 1999/45/EG. Ange tydligt och kortfattat ämnets eller beredningens farliga egenskaper för människor och miljön.

Gör tydlig åtskillnad mellan beredningar som klassificeras som farliga och sådana som inte klassificeras som farliga enligt direktiv 1999/45/EG.

Beskriv de viktigaste skadliga fysikalisk-kemiska effekterna, hälso- och miljöeffekterna samt de symptom som kan uppkomma vid användning och vid sådan möjlig felaktig användning av ämnet eller beredningen som rimligen kan förutses.

Det kan vara nödvändigt att ange andra faror, såsom dammbildning, kvävningsrisk, förfrysningsrisk eller inverkan på miljön, exempelvis faror för jordlevande organismer, som inte föranleder klassificering men eventuellt bidrar till produktens farlighet i stort.

Den information som står på etiketten skall anges under rubrik 15.

Ämnets klassificering skall överensstämma med den klassificering som lämnats till klassificerings- och märkningsregistret enligt avdelning X.

3.   SAMMANSÄTTNING/INFORMATION OM BESTÅNDSDELAR

Den lämnade informationen skall göra det möjligt för mottagaren att lätt identifiera de farliga egenskaperna hos beredningens beståndsdelar. Själva beredningens farlighet skall anges under rubrik 3.

| 3.1 | Det är inte nödvändigt att ange den fullständiga sammansättningen (de ingående ämnenas beskaffenhet och koncentration), men det kan vara till hjälp att allmänt beskriva beståndsdelarna och deras koncentration. |
| --- | --- |

3.1

Det är inte nödvändigt att ange den fullständiga sammansättningen (de ingående ämnenas beskaffenhet och koncentration), men det kan vara till hjälp att allmänt beskriva beståndsdelarna och deras koncentration.

| 3.2 | För en beredning som klassificeras som farlig enligt direktiv 1999/45/EG skall följande ämnen anges, med uppgift om koncentration eller koncentrationsintervall:






  i) | Ämnen som är miljö- eller hälsofarliga enligt direktiv 67/548/EEG, om de ingår i koncentrationer som är lika med eller högre än den lägre av






  — | de koncentrationer som anges i tabellen i artikel 3.3 i direktiv 1999/45/EG, eller |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

För en beredning som klassificeras som farlig enligt direktiv 1999/45/EG skall följande ämnen anges, med uppgift om koncentration eller koncentrationsintervall:

i)

Ämnen som är miljö- eller hälsofarliga enligt direktiv 67/548/EEG, om de ingår i koncentrationer som är lika med eller högre än den lägre av

—

de koncentrationer som anges i tabellen i artikel 3.3 i direktiv 1999/45/EG, eller

| — | de koncentrationsgränser som anges i bilaga I till direktiv 67/548/EEG, eller |
| --- | --- |

—

de koncentrationsgränser som anges i bilaga I till direktiv 67/548/EEG, eller

| — | de koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga II till direktiv 1999/45/EG, eller |
| --- | --- |

—

de koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga II till direktiv 1999/45/EG, eller

| — | de koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga III till direktiv 1999/45/EG, eller |
| --- | --- |

—

de koncentrationsgränser som anges i del B av bilaga III till direktiv 1999/45/EG, eller

| — | de koncentrationsgränser som anges för en viss förutfastställd post i det klassificerings- och märkningsregister som inrättas enligt avdelning X. |
| --- | --- |

—

de koncentrationsgränser som anges för en viss förutfastställd post i det klassificerings- och märkningsregister som inrättas enligt avdelning X.

| ii) | Ämnen för vilka det finns gemenskapsgränsvärden för exponering på arbetsplatsen och som inte redan omfattas av punkt i. |
| --- | --- |

ii)

Ämnen för vilka det finns gemenskapsgränsvärden för exponering på arbetsplatsen och som inte redan omfattas av punkt i.

| 3.3 | För en beredning som inte klassificeras som farlig enligt direktiv 1999/45/EG skall följande ämnen anges, med uppgift om koncentration eller koncentrationsintervall, om de ingår i en individuell koncentration som är ≥ 1 viktprocent för icke gasformiga beredningar och ≥ 0,2 volymprocent för gasformiga beredningar:






  — | Ämnen som är hälso- eller miljöfarliga enligt direktiv 67/548/EEG (1) |
| --- | --- | --- |

3.3

För en beredning som inte klassificeras som farlig enligt direktiv 1999/45/EG skall följande ämnen anges, med uppgift om koncentration eller koncentrationsintervall, om de ingår i en individuell koncentration som är ≥ 1 viktprocent för icke gasformiga beredningar och ≥ 0,2 volymprocent för gasformiga beredningar:

—

Ämnen som är hälso- eller miljöfarliga enligt direktiv 67/548/EEG (1)

| — | Ämnen för vilka det finns gemenskapsgränsvärden för exponering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

Ämnen för vilka det finns gemenskapsgränsvärden för exponering på arbetsplatsen.

| 3.4 | För beredningar som inte uppfyller kraven i punkt 3.2 och 3.3 och för vilka PNEC för använda ämnen är lägre än 500 μg/l, skall kvantiteten, biologisk nedbrytning (elimineringsmöjlighet) och logPow meddelas nedströmsanvändarna i enlighet med artiklarna 39 och 40. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Klassificeringen (enligt artiklarna 4 och 6 i direktiv 67/548/EEG eller bilaga I till det direktivet) av de ämnen som avses ovan skall anges tillsammans med de farokoder och R-fraser som tilldelats med hänsyn till fysikalisk-kemisk farlighet och farlighet för hälsa och miljö. R-frasernas fullständiga lydelse behöver inte skrivas ut här, men hänvisning skall ges till rubrik 16, där den fullständiga ordalydelsen av varje R-fras skall anges. |
| --- | --- |

3.5

Klassificeringen (enligt artiklarna 4 och 6 i direktiv 67/548/EEG eller bilaga I till det direktivet) av de ämnen som avses ovan skall anges tillsammans med de farokoder och R-fraser som tilldelats med hänsyn till fysikalisk-kemisk farlighet och farlighet för hälsa och miljö. R-frasernas fullständiga lydelse behöver inte skrivas ut här, men hänvisning skall ges till rubrik 16, där den fullständiga ordalydelsen av varje R-fras skall anges.

| 3.6 | Ange namnen på de ämnen som anges ovan och deras Einecs- eller Elincs-nummer i enlighet med direktiv 67/548/EEG. Det kan också vara till hjälp att ange ämnenas CAS-nummer och Iupac-namn om dessa finns tillgängliga. För de ämnen som anges med att generiskt namn, i enlighet med artikel 15 i direktiv 1999/45/EG eller fotnoten till punkt 3.3 i denna bilaga, krävs ingen exakt kemisk identifikation. Det registreringsnummer som tilldelats enligt artikel 20.1 i denna förordning skall också anges för varje ämne som omfattas av registreringsplikten. |
| --- | --- |

3.6

Ange namnen på de ämnen som anges ovan och deras Einecs- eller Elincs-nummer i enlighet med direktiv 67/548/EEG. Det kan också vara till hjälp att ange ämnenas CAS-nummer och Iupac-namn om dessa finns tillgängliga. För de ämnen som anges med att generiskt namn, i enlighet med artikel 15 i direktiv 1999/45/EG eller fotnoten till punkt 3.3 i denna bilaga, krävs ingen exakt kemisk identifikation. Det registreringsnummer som tilldelats enligt artikel 20.1 i denna förordning skall också anges för varje ämne som omfattas av registreringsplikten.

| 3.7 | Om vissa ämnens identitet skall behandlas konfidentiellt enligt bestämmelserna i artikel 15 i direktiv 1999/45/EG eller fotnoten till punkt 3.3 i denna bilaga, skall deras kemiska egenskaper beskrivas så att en säker hantering kan garanteras. Det namn som används skall vara detsamma som det som fastställs vid tillämpningen av de ovannämnda förfarandena. |
| --- | --- |

3.7

Om vissa ämnens identitet skall behandlas konfidentiellt enligt bestämmelserna i artikel 15 i direktiv 1999/45/EG eller fotnoten till punkt 3.3 i denna bilaga, skall deras kemiska egenskaper beskrivas så att en säker hantering kan garanteras. Det namn som används skall vara detsamma som det som fastställs vid tillämpningen av de ovannämnda förfarandena.

4.   FÖRSTA HJÄLPEN

Beskriv åtgärder för första hjälpen.

Ange först om omedelbar medicinsk behandling krävs.

Informationen om första hjälpen skall vara kort och lätt att förstå för den drabbade, kringstående och den personal som skall vidta hjälpåtgärder. Symptom och effekter skall sammanfattas kort. Instruktionerna skall ange vad som skall göras på platsen i händelse av en olycka och om fördröjda effekter kan förväntas efter exponering.

Dela upp informationen efter olika exponeringsvägar. Således skall inandning, kontakt med hud eller ögon och förtäring behandlas under skilda underrubriker.

Ange om läkarhjälp krävs eller rekommenderas.

För vissa ämnen eller beredningar kan det vara viktigt att påpeka att särskilda hjälpmedel skall finnas på arbetsplatsen för omedelbar specialbehandling.

5.   ÅTGÄRDER VID BRAND

Ange vad som krävs för att bekämpa en brand som orsakats av ämnet eller beredningen eller som uppstår i dess närhet, med uppgifter om

| — | lämpliga släckmedel, |
| --- | --- |

—

lämpliga släckmedel,

| — | släckmedel som inte får användas av säkerhetsskäl, |
| --- | --- |

—

släckmedel som inte får användas av säkerhetsskäl,

| — | särskilda risker vid exponering som orsakas av ämnet eller beredningen i sig eller av förbränningsprodukter eller gaser som uppstår vid brand, |
| --- | --- |

—

särskilda risker vid exponering som orsakas av ämnet eller beredningen i sig eller av förbränningsprodukter eller gaser som uppstår vid brand,

| — | särskild skyddsutrustning för brandbekämpningspersonal. |
| --- | --- |

—

särskild skyddsutrustning för brandbekämpningspersonal.

6.   ÅTGÄRDER VID OAVSIKTLIGA SPILL/UTSLÄPP

Beroende på ämnet eller beredningen kan information behövas i följande avseenden:

| — | Personliga skyddsåtgärder
  exempelvis avlägsnande av antändningskällor, tillgång till tillfredsställande ventilation/andningsskydd, begränsning av damm, förhindrande av kontakt med hud och ögon. |
| --- | --- |

—

Personliga skyddsåtgärder

exempelvis avlägsnande av antändningskällor, tillgång till tillfredsställande ventilation/andningsskydd, begränsning av damm, förhindrande av kontakt med hud och ögon.

| — | Miljöskyddsåtgärder
  exempelvis förhindrande av att produkten når avlopp, yt- eller grundvatten och mark, eventuellt behov av att varna befolkningen i grannskapet. |
| --- | --- |

—

Miljöskyddsåtgärder

exempelvis förhindrande av att produkten når avlopp, yt- eller grundvatten och mark, eventuellt behov av att varna befolkningen i grannskapet.

| — | Rengöringsmetoder
  exempelvis användning av absorberande material (t.ex. sand, kiselgur, syrabindare, universalbindare, sågspån osv.), reduktion av gaser/ånga med vatten, utspädning. |
| --- | --- |

—

Rengöringsmetoder

exempelvis användning av absorberande material (t.ex. sand, kiselgur, syrabindare, universalbindare, sågspån osv.), reduktion av gaser/ånga med vatten, utspädning.

Beakta även behovet av upplysningar av typen: ”använd aldrig...”, ”neutralisera med...”.

Anmärkning:

Hänvisa i tillämpliga fall till rubrikerna 8 och 13.

7.   HANTERING OCH LAGRING

Anmärkning:

Informationen i detta avsnitt skall hänföra sig till skyddet för hälsa, säkerhet och miljö. Uppgifterna skall hjälpa arbetsgivaren att utforma arbetsmetoderna och organisationen i enlighet med artikel 5 i direktiv 98/24/EG.

Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport eller registrering skall informationen i detta avsnitt överensstämma med den information som lämnas för de identifierade användningar och exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet.

| 7.1 | Hantering
  Ange försiktighetsmått för säker hantering inklusive råd om tekniska åtgärder såsom inneslutning, lokal och allmän ventilation, åtgärder för att förhindra bildandet av aerosoler och damm, uppkomsten av brand samt miljöskyddsåtgärder (t.ex. användning av filter eller skrubber för avgasrening, användning i invallade områden, åtgärder för uppsamling och bortskaffande av spill, osv.). Ange vidare särskilda krav eller regler som gäller ämnet eller beredningen (t.ex. metoder eller utrustning som rekommenderas eller inte är tillåtna), med en kort beskrivning i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

7.1

Hantering

Ange försiktighetsmått för säker hantering inklusive råd om tekniska åtgärder såsom inneslutning, lokal och allmän ventilation, åtgärder för att förhindra bildandet av aerosoler och damm, uppkomsten av brand samt miljöskyddsåtgärder (t.ex. användning av filter eller skrubber för avgasrening, användning i invallade områden, åtgärder för uppsamling och bortskaffande av spill, osv.). Ange vidare särskilda krav eller regler som gäller ämnet eller beredningen (t.ex. metoder eller utrustning som rekommenderas eller inte är tillåtna), med en kort beskrivning i tillämpliga fall.

| 7.2 | Lagring
  Ange vad som krävs för säker lagring, t.ex. särskild utformning av lagerlokaler eller lagringskärl (inklusive skyddsväggar och ventilation), oförenliga material, lagringsbetingelser (temperatur- och luftfuktighetsgräns/intervall, ljus, inert gas osv.), särskild elektrisk utrustning och förhindrande av statisk elektricitet.
  Lämna vid behov råd om kvantitetsgränser vid lagring. Ange alla särskilda krav, t.ex. den materialtyp som skall användas i förpackningar/behållare för ämnet eller beredningen. |
| --- | --- |

7.2

Lagring

Ange vad som krävs för säker lagring, t.ex. särskild utformning av lagerlokaler eller lagringskärl (inklusive skyddsväggar och ventilation), oförenliga material, lagringsbetingelser (temperatur- och luftfuktighetsgräns/intervall, ljus, inert gas osv.), särskild elektrisk utrustning och förhindrande av statisk elektricitet.

Lämna vid behov råd om kvantitetsgränser vid lagring. Ange alla särskilda krav, t.ex. den materialtyp som skall användas i förpackningar/behållare för ämnet eller beredningen.

| 7.3 | Specifika användningsområden
  När det gäller slutprodukter avsedda för identifierade användningar, skall rekommendationerna syfta till användningarna i fråga och vara detaljerade och praktiskt genomförbara. Om möjligt skall referens ges till industri- eller sektorsspecifik vägledning. |
| --- | --- |

7.3

Specifika användningsområden

När det gäller slutprodukter avsedda för identifierade användningar, skall rekommendationerna syfta till användningarna i fråga och vara detaljerade och praktiskt genomförbara. Om möjligt skall referens ges till industri- eller sektorsspecifik vägledning.

8.   BEGRÄNSNING AV EXPONERINGEN/PERSONLIGA SKYDDSÅTGÄRDER

| 8.1 | Gränsvärden för exponering
  Ange vad som behöver övervakas enligt gällande regler, inbegripet gränsvärden för exponering på arbetsplatsen och/eller biologiska gränsvärden. Värdena skall anges för de medlemsstater där ämnet eller beredningen släpps ut på marknaden. Informera om aktuella rekommenderade övervakningsförfaranden.
  Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall de relevanta Dnel och Pnec för ämnet lämnas för de exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet.
  När det gäller beredningar, är det lämpligt att ange värden för de beståndsdelar som måste anges i säkerhetsdatabladet enligt rubrik 3. |
| --- | --- |

8.1

Gränsvärden för exponering

Ange vad som behöver övervakas enligt gällande regler, inbegripet gränsvärden för exponering på arbetsplatsen och/eller biologiska gränsvärden. Värdena skall anges för de medlemsstater där ämnet eller beredningen släpps ut på marknaden. Informera om aktuella rekommenderade övervakningsförfaranden.

Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall de relevanta Dnel och Pnec för ämnet lämnas för de exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet.

När det gäller beredningar, är det lämpligt att ange värden för de beståndsdelar som måste anges i säkerhetsdatabladet enligt rubrik 3.

| 8.2 | Begränsning av exponeringen
  I detta dokument avses med begränsning av exponeringen samtliga särskilda skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder som skall vidtas under användningen för att reducera arbetstagarnas och miljöns exponering till ett minimum.






  8.2.1 | Begränsning av exponeringen på arbetsplatsen
  Denna information kommer att användas av arbetsgivaren för att bedöma vilka risker som ämnet eller beredningen utgör för arbetstagarnas säkerhet och hälsa i enlighet med artikel 4 i direktiv 98/24/EG. Enligt det direktivet skall arbetsgivaren utforma lämpliga arbetsprocesser och tekniska kontrollåtgärder, använda ändamålsenlig utrustning och material, tillämpa gemensamma skyddsåtgärder vid exponeringskällan och tillämpa individuella skyddsåtgärder, t.ex. personlig skyddsutrustning. Ange därför lämplig information om sådana åtgärder för att möjliggöra en korrekt riskbedömning enligt artikel 4 i direktiv 98/24/EG. Denna information skall komplettera den som ges enligt rubrik 7.1.
  Om personlig skyddsutrustning behövs, ange i detalj den utrustning som ger ett tillräckligt och lämpligt skydd. Beakta rådets direktiv 89/686/EEG (2) och hänvisa till relevanta CEN-standarder.
  Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall en sammanfattning av de riskhanteringsåtgärder som behöver vidtas för att på ett lämpligt sätt begränsa arbetstagares exponering för ämnet lämnas för de exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet.






  8.2.1.1 | Andningsskydd
  När det gäller farliga gaser, ångor eller damm, ange vilken typ av skyddsutrustning som skall användas, t.ex. tryckluftsapparat, lämpliga ansiktsmasker och filter. |
| --- | --- | --- | --- |

8.2

Begränsning av exponeringen

I detta dokument avses med begränsning av exponeringen samtliga särskilda skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder som skall vidtas under användningen för att reducera arbetstagarnas och miljöns exponering till ett minimum.

8.2.1

Begränsning av exponeringen på arbetsplatsen

Denna information kommer att användas av arbetsgivaren för att bedöma vilka risker som ämnet eller beredningen utgör för arbetstagarnas säkerhet och hälsa i enlighet med artikel 4 i direktiv 98/24/EG. Enligt det direktivet skall arbetsgivaren utforma lämpliga arbetsprocesser och tekniska kontrollåtgärder, använda ändamålsenlig utrustning och material, tillämpa gemensamma skyddsåtgärder vid exponeringskällan och tillämpa individuella skyddsåtgärder, t.ex. personlig skyddsutrustning. Ange därför lämplig information om sådana åtgärder för att möjliggöra en korrekt riskbedömning enligt artikel 4 i direktiv 98/24/EG. Denna information skall komplettera den som ges enligt rubrik 7.1.

Om personlig skyddsutrustning behövs, ange i detalj den utrustning som ger ett tillräckligt och lämpligt skydd. Beakta rådets direktiv 89/686/EEG (2) och hänvisa till relevanta CEN-standarder.

Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall en sammanfattning av de riskhanteringsåtgärder som behöver vidtas för att på ett lämpligt sätt begränsa arbetstagares exponering för ämnet lämnas för de exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet.

8.2.1.1

Andningsskydd

När det gäller farliga gaser, ångor eller damm, ange vilken typ av skyddsutrustning som skall användas, t.ex. tryckluftsapparat, lämpliga ansiktsmasker och filter.

| 8.2.1.2 | Handskydd
  Ange tydligt vilken typ av handskar som skall användas vid hantering av ämnet eller beredningen:






  — | Typ av material. |
| --- | --- | --- |

8.2.1.2

Handskydd

Ange tydligt vilken typ av handskar som skall användas vid hantering av ämnet eller beredningen:

—

Typ av material.

| — | Handskmaterialets genombrottstid med hänsyn tagen till hudexponeringens mängd och varaktighet. |
| --- | --- |

—

Handskmaterialets genombrottstid med hänsyn tagen till hudexponeringens mängd och varaktighet.

Ange vid behov eventuella ytterligare handskyddsåtgärder.

| 8.2.1.3 | Ögonskydd
  Ange vilken typ av ögonskydd som krävs, t.ex. skyddsglasögon, korgglasögon eller visir. |
| --- | --- |

8.2.1.3

Ögonskydd

Ange vilken typ av ögonskydd som krävs, t.ex. skyddsglasögon, korgglasögon eller visir.

| 8.2.1.4 | Hudskydd
  Om det är nödvändigt att skydda någon annan kroppsdel än händerna, ange vilken typ av skyddsutrustning som krävs, t.ex. förkläde, skyddsskor eller hel skyddsdräkt. Ange vid behov eventuella ytterligare hudskyddsåtgärder och särskilda hygieniska åtgärder. |
| --- | --- |

8.2.1.4

Hudskydd

Om det är nödvändigt att skydda någon annan kroppsdel än händerna, ange vilken typ av skyddsutrustning som krävs, t.ex. förkläde, skyddsskor eller hel skyddsdräkt. Ange vid behov eventuella ytterligare hudskyddsåtgärder och särskilda hygieniska åtgärder.

| 8.2.2 | Begränsning av miljöexponeringen
  Ge den information som krävs för att arbetsgivaren skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt gemenskapens gällande miljöskyddslagstiftning.
  Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall en sammanfattning av de riskhanteringsåtgärder som behöver vidtas för att på ett lämpligt sätt begränsa miljöns exponering för ämnet lämnas för de exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

8.2.2

Begränsning av miljöexponeringen

Ge den information som krävs för att arbetsgivaren skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt gemenskapens gällande miljöskyddslagstiftning.

Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall en sammanfattning av de riskhanteringsåtgärder som behöver vidtas för att på ett lämpligt sätt begränsa miljöns exponering för ämnet lämnas för de exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet.

9.   FYSIKALISKA OCH KEMISKA EGENSKAPER

Ge all relevant information om ämnet eller beredningen för att möjliggöra att lämpliga skyddsåtgärder vidtas, särskilt den information som anges under rubrik 9.2 Informationen i detta avsnitt skall överensstämma med den information som lämnas i registreringsunderlaget, när registrering krävs.

| 9.1 | Allmänna upplysningar
  Utseende
  Ange ämnets eller beredningens aggregationstillstånd (fast form, vätska eller gas) och färg vid leveransen.
  Lukt
  Ge en kort beskrivning av eventuellt märkbar lukt. |
| --- | --- |

9.1

Allmänna upplysningar

Utseende

Ange ämnets eller beredningens aggregationstillstånd (fast form, vätska eller gas) och färg vid leveransen.

Lukt

Ge en kort beskrivning av eventuellt märkbar lukt.

| 9.2 | Viktig hälso-, säkerhets- och miljöinformation
  pH-värde
  Ange ämnets eller beredningens pH-värde vid leverans eller i vattenlösning. Ange i det senare fallet även koncentrationen.
  Kokpunkt/kokpunktsintervall:
  Flampunkt:
  Brandfarlighet (fast form, gas):
  Explosiva egenskaper:
  Oxidationsegenskaper:
  Ångtryck:
  Relativ densitet:
  Löslighet:
  Löslighet i vatten:
  Löslighet i fett (lösningsmedel - olja skall anges):
  Fördelningskoefficient n-oktanol/vatten:
  Viskositet:
  Ångdensitet:
  Avdunstningshastighet: |
| --- | --- |

9.2

Viktig hälso-, säkerhets- och miljöinformation

pH-värde

Ange ämnets eller beredningens pH-värde vid leverans eller i vattenlösning. Ange i det senare fallet även koncentrationen.

Kokpunkt/kokpunktsintervall:

Flampunkt:

Brandfarlighet (fast form, gas):

Explosiva egenskaper:

Oxidationsegenskaper:

Ångtryck:

Relativ densitet:

Löslighet:

Löslighet i vatten:

Löslighet i fett (lösningsmedel - olja skall anges):

Fördelningskoefficient n-oktanol/vatten:

Viskositet:

Ångdensitet:

Avdunstningshastighet:

| 9.3 | Annan information
  Ange andra viktiga skyddsparametrar, t.ex. blandbarhet, konduktivitet, smältpunkt/smältpunktsintervall, explosionsgrupp (användbar i samband med Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG) (3) och termisk tändtemperatur.
  Anmärkning 1
  Ovanstående egenskaper skall bestämmas enligt specifikationerna i del A i bilaga X eller med andra jämförbara metoder.
  Anmärkning 2
  I fråga om beredningar skall informationen normalt avse själva beredningens egenskaper. Om det uppges att en viss farlig egenskap inte förekommer, måste tydlig skillnad göras mellan fall där det saknas information och fall där det föreligger negativa testresultat. Där det anses nödvändigt att informera om vissa beståndsdelars egenskaper, ange tydligt vad uppgifterna refererar till. |
| --- | --- |

9.3

Annan information

Ange andra viktiga skyddsparametrar, t.ex. blandbarhet, konduktivitet, smältpunkt/smältpunktsintervall, explosionsgrupp (användbar i samband med Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG) (3) och termisk tändtemperatur.

Anmärkning 1

Ovanstående egenskaper skall bestämmas enligt specifikationerna i del A i bilaga X eller med andra jämförbara metoder.

Anmärkning 2

I fråga om beredningar skall informationen normalt avse själva beredningens egenskaper. Om det uppges att en viss farlig egenskap inte förekommer, måste tydlig skillnad göras mellan fall där det saknas information och fall där det föreligger negativa testresultat. Där det anses nödvändigt att informera om vissa beståndsdelars egenskaper, ange tydligt vad uppgifterna refererar till.

10.   STABILITET OCH REAKTIVITET

Ange ämnets eller beredningens stabilitet och risken för farliga reaktioner under särskilda användningsförhållanden och vid utsläpp i miljön.

| 10.1 | Förhållanden som skall undvikas
  Ange förhållanden som kan orsaka farliga reaktioner, t.ex. temperatur, tryck, ljus eller stötar, helst med en kortfattad beskrivning. |
| --- | --- |

10.1

Förhållanden som skall undvikas

Ange förhållanden som kan orsaka farliga reaktioner, t.ex. temperatur, tryck, ljus eller stötar, helst med en kortfattad beskrivning.

| 10.2 | Material som skall undvikas
  Ange alla ämnen som kan orsaka farliga reaktioner, t.ex. vatten, luft, syror, baser eller oxidationsmedel, helst med en kortfattad beskrivning. |
| --- | --- |

10.2

Material som skall undvikas

Ange alla ämnen som kan orsaka farliga reaktioner, t.ex. vatten, luft, syror, baser eller oxidationsmedel, helst med en kortfattad beskrivning.

| 10.3 | Farliga sönderdelningsprodukter
  Ange vilka farliga produkter som bildas i riskabel mängd vid sönderdelning.
  Anmärkning:
  Ange särskilt






  — | behovet av stabilisatorer och närvaron av sådana i produkten, |
| --- | --- | --- |

10.3

Farliga sönderdelningsprodukter

Ange vilka farliga produkter som bildas i riskabel mängd vid sönderdelning.

Anmärkning:

Ange särskilt

—

behovet av stabilisatorer och närvaron av sådana i produkten,

| — | risken för en farlig exoterm reaktion, |
| --- | --- |

—

risken för en farlig exoterm reaktion,

| — | om säkerhetsaspekterna påverkas av att ämnets eller beredningens fysikaliska tillstånd förändras, |
| --- | --- |

—

om säkerhetsaspekterna påverkas av att ämnets eller beredningens fysikaliska tillstånd förändras,

| — | eventuella farliga sönderdelningsprodukter som bildas vid kontakt med vatten, |
| --- | --- |

—

eventuella farliga sönderdelningsprodukter som bildas vid kontakt med vatten,

| — | om nedbrytning kan ske till instabila produkter. |
| --- | --- |

—

om nedbrytning kan ske till instabila produkter.

11.   TOXIKOLOGISK INFORMATION

Detta avsnitt avser behovet av en kortfattad men fullständig och lättförståelig beskrivning av de skilda toxikologiska (hälso)effekter som kan framkallas om användaren kommer i kontakt med ämnet eller beredningen.

Informationen skall omfatta hälsofarliga effekter vid exponering för ämnet eller beredningen, grundade på t.ex. testdata och erfarenhet. Informationen skall också i förekommande fall omfatta fördröjda, omedelbara och kroniska effekter av korttids- och långtidsexponering, t.ex. allergiframkallande egenskaper, narkotisk verkan, cancerframkallande egenskaper, mutagenitet och reproduktionstoxicitet (fosterutveckling och fertilitet). Den skall också omfatta olika exponeringsvägar (inandning, förtäring, kontakt med hud och ögon) och beskriva de symptom som hör ihop med produktens fysikaliska, kemiska och toxikologiska egenskaper.

Med beaktande av den information som redan lämnats under rubrik 3, ”Sammansättning/uppgifter om beståndsdelar”, kan det vara nödvändigt att nämna särskilda hälsoeffekter som härrör från vissa ämnen i beredningen.

Informationen i detta avsnitt skall överensstämma med den information som lämnas i registreringsunderlaget, när registrering krävs, och/eller i en kemikaliesäkerhetsrapport när sådan krävs, och skall ge information om följande grupper av möjliga effekter:

| — | Toxikokinetik, metabolism och distribution. |
| --- | --- |

—

Toxikokinetik, metabolism och distribution.

| — | Akuta effekter (akut toxicitet, irritation och korrosivitet). |
| --- | --- |

—

Akuta effekter (akut toxicitet, irritation och korrosivitet).

| — | Allergiframkallande egenskaper. |
| --- | --- |

—

Allergiframkallande egenskaper.

| — | Toxicitet vid upprepad dosering. |
| --- | --- |

—

Toxicitet vid upprepad dosering.

| — | CMR-effekter (cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska egenskaper). |
| --- | --- |

—

CMR-effekter (cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska egenskaper).

För ämnen som omfattas av registreringsplikten skall en sammanfattning av den information som sammanställts enligt bilagorna V-IX till denna förordning ingå. Informationen skall också omfatta resultatet av jämförelsen av tillgängliga data med de kriterier som anges i direktiv 67/548/EEG för CMR-ämnen i kategori 1 och 2, enligt punkt 1.3.1 i bilaga I.

12.   EKOLOGISK INFORMATION

Beskriv ämnets eller beredningens tänkbara effekter, uppträdande och öde i luft, vatten eller mark. Lämna relevanta testdata (t.ex. LC50 fisk ≤ 1 mg/l) när de finns tillgängliga.

Informationen i detta avsnitt skall överensstämma med den information som lämnas i registreringsunderlaget, när registrering krävs, och/eller i en kemikaliesäkerhetsrapport när sådan krävs.

Beskriv de egenskaper som främst kan leda till miljöpåverkan, med beaktande av ämnets eller beredningens art och möjliga användningsområden. Information av samma slag skall även lämnas för farliga produkter som uppstår vid nedbrytning av ämnen och beredningar. Detta kan omfatta följande:

| 12.1 | Ekotoxicitet
  Ange relevanta tillgängliga uppgifter om akut och kronisk toxicitet i vattenmiljö för fisk, skaldjur, alger och andra vattenlevande växter. Lämna även tillgängliga uppgifter om toxiciteten för jordlevande mikro- och makroorganismer och för andra ur miljösynpunkt relevanta organismer, såsom fåglar, bin och växter. Om ämnet eller beredningen har en hämmande inverkan på mikroorganismers aktivitet, skall möjlig påverkan på avloppsreningsverk nämnas.
  För ämnen som omfattas av registreringsplikten skall en sammanfattning av den information som sammanställts enligt bilagorna V-IX till denna förordning ingå. |
| --- | --- |

12.1

Ekotoxicitet

Ange relevanta tillgängliga uppgifter om akut och kronisk toxicitet i vattenmiljö för fisk, skaldjur, alger och andra vattenlevande växter. Lämna även tillgängliga uppgifter om toxiciteten för jordlevande mikro- och makroorganismer och för andra ur miljösynpunkt relevanta organismer, såsom fåglar, bin och växter. Om ämnet eller beredningen har en hämmande inverkan på mikroorganismers aktivitet, skall möjlig påverkan på avloppsreningsverk nämnas.

För ämnen som omfattas av registreringsplikten skall en sammanfattning av den information som sammanställts enligt bilagorna V-IX till denna förordning ingå.

| 12.2 | Rörlighet
  Ange ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas (4) potential att spridas till grundvattnet eller långt från utsläppsplatsen efter att de har släppts ut i miljön.
  Följande uppgifter är relevanta:






  — | Känd eller förväntad fördelning i olika delar av miljön. |
| --- | --- | --- |

12.2

Rörlighet

Ange ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas (4) potential att spridas till grundvattnet eller långt från utsläppsplatsen efter att de har släppts ut i miljön.

Följande uppgifter är relevanta:

—

Känd eller förväntad fördelning i olika delar av miljön.

| — | Ytspänning. |
| --- | --- |

—

Ytspänning.

| — | Absorption/desorption. |
| --- | --- |

—

Absorption/desorption.

För andra fysikalisk-kemiska egenskaper se rubrik 9.

| 12.3 | Persistens och nedbrytbarhet
  Ange ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas potential att brytas ned i den relevanta delen av miljön, antingen genom biologisk nedbrytning eller andra processer som oxidation eller hydrolys. Halveringstider för nedbrytning skall anges om sådana finns. Ange också ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas potential att brytas ned i avloppsreningsverk. |
| --- | --- |

12.3

Persistens och nedbrytbarhet

Ange ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas potential att brytas ned i den relevanta delen av miljön, antingen genom biologisk nedbrytning eller andra processer som oxidation eller hydrolys. Halveringstider för nedbrytning skall anges om sådana finns. Ange också ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas potential att brytas ned i avloppsreningsverk.

| 12.4 | Bioackumuleringsförmåga
  Ange ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas potential att ackumuleras i flora och fauna och slutligen passera genom näringskedjan. Ange fördelningskoefficienten n-oktanol/vatten (Kow) och biokoncentrationsfaktorn (BCF), när sådana värden finns tillgängliga. |
| --- | --- |

12.4

Bioackumuleringsförmåga

Ange ämnets eller, när det gäller beredningar, de relevanta beståndsdelarnas potential att ackumuleras i flora och fauna och slutligen passera genom näringskedjan. Ange fördelningskoefficienten n-oktanol/vatten (Kow) och biokoncentrationsfaktorn (BCF), när sådana värden finns tillgängliga.

| 12.5 | Resultat av PBT-bedömningen
  Om en kemikaliesäkerhetsrapport krävs skall resultatet av PBT-bedömningen, som anges i kemikaliesäkerhetsrapporten, ingå. |
| --- | --- |

12.5

Resultat av PBT-bedömningen

Om en kemikaliesäkerhetsrapport krävs skall resultatet av PBT-bedömningen, som anges i kemikaliesäkerhetsrapporten, ingå.

| 12.6 | Andra skadliga effekter
  Informera i förekommande fall om andra skadliga effekter på miljön, t.ex. ozonnedbrytande potential, potential att fotokemiskt bilda marknära ozon, hormonstörande potential och/eller potential att bidra till växthuseffekten.
  Anmärkning
  Se till att information av betydelse för miljön lämnas under andra rubriker i säkerhetsdatabladet, särskilt anvisningar i fråga om kontrollerade utsläpp, åtgärder vid okontrollerade utsläpp, transport och avfallshantering under rubrikerna 6, 7, 13, 14 och 15. |
| --- | --- |

12.6

Andra skadliga effekter

Informera i förekommande fall om andra skadliga effekter på miljön, t.ex. ozonnedbrytande potential, potential att fotokemiskt bilda marknära ozon, hormonstörande potential och/eller potential att bidra till växthuseffekten.

Anmärkning

Se till att information av betydelse för miljön lämnas under andra rubriker i säkerhetsdatabladet, särskilt anvisningar i fråga om kontrollerade utsläpp, åtgärder vid okontrollerade utsläpp, transport och avfallshantering under rubrikerna 6, 7, 13, 14 och 15.

13.   AVFALLSHANTERING

Om bortskaffandet av ämnet eller beredningen (överblivet material eller avfall från sådan användning som kan förutses) utgör en fara, skall en beskrivning lämnas avseende dessa restprodukter och hur de kan hanteras på ett säkert sätt.

Ange lämpliga bortskaffningsmetoder, såväl för ämnet eller beredningen som för förorenade förpackningar (förbränning, återvinning, deponering osv.).

Om det krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall information om de avfallshanteringsåtgärder som behöver vidtas för att i tillräcklig utsträckning kontrollera människors och miljöns exponering för ämnet överensstämma med de exponeringsscenarier som anges i bilagan till säkerhetsdatabladet.

Anmärkning:

Hänvisa till relevanta gemenskapsbestämmelser om avfall. Om sådana saknas, bör användaren påminnas om att nationella eller regionala bestämmelser kan gälla.

14.   TRANSPORTINFORMATION

Ange sådana särskilda säkerhetsåtgärder som användaren behöver känna till eller följa i samband med transport eller befordran såväl inom som utanför dennes arbetsområde. Där det är relevant, lämna information om transportklassificeringen enligt gällande regler för varje transportslag: IMDG (sjöfart), ADR (väg, direktiv 94/55/EG), RID (järnväg, rådets direktiv 96/49 (5)), ICAO/IATA (lufttransport). Bland annat är följande uppgifter relevanta:

| — | UN-nummer. |
| --- | --- |

—

UN-nummer.

| — | Klass. |
| --- | --- |

—

Klass.

| — | Transportbenämning. |
| --- | --- |

—

Transportbenämning.

| — | Förpackningsgrupp. |
| --- | --- |

—

Förpackningsgrupp.

| — | Vattenförorenande ämne. |
| --- | --- |

—

Vattenförorenande ämne.

| — | Övriga relevanta upplysningar. |
| --- | --- |

—

Övriga relevanta upplysningar.

15.   GÄLLANDE BESTÄMMELSER

Ange den hälso-, säkerhets- och miljöinformation som står på etiketten enligt direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG.

Om det ämne eller den beredning som behandlas i säkerhetsdatabladet omfattas av särskilda bestämmelser på gemenskapsnivå som rör hälso- eller miljöskydd (t.ex. tillstånd som lämnas enligt avdelning VII eller begränsningar enligt avdelning VIII) skall dessa bestämmelser så långt möjligt återges.

Ange i förekommande fall också den nationella lagstiftning genom vilken dessa bestämmelser genomförs och andra relevanta nationella åtgärder.

16.   ÖVRIG INFORMATION

Ange övriga uppgifter som leverantören bedömer vara av betydelse för användarens hälsa och säkerhet samt för skydd av miljön, exempelvis följande:

| — | Förteckning över relevanta R-fraser. Ange den fullständiga ordalydelsen av de R-fraser som nämns under rubrikerna 2 och 3 i säkerhetsdatabladet. |
| --- | --- |

—

Förteckning över relevanta R-fraser. Ange den fullständiga ordalydelsen av de R-fraser som nämns under rubrikerna 2 och 3 i säkerhetsdatabladet.

| — | Utbildningsråd. |
| --- | --- |

—

Utbildningsråd.

| — | Rekommenderad begränsning av användningen (dvs. rekommendationer från leverantören utan bindande verkan). |
| --- | --- |

—

Rekommenderad begränsning av användningen (dvs. rekommendationer från leverantören utan bindande verkan).

| — | Ytterligare information (skriftliga referenser eller och/eller teknisk kontaktpunkt), |
| --- | --- |

—

Ytterligare information (skriftliga referenser eller och/eller teknisk kontaktpunkt),

| — | Källor till viktiga data som använts vid sammanställningen av databladet. |
| --- | --- |

—

Källor till viktiga data som använts vid sammanställningen av databladet.

Om säkerhetsdatabladet har omarbetats, ange tydligt vilken information som har tillfogats, tagits bort eller redigerats (om detta inte redan har angetts på annat ställe).

---

(1)  Om den person som är ansvarig för att beredningen släpps ut på marknaden kan styrka att uppgiften i säkerhetsdatabladet om den kemiska identiteten hos ett ämne som uteslutande är klassificerat som:

| — | irriterande, med undantag av beredningar som tilldelas R41, eller irriterande i kombination med en eller flera av de övriga egenskaper som anges i artikel 10.2.3.4 i direktiv 1999/45/EG, eller; |
| --- | --- |

—

irriterande, med undantag av beredningar som tilldelas R41, eller irriterande i kombination med en eller flera av de övriga egenskaper som anges i artikel 10.2.3.4 i direktiv 1999/45/EG, eller;

| — | hälsoskadligt i kombination med en eller flera av de egenskaper som anges i artikel 10.2.3.4 i direktiv 1999/45/EG och som uteslutande har akut dödliga effekter, hotar konfidentialiteten hos personens immaterialrätt, får denna person i enlighet med bestämmelserna i del B av bilaga VI till direktiv 1999/45/EG hänvisa till ämnet genom ett namn som identifierar de viktigaste funktionella kemiska grupperna, eller genom ett alternativt namn. |
| --- | --- |

—

hälsoskadligt i kombination med en eller flera av de egenskaper som anges i artikel 10.2.3.4 i direktiv 1999/45/EG och som uteslutande har akut dödliga effekter, hotar konfidentialiteten hos personens immaterialrätt, får denna person i enlighet med bestämmelserna i del B av bilaga VI till direktiv 1999/45/EG hänvisa till ämnet genom ett namn som identifierar de viktigaste funktionella kemiska grupperna, eller genom ett alternativt namn.

.

(2)  EGT L 399, 30.12.1989, s. 18.

(3)  EGT L 100, 19.4.1994, s. 1.

(4)  Denna information kan inte ges för en beredning, eftersom den är ämnesspecifik. Där så är möjligt och lämpligt, bör man därför lämna sådan information för varje beståndsdel i beredningen som enligt rubrik 2 i denna bilaga måste anges i säkerhetsdatabladet.

(5)  
  EGT L 235, 17.9.1996, s. 25.

BILAGA IB

KEMIKALIESÄKERHETSBEDÖMNINGAR FÖR BEREDNINGAR

En kemikaliesäkerhetsbedömning för en beredning skall göras i enlighet med bilaga I, dock med följande ändringar:

1.   INFORMATIONSBAS

Kemikaliesäkerhetsbedömningen för en beredning skall grundas på den information för de enskilda ämnena i beredningen som anges i den tekniska dokumentationen och/eller på den information som leverantören lämnar i säkerhetsdatabladet. Den skall också grundas på den information som är tillgänglig och själva beredningen.

2.   FAROBEDÖMNINGAR

Farobedömningarna (för människors hälsa, fysikalisk-kemiska egenskaper och miljö) skall utföras i enlighet med avsnitt 1-3 med följande ändringar:

| a) | I de steg som omfattar utvärdering av data skall alla relevanta data för beredningen redovisas, liksom klassificeringen för varje ämne som ingår i beredningen och eventuella särskilda koncentrationsgränser för dessa. |
| --- | --- |

a)

I de steg som omfattar utvärdering av data skall alla relevanta data för beredningen redovisas, liksom klassificeringen för varje ämne som ingår i beredningen och eventuella särskilda koncentrationsgränser för dessa.

| b) | I klassificerings- och märkningssteget skall beredningens klassificering och märkning i enlighet med direktiv 1999/45/EG redovisas och motiveras. |
| --- | --- |

b)

I klassificerings- och märkningssteget skall beredningens klassificering och märkning i enlighet med direktiv 1999/45/EG redovisas och motiveras.

| c) | För bestämningen av uppskattade nolleffektnivåer (Dnel), skall Dnel för varje ämne i beredningen anges med tillbörlig hänvisning till leverantörens säkerhetsdatablad. Uppskattad Dnel för beredningen skall också anges med en motivering till hur värdet tagits fram. Såvida det inte finns någon information som tyder på motsatsen skall effekterna antas vara additiva. Dnel för beredningen skall beräknas för varje exponeringsväg och för varje exponeringsscenario, som ett viktat medelvärde av Dnel för varje ämne i beredningen. Viktningen utgörs av exponeringen för varje ämne i beredningen i förhållande till den totala exponeringen för alla ämnen i beredningen. |
| --- | --- |

c)

För bestämningen av uppskattade nolleffektnivåer (Dnel), skall Dnel för varje ämne i beredningen anges med tillbörlig hänvisning till leverantörens säkerhetsdatablad. Uppskattad Dnel för beredningen skall också anges med en motivering till hur värdet tagits fram. Såvida det inte finns någon information som tyder på motsatsen skall effekterna antas vara additiva. Dnel för beredningen skall beräknas för varje exponeringsväg och för varje exponeringsscenario, som ett viktat medelvärde av Dnel för varje ämne i beredningen. Viktningen utgörs av exponeringen för varje ämne i beredningen i förhållande till den totala exponeringen för alla ämnen i beredningen.

| d) | För bestämningen av uppskattade nolleffektkoncentrationer (Pnec), skall Pnec för varje ämne i beredningen anges med tillbörlig hänvisning till leverantörens säkerhetsdatablad. Uppskattad Dnel för beredningen skall också anges med en motivering till hur värdet tagits fram. Såvida det inte finns någon information som tyder på motsatsen skall effekterna antas vara additiva. Pnec för beredningen skall beräknas för varje del av miljön och för varje exponeringsscenario, som ett viktat medelvärde av Pnec för varje ämne i beredningen. Viktningen utgörs av exponeringen för ett varje ämne i beredningen i förhållande till den totala exponeringen för alla ämnen i beredningen. |
| --- | --- |

d)

För bestämningen av uppskattade nolleffektkoncentrationer (Pnec), skall Pnec för varje ämne i beredningen anges med tillbörlig hänvisning till leverantörens säkerhetsdatablad. Uppskattad Dnel för beredningen skall också anges med en motivering till hur värdet tagits fram. Såvida det inte finns någon information som tyder på motsatsen skall effekterna antas vara additiva. Pnec för beredningen skall beräknas för varje del av miljön och för varje exponeringsscenario, som ett viktat medelvärde av Pnec för varje ämne i beredningen. Viktningen utgörs av exponeringen för ett varje ämne i beredningen i förhållande till den totala exponeringen för alla ämnen i beredningen.

3.   PBT-BEDÖMNING

Om beredningen innehåller ett ämne som uppfyller kriterierna i bilaga XII skall detta anges i kemikaliesäkerhetsrapporten.

4.   EXPONERINGSBEDÖMNING

| 4.1 | Syftet med exponeringsbedömningen är att göra en kvantitativ eller kvalitativ uppskattning av den dos eller koncentration av beredningen som människor eller miljön kan komma att bli exponerad för. |
| --- | --- |

4.1

Syftet med exponeringsbedömningen är att göra en kvantitativ eller kvalitativ uppskattning av den dos eller koncentration av beredningen som människor eller miljön kan komma att bli exponerad för.

| 4.2 | Exponeringsscenarier skall utarbetas i enlighet med avsnitt 5.1 i bilaga I. Exponeringen skall uppskattas för varje exponeringsscenario som utarbetas och för varje ämne i beredningen i enlighet med avsnitt 5.2 i bilaga I. |
| --- | --- |

4.2

Exponeringsscenarier skall utarbetas i enlighet med avsnitt 5.1 i bilaga I. Exponeringen skall uppskattas för varje exponeringsscenario som utarbetas och för varje ämne i beredningen i enlighet med avsnitt 5.2 i bilaga I.

| 4.3 | Under antagande av att effekterna är additiva, är den uppskattade exponeringen för beredningen summan av den uppskattade exponeringen för varje ämne i beredningen, och detta för varje exponeringsväg för människor och varje befolkningsgrupp och för varje del av miljön. |
| --- | --- |

4.3

Under antagande av att effekterna är additiva, är den uppskattade exponeringen för beredningen summan av den uppskattade exponeringen för varje ämne i beredningen, och detta för varje exponeringsväg för människor och varje befolkningsgrupp och för varje del av miljön.

BILAGA IC

KRITERIER FÖR INFASNINGSÄMNEN SOM REGISTRERATS I MÄNGDER PÅ MELLAN 1 OCH 10 TON PER TILLVERKARE ELLER IMPORTÖR OCH FÖR VILKA DEN FULLSTÄNDIGA INFORMATIONEN ENLIGT BILAGA V KRÄVS

Den tekniska dokumentation som avses i artikel 11 a skall omfatta den fullständiga informationen enligt bilaga V om registranten anser

| a) | att tillgängliga data eller tillgängliga och giltiga (kvantitativa) struktur-aktivitetssamband ((Q) SAR) pekar på att ämnet uppfyller








  — | kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska, eller |
| --- | --- | --- |

a)

att tillgängliga data eller tillgängliga och giltiga (kvantitativa) struktur-aktivitetssamband ((Q) SAR) pekar på att ämnet uppfyller

—

kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska, eller

| — | kriterierna i bilaga XII (PBT, vPvB), eller |
| --- | --- |

—

kriterierna i bilaga XII (PBT, vPvB), eller

| b) | att ämnet sannolikt uppfyller kriterierna för att på grundval av tillgänglig information klassificeras som farligt för hälsan eller miljön, under förutsättning att








  — | ämnet, som sådant eller ingående i beredningar, är avsett för privat eller yrkesmässig användning, eller |
| --- | --- | --- |

b)

att ämnet sannolikt uppfyller kriterierna för att på grundval av tillgänglig information klassificeras som farligt för hälsan eller miljön, under förutsättning att

—

ämnet, som sådant eller ingående i beredningar, är avsett för privat eller yrkesmässig användning, eller

| — | ämnet ingår i en vara som är avsedd för privat användning och från vilken ämnet avges under normala och förutsebara användningsförhållanden. |
| --- | --- |

—

ämnet ingår i en vara som är avsedd för privat användning och från vilken ämnet avges under normala och förutsebara användningsförhållanden.

Kemikaliemyndigheten skall på sin webbsida tillhandahålla ett instrument för QSAR som på elektronisk väg ger tillförlitliga resultat och som är lätt att använda för små och medelstora företag.

BILAGA II

UNDANTAG FRÅN REGISTRERINGSPLIKTEN i ENLIGHET MED ARTIKEL 4.1 A

| Einecs-nr | Namn/Grupp | CAS-nr |
| --- | --- | --- |
| 200-061-5 | D-glucitol C6H14O6 | 50-70-4 |
| 200-066-2 | Askorbinsyra C6H8O6 | 50-81-7 |
| 200-075-1 | Glukos C6H12O6 | 50-99-7 |
| 200-294-2 | L-lysin C6H14N2O2 | 56-87-1 |
| 200-312-9 | Palmitinsyra, kemiskt ren C16H32O2 | 57-10-3 |
| 200-313-4 | Stearinsyra, kemiskt ren C18H36O2 | 57-11-4 |
| 200-334-9 | Sackaros, kemiskt ren C12H22O11 | 57-50-1 |
| 200-405-4 | α-tokoferylacetat C31H52O3 | 58-95-7 |
| 200-432-1 | DL-metionin C5H11NO2S | 59-51-8 |
| 200-578-6 | Etanol | 64-17-5 |
| 200-711-8 | D-mannitol C6H14O6 | 69-65-8 |
| 200-812-7 | Metan CH4 | 78-82-8 |
| 201-771-8 | L-sorbos C6H12O6 | 87-79-6 |
| 204-007-1 | Oljesyra, kemiskt ren C18H34O2 | 112-80-1 |
| 204-664-4 | Glycerolstearat, kemiskt rent C21H42O4 | 123-94-4 |
| 204-696-9 | Koldioxid CO2 | 124-38-9 |
| 205-278-9 | Kalciumpantotenat, D-form C9H17NO51/2Ca | 137-08-6 |
| 205-582-1 | Laurinsyra, kemiskt ren C12H24O2 | 143-07-7 |
| 205-590-5 | Kaliumoleat C18H34O2K | 143-18-0 |
| 205-756-7 | DL-fenylalanin C9H11NO2 | 150-30-1 |
| 208-407-7 | Natriumglukonat C6H12O7Na | 527-07-1 |
| 212-490-5 | Natriumstearat, kemiskt rent C18H36O2Na | 822-16-2 |
| 215-171-9 | Magnesia | 1309-48-4 |
| 215-279-6 | Kalksten
  En icke brännbar fast produkt karakteristisk för sedimentära bergarter. Den består främst av kalciumkarbonat. | 1317-65-3 |
| 215-665-4 | Sorbitanoleat C24H44O6 | 1338-43-8 |
| 216-472-8 | Kalciumdistearat, kemiskt rent C18H36O2.1/2Ca | 1592-23-0 |
| 231-096-4 | Järn | 7439-89-6 |
| 231-098-5 | Krypton Kr | 7439-90-9 |
| 231-110-9 | Neon Ne | 7440-01-9 |
| 231-147-0 | Argon Ar | 7440-37-1 |
| 231-153-3 | Kol C | 7440-44-0 |
| 231-168-5 | Helium He | 7440-59-7 |
| 231-172-7 | Xenon Xe | 7440-63-3 |
| 231-783-9 | Kväve N2 | 7727-37-9 |
| 231-791-2 | Vatten, destillerat, med ledningsförmåga eller motsvarande renhet H2O | 7732-18-5 |
| 231-955-3 | Grafit C | 7782-42-5 |
| 231-959-9 | Syre O2 | 7782-44-7 |
| 232-50-59 | Na - lignosulfonat | 8061-51-6 |
| 232-50-64 | Ca lignosulfonat | 8061-52-7 |
| 232-50-85 | NH

  4

  lignosulfonat | 8061-53-8 |
| 232-51-06 | Lignosulfonsyra | 8062-15-5 |
| 232-273-9 | Solrosolja
  Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linolsyra och oljesyra (Helianthus annuus, Compositae). | 8001-21-6 |
| 232-274-4 | Sojaolja
  Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linol-, olje-, palmitin- och stearinsyra (Soja hispida, Leguminosae). | 8001-22-7 |
| 232-276-5 | Safflorolja
  Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyran linolsyra (Carthamus tinctorius, Compositae). | 8001-23-8 |
| 232-278-6 | Linolja
  Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linol-, linolen- och oljesyra (Linum usitatissimum, Linaceae). | 8001-26-1 |
| 232-281-2 | Majsolja
  Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linol-, olje-, palmitin- och stearinsyra. (Zea mays, Gramineae). | 8001-30-7 |
| 232-282-8 | Kokosnötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8002-31-8 |
| 232-293-8 | Ricinolja
  Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyran ricinolsyra (Ricinus communis, Euphorbiaceae). | 8001-79-4 |
| 232-296-4 | Jordnötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8002-03-7 |
| 232-299-0 | Rapsolja
  Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna eruka-, linol- och oljesyra (Brassica napus, Cruciferae). | 8002-13-9 |
| 232-304-6 | Rå hartsolja | 8002-26-4 |
| 232-307-2 | Lecitiner
  Den komplexa blandningen av diglycerider av fettsyror bundna till kolinestern av fosforsyra. | 8002-43-5 |
| 232-316-1 | Palmolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8002-75-3 |
| 232-350-7 | Terpentinolja/Träterpentin | 8006-64-2 |
| 232-370-6 | Sesamolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8008-74-0 |
| 232-425-4 | Palmkärnsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8023-79-8 |
| 232-436-4 | Siraper, hydrolyserad stärkelse
  En komplex blandning som erhålls genom hydrolys av majsstärkelse genom inverkan av syror eller enzymer. Den består främst av d-glukos, maltos och maltodextriner. | 8029-43-4 |
| 232-442-7 | Talg, hydrogenerad | 8030-12-4 |
| 232-675-4 | Dextrin | 9004-53-9 |
| 232-679-6 | Stärkelse
  Högpolymer kolhydratprodukt som vanligen erhålls från spannmål, såsom majs, vete och durra och från rötter och knölar, såsom potatis och tapioka. Inbegriper stärkelse som förgelatinerats genom uppvärmning i närvaro av vatten. | 9005-25-8 |
| 232-940-4 | Maltodextrin | 9050-36-6 |
| 234-328-2 | Vitamin A | 11103-57-4 |
| 238-976-7 | Natrium-D-glukonat C6H12O7xNa | 14906-97-9 |
| 248-027-9 | Sorbitolstearat C24H48O7 | 26836-47-5 |
| 262-988-1 | Fettsyror, kokos- och metylestrar | 61788-59-8 |
| 262-989-7 | Fettsyror, talg- och metylestrar | 61788-61-2 |
| 263-060-9 | Ricinoljefettsyror | 61789-44-4 |
| 263-129-3 | Talgfettsyror | 61790-37-2 |
| 265-995-8 | Pappersmassa | 65996-61-4 |
| 266-9-484 | Sheasmör




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| 266-046-0 | Glas, oxid | 65997-17-3 |
| 266-925-9 | Fettsyror, C12-18
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C12-C18 alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 16-005-00”. | 67701-01-3 |
| 266-928-5 | Fettsyror, C16-18
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 19-005-00”. | 67701-03-5 |
| 266-929-0 | Fettsyror, C8-18 och C18-omättade
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C8-C18 and C18 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 01-005-00”. | 67701-05-7 |
| 266-930-6 | Fettsyror, C14-18 och C16-18-omättade
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C14-C18 and C16-C18 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 04-005-00”. | 67701-06-8 |
| 266-932-7 | Fettsyror, C16-C18 och C18-omättade
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 and C18 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 11-005-00”. | 67701-08-0 |
| 266-948-4 | Glycerider, C16-18 och C18-omättade
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 and C18 unsaturated trialkyl glyceride” och SDA ”Reporting Number: 11-001-00”. | 67701-30-8 |
| 267-007-0 | Fettsyror, C14-18 och C16-18-omättade, metylestrar
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C14-C18 and C16-C18 unsaturated alkyl carboxylic acid methyl ester” och SDA ”Reporting Number: 04-010-00”. | 67762-26-9 |
| 267-013-3 | Fettsyror, C6-12
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C6-C12 alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 13-005-00”. | 67762-36-1 |
| 268-099-5 | Fettsyror, C14-22 och C16-22-omättade
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C14-C22 and C16-C22 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 07-005-00”. | 68002-85-7 |
| 268-616-4 | Torkad majssirap | 68131-37-3 |
| 269-657-0 | Sojafettsyror | 68308-53-2 |
| 269-658-6 | Glycerider, talg-mono-, di- och tri-, hydrogenerade | 68308-54-3 |
| 270-298-7 | Fettsyror, C14-22 | 68424-37-3 |
| 270-304-8 | Linoljefettsyror | 68424-45-3 |
| 270-312-1 | Glycerider, C16-18 och C18-omättade, mono- och di-
  Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 and C18 unsaturated alkyl and C16-C18 and C18 unsaturated dialkyl glyceride” och SDA ”Reporting Number: 11-001-00”. | 68424-61-3 |
| 288-123-8 | Glycerider, C10-18 | 85665-33-4 |
| 292-771-7 | Fettsyror, C12-14 | 90990-10-6 |
| 292-776-4 | Fettsyror, C12-18 och C18-omättade | 90990-15-1 |
| 294-851-7 | Illipe shoreasmör




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Shorea robusta-olja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Mandelolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8007-69-0 |
| | Hasselnötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Valnötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8024-09-7 |
| | Cashewnötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | 8007-24-7 |
| | Paranötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Pistagenötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Makadamianötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad sojabönsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad rapsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad solrosolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad palmolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad kokosnötsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad palmkärnsolja




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Sojabönor, sojabönsbaljor, sojamjöl




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Rapsfrön, rapsfrökapslar, rapsmjöl




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Solrosfrön, solrosfrökapslar, solrosmjöl




  Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav. | |
| | Naturgas, råolja och kol. | |
| 295-731-7 | Glas, icke-oxid | 92128-37-5 |
| 296-916-5 | Rapsoljefettsyror med lågt innehåll av erukasyra | 93165-31-2 |
| 304-415-3 | Glas, oxid | 94551-67-4 |
| 305-416-9 | Glas, oxid | 94551-68-5 |
| | Ädelgaser | |
| | Ämnen såsom citronsyra, socker, oljor och fettsyror etc. som vanligtvis ingår i livsmedel | |
| | Tekniska gaser, såsom väte, metan, syre och biogas | |
| | Oorganiska ämnen med stor utbredning, eller då tillräcklig kunskap finns om riskerna med dessa ämnen, t.ex. natriumklorid, natriumkarbonat, pottaska, kalciumoxid, guld, silver, aluminium, magnesium, silikat, glas och fritta. | |

Einecs-nr

Namn/Grupp

CAS-nr

200-061-5

D-glucitol C6H14O6

50-70-4

200-066-2

Askorbinsyra C6H8O6

50-81-7

200-075-1

Glukos C6H12O6

50-99-7

200-294-2

L-lysin C6H14N2O2

56-87-1

200-312-9

Palmitinsyra, kemiskt ren C16H32O2

57-10-3

200-313-4

Stearinsyra, kemiskt ren C18H36O2

57-11-4

200-334-9

Sackaros, kemiskt ren C12H22O11

57-50-1

200-405-4

α-tokoferylacetat C31H52O3

58-95-7

200-432-1

DL-metionin C5H11NO2S

59-51-8

200-578-6

Etanol

64-17-5

200-711-8

D-mannitol C6H14O6

69-65-8

200-812-7

Metan CH4

78-82-8

201-771-8

L-sorbos C6H12O6

87-79-6

204-007-1

Oljesyra, kemiskt ren C18H34O2

112-80-1

204-664-4

Glycerolstearat, kemiskt rent C21H42O4

123-94-4

204-696-9

Koldioxid CO2

124-38-9

205-278-9

Kalciumpantotenat, D-form C9H17NO51/2Ca

137-08-6

205-582-1

Laurinsyra, kemiskt ren C12H24O2

143-07-7

205-590-5

Kaliumoleat C18H34O2K

143-18-0

205-756-7

DL-fenylalanin C9H11NO2

150-30-1

208-407-7

Natriumglukonat C6H12O7Na

527-07-1

212-490-5

Natriumstearat, kemiskt rent C18H36O2Na

822-16-2

215-171-9

Magnesia

1309-48-4

215-279-6

Kalksten

En icke brännbar fast produkt karakteristisk för sedimentära bergarter. Den består främst av kalciumkarbonat.

1317-65-3

215-665-4

Sorbitanoleat C24H44O6

1338-43-8

216-472-8

Kalciumdistearat, kemiskt rent C18H36O2.1/2Ca

1592-23-0

231-096-4

Järn

7439-89-6

231-098-5

Krypton Kr

7439-90-9

231-110-9

Neon Ne

7440-01-9

231-147-0

Argon Ar

7440-37-1

231-153-3

Kol C

7440-44-0

231-168-5

Helium He

7440-59-7

231-172-7

Xenon Xe

7440-63-3

231-783-9

Kväve N2

7727-37-9

231-791-2

Vatten, destillerat, med ledningsförmåga eller motsvarande renhet H2O

7732-18-5

231-955-3

Grafit C

7782-42-5

231-959-9

Syre O2

7782-44-7

232-50-59

Na - lignosulfonat

8061-51-6

232-50-64

Ca lignosulfonat

8061-52-7

232-50-85

NH

  4

  lignosulfonat

8061-53-8

232-51-06

Lignosulfonsyra

8062-15-5

232-273-9

Solrosolja

Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linolsyra och oljesyra (Helianthus annuus, Compositae).

8001-21-6

232-274-4

Sojaolja

Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linol-, olje-, palmitin- och stearinsyra (Soja hispida, Leguminosae).

8001-22-7

232-276-5

Safflorolja

Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyran linolsyra (Carthamus tinctorius, Compositae).

8001-23-8

232-278-6

Linolja

Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linol-, linolen- och oljesyra (Linum usitatissimum, Linaceae).

8001-26-1

232-281-2

Majsolja

Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna linol-, olje-, palmitin- och stearinsyra. (Zea mays, Gramineae).

8001-30-7

232-282-8

Kokosnötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8002-31-8

232-293-8

Ricinolja

Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyran ricinolsyra (Ricinus communis, Euphorbiaceae).

8001-79-4

232-296-4

Jordnötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8002-03-7

232-299-0

Rapsolja

Extraktämnen och deras fysiskt modifierade derivat De består främst av glycerider av fettsyrorna eruka-, linol- och oljesyra (Brassica napus, Cruciferae).

8002-13-9

232-304-6

Rå hartsolja

8002-26-4

232-307-2

Lecitiner

Den komplexa blandningen av diglycerider av fettsyror bundna till kolinestern av fosforsyra.

8002-43-5

232-316-1

Palmolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8002-75-3

232-350-7

Terpentinolja/Träterpentin

8006-64-2

232-370-6

Sesamolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8008-74-0

232-425-4

Palmkärnsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8023-79-8

232-436-4

Siraper, hydrolyserad stärkelse

En komplex blandning som erhålls genom hydrolys av majsstärkelse genom inverkan av syror eller enzymer. Den består främst av d-glukos, maltos och maltodextriner.

8029-43-4

232-442-7

Talg, hydrogenerad

8030-12-4

232-675-4

Dextrin

9004-53-9

232-679-6

Stärkelse

Högpolymer kolhydratprodukt som vanligen erhålls från spannmål, såsom majs, vete och durra och från rötter och knölar, såsom potatis och tapioka. Inbegriper stärkelse som förgelatinerats genom uppvärmning i närvaro av vatten.

9005-25-8

232-940-4

Maltodextrin

9050-36-6

234-328-2

Vitamin A

11103-57-4

238-976-7

Natrium-D-glukonat C6H12O7xNa

14906-97-9

248-027-9

Sorbitolstearat C24H48O7

26836-47-5

262-988-1

Fettsyror, kokos- och metylestrar

61788-59-8

262-989-7

Fettsyror, talg- och metylestrar

61788-61-2

263-060-9

Ricinoljefettsyror

61789-44-4

263-129-3

Talgfettsyror

61790-37-2

265-995-8

Pappersmassa

65996-61-4

266-9-484

Sheasmör

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

266-046-0

Glas, oxid

65997-17-3

266-925-9

Fettsyror, C12-18

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C12-C18 alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 16-005-00”.

67701-01-3

266-928-5

Fettsyror, C16-18

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 19-005-00”.

67701-03-5

266-929-0

Fettsyror, C8-18 och C18-omättade

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C8-C18 and C18 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 01-005-00”.

67701-05-7

266-930-6

Fettsyror, C14-18 och C16-18-omättade

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C14-C18 and C16-C18 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 04-005-00”.

67701-06-8

266-932-7

Fettsyror, C16-C18 och C18-omättade

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 and C18 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 11-005-00”.

67701-08-0

266-948-4

Glycerider, C16-18 och C18-omättade

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 and C18 unsaturated trialkyl glyceride” och SDA ”Reporting Number: 11-001-00”.

67701-30-8

267-007-0

Fettsyror, C14-18 och C16-18-omättade, metylestrar

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C14-C18 and C16-C18 unsaturated alkyl carboxylic acid methyl ester” och SDA ”Reporting Number: 04-010-00”.

67762-26-9

267-013-3

Fettsyror, C6-12

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C6-C12 alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 13-005-00”.

67762-36-1

268-099-5

Fettsyror, C14-22 och C16-22-omättade

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C14-C22 and C16-C22 unsaturated alkyl carboxylic acid” och SDA ”Reporting Number: 07-005-00”.

68002-85-7

268-616-4

Torkad majssirap

68131-37-3

269-657-0

Sojafettsyror

68308-53-2

269-658-6

Glycerider, talg-mono-, di- och tri-, hydrogenerade

68308-54-3

270-298-7

Fettsyror, C14-22

68424-37-3

270-304-8

Linoljefettsyror

68424-45-3

270-312-1

Glycerider, C16-18 och C18-omättade, mono- och di-

Detta ämne identifieras med SDA ”Substance Name: C16-C18 and C18 unsaturated alkyl and C16-C18 and C18 unsaturated dialkyl glyceride” och SDA ”Reporting Number: 11-001-00”.

68424-61-3

288-123-8

Glycerider, C10-18

85665-33-4

292-771-7

Fettsyror, C12-14

90990-10-6

292-776-4

Fettsyror, C12-18 och C18-omättade

90990-15-1

294-851-7

Illipe shoreasmör

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Shorea robusta-olja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Mandelolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8007-69-0

Hasselnötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Valnötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8024-09-7

Cashewnötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

8007-24-7

Paranötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Pistagenötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Makadamianötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad sojabönsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad rapsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad solrosolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad palmolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad kokosnötsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Hydrerad, internt omförestrad och fraktionerad palmkärnsolja

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Sojabönor, sojabönsbaljor, sojamjöl

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Rapsfrön, rapsfrökapslar, rapsmjöl

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Solrosfrön, solrosfrökapslar, solrosmjöl

Extrakt och fysiskt modifierade derivat därav.

Naturgas, råolja och kol.

295-731-7

Glas, icke-oxid

92128-37-5

296-916-5

Rapsoljefettsyror med lågt innehåll av erukasyra

93165-31-2

304-415-3

Glas, oxid

94551-67-4

305-416-9

Glas, oxid

94551-68-5

Ädelgaser

Ämnen såsom citronsyra, socker, oljor och fettsyror etc. som vanligtvis ingår i livsmedel

Tekniska gaser, såsom väte, metan, syre och biogas

Oorganiska ämnen med stor utbredning, eller då tillräcklig kunskap finns om riskerna med dessa ämnen, t.ex. natriumklorid, natriumkarbonat, pottaska, kalciumoxid, guld, silver, aluminium, magnesium, silikat, glas och fritta.

BILAGA III

UNDANTAG FRÅN REGISTRERINGSPLIKTEN I ENLIGHET MED ARTIKEL 4.1 B

| 1. | Ämnen som blivit radioaktiva genom antingen naturlig eller artificiell kärnomvandling. |
| --- | --- |

1.

Ämnen som blivit radioaktiva genom antingen naturlig eller artificiell kärnomvandling.

| 2. | Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar när ett annat ämne eller en vara exponeras för miljöfaktorer såsom luft, fuktighet, mikroorganismer eller solljus. |
| --- | --- |

2.

Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar när ett annat ämne eller en vara exponeras för miljöfaktorer såsom luft, fuktighet, mikroorganismer eller solljus.

| 3. | Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar vid lagring av andra ämnen, beredningar eller varor. |
| --- | --- |

3.

Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar vid lagring av andra ämnen, beredningar eller varor.

| 4. | Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar vid slutanvändning av andra ämnen, beredningar eller varor som inte själva tillverkas, importeras eller släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

4.

Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar vid slutanvändning av andra ämnen, beredningar eller varor som inte själva tillverkas, importeras eller släpps ut på marknaden.

| 5. | Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar när






  i) | stabilisatorer, färgämnen, aromämnen, antioxidationsmedel, fyllmedel, lösningsmedel, bärare, ytaktiva ämnen, mjukningsmedel, korrosionsskyddsmedel, skumdämpare eller skumbekämpningsmedel, dispergeringsmedel, fällningshämmare, torkmedel, bindemedel, emulgeringsmedel, emulsionsbrytare, avvattningsmedel, agglomereringsmedel, vidhäftningsmedel, flödesmodifierare, pH-neutralisatorer, komplexbildare, koaguleringsmedel, flockningsmedel, brandskyddsmedel, smörjmedel, kelatbildare eller reagens för kvalitetskontroll fungerar som avsett, eller |
| --- | --- | --- |

5.

Ämnen som är ett resultat av en kemisk reaktion som inträffar när

i)

stabilisatorer, färgämnen, aromämnen, antioxidationsmedel, fyllmedel, lösningsmedel, bärare, ytaktiva ämnen, mjukningsmedel, korrosionsskyddsmedel, skumdämpare eller skumbekämpningsmedel, dispergeringsmedel, fällningshämmare, torkmedel, bindemedel, emulgeringsmedel, emulsionsbrytare, avvattningsmedel, agglomereringsmedel, vidhäftningsmedel, flödesmodifierare, pH-neutralisatorer, komplexbildare, koaguleringsmedel, flockningsmedel, brandskyddsmedel, smörjmedel, kelatbildare eller reagens för kvalitetskontroll fungerar som avsett, eller

| ii) | ett ämne som endast är avsett att ge en viss fysikalisk-kemisk egenskap fungerar som avsett. |
| --- | --- |

ii)

ett ämne som endast är avsett att ge en viss fysikalisk-kemisk egenskap fungerar som avsett.

| 6. | Biprodukter, såvida de inte själva är importerade eller finns på marknaden. |
| --- | --- |

6.

Biprodukter, såvida de inte själva är importerade eller finns på marknaden.

| 7. | Hydrater av ett ämne eller hydratiserade joner som bildas genom ämnets förening med vatten, under förutsättning att ämnet har registrerats av den tillverkare eller importör som utnyttjar detta undantag. |
| --- | --- |

7.

Hydrater av ett ämne eller hydratiserade joner som bildas genom ämnets förening med vatten, under förutsättning att ämnet har registrerats av den tillverkare eller importör som utnyttjar detta undantag.

| 8. | Naturligt
  förekommande ämnen, om de inte modifieras kemiskt vid tillverkningen, och om de inte uppfyller kriterierna för att klassificeras som farliga enligt direktiv 67/548/EEG. |
| --- | --- |

8.

Naturligt
  förekommande ämnen, om de inte modifieras kemiskt vid tillverkningen, och om de inte uppfyller kriterierna för att klassificeras som farliga enligt direktiv 67/548/EEG.

| 9. | Malmer och koncentrat som utvinns ur dem, om de inte modifieras kemiskt vid framställningen. |
| --- | --- |

9.

Malmer och koncentrat som utvinns ur dem, om de inte modifieras kemiskt vid framställningen.

| 10. | Naturgas,
  gasol,
  råolja och kol. |
| --- | --- |

10.

Naturgas,
  gasol,
  råolja och kol.

| 11. | Mineraler, malmer och koncentrat samt andra material som utvunnits från dem med hjälp av mineralogiska eller fysiska omvandlingsprocesser. |
| --- | --- |

11.

Mineraler, malmer och koncentrat samt andra material som utvunnits från dem med hjälp av mineralogiska eller fysiska omvandlingsprocesser.

| 12. | Processgaser - såsom koksugnsgas, masugnsgas och bränslegas i oljeraffinaderier - och beståndsdelarna i dessa. |
| --- | --- |

12.

Processgaser - såsom koksugnsgas, masugnsgas och bränslegas i oljeraffinaderier - och beståndsdelarna i dessa.

BILAGA IV

INFORMATIONSKRAV SOM AVSES I ARTIKEL 11 VÄGLEDNING OM UPPFYLLANDE AV KRAVEN I BILAGORNA IV-IX

I bilagorna IV-IX anges den information som skall tillhandahållas för registrering och utvärdering enligt artiklarna 11, 13 och 14, samt 45, 46 och 52. För de minsta ämnesmängderna anges standardkraven i bilaga V. För varje gång en ny viktgräns nås skall kraven i motsvarande bilaga läggas till. De exakta informationskraven för varje registrering kommer att variera beroende på mängd, användning och exponering. Bilagorna skall alltså ses som en helhet och i samband med de övergripande kraven på registrering, utvärdering och aktsamhet.

STEG 1 - SAMMANSTÄLL OCH DELA
  BEHÖVLIG BEFINTLIG INFORMATION

Registranten
  eller registranterna
  skall sammanställa alla befintliga testdata om det ämne som skall registreras.
  En potentiell registrant/potentiella registranter skall
  dela testdata
  och därigenom
  undvika onödiga tester och minska kostnaderna.
  Registranten/registranterna
  skall också sammanställa all tillgänglig information om ämnet. Denna information skall omfatta data som tagits fram med alternativa metoder (t.ex. (Q) SAR, jämförelse med andra ämnen, in-vitro-tester och epidemiologiska data). Sådana data kan vara till hjälp när man vill fastställa om ämnet har eller inte har några farliga egenskaper och kan i vissa fall ersätta resultaten från djurförsök. Dessutom skall information om exponering, användning och riskhanteringsåtgärder sammanställas i enlighet med artikel 11 och bilaga V. När denna information betraktas tillsammans kommer
  registranten/registranterna
  att kunna avgöra om det finns behov av att ta fram ytterligare information.

STEG 2 - BEAKTA INFORMATIONSKRAVEN

Registranten skall ta reda på vilken information som krävs för registreringen. Först av allt gäller det att fastställa vilken eller vilka bilagor som skall följas, beroende på ämnesmängden. I dessa bilagor anges standardinformationskraven, men de skall beaktas tillsammans med bilaga IX, som tillåter vissa avvikelse från standardförfarandet när detta kan motiveras. I synnerhet skall information om exponering, användning och riskhanteringsåtgärder beaktas i detta steg för att fastställa informationskraven för ämnet.

STEG 3 - NOTERA BRISTER I INFORMATIONEN

Registranten skall sedan jämföra informationskraven för ämnet med den information som redan finns tillgänglig och notera var det finns brister. Det är i detta steg viktigt att se till att tillgängliga data är relevanta och räcker för att uppfylla kraven.

STEG 4 - TA FRAM NYA DATA/FÖRESLÅ TESTNINGSSTRATEGI

I vissa fall kommer det inte att vara nödvändigt att ta fram nya data. Om nödvändig information saknas, måste dock nya data tas fram (bilagorna V och VI) eller ett testningsstrategi föreslås (bilagorna VII och VIII), beroende på ämnesmängden. Nya försök på ryggradsdjur skall endast utföras eller föreslås som en sista utväg när alla andra möjligheter att generera data har uttömts.

I vissa fall kan de regler som anges i bilagorna V-IX kräva att vissa tester görs tidigare än eller utöver standardkraven.

ANMÄRKNINGAR

Anmärkning 1: Om det inte är tekniskt möjligt eller om det ur vetenskaplig synpunkt inte förefaller nödvändigt att lämna information, skall skälen tydligt anges i enlighet med gällande bestämmelser.

Anmärkning 2: Registranten kan vilja begära att viss information som lämnats i registreringsunderlaget skall betraktas som konfidentiell. Om så är fallet skall registranten göra en förteckning över denna information och lämna en motivering i enlighet med artikel 126.

INFORMATION SOM AVSES I ARTIKEL 11 A I-V

1.   ALLMÄN INFORMATION OM REGISTRANTEN

| 1.1 | Registrant






  1.1.1 | Namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress |
| --- | --- | --- |

1.1

Registrant

1.1.1

Namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress

| 1.1.2 | Kontaktperson |
| --- | --- |

1.1.2

Kontaktperson

| 1.1.3 | Platser för registrantens produktion och egna användning (i förekommande fall) |
| --- | --- |

1.1.3

Platser för registrantens produktion och egna användning (i förekommande fall)

| 1.2 | Gemensamt inlämnande av data av konsortier: andra deltagare i konsortiet
  Enligt artiklarna 12 eller 19 får delar av registreringsunderlaget tillhandahållas av en tillverkare eller importör på de andra konsortiedeltagarnas vägnar.
  I så fall skall den tillverkaren eller importören lämna följande uppgifter om de andra konsortiedeltagarna:






  — | Deras namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress. |
| --- | --- | --- |

1.2

Gemensamt inlämnande av data av konsortier: andra deltagare i konsortiet

Enligt artiklarna 12 eller 19 får delar av registreringsunderlaget tillhandahållas av en tillverkare eller importör på de andra konsortiedeltagarnas vägnar.

I så fall skall den tillverkaren eller importören lämna följande uppgifter om de andra konsortiedeltagarna:

—

Deras namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress.

| — | Uppgift om vilka delar av det aktuella registreringsunderlaget som berör andra deltagare i konsortiet. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilka delar av det aktuella registreringsunderlaget som berör andra deltagare i konsortiet.

Uppge i förekommande fall det eller de nummer som anges i bilaga IV, V, VI, VII eller VIII.

De andra konsortiedeltagarna skall lämna följande uppgifter om de tillverkare eller importörer som lämnar in vissa delar av registreringsunderlaget på deras vägnar:

| — | Deras namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress. |
| --- | --- |

—

Deras namn, adress, telefonnummer, faxnummer och e-postadress.

| — | Uppgift om vilka delar av registreringsunderlaget som lämnas in av dessa tillverkare eller importörer. |
| --- | --- |

—

Uppgift om vilka delar av registreringsunderlaget som lämnas in av dessa tillverkare eller importörer.

Uppge i förekommande fall det eller de nummer som anges i bilaga IV, V, VI, VII eller VIII.

2.   IDENTIFIERING AV ÄMNET

Den information som lämnas i det här avsnittet skall räcka för att möjliggöra en identifiering av varje ämne. Om det inte är tekniskt möjligt eller om det ur vetenskaplig synpunkt inte förefaller nödvändigt att lämna information på en eller flera punkter skall skälen härför anges tydligt.

| 2.1 | Namn eller annan identifiering för varje ämne






  2.1.1 | Namn enligt Iupac-nomenklaturen eller annat internationellt kemiskt namn |
| --- | --- | --- |

2.1

Namn eller annan identifiering för varje ämne

2.1.1

Namn enligt Iupac-nomenklaturen eller annat internationellt kemiskt namn

| 2.1.2 | Andra namn (trivialnamn, handelsnamn, förkortning) |
| --- | --- |

2.1.2

Andra namn (trivialnamn, handelsnamn, förkortning)

| 2.1.3 | Einecs- eller Elincs-nummer (om sådant finns och detta är lämpligt) |
| --- | --- |

2.1.3

Einecs- eller Elincs-nummer (om sådant finns och detta är lämpligt)

| 2.1.4 | CAS-namn och CAS-nummer (om sådant finns) |
| --- | --- |

2.1.4

CAS-namn och CAS-nummer (om sådant finns)

| 2.1.5 | Annan identitetskod (om sådan finns) |
| --- | --- |

2.1.5

Annan identitetskod (om sådan finns)

| 2.2 | Information om varje ämnes molekyl- och strukturformel






  2.2.1 | Molekyl- och strukturformel (inklusive Smiles notation, om sådan är tillgänglig) |
| --- | --- | --- |

2.2

Information om varje ämnes molekyl- och strukturformel

2.2.1

Molekyl- och strukturformel (inklusive Smiles notation, om sådan är tillgänglig)

| 2.2.2 | Information om optisk aktivitet (om tillämpligt och lämpligt) |
| --- | --- |

2.2.2

Information om optisk aktivitet (om tillämpligt och lämpligt)

| 2.2.3 | Molekylvikt eller molekylviktsintervall |
| --- | --- |

2.2.3

Molekylvikt eller molekylviktsintervall

| 2.3 | Varje ämnes sammansättning






  2.3.1 | Renhetsgrad (%) |
| --- | --- | --- |

2.3

Varje ämnes sammansättning

2.3.1

Renhetsgrad (%)

| 2.3.2 | Typ av föroreningar, inklusive isomerer och biprodukter |
| --- | --- |

2.3.2

Typ av föroreningar, inklusive isomerer och biprodukter

| 2.3.3 | Procentandel av de huvudsakliga föroreningarna |
| --- | --- |

2.3.3

Procentandel av de huvudsakliga föroreningarna

| 2.3.4 | Typ och halt (......ppm,......%) av eventuella tillsatser (t.ex. stabiliseringsmedel eller inhibitorer) |
| --- | --- |

2.3.4

Typ och halt (......ppm,......%) av eventuella tillsatser (t.ex. stabiliseringsmedel eller inhibitorer)

| 2.3.5 | Spektraldata (UV-, IR-, NMR- eller masspektrum) |
| --- | --- |

2.3.5

Spektraldata (UV-, IR-, NMR- eller masspektrum)

| 2.3.6 | Vätskekromatogram eller gaskromatogram |
| --- | --- |

2.3.6

Vätskekromatogram eller gaskromatogram

| 2.3.7 | Beskrivning av de analysmetoder eller bibliografiska referenser som använts för att identifiera ämnet och, i tillämpliga fall, för att identifiera föroreningar och tillsatser. Denna information skall vara så fyllig att det är möjligt att reproducera metoderna. |
| --- | --- |

2.3.7

Beskrivning av de analysmetoder eller bibliografiska referenser som använts för att identifiera ämnet och, i tillämpliga fall, för att identifiera föroreningar och tillsatser. Denna information skall vara så fyllig att det är möjligt att reproducera metoderna.

3.   INFORMATION OM ÄMNETS TILLVERKARE OCH ANVÄNDNING

| 3.1 | Total tillverkning och/eller import (i ton) per tillverkare eller importör och år






  3.1.1 | Under det kalenderår då ämnet registrerades (uppskattad mängd) |
| --- | --- | --- |

3.1

Total tillverkning och/eller import (i ton) per tillverkare eller importör och år

3.1.1

Under det kalenderår då ämnet registrerades (uppskattad mängd)

| 3.2 | För tillverkare: Kortfattad beskrivning av den tekniska process som används vid tillverkningen
  Det är inte nödvändigt att uppge exakta detaljer om processen, särskilt sådana som är kommersiellt känsliga. |
| --- | --- |

3.2

För tillverkare: Kortfattad beskrivning av den tekniska process som används vid tillverkningen

Det är inte nödvändigt att uppge exakta detaljer om processen, särskilt sådana som är kommersiellt känsliga.

| 3.3 | En angivelse av den mängd som används för eget bruk |
| --- | --- |

3.3

En angivelse av den mängd som används för eget bruk

| 3.4 | Form (ämne, beredning eller vara) och/eller fysikalisk form i vilken ämnet tillhandahålls nedströmsanvändare
  och/eller konsumenter
  . Ämnets koncentration eller koncentrationsintervall i beredningar som tillhandahålls nedströmsanvändare och ämnets mängd i varor som tillhandahålls nedströmsanvändare. |
| --- | --- |

3.4

Form (ämne, beredning eller vara) och/eller fysikalisk form i vilken ämnet tillhandahålls nedströmsanvändare
  och/eller konsumenter
  . Ämnets koncentration eller koncentrationsintervall i beredningar som tillhandahålls nedströmsanvändare och ämnets mängd i varor som tillhandahålls nedströmsanvändare.

| 3.5 | Kortfattad allmän beskrivning av den identifierade användningen |
| --- | --- |

3.5

Kortfattad allmän beskrivning av den identifierade användningen

| 3.6 | Avfallsmängder och sammansättning av avfall från produktion och identifierade användningar (där detta är känt) |
| --- | --- |

3.6

Avfallsmängder och sammansättning av avfall från produktion och identifierade användningar (där detta är känt)

| 3.7 | Användningar som avråds (se rubrik 16 i säkerhetsdatabladet)
  Ange i tillämpliga fall de användningar som registranten avråder från och varför (t.ex. icke lagstadgade rekommendationer från leverantören). Detta behöver inte vara en fullständig förteckning. |
| --- | --- |

3.7

Användningar som avråds (se rubrik 16 i säkerhetsdatabladet)

Ange i tillämpliga fall de användningar som registranten avråder från och varför (t.ex. icke lagstadgade rekommendationer från leverantören). Detta behöver inte vara en fullständig förteckning.

4.   KLASSIFICERING OCH MÄRKNING

| 4.1 | Ämnets faroklassificering, efter tillämpning av artiklarna 4 och 6 i direktiv 67/548/EEG.
  För varje post skall det dessutom förklaras varför ingen klassificering anges för en endpoint (t.ex. att det saknas data, ofullständiga data, fullständiga data som inte räcker för klassificering). |
| --- | --- |

4.1

Ämnets faroklassificering, efter tillämpning av artiklarna 4 och 6 i direktiv 67/548/EEG.

För varje post skall det dessutom förklaras varför ingen klassificering anges för en endpoint (t.ex. att det saknas data, ofullständiga data, fullständiga data som inte räcker för klassificering).

| 4.2 | Ämnets faromärkning, efter tillämpning av artiklarna 23-25 i direktiv 67/548/EEG |
| --- | --- |

4.2

Ämnets faromärkning, efter tillämpning av artiklarna 23-25 i direktiv 67/548/EEG

| 4.3 | Särskilda koncentrationsgränser, om sådana finns, efter tillämpning av artikel 4.4 i direktiv 67/548/EEG och artiklarna 4-7 i direktiv 1999/45/EG |
| --- | --- |

4.3

Särskilda koncentrationsgränser, om sådana finns, efter tillämpning av artikel 4.4 i direktiv 67/548/EEG och artiklarna 4-7 i direktiv 1999/45/EG

5.   RIKTLINJER FÖR SÄKER ANVÄNDNING

Denna information skall stämma överens med säkerhetsdatabladet, om ett säkerhetsdatablad krävs enligt artikel 33 i denna förordning.

| 5.1 | Första hjälpen (rubrik 4 i säkerhetsdatabladet) |
| --- | --- |

5.1

Första hjälpen (rubrik 4 i säkerhetsdatabladet)

| 5.2 | Åtgärder vid brand (rubrik 5 i säkerhetsdatabladet) |
| --- | --- |

5.2

Åtgärder vid brand (rubrik 5 i säkerhetsdatabladet)

| 5.3 | Åtgärder vid spill/oavsiktliga utsläpp (rubrik 6 i säkerhetsdatabladet) |
| --- | --- |

5.3

Åtgärder vid spill/oavsiktliga utsläpp (rubrik 6 i säkerhetsdatabladet)

| 5.4 | Hantering och lagring (rubrik 7 i säkerhetsdatabladet) |
| --- | --- |

5.4

Hantering och lagring (rubrik 7 i säkerhetsdatabladet)

| 5.5 | Transportinformation (rubrik 14 i säkerhetsdatabladet)
  Om det inte krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall följande ytterligare information lämnas: |
| --- | --- |

5.5

Transportinformation (rubrik 14 i säkerhetsdatabladet)

Om det inte krävs en kemikaliesäkerhetsrapport skall följande ytterligare information lämnas:

| 5.6 | Begränsning av exponeringen/personliga skyddsåtgärder (rubrik 8 i säkerhetsdatabladet) |
| --- | --- |

5.6

Begränsning av exponeringen/personliga skyddsåtgärder (rubrik 8 i säkerhetsdatabladet)

| 5.7 | Stabilitet och reaktivitet (rubrik 10 i säkerhetsdatabladet) |
| --- | --- |

5.7

Stabilitet och reaktivitet (rubrik 10 i säkerhetsdatabladet)

| 5.8 | Avfallshantering






  5.8.1 | Avfallshantering (rubrik 13 i säkerhetsdatabladet) |
| --- | --- | --- |

5.8

Avfallshantering

5.8.1

Avfallshantering (rubrik 13 i säkerhetsdatabladet)

| 5.8.2 | Information om materialåtervinning och bortskaffningsmetoder för industrin |
| --- | --- |

5.8.2

Information om materialåtervinning och bortskaffningsmetoder för industrin

| 5.8.3 | Information om materialåtervinning och bortskaffningsmetoder för allmänheten |
| --- | --- |

5.8.3

Information om materialåtervinning och bortskaffningsmetoder för allmänheten

6.
     
  ANVÄNDNINGS- OCH EXPONERINGSKATEGORIER

| 6.1 | Huvudsaklig användningskategori









  a) | industriell användning och/eller |
| --- | --- | --- |

6.1

a)

industriell användning och/eller

| b) | professionell användning och/eller |
| --- | --- |

b)

professionell användning och/eller

| c) | konsumentanvändning |
| --- | --- |

c)

konsumentanvändning

| 6.1.1 | Specificering för industriell och professionell användning








  a) | användning i slutna system och/eller |
| --- | --- | --- |

6.1.1

a)

användning i slutna system och/eller

| b) | användning som resulterar i inneslutning i eller på system och/eller |
| --- | --- |

b)

användning som resulterar i inneslutning i eller på system och/eller

| c) | icke-utbredd användning och/eller |
| --- | --- |

c)

icke-utbredd användning och/eller

| d) | utbredd användning |
| --- | --- |

d)

utbredd användning

| 6.2. | Viktigaste exponeringsvägen/exponeringsvägarna









  6.2.1 | Mänsklig exponering via









  a) | mun och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

6.2.1

a)

mun och/eller

| b) | hud och/eller |
| --- | --- |

b)

hud och/eller

| c) | inandning |
| --- | --- |

c)

inandning

| 6.2.2 | Miljöexponering via









  a) | vatten och/eller |
| --- | --- | --- |

6.2.2

a)

vatten och/eller

| b) | luft och/eller |
| --- | --- |

b)

luft och/eller

| c) | fast avfall och/eller |
| --- | --- |

c)

fast avfall och/eller

| d) | mark |
| --- | --- |

d)

mark

| 6.3 | Exponeringstid









  a) | oavsiktlig/lågfrekvent och/eller |
| --- | --- | --- |

6.3

a)

oavsiktlig/lågfrekvent och/eller

| b) | tillfällig och/eller |
| --- | --- |

b)

tillfällig och/eller

| c) | kontinuerlig/frekvent |
| --- | --- |

c)

kontinuerlig/frekvent

BILAGA V

STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 1 TON

I kolumn 1 i denna bilaga fastställs den standardinformation som krävs för alla ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på minst 1 ton i enlighet med artikel 13.1 a. I kolumn 2 i denna bilaga anges särskilda regler enligt vilka den erforderliga standardinformationen får utelämnas, ersättas med annan information, lämnas i ett annat steg eller anpassas på annat sätt. Om villkoren i kolumn 2 i denna bilaga är uppfyllda, vilket innebär att anpassningar är tillåtna, skall registranten tydligt ange detta samt skälen för varje anpassning under tillämplig rubrik i registreringsunderlaget.

Med hänvisning till denna bilaga måste registranten lägga fram ett förslag och en tidsplan för att uppfylla informationskraven i denna bilaga i enlighet med artikel 13.1.a i de fall detta medför tester på ryggradsdjur.

Förutom att registranten får anpassa den erforderliga standardinformationen i kolumn 1 till dessa särskilda regler, får den också anpassas till de allmänna regler som anges i bilaga IX. Även i detta fall skall registranten tydligt ange skälen för ett eventuellt beslut att anpassa standardinformationen under de rubriker i registreringsunderlaget som hänvisar till de berörda särskilda reglerna i kolumn 2 eller i bilagorna IX eller X.

Innan nya tester görs för att bestämma de egenskaper som anges i denna bilaga skall alla tillgängliga in vitro-data, in vivo-data, bakgrundsdata, data från giltiga (Q)SAR och data från strukturlika ämnen bedömas.

När information för vissa endpoints inte lämnas, och detta av andra skäl än de som anges i kolumn 2 i denna bilaga eller i bilaga IX, skall detta tydligt anges liksom skälen härför.

Obs: De villkor för att inte kräva en viss test som anges under respektive testmetod i bilaga X upprepas inte i kolumn 2, men gäller ändå.

5.   INFORMATION OM ÄMNETS FYSIKALISK-KEMISKA EGENSKAPER

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 5.1 | Ämnets tillstånd vid 20 °C och 101,3 kPa |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

5.1

Ämnets tillstånd vid 20 °C och 101,3 kPa

| 5.2 | Smält-/fryspunkt |
| --- | --- |

5.2

Smält-/fryspunkt

| 5.2 | Ingen undersökning krävs för fasta ämnen och vätskor som har en smält-/fryspunkt under 0 °C. |
| --- | --- |

5.2

Ingen undersökning krävs för fasta ämnen och vätskor som har en smält-/fryspunkt under 0 °C.

| 5.3 | Kokpunkt |
| --- | --- |

5.3

Kokpunkt

| 5.3 | Ingen undersökning krävs






  — | för gaser, eller |
| --- | --- | --- |

5.3

Ingen undersökning krävs

—

för gaser, eller

| — | för fasta ämnen som antingen smälter över 360 °C eller sönderfaller innan de kokar. I så fall kan kokpunkten vid begränsat tryck uppskattas eller mätas, eller |
| --- | --- |

—

för fasta ämnen som antingen smälter över 360 °C eller sönderfaller innan de kokar. I så fall kan kokpunkten vid begränsat tryck uppskattas eller mätas, eller

| — | för ämnen som sönderfaller innan de kokar (t.ex. självoxidering, ombildning, nedbrytning, sönderfall etc.). |
| --- | --- |

—

för ämnen som sönderfaller innan de kokar (t.ex. självoxidering, ombildning, nedbrytning, sönderfall etc.).

| 5.4 | Relativ densitet |
| --- | --- |

5.4

Relativ densitet

| 5.4 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet bara är stabilt när det är löst i ett särskilt lösningsmedel och lösningens densitet liknar lösningsmedlets; i så fall räcker det att ange om lösningens densitet är högre eller lägre än lösningsmedlets, eller |
| --- | --- | --- |

5.4

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet bara är stabilt när det är löst i ett särskilt lösningsmedel och lösningens densitet liknar lösningsmedlets; i så fall räcker det att ange om lösningens densitet är högre eller lägre än lösningsmedlets, eller

| — | om ämnet är en gas; i så fall skall en uppskattning göras utifrån molekylvikten och allmänna gaslagen. |
| --- | --- |

—

om ämnet är en gas; i så fall skall en uppskattning göras utifrån molekylvikten och allmänna gaslagen.

| 5.5 | Ångtryck |
| --- | --- |

5.5

Ångtryck

| 5.5 | Ingen undersökning krävs






  — | ett övergångstillstånd (fasförändring eller sönderfall) observeras; i så fall skall följande information inkluderas: övergångstillståndets art, den temperatur vid vilken övergången sker vid atmosfärstryck, ångtryck vid 10 and 20 °C över denna temperatur (utom när övergången är från fast fas till gasfas), eller |
| --- | --- | --- |

5.5

Ingen undersökning krävs

—

ett övergångstillstånd (fasförändring eller sönderfall) observeras; i så fall skall följande information inkluderas: övergångstillståndets art, den temperatur vid vilken övergången sker vid atmosfärstryck, ångtryck vid 10 and 20 °C över denna temperatur (utom när övergången är från fast fas till gasfas), eller

| — | om smältpunkten ligger över 300 °C. |
| --- | --- |

—

om smältpunkten ligger över 300 °C.

Om smältpunkten ligger mellan 200 °C och 300 °C räcker det att ange ett gränsvärde på grundval av mätningar eller en erkänd beräkningsmetod.

| 5.6 | Ytspänning |
| --- | --- |

5.6

Ytspänning

| 5.6 | Ingen undersökning krävs






  — | om vattenlösligheten understiger 1 mg/l vid 20 °C, eller |
| --- | --- | --- |

5.6

Ingen undersökning krävs

—

om vattenlösligheten understiger 1 mg/l vid 20 °C, eller

| — | om ämnet bildar miceller i det koncentrationsområde som är aktuellt för testning. |
| --- | --- |

—

om ämnet bildar miceller i det koncentrationsområde som är aktuellt för testning.

| 5.7 | Löslighet i vatten |
| --- | --- |

5.7

Löslighet i vatten

| 5.7 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet bryts ner i vatten (halveringstid på mindre än 12 timmar), eller |
| --- | --- | --- |

5.7

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet bryts ner i vatten (halveringstid på mindre än 12 timmar), eller

| — | om ämnet lätt oxideras i vatten. |
| --- | --- |

—

om ämnet lätt oxideras i vatten.

Om ämnet förefaller ”olösligt” i vatten skall ett gränstest upp till analysmetodens detektionsgräns utföras.

| 5.8 | Fördelningskoefficient n-oktanol/vatten |
| --- | --- |

5.8

Fördelningskoefficient n-oktanol/vatten

| 5.8 | Ingen undersökning krävs om ämnet är oorganiskt. Om det inte går att utföra testet (t.ex. för att ämnet sönderdelas, har hög ytaktivitet, reagerar kraftigt i samband med testet eller inte går att lösa i vatten eller oktanol, eller för att det inte går att få fram ett tillräckligt rent ämne) skall ett beräknat värde för log P samt uppgifter om beräkningsmetoden tillhandahållas. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Flampunkt |
| --- | --- |

5.9

Flampunkt

| 5.9 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är oorganiskt, eller |
| --- | --- | --- |

5.9

—

om ämnet är oorganiskt, eller

| — | om ämnet bara innehåller flyktiga organiska komponenter med flampunkter över 100 °C för vattenlösningar, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet bara innehåller flyktiga organiska komponenter med flampunkter över 100 °C för vattenlösningar, eller

| — | om den uppskattade flampunkten ligger över 200 °C, eller |
| --- | --- |

—

om den uppskattade flampunkten ligger över 200 °C, eller

| — | om flampunkten kan anges noggrant genom interpolation från befintligt, tillförlitligt material. |
| --- | --- |

—

om flampunkten kan anges noggrant genom interpolation från befintligt, tillförlitligt material.

| 5.10 | Brandfarlighet |
| --- | --- |

5.10

Brandfarlighet

| 5.10 | Ingen undersökning krävs






  — | om det är ett fast ämne med explosiva eller pyrofora egenskaper; dessa egenskaper skall alltid behandlas innan man tittar på brandfarlighet, eller |
| --- | --- | --- |

5.10

—

om det är ett fast ämne med explosiva eller pyrofora egenskaper; dessa egenskaper skall alltid behandlas innan man tittar på brandfarlighet, eller

| — | för gaser, om halten brandfarlig gas i en blandning med inerta gaser är så låg att den alltid, i en blandning med luft, ligger under den lägre gränsen, eller |
| --- | --- |

—

för gaser, om halten brandfarlig gas i en blandning med inerta gaser är så låg att den alltid, i en blandning med luft, ligger under den lägre gränsen, eller

| — | för ämnen som självantänder när de kommer i kontakt med luft. |
| --- | --- |

—

för ämnen som självantänder när de kommer i kontakt med luft.

| 5.11 | Explosiva egenskaper |
| --- | --- |

5.11

Explosiva egenskaper

| 5.11 | Ingen undersökning krävs






  — | om ingen kemisk grupp förknippad med explosiva egenskaper finns i molekylen, eller |
| --- | --- | --- |

5.11

—

om ingen kemisk grupp förknippad med explosiva egenskaper finns i molekylen, eller

| — | om ämnet innehåller kemiska grupper förknippade med explosiva egenskaper, däribland syre, och den beräknade syrebalansen är under -200, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet innehåller kemiska grupper förknippade med explosiva egenskaper, däribland syre, och den beräknade syrebalansen är under -200, eller

| — | om det organiska ämnet eller en homogen blandning av organiska ämnen innehåller kemiska grupper förknippade med explosiva egenskaper, men den exoterma sönderdelningsenergin är mindre än 500 J/g och den exoterma sönderdelningen inträder under 500 °C, eller |
| --- | --- |

—

om det organiska ämnet eller en homogen blandning av organiska ämnen innehåller kemiska grupper förknippade med explosiva egenskaper, men den exoterma sönderdelningsenergin är mindre än 500 J/g och den exoterma sönderdelningen inträder under 500 °C, eller

| — | för blandningar av oorganiska, oxiderande ämnen (FN-avdelning 5.1 med organiska material), om det oorganiska, oxiderande ämnets halt är







  — | mindre än 15 viktprocent, när det är klassificerat i UN förpackningsgrupp I (hög risk) eller II (medelhög risk), |
| --- | --- | --- |

—

för blandningar av oorganiska, oxiderande ämnen (FN-avdelning 5.1 med organiska material), om det oorganiska, oxiderande ämnets halt är

—

mindre än 15 viktprocent, när det är klassificerat i UN förpackningsgrupp I (hög risk) eller II (medelhög risk),

| — | mindre än 30 viktprocent, när det är klassificerat i UN förpackningsgrupp III (låg risk). |
| --- | --- |

—

mindre än 30 viktprocent, när det är klassificerat i UN förpackningsgrupp III (låg risk).

Anm.: För organiska material med exoterm sönderdelningsenergi under 800 J/g krävs varken provning av sprängverkans utbredning eller sprängutlösande känslighet för stötar.

| 5.12 | Självantändningstemperatur |
| --- | --- |

5.12

| 5.12 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är explosivt eller självantänder i luft vid rumstemperatur, eller |
| --- | --- | --- |

5.12

—

om ämnet är explosivt eller självantänder i luft vid rumstemperatur, eller

| — | för vätskor som inte är brandfarliga i luft, dvs. som har en flampunkt över 200 °C, eller |
| --- | --- |

—

för vätskor som inte är brandfarliga i luft, dvs. som har en flampunkt över 200 °C, eller

| — | för gaser som inte kan förekomma i brandfarlig koncentration i luft, eller |
| --- | --- |

—

för gaser som inte kan förekomma i brandfarlig koncentration i luft, eller

| — | för fasta ämnen som har en smältpunkt < 160 °C, eller om de preliminära resultaten visar att ämnet inte kan upphettas spontant till 400 °C. |
| --- | --- |

—

för fasta ämnen som har en smältpunkt < 160 °C, eller om de preliminära resultaten visar att ämnet inte kan upphettas spontant till 400 °C.

| 5.13 | Oxidationsegenskaper |
| --- | --- |

5.13

Oxidationsegenskaper

| 5.13 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är explosivt, eller |
| --- | --- | --- |

5.13

—

om ämnet är explosivt, eller

| — | om ämnet är mycket brandfarligt, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är mycket brandfarligt, eller

| — | om ämnet är en organisk peroxid, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är en organisk peroxid, eller

| — | om ämnet omöjligt kan reagera exotermt med brännbara material, t.ex. på grund av dess kemiska struktur (t.ex. organiska ämnen som inte innehåller syre- eller halogenatomer och där dessa element inte är kemiskt bundna till kväve eller syre, eller oorganiska ämnen som inte innehåller syre- eller halogenatomer). |
| --- | --- |

—

om ämnet omöjligt kan reagera exotermt med brännbara material, t.ex. på grund av dess kemiska struktur (t.ex. organiska ämnen som inte innehåller syre- eller halogenatomer och där dessa element inte är kemiskt bundna till kväve eller syre, eller oorganiska ämnen som inte innehåller syre- eller halogenatomer).

Ett fullständigt test behöver inte utföras för fasta ämnen om det inledande testet tydligt visar att testämnet har oxidationsegenskaper.

Observera att det inte finns någon testmetod för att bestämma oxidationsegenskaper hos gasblandningar. Dessa egenskaper måste därför bedömas med hjälp av en skattningsmetod baserad på en jämförelse mellan oxidationspotentialen hos gaser i en blandning med oxidationspotentialen hos syre i luft.

| 5.14 | Kornstorlek |
| --- | --- |

5.14

Kornstorlek

| 5.14 | Undersökningen behöver inte göras om ämnet saluförs eller används i icke-fast eller granulär form. |
| --- | --- |

5.14

6.   TOXIKOLOGISK INFORMATION

I vivo-testning med frätande ämnen i koncentrations-/dosnivåer som förorsaker frätskador skall undvikas.

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 6.1 | Hudirritation eller frätskador på hud
  En riskbedömning för denna endpoint skall omfatta dessa på varandra följande steg:






  1. | En bedömning av tillgängliga human- och djurdata. |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

6.1

Hudirritation eller frätskador på hud

En riskbedömning för denna endpoint skall omfatta dessa på varandra följande steg:

1.

En bedömning av tillgängliga human- och djurdata.

| 2. | En bedömning av syra- eller
  basreserv. |
| --- | --- |

2.

En bedömning av syra- eller
  basreserv.

| 3. | in vitro-undersökning av frätskador på hud. |
| --- | --- |

3.

in vitro-undersökning av frätskador på hud.

| 4. | in vitro-undersökning av hudirritation. |
| --- | --- |

4.

in vitro-undersökning av hudirritation.

| 6.1 | Steg 3 och 4 krävs inte






  — | om
  tillgänglig information visar att
  ämnet
  uppfyller kriterierna för att klassificeras som hudfrätande eller ögonirriterande, eller |
| --- | --- | --- |

6.1

Steg 3 och 4 krävs inte

—

om
  tillgänglig information visar att
  ämnet
  uppfyller kriterierna för att klassificeras som hudfrätande eller ögonirriterande, eller

| — | om
  ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur, eller |
| --- | --- |

—

om
  ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur, eller

| — | om ämnet
  klassificeras som
  mycket giftigt vid hudkontakt, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet
  klassificeras som
  mycket giftigt vid hudkontakt, eller

| — | om
  en undersökning
  av akut toxicitet vid administrering via huden inte tyder på hudirritation vid dosering upp till gränsvärdet (2 000 mg/kg kroppsvikt). |
| --- | --- |

—

om
  en undersökning
  av akut toxicitet vid administrering via huden inte tyder på hudirritation vid dosering upp till gränsvärdet (2 000 mg/kg kroppsvikt).

| 6.2 | Ögonirritation
  En riskbedömning för denna endpoint skall omfatta dessa på varandra följande steg:






  1. | En bedömning av tillgängliga human- och djurdata. |
| --- | --- | --- |

6.2

Ögonirritation

En riskbedömning för denna endpoint skall omfatta dessa på varandra följande steg:

1.

En bedömning av tillgängliga human- och djurdata.

| 2. | En bedömning av syra- eller
  basreserv. |
| --- | --- |

2.

En bedömning av syra- eller
  basreserv.

| 3. | in vitro-undersökning av ögonirritation. |
| --- | --- |

3.

in vitro-undersökning av ögonirritation.

| 6.2 | Steg 3 krävs inte






  — | om
  tillgänglig information visar att
  ämnet
  uppfyller kriterierna för att klassificeras som hudfrätande eller ögonirriterande
  , eller |
| --- | --- | --- |

6.2

Steg 3 krävs inte

—

om
  tillgänglig information visar att
  ämnet
  uppfyller kriterierna för att klassificeras som hudfrätande eller ögonirriterande
  , eller

| — | om
  ämnet är brandfarligt i luft vid
  rumstemperatur. |
| --- | --- |

—

om
  ämnet är brandfarligt i luft vid
  rumstemperatur.

| 6.3 | Hudsensitisering
  En riskbedömning för denna endpoint skall omfatta dessa på varandra följande steg:






  1. | En bedömning av tillgängliga human- och djurdata
  samt alternativa data. |
| --- | --- | --- |

6.3

Hudsensitisering

En riskbedömning för denna endpoint skall omfatta dessa på varandra följande steg:

1.

En bedömning av tillgängliga human- och djurdata
  samt alternativa data.

| 2. | In vivo-tester. |
| --- | --- |

2.

In vivo-tester.

| 6.3 | Steg 2 krävs inte






  — | om
  tillgänglig information visar att
  ämnet
  bör klassificeras som hudallergiframkallande eller
  frätande, eller |
| --- | --- | --- |

6.3

Steg 2 krävs inte

—

om
  tillgänglig information visar att
  ämnet
  bör klassificeras som hudallergiframkallande eller
  frätande, eller

| — | om ämnet är en stark syra (pH < 2,0) eller bas (pH > 11,5), eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är en stark syra (pH < 2,0) eller bas (pH > 11,5), eller

| — | om ämnet är brandfarligt i luft vid
  rumstemperatur. |
| --- | --- |

—

om ämnet är brandfarligt i luft vid
  rumstemperatur.

LLNA-testet
  (Murine Local Lymph Node Assay) skall vara förstavalet vid in vivotester. Endast i undantagsfall skall en alternativ testmetod användas. Användning av en annan testmetod skall motiveras.

| 6.4 | Mutagenitet |
| --- | --- |

6.4

Mutagenitet

| 6.4 | Vid positiva resultat skall ytterligare undersökningar av mutageniteten övervägas. |
| --- | --- |

6.4

Vid positiva resultat skall ytterligare undersökningar av mutageniteten övervägas.

| 6.4.1 | I vitro-undersökning av genmutation hos bakterier |
| --- | --- |

6.4.1

I vitro-undersökning av genmutation hos bakterier

| 6.4.1 | Ingen undersökning krävs i regel om ämnet är känt för att vara cancerframkallande i kategori 1 eller 2 eller mutagent i kategori 1, 2 eller 3.



  Om screeningkriterierna för cancerogenitet och mutagenitet i punkt a i bilaga Ic är uppfyllda och företaget inte inför eller rekommenderar någon lämplig riskhantering skall registranten företa ytterligare lämpliga mutagenitetsundersökningar. |
| --- | --- |

6.4.1

Om screeningkriterierna för cancerogenitet och mutagenitet i punkt a i bilaga Ic är uppfyllda och företaget inte inför eller rekommenderar någon lämplig riskhantering skall registranten företa ytterligare lämpliga mutagenitetsundersökningar.

| 6.5 | Akut toxitet |
| --- | --- |

6.5

| 6.5 | Ingen undersökning krävs i regel om







  — | ämnet är frätande, eller |
| --- | --- | --- |

6.5

—

ämnet är frätande, eller

| — | det inte är möjligt att göra en exakt dosering av ämnet på grund av dess kemiska eller fysikalisk egenskaper, eller |
| --- | --- |

—

det inte är möjligt att göra en exakt dosering av ämnet på grund av dess kemiska eller fysikalisk egenskaper, eller

| — | ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur. |
| --- | --- |

—

ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur.

Ingen undersökning krävs om en undersökning om akut toxitet genom inandning (6.5.2) eller via huden (6.5.3) redan finns tillgänglig.

| 6.5.1 | Oralt |
| --- | --- |

6.5.1

7.   EKOTOXIKOLOGISK INFORMATION

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 7.1 | Toxicitet i vattenmiljö |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

7.1

Toxicitet i vattenmiljö

| 7.1.1 | Testning av akut toxicitet på
  ryggradslösa djur (företrädesvis på arten
  Daphnia)
  Registranten får överväga att testa kronisk toxicitet i stället för akut toxicitet |
| --- | --- |

7.1.1

Testning av akut toxicitet på
  ryggradslösa djur (företrädesvis på arten
  Daphnia)

Registranten får överväga att testa kronisk toxicitet i stället för akut toxicitet

| 7.1.1 | Ingen undersökning krävs






  — | om
  det finns förmildrande omständigheter som tyder på att toxicitet i vattenmiljö är osannolikt, exempelvis om
  ämnet är mycket olösligt i
  vatten eller om det är osannolikt att ämnet tränger igenom biologiska membran
  , eller |
| --- | --- | --- |

7.1.1

Ingen undersökning krävs

—

om
  det finns förmildrande omständigheter som tyder på att toxicitet i vattenmiljö är osannolikt, exempelvis om
  ämnet är mycket olösligt i
  vatten eller om det är osannolikt att ämnet tränger igenom biologiska membran
  , eller

| — | om
  en kort- eller långtidsundersökning på fiskar är tillgänglig
  , eller |
| --- | --- |

—

om
  en kort- eller långtidsundersökning på fiskar är tillgänglig
  , eller

| — | om en l
  ångtidsundersökning
  av toxicitet
  i vattenmiljö på ryggradslösa djur
  är tillgänglig
  , eller |
| --- | --- |

—

om en l
  ångtidsundersökning
  av toxicitet
  i vattenmiljö på ryggradslösa djur
  är tillgänglig
  , eller

| — | om adekvat information för miljöklassificering och miljömärkning är tillgänglig. |
| --- | --- |

—

om adekvat information för miljöklassificering och miljömärkning är tillgänglig.

Testet av kronisk toxicitet på Daphnia (bilaga VII, 7.1.5) skall göras om jämförelsen av den (förväntade) miljöexponering med resultaten av tester av akut toxicitet för vattenlevande organismer tyder på att det är nödvändigt att

närmare undersöka effekterna på vattenlevande organismer.

Testet av kronisk toxicitet på Daphnia (bilaga VII, 7.1.5) skall övervägas om ämnet har låg löslighet i
  vatten.

Om screeningkriterierna i bilaga Ic a för PBT eller vBvP eller i bilaga Ic b för miljöhänsyn är uppfyllda och företaget inte inför eller rekommenderar någon lämplig riskhantering skall registranten företa ytterligare lämpliga mutagenitetsundersökningar.

| 7.2 | Nedbrytning |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Biotisk |
| --- | --- |

7.2.1

| 7.2.1.1 | Lättnedbrytbarhet |
| --- | --- |

7.2.1.1

| 7.2.1.1 | Ingen undersökning krävs om ämnet är oorganiskt. |
| --- | --- |

7.2.1.1

8.   ANNAN TILLGÄNGLIG FYSIKALISK-KEMISK, TOXIKOLOGISK OCH EKOTOXIKOLOGISK INFORMATION

Annan relevant fysikalisk-kemisk, toxikologisk och ekotoxikologisk information som är tillgänglig skall lämnas.

BILAGA VI

YTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 10 TON

I kolumn 1 i denna bilaga fastställs den standardinformation som krävs för alla ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på minst 10 ton i enlighet med artikel 13.1 b. Den information som erfordras enligt kolumn 1 i denna bilaga skall följaktligen lämnas utöver den som krävs enligt kolumn 1 i bilaga V. I kolumn 2 i denna bilaga anges särskilda regler enligt vilka den erforderliga standardinformationen får utelämnas, ersättas med annan information, lämnas i ett annat steg eller anpassas på annat sätt. Om villkoren i kolumn 2 i denna bilaga är uppfyllda, vilket innebär att anpassningar är tillåtna, skall registranten tydligt ange detta samt skälen för varje anpassning under tillämplig rubrik i registreringsunderlaget.

Förutom att registranten får anpassa den erforderliga standardinformationen i kolumn 1 till dessa särskilda regler, får den också anpassas till de allmänna regler som anges i bilaga IX. Även i detta fall skall registranten tydligt ange skälen för ett eventuellt beslut att anpassa standardinformationen under de rubriker i registreringsunderlaget som hänvisar till de berörda särskilda reglerna i kolumn 2 eller i bilagorna IX eller X.

Med avseende på denna bilaga skall registranten, om tester på ryggradsdjur ingår, tillhandahålla ett förslag och en tidsplan för uppfyllande av informationskraven i denna bilaga i enlighet med artikel 13.1 b.

Innan nya tester görs för att bestämma de egenskaper som anges i denna bilaga skall alla tillgängliga in vitro-data, in vivo-data, bakgrundsdata, data från giltiga (Q)SAR och data från strukturlika ämnen bedömas.

När information för vissa endpoints inte lämnas, och detta av andra skäl än de som anges i kolumn 2 i denna bilaga eller i bilaga IX, skall detta tydligt anges liksom skälen härför.

Obs: De villkor för att inte kräva en viss test som anges under respektive testmetod i bilaga X upprepas inte i kolumn 2, men gäller ändå.

6.   TOXIKOLOGISK INFORMATION

In vivo-testning med frätande ämnen i koncentrations-/dosnivåer som förorsaker frätskador skall undvikas.

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 6.1 | Hudirritation |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

6.1

Hudirritation

| 6.1.1 | Hudirritation in vivo |
| --- | --- |

6.1.1

Hudirritation in vivo

| 6.1.1 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet
  klassificeras som
  frätande
  eller irriterande för huden på grundval av riskbedömningen för endpointen i enlighet med bilaga V
  , eller |
| --- | --- | --- |

6.1.1

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet
  klassificeras som
  frätande
  eller irriterande för huden på grundval av riskbedömningen för endpointen i enlighet med bilaga V
  , eller

| — | om ämnet är en stark syra (pH < 2,0) eller bas (pH > 11,5), eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är en stark syra (pH < 2,0) eller bas (pH > 11,5), eller

| — | om ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur, eller

| — | om ämnet
  klassificeras som
  mycket giftigt vid hudkontakt, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet
  klassificeras som
  mycket giftigt vid hudkontakt, eller

| — | om undersökningen av akut toxicitet vid administrering via huden inte tyder på hudirritation vid dosering upp till gränsvärdet (2 000 mg/kg
  kroppsvikt
  ). |
| --- | --- |

—

om undersökningen av akut toxicitet vid administrering via huden inte tyder på hudirritation vid dosering upp till gränsvärdet (2 000 mg/kg
  kroppsvikt
  ).

| 6.2 | Ögonirritation |
| --- | --- |

6.2

Ögonirritation

| 6.2.1 | Ögonirritation in vivo |
| --- | --- |

6.2.1

Ögonirritation in vivo

| 6.2.1 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är klassificerat som irriterande för ögonen med risk för allvarliga ögonskador på grundval av utvärderingen av endpointen i enlighet med bilaga V, eller |
| --- | --- | --- |

6.2.1

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet är klassificerat som irriterande för ögonen med risk för allvarliga ögonskador på grundval av utvärderingen av endpointen i enlighet med bilaga V, eller

| — | om ämnet är
  klassificerat som
  frätande
  för huden, dock endast om registranten har klassificerat ämnet som irriterande för ögonen,
  eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är
  klassificerat som
  frätande
  för huden, dock endast om registranten har klassificerat ämnet som irriterande för ögonen,
  eller

| — | om ämnet är en stark syra (pH < 2,0) eller bas (pH > 11,5), eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är en stark syra (pH < 2,0) eller bas (pH > 11,5), eller

| — | om ämnet är brandfarligt i luft vid
  rumstemperatur. |
| --- | --- |

—

om ämnet är brandfarligt i luft vid
  rumstemperatur.

| 6.4 | Mutagenitet |
| --- | --- |

6.4

Mutagenitet

| 6.4.2 | Cytogenitetsstudie på däggdjursceller in vitro
  eller mikrokärnstudie in vitro |
| --- | --- |

6.4.2

Cytogenitetsstudie på däggdjursceller in vitro
  eller mikrokärnstudie in vitro

| 6.4.2 | Dessa undersökningar (6.4.2 och 6.4.3)
  krävs
  inte om








  — | relevanta
  data finns att tillgå från en
  test
  in vivo, eller |
| --- | --- | --- |

6.4.2

Dessa undersökningar (6.4.2 och 6.4.3)
  krävs
  inte om

—

relevanta
  data finns att tillgå från en
  test
  in vivo, eller

| — | ämnet är känt för att vara cancerframkallande i kategori 1 eller 2
  eller mutagen i kategori 1, 2 eller 3 eller registranten tillämpar, och vid behov, rekommenderar riskhanteringsåtgärder där så krävs, eller |
| --- | --- |

—

ämnet är känt för att vara cancerframkallande i kategori 1 eller 2
  eller mutagen i kategori 1, 2 eller 3 eller registranten tillämpar, och vid behov, rekommenderar riskhanteringsåtgärder där så krävs, eller

| — | kemikaliesäkerhetsbedömningen i enlighet med bilaga I anger att hälsoeller miljörisken vid exponering vid identifierad användning inte är relevant eller kontrolleras på ett adekvat sätt med beaktande av riskhanteringsåtgärderna. Bilaga IX.3 skall tillämpas. |
| --- | --- |

—

kemikaliesäkerhetsbedömningen i enlighet med bilaga I anger att hälsoeller miljörisken vid exponering vid identifierad användning inte är relevant eller kontrolleras på ett adekvat sätt med beaktande av riskhanteringsåtgärderna. Bilaga IX.3 skall tillämpas.

| 6.4.3 | Genmutationsstudie på däggdjursceller in vitro, om ett negativt resultat erhålls i bilaga V, 6.4.1 och bilaga VI, 6.4.2. |
| --- | --- |

6.4.3

Genmutationsstudie på däggdjursceller in vitro, om ett negativt resultat erhålls i bilaga V, 6.4.1 och bilaga VI, 6.4.2.

| 6.4.3 | Undersökningen behöver inte utföras om adekvata data från en tillförlitlig test av genmutationer på däggdjur in vivo är tillgängliga. |
| --- | --- |

6.4.3

Undersökningen behöver inte utföras om adekvata data från en tillförlitlig test av genmutationer på däggdjur in vivo är tillgängliga.

| 6.4 | Vid positiva resultat i mutagenitetsstudierna i bilaga V eller VI skall lämpliga mutagenitetsstudier in vivo övervägas. |
| --- | --- |

6.4

Vid positiva resultat i mutagenitetsstudierna i bilaga V eller VI skall lämpliga mutagenitetsstudier in vivo övervägas.

| 6.5 | Akut toxicitet


  Ansökningsförfarandet skall basera sig på hur det är tänkt att ämnet eller beredningen som innehåller ämnet skall användas samt exponeringen.




  Den andra exponeringsvägen för akut toxicitet skall endast testas om informationen inte kan fås från annan tillgänglig information.


  För gaser och flyktiga vätskor (ångtryck över 10-2 Pa vid 20 °C) skall information lämnas för exponering genom inandning (6.5.2). |
| --- | --- |

6.5

Akut toxicitet

Ansökningsförfarandet skall basera sig på hur det är tänkt att ämnet eller beredningen som innehåller ämnet skall användas samt exponeringen.

Den andra exponeringsvägen för akut toxicitet skall endast testas om informationen inte kan fås från annan tillgänglig information.

För gaser och flyktiga vätskor (ångtryck över 10-2 Pa vid 20 °C) skall information lämnas för exponering genom inandning (6.5.2).

| 6.5 | Ingen undersökning krävs






  — | om exakta doser av ämnet inte kan ges på grund av ämnets kemiska eller fysikaliska egenskaper, eller |
| --- | --- | --- |

6.5

Ingen undersökning krävs

—

om exakta doser av ämnet inte kan ges på grund av ämnets kemiska eller fysikaliska egenskaper, eller

| — | om ämnet är
  klassificerat som
  frätande
  för huden
  , eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är
  klassificerat som
  frätande
  för huden
  , eller

| — | om ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur. |
| --- | --- |

—

om ämnet är brandfarligt i luft vid rumstemperatur.

För andra ämnen än gaser skall den information som anges under 6.5.1-6.5.3 lämnas för åtminstone två exponeringsvägar, varav oralt intag är den ena. Valet av den andra exponeringsvägen beror på ämnets karaktär och hur det är sannolikt att människor exponeras. Om det endast finns en exponeringsväg behöver information endast tillhandahållas om denna exponeringsväg.

Lämplig andra exponeringsväg skall väljas på grundval av följande:

| 6.5.1 | Oralt intag |
| --- | --- |

6.5.1

Oralt intag

| 6.5.1 | Om inget bestämts i bilaga V |
| --- | --- |

6.5.1

| 6.5.2 | Inandning |
| --- | --- |

6.5.2

Inandning

| 6.5.2 | Testning genom inandning är lämpligt om det är sannolikt att människor exponeras via inandning
  med beaktande av ämnets ångtryck och/eller möjligheten av exponering för aerosoler, partiklar eller droppar som är av en sådan storlek att de kan inandas. |
| --- | --- |

6.5.2

Testning genom inandning är lämpligt om det är sannolikt att människor exponeras via inandning
  med beaktande av ämnets ångtryck och/eller möjligheten av exponering för aerosoler, partiklar eller droppar som är av en sådan storlek att de kan inandas.

| 6.5.3 | Via huden |
| --- | --- |

6.5.3

Via huden

| 6.5.3 | Testning på huden är lämpligt








  1) | om det är osannolikt att ämnet inandas och |
| --- | --- | --- |

6.5.3

Testning på huden är lämpligt

1)

om det är osannolikt att ämnet inandas och

| 2) | om det är sannolikt att ämnet kommer i kontakt med huden vid produktion och/eller användning, |
| --- | --- |

2)

om det är sannolikt att ämnet kommer i kontakt med huden vid produktion och/eller användning,

| 3) | om ämnets fysikalisk-kemiska
  och toxikologiska
  egenskaper tyder på att ämnet i betydande utsträckning
  kan
  absorberas via
  huden. |
| --- | --- |

3)

om ämnets fysikalisk-kemiska
  och toxikologiska
  egenskaper tyder på att ämnet i betydande utsträckning
  kan
  absorberas via
  huden.

| 6.6 | Toxicitet vid upprepad dosering |
| --- | --- |

6.6

Toxicitet vid upprepad dosering

| 6.6.1 | Akut toxicitet vid upprepad dosering (28 dagar), en art, honor och hanar. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor. |
| --- | --- |

6.6.1

Akut toxicitet vid upprepad dosering (28 dagar), en art, honor och hanar. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor.

| 6.6.1 | Undersökningen av akut toxicitet (28 dagar) behöver inte göras






  — | om tillförlitliga resultat från en undersökning av subkronisk (90 dagar) eller kronisk toxicitet är tillgängliga, under förutsättning att en lämplig art,
  dosering
  och administreringsväg
  eller ett lämpligt lösningsmedel
  använts, eller |
| --- | --- | --- |

6.6.1

Undersökningen av akut toxicitet (28 dagar) behöver inte göras

—

om tillförlitliga resultat från en undersökning av subkronisk (90 dagar) eller kronisk toxicitet är tillgängliga, under förutsättning att en lämplig art,
  dosering
  och administreringsväg
  eller ett lämpligt lösningsmedel
  använts, eller

| — | om ämnet omedelbart sönderdelas och det finns tillräckliga data om sönderdelningsprodukterna, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet omedelbart sönderdelas och det finns tillräckliga data om sönderdelningsprodukterna, eller

| — | om kemikaliesäkerhetsbedömningen i enlighet med bilaga I anger att hälso- eller miljörisken vid exponering vid identifierad användning inte är relevant eller kontrolleras på ett adekvat sätt med beaktande av riskhanteringsåtgärderna. Bilaga IX.3 skall tillämpas, eller |
| --- | --- |

—

om kemikaliesäkerhetsbedömningen i enlighet med bilaga I anger att hälso- eller miljörisken vid exponering vid identifierad användning inte är relevant eller kontrolleras på ett adekvat sätt med beaktande av riskhanteringsåtgärderna. Bilaga IX.3 skall tillämpas, eller

| — | för ämnen under 100 ton per år per tillverkare och importör, eller |
| --- | --- |

—

för ämnen under 100 ton per år per tillverkare och importör, eller

| — | om exponeringen inte är upprepad i hemmet eller på arbetsplatsen (t.ex. att kriterierna i bilaga Ic b första punkten inte uppfylls) och om exponeringen inte upprepas inom industrin, eller |
| --- | --- |

—

om exponeringen inte är upprepad i hemmet eller på arbetsplatsen (t.ex. att kriterierna i bilaga Ic b första punkten inte uppfylls) och om exponeringen inte upprepas inom industrin, eller

| — | registranten tillämpar, och vid behov, rekommenderar lämpliga riskhanteringsåtgärder för att lindra riskerna för upprepad exponering. |
| --- | --- |

—

registranten tillämpar, och vid behov, rekommenderar lämpliga riskhanteringsåtgärder för att lindra riskerna för upprepad exponering.

Lämplig administreringsväg skall väljas på grundval av följande:

Testning på huden är lämpligt

| 1) | om det är osannolikt att ämnet inandas, |
| --- | --- |

1)

om det är osannolikt att ämnet inandas,

| 2) | om det är sannolikt att ämnet kommer i kontakt med huden vid produktion och/eller användning, och |
| --- | --- |

2)

om det är sannolikt att ämnet kommer i kontakt med huden vid produktion och/eller användning, och

| 3) | om ämnets fysikalisk-kemiska
  och toxikologiska
  egenskaper tyder på att ämnet i betydande utsträckning
  kan
  absorberas via
  huden.


  Testning genom inandning är lämpligt om det är sannolikt att människor exponeras via inandning
  med beaktande av ämnets ångtryck och/eller möjligheten av exponering för aerosoler, partiklar eller droppar som är av en sådan storlek att de kan inandas. |
| --- | --- |

3)

om ämnets fysikalisk-kemiska
  och toxikologiska
  egenskaper tyder på att ämnet i betydande utsträckning
  kan
  absorberas via
  huden.

Testning genom inandning är lämpligt om det är sannolikt att människor exponeras via inandning
  med beaktande av ämnets ångtryck och/eller möjligheten av exponering för aerosoler, partiklar eller droppar som är av en sådan storlek att de kan inandas.

Registranten
  skall föreslå en undersökning av subkronisk toxicitet (90 dagar) (bilaga VII, 6.6.2)

| — | om exponeringen av människor har en sådan frekvens och varaktighet att det är lämpligt att göra en kronisk toxicitetsstudie, om ett av följande villkor är uppfyllt: |
| --- | --- |

—

om exponeringen av människor har en sådan frekvens och varaktighet att det är lämpligt att göra en kronisk toxicitetsstudie, om ett av följande villkor är uppfyllt:

| — | om andra tillgängliga data tyder på att ämnet har en farlig egenskap som inte kan upptäckas vid en undersökning av subkronisk toxicitet, |
| --- | --- |

—

om andra tillgängliga data tyder på att ämnet har en farlig egenskap som inte kan upptäckas vid en undersökning av subkronisk toxicitet,

| — | om korrekt utformade toxikokinetiska undersökningar visar att ämnet eller dess metaboliter ackumuleras i vissa vävnader eller organ, vilket sannolikt inte skulle upptäckas i en undersökning av akut toxicitet, men kan ge skadliga effekter vid långvarig exponering. |
| --- | --- |

—

om korrekt utformade toxikokinetiska undersökningar visar att ämnet eller dess metaboliter ackumuleras i vissa vävnader eller organ, vilket sannolikt inte skulle upptäckas i en undersökning av akut toxicitet, men kan ge skadliga effekter vid långvarig exponering.

Ytterligare undersökningar skall föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med
  artikel 45 eller 46

| — | om NOAEL inte kan fastställas i
  28- eller 90-dagarsundersökningen
  , såvida detta inte beror på att det inte förekommer några skadliga toxiska effekter, eller |
| --- | --- |

—

om NOAEL inte kan fastställas i
  28- eller 90-dagarsundersökningen
  , såvida detta inte beror på att det inte förekommer några skadliga toxiska effekter, eller

| — | om toxiciteten ger anledning till särskild oro (t.ex. allvarliga effekter), eller |
| --- | --- |

—

om toxiciteten ger anledning till särskild oro (t.ex. allvarliga effekter), eller

| — | om indikationerna på en effekt för vilken det finns tillgängliga data inte är adekvat för toxikologisk karakterisering och/eller riskkarakterisering; i sådana fall kan det också vara lämpligare att göra särskilda toxicitetsundersökningar som är utformade för att studera dessa effekter (t.ex. immunotoxicitet eller neurotoxicitet), eller |
| --- | --- |

—

om indikationerna på en effekt för vilken det finns tillgängliga data inte är adekvat för toxikologisk karakterisering och/eller riskkarakterisering; i sådana fall kan det också vara lämpligare att göra särskilda toxicitetsundersökningar som är utformade för att studera dessa effekter (t.ex. immunotoxicitet eller neurotoxicitet), eller

| — | om den exponeringsväg som används i den ursprungliga undersökningen med upprepad dosering var olämplig med tanke på den förväntade exponeringsvägen för människor och man inte kan göra någon extrapolering från en exponeringsväg till en annan, eller |
| --- | --- |

—

om den exponeringsväg som används i den ursprungliga undersökningen med upprepad dosering var olämplig med tanke på den förväntade exponeringsvägen för människor och man inte kan göra någon extrapolering från en exponeringsväg till en annan, eller

| — | om exponeringen väcker särskilda farhågor (t.ex. om användningen i konsumentprodukter leder till exponeringsnivåer i närheten av de dosnivåer vid vilka man kan förvänta sig att ämnet är toxiskt för människor), eller |
| --- | --- |

—

om exponeringen väcker särskilda farhågor (t.ex. om användningen i konsumentprodukter leder till exponeringsnivåer i närheten av de dosnivåer vid vilka man kan förvänta sig att ämnet är toxiskt för människor), eller

| — | om effekter som uppkommer med ämnen vars molekylstruktur är tydligt besläktad med det ämne som studeras, inte registreras i
  28-eller 90- dagarsundersökningen
  , |
| --- | --- |

—

om effekter som uppkommer med ämnen vars molekylstruktur är tydligt besläktad med det ämne som studeras, inte registreras i
  28-eller 90- dagarsundersökningen
  ,

| 6.7 | Reproduktionstoxicitet
  6.7.1
  En inledande utvärdering av denna endpoint skall beakta särskilt all tillgänglig toxikologisk information (exempelvis från 28-eller 90-dagarsundersökningen), särskilt
  information om strukturlika ämnen eller från (Q)SAR-uppskattningar eller in
  vitro-metoder
  . |
| --- | --- |

6.7

Reproduktionstoxicitet

6.7.1
  En inledande utvärdering av denna endpoint skall beakta särskilt all tillgänglig toxikologisk information (exempelvis från 28-eller 90-dagarsundersökningen), särskilt
  information om strukturlika ämnen eller från (Q)SAR-uppskattningar eller in
  vitro-metoder
  .

| 6.7 | Om den inledande utvärderingen visar att det finns bevis på att ämnet kan ha fosterskadande effekter eller effekter på fortplantningen och att företaget inte inför och rekommenderar lämpliga riskhanteringsåtgärder som om ämnet klassificerats som reproduktionstoxiskt i kategori 1 eller 2 skall registranten göra ytterligare lämpliga reproduktionstoxiska test.



  Villkoren för dessa studier i bilaga VII skall tillämpas. |
| --- | --- |

6.7

Villkoren för dessa studier i bilaga VII skall tillämpas.

| 6.8 | Toxikokinetik |
| --- | --- |

6.8

Toxikokinetik

| 6.8.1 | Bedömning av ämnets toxikokinetiska beteende, i den mån detta är möjligt på grundval av tillgänglig information |
| --- | --- |

6.8.1

Bedömning av ämnets toxikokinetiska beteende, i den mån detta är möjligt på grundval av tillgänglig information

7.   EKOTOXIKOLOGISK INFORMATION

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 7.1 | Toxicitet i vattenmiljö |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

7.1

Toxicitet i vattenmiljö

| 7.1.2 | Undersökning av tillväxthämning på
  vattenlevande växter (i synnerhet
  alger) |
| --- | --- |

7.1.2

Undersökning av tillväxthämning på
  vattenlevande växter (i synnerhet
  alger)

| 7.1.2 | Ingen undersökning krävs
  om det finns förmildrande omständigheter som tyder på att toxicitet för vattenlevande organismer är osannlik, till exempel om
  ämnet
  är mycket
  olösligt
  i vatten
  , eller om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska
  membran, |
| --- | --- |

7.1.2

Ingen undersökning krävs
  om det finns förmildrande omständigheter som tyder på att toxicitet för vattenlevande organismer är osannlik, till exempel om
  ämnet
  är mycket
  olösligt
  i vatten
  , eller om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska
  membran,

| 7.1.3 | Test av akut toxicitet på fisk: Registranten får överväga att testa kronisk toxicitet i stället för akut toxicitet. |
| --- | --- |

7.1.3

Test av akut toxicitet på fisk: Registranten får överväga att testa kronisk toxicitet i stället för akut toxicitet.

| 7.1.3 | Ingen undersökning krävs






  — | om det
  finns förmildrande omständigheter som tyder på att toxicitet för vattenlevande organismer är osannlik, till exempel om
  ämnet
  är mycket
  olösligt
  i vatten
  , eller |
| --- | --- | --- |

7.1.3

Ingen undersökning krävs

—

om det
  finns förmildrande omständigheter som tyder på att toxicitet för vattenlevande organismer är osannlik, till exempel om
  ämnet
  är mycket
  olösligt
  i vatten
  , eller

| — | om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska
  membran, eller |
| --- | --- |

—

om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska
  membran, eller

| — | om en undersökning av kronisk toxicitet
  på fisk
  är tillgänglig. |
| --- | --- |

—

om en undersökning av kronisk toxicitet
  på fisk
  är tillgänglig.

Ett test av kronisk toxicitet
  för vattenlevande organismer enligt beskrivningen i
  bilaga VII skall
  beaktas om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I
  tyder på att det är nödvändigt att närmare undersöka effekterna på vattenlevande organismer.
  Valet av lämpligt test kommer att bero på resultatet av kemikaliesäkerhetsbedömningen.

Testet av kronisk toxicitet på fisk (bilaga VII, 7.1.6) skall övervägas om ämnet har låg löslighet i
  vatten.

| 7.1.4 | Test av respirationshämning hos aktivt
  slam
  . |
| --- | --- |

7.1.4

Test av respirationshämning hos aktivt
  slam
  .

| 7.1.4 | Ingen undersökning krävs






  — | om det inte finns något utsläpp till ett avloppsreningsverk, eller |
| --- | --- | --- |

7.1.4

Ingen undersökning krävs

—

om det inte finns något utsläpp till ett avloppsreningsverk, eller

| — | om
  det finns förmildrande omständigheter som tyder på att mikrobiologisk toxicitet är osannolik, till exempel att
  ämnet är mycket olösligt
  i vatten
  , eller |
| --- | --- |

—

om
  det finns förmildrande omständigheter som tyder på att mikrobiologisk toxicitet är osannolik, till exempel att
  ämnet är mycket olösligt
  i vatten
  , eller

| — | om ämnet befinns vara lätt biologiskt nedbrytbart och de testade koncentrationerna ligger i det koncentrationsintervall som kan förväntas i inflödet till ett avloppsreningsverk. |
| --- | --- |

—

om ämnet befinns vara lätt biologiskt nedbrytbart och de testade koncentrationerna ligger i det koncentrationsintervall som kan förväntas i inflödet till ett avloppsreningsverk.

Undersökningen kan ersättas av ett nitrifikationshämningstest om tillgängliga data visar att ämnet sannolikt hämmar bakteriernas,
  i synnerhet nitrifikationsbakteriernas,
  tillväxt eller funktion.

| 7.2 | Nedbrytning |
| --- | --- |

7.2

Nedbrytning

| 7.2 | Ytterligare undersökningar av nedbrytningen
  skall
  övervägas
  om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att det finns ett behov av fortsatta undersökningar av ämnets nedbrytning. Valet av tester
  kommer att bero
  på resultaten av
  kemikaliesäkerhetsbedömningen
  . |
| --- | --- |

7.2

Ytterligare undersökningar av nedbrytningen
  skall
  övervägas
  om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att det finns ett behov av fortsatta undersökningar av ämnets nedbrytning. Valet av tester
  kommer att bero
  på resultaten av
  kemikaliesäkerhetsbedömningen
  .

| 7.2.1 | Biotisk |
| --- | --- |

7.2.1

Biotisk

| 7.2.1.1 | Lättnedbrytbarhet |
| --- | --- |

7.2.1.1

Lättnedbrytbarhet

| 7.2.1.1 | Ingen undersökning krävs om ämnet är oorganiskt. |
| --- | --- |

7.2.1.1

Ingen undersökning krävs om ämnet är oorganiskt.

| 7.2.2 | Abiotisk |
| --- | --- |

7.2.2

Abiotisk

| 7.2.2.1 | Hydrolys som en funktion av pH. |
| --- | --- |

7.2.2.1

Hydrolys som en funktion av pH.

| 7.2.2.1 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är lättnedbrytbart, eller |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet är lättnedbrytbart, eller

| — | om
  ämnet är mycket olösligt i vatten. |
| --- | --- |

—

om
  ämnet är mycket olösligt i vatten.

| 7.3 | Öde och uppträdande i miljön |
| --- | --- |

7.3

Öde och uppträdande i miljön

| 7.3.1 | Screening
  av adsorption/desorption |
| --- | --- |

7.3.1

Screening
  av adsorption/desorption

| 7.3.1 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet på grundval av sina fysikalisk-kemiska egenskaper kan förväntas ha låg adsorptionspotential (dvs. om ämnet har en låg fördelningskoefficient oktanol/vatten), eller |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet på grundval av sina fysikalisk-kemiska egenskaper kan förväntas ha låg adsorptionspotential (dvs. om ämnet har en låg fördelningskoefficient oktanol/vatten), eller

| — | om ämnet
  och dess relevanta nedbrytningsprodukter
  bryts ned snabbt. |
| --- | --- |

—

om ämnet
  och dess relevanta nedbrytningsprodukter
  bryts ned snabbt.

BILAGA VII

YTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN SOM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 100 TON

Registranten måste lämna in ett förslag och ett tidsschema för uppfyllandet av informationskraven i denna bilaga i enlighet med artikel 13.1 c.

I kolumn 1 i denna bilaga fastställs den standardinformation som krävs för alla ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på minst 100 ton i enlighet med artikel 13.1 c. Den information som erfordras enligt kolumn 1 i denna bilaga skall följaktligen lämnas utöver den som krävs enligt kolumn 1 i bilaga V och VI. I kolumn 2 i denna bilaga anges särskilda regler enligt vilka registranten får föreslå att den erforderliga standardinformationen utelämnas, ersätts med annan information, lämnas i ett senare skede eller anpassas på annat sätt. Om villkoren i kolumn 2 i denna bilaga är uppfyllda, vilket innebär att det är tillåtet att föreslå anpassningar, skall registranten tydligt ange detta samt skälen för varje förslag till anpassning under tilllämplig rubrik i registreringsunderlaget.

Förutom att registranten får föreslå att den erforderliga standardinformationen i kolumn 1 anpassas till dessa särskilda regler, får den också anpassas till de allmänna regler som anges i bilaga IX. Även i detta fall skall registranten tydligt ange skälen för ett eventuellt beslut att föreslå anpassningar av standardinformationen under de rubriker i registreringsunderlaget som hänvisar till de berörda särskilda reglerna i kolumn 2 eller i bilagorna IX eller X.

Innan nya tester görs för att bestämma de egenskaper som anges i denna bilaga skall alla tillgängliga in vitro-data, in vivo-data, bakgrundsdata, data från giltiga (Q)SAR och data från strukturlika ämnen bedömas.

När det för vissa endpoints föreslås att information inte skall lämnas, och detta av andra skäl än de som anges i kolumn 2 i denna bilaga eller i bilaga IX, skall detta tydligt anges liksom skälen härför.

Obs: De villkor för att inte kräva en viss test som anges under respektive testmetod i bilaga X upprepas inte i kolumn 2, men gäller ändå.

5.   INFORMATION OM ÄMNETS KEMISKA EGENSKAPER

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 5.18 | Stabilitet i organiska lösningsmedel och relevanta nedbrytningsprodukters identitet
  Krävs endast om ämnets stabilitet betraktas som kritisk. |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

5.18

Stabilitet i organiska lösningsmedel och relevanta nedbrytningsprodukters identitet

Krävs endast om ämnets stabilitet betraktas som kritisk.

| 5.18 | Ingen undersökning krävs om ämnet är oorganiskt. |
| --- | --- |

5.18

Ingen undersökning krävs om ämnet är oorganiskt.

| 5.19 | Dissociationskonstant |
| --- | --- |

5.19

Dissociationskonstant

| 5.19 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet bryts ner i vatten (halveringstid på mindre än 12 timmar) eller om det lätt oxideras i vatten, eller |
| --- | --- | --- |

5.19

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet bryts ner i vatten (halveringstid på mindre än 12 timmar) eller om det lätt oxideras i vatten, eller

| — | om ämnet inte är lösligt i vatten eller inte innehåller någon jonstruktur. |
| --- | --- |

—

om ämnet inte är lösligt i vatten eller inte innehåller någon jonstruktur.

| 5.20 | Viskositet |
| --- | --- |

5.20

Viskositet

6.   TOXIKOLOGISK INFORMATION

In vivo-testning med frätande ämnen i koncentrations-/dosnivåer som förorsaker frätskador skall undvikas.

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| | 6.4 | Om ett positivt resultat erhålls i någon av undersökningarna av mutagenitet i bilaga V eller VI och det inte finns några resultat från en in vivo-undersökning, skall registranten föreslå en mutagenitetsundersökning in vivo.
  Om ett positivt resultat från en in vivo-undersökning är tillgängligt skall ytterligare lämpliga in vivo-undersökningar föreslås. |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

6.4

Om ett positivt resultat erhålls i någon av undersökningarna av mutagenitet i bilaga V eller VI och det inte finns några resultat från en in vivo-undersökning, skall registranten föreslå en mutagenitetsundersökning in vivo.

Om ett positivt resultat från en in vivo-undersökning är tillgängligt skall ytterligare lämpliga in vivo-undersökningar föreslås.

| 6.6 | Toxicitet vid upprepad dosering |
| --- | --- |

6.6

Toxicitet vid upprepad dosering

| 6.6.1 | Akut toxicitet vid upprepad dosering (28 dagar), en art, honor och hanar om en sådan undersökningen inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VI eller om tester i enlighet med 6.6.2 föreslås. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor. I detta fall skall avsnitt 3 i bilaga IX inte tilllämpas. |
| --- | --- |

6.6.1

Akut toxicitet vid upprepad dosering (28 dagar), en art, honor och hanar om en sådan undersökningen inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VI eller om tester i enlighet med 6.6.2 föreslås. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor. I detta fall skall avsnitt 3 i bilaga IX inte tilllämpas.

| 6.6.2 | Subkronisk toxicitet (90 dagar), en art, gnagare, honor och hanar. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor. |
| --- | --- |

6.6.2

Subkronisk toxicitet (90 dagar), en art, gnagare, honor och hanar. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor.

| 6.6.2 | Undersökningen av subkronisk toxicitet (90 dagar) behöver inte göras






  — | om en tillförlitlig akut toxicitetsstudie (28 dagar) är tillgänglig och denna visar på allvarliga toxiska effekter i enlighet med de kriterier som gäller för klassificering av ämnet som R48, och det observerade NOAEL-28 dagar, med tillämpning av lämplig osäkerhetsfaktor, möjliggör en extrapolering till NOAEL-90 dagar för samma exponeringsväg, eller |
| --- | --- | --- |

6.6.2

Undersökningen av subkronisk toxicitet (90 dagar) behöver inte göras

—

om en tillförlitlig akut toxicitetsstudie (28 dagar) är tillgänglig och denna visar på allvarliga toxiska effekter i enlighet med de kriterier som gäller för klassificering av ämnet som R48, och det observerade NOAEL-28 dagar, med tillämpning av lämplig osäkerhetsfaktor, möjliggör en extrapolering till NOAEL-90 dagar för samma exponeringsväg, eller

| — | om en tillförlitlig undersökning av kronisk toxicitet är tillgänglig, under förutsättning att en lämplig art och administreringsväg använts, eller |
| --- | --- |

—

om en tillförlitlig undersökning av kronisk toxicitet är tillgänglig, under förutsättning att en lämplig art och administreringsväg använts, eller

| — | om ämnet är föga reaktivt, om det är olösligt eller inte kan inandas och det inte finns något som tyder på att det absorberas eller att det är toxiskt i ett korttidstest på 28 dagar, särskilt om ett sådant mönster är kopplat till en begränsad exponering av människor. |
| --- | --- |

—

om ämnet är föga reaktivt, om det är olösligt eller inte kan inandas och det inte finns något som tyder på att det absorberas eller att det är toxiskt i ett korttidstest på 28 dagar, särskilt om ett sådant mönster är kopplat till en begränsad exponering av människor.

Lämplig administreringsväg skall väljas på grundval av följande:

Testning på huden är lämpligt

| 1) | om det är sannolikt att ämnet kommer i kontakt med huden vid produktion och/eller användning, och |
| --- | --- |

1)

om det är sannolikt att ämnet kommer i kontakt med huden vid produktion och/eller användning, och

| 2) | om ämnets fysikalisk-kemiska egenskaper tyder på att ämnet i betydande utsträckning absorberas via huden, och |
| --- | --- |

2)

om ämnets fysikalisk-kemiska egenskaper tyder på att ämnet i betydande utsträckning absorberas via huden, och

| 3) | om ett av följande villkor är uppfyllt:






  — | Ämnet befinns i ett test av akut dermal toxicitet vara toxiskt i lägre doser än vid test av oral toxicitet. |
| --- | --- | --- |

3)

om ett av följande villkor är uppfyllt:

—

Ämnet befinns i ett test av akut dermal toxicitet vara toxiskt i lägre doser än vid test av oral toxicitet.

| — | Systemiska effekter eller andra tecken på absorption noteras vid undersökning av hud- och/eller ögonirritation. |
| --- | --- |

—

Systemiska effekter eller andra tecken på absorption noteras vid undersökning av hud- och/eller ögonirritation.

| — | In vitro-tester tyder på betydande absorption via huden. |
| --- | --- |

—

In vitro-tester tyder på betydande absorption via huden.

| — | Betydande dermal toxicitet eller dermal penetration noteras för strukturlika ämnen. |
| --- | --- |

—

Betydande dermal toxicitet eller dermal penetration noteras för strukturlika ämnen.

Testning på huden är olämpligt om det på grund av ämnets molekylvikt (MW > 800) eller molekyldiameter (> 15 Å) och låga fettlöslighet (log Kow < -1 eller > 4) är osannolikt att ämnet absorberas via huden.

Testning genom inandning är lämpligt

| 1) | om det är sannolikt att människor exponeras via inandning, och |
| --- | --- |

1)

om det är sannolikt att människor exponeras via inandning, och

| 2) | om ett av följande villkor är uppfyllt:






  — | Ämnet har ett ångtryck som överstiger 10-2 Pa vid 20 °C. |
| --- | --- | --- |

2)

om ett av följande villkor är uppfyllt:

—

Ämnet har ett ångtryck som överstiger 10-2 Pa vid 20 °C.

| — | Ämnet är ett pulver som innehåller mer än 1 viktprocent partiklar med MMAD på högst 100 μm. |
| --- | --- |

—

Ämnet är ett pulver som innehåller mer än 1 viktprocent partiklar med MMAD på högst 100 μm.

| — | Ämnet kommer att användas på ett sätt som gör att det bildas aerosoler, partiklar eller droppar som är av en sådan storlek att de kan inandas (> 1 viktprocent partiklar med MMAD lt; 100 μm). Om det inte förekommer några kontraindikationer skall den orala vägen föredras. |
| --- | --- |

—

Ämnet kommer att användas på ett sätt som gör att det bildas aerosoler, partiklar eller droppar som är av en sådan storlek att de kan inandas (> 1 viktprocent partiklar med MMAD lt; 100 μm). Om det inte förekommer några kontraindikationer skall den orala vägen föredras.

Ytterligare undersökningar skall föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52

| — | om NOAEL inte kan fastställas i 90-dagarsundersökningen, såvida detta inte beror på att det inte förekommer några skadliga toxiska effekter, eller |
| --- | --- |

—

om NOAEL inte kan fastställas i 90-dagarsundersökningen, såvida detta inte beror på att det inte förekommer några skadliga toxiska effekter, eller

| — | om toxiciteten ger anledning till särskild oro (t.ex. allvarliga effekter), eller |
| --- | --- |

—

om toxiciteten ger anledning till särskild oro (t.ex. allvarliga effekter), eller

| — | om indikationerna på en effekt för vilken det finns tillgängliga data inte är adekvat för toxikologisk karakterisering och/eller riskkarakterisering; i sådana fall kan det också vara lämpligare att göra särskilda toxicitetsundersökningar som är utformade för att studera dessa effekter (t.ex. immunotoxicitet eller neurotoxicitet), eller |
| --- | --- |

—

om indikationerna på en effekt för vilken det finns tillgängliga data inte är adekvat för toxikologisk karakterisering och/eller riskkarakterisering; i sådana fall kan det också vara lämpligare att göra särskilda toxicitetsundersökningar som är utformade för att studera dessa effekter (t.ex. immunotoxicitet eller neurotoxicitet), eller

| — | om exponeringen väcker särskilda farhågor (t.ex. om användningen i konsumentprodukter leder till exponeringsnivåer som är höga i förhållande till de dosnivåer vid vilka man kan förvänta sig att ämnet är toxiskt för människor). |
| --- | --- |

—

om exponeringen väcker särskilda farhågor (t.ex. om användningen i konsumentprodukter leder till exponeringsnivåer som är höga i förhållande till de dosnivåer vid vilka man kan förvänta sig att ämnet är toxiskt för människor).

| 6.7 | Reproduktionstoxicitet |
| --- | --- |

6.7

Reproduktionstoxicitet

| 6.7 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är känt för att vara en genotoxisk carcinogen och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas, eller |
| --- | --- | --- |

6.7

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet är känt för att vara en genotoxisk carcinogen och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas, eller

| — | om ämnet är känt för att framkalla mutationer i bakterieceller och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas,
  eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är känt för att framkalla mutationer i bakterieceller och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas,
  eller

| — | om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I visar att riskerna för hälsan och miljön i samband med upprepad exponering inte är relevant för de identifierade användningarna eller att de är tillräckligt kontrollerade med hänsyn till riskhanteringsåtgärderna. Bestämmelserna i bilaga IX 3 skall tillämpas. |
| --- | --- |

—

om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I visar att riskerna för hälsan och miljön i samband med upprepad exponering inte är relevant för de identifierade användningarna eller att de är tillräckligt kontrollerade med hänsyn till riskhanteringsåtgärderna. Bestämmelserna i bilaga IX 3 skall tillämpas.

| 6.7.1 | Undersökning av fosterskadande effekter, en
  art. Administreringsvägen
  skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor (bilaga X B. 31 eller OECD 414). |
| --- | --- |

6.7.1

Undersökning av fosterskadande effekter, en
  art. Administreringsvägen
  skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor (bilaga X B. 31 eller OECD 414).

| 6.7.1 | Undersökningen skall inledningsvis göras på en art. Ett beslut om behovet av att
  genomföra en undersökningn på denna ämnesmängd eller en ytterligare undersökning på
  en andra art bör baseras på resultaten från det första testet. |
| --- | --- |

6.7.1

Undersökningen skall inledningsvis göras på en art. Ett beslut om behovet av att
  genomföra en undersökningn på denna ämnesmängd eller en ytterligare undersökning på
  en andra art bör baseras på resultaten från det första testet.

| 6.7.2 | Undersökning av reproduktionstoxicitet på två generationer, en art, honor och
  hanar. Administreringsvägen
  skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor. |
| --- | --- |

6.7.2

Undersökning av reproduktionstoxicitet på två generationer, en art, honor och
  hanar. Administreringsvägen
  skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor.

| 6.7.2 | Registranten skall föreslå en undersökning av reproduktionstoxicitet på två generationer om en undersökning av ämnets toxicitet vid upprepade doser (90 dagar) tyder på att ämnet är reproduktionstoxiskt (t.ex. histopatologiska effekter på gonaderna) eller om ämnet i strukturellt hänseende är besläktat med ett ämne som är känt för att vara reproduktionstoxiskt.



  Undersökningen skall inledningsvis göras på en art. Ett beslut om behovet av att genomföra en undersökning på denna ämnesmängd eller en ytterligare undersökning på en andra art bör baseras på resultaten från det första testet och alla övriga tillgängliga relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

6.7.2

Undersökningen skall inledningsvis göras på en art. Ett beslut om behovet av att genomföra en undersökning på denna ämnesmängd eller en ytterligare undersökning på en andra art bör baseras på resultaten från det första testet och alla övriga tillgängliga relevanta uppgifter.

7.   EKOTOXIKOLOGISK INFORMATION

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 7.1 | Toxicitet i vattenmiljö |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

7.1

Toxicitet i vattenmiljö

| 7.1 | Registranten skall föreslå testning av kronisk toxicitet om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att effekterna på vattenlevande organismer behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen. |
| --- | --- |

7.1

Registranten skall föreslå testning av kronisk toxicitet om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att effekterna på vattenlevande organismer behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen.

| 7.1.5 | Test av kronisk toxicitet på Daphnia (såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga V). |
| --- | --- |

7.1.5

Test av kronisk toxicitet på Daphnia (såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga V).

| 7.1.5 | Ingen undersökning krävs






  — | om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska membran (molekylvikt > 800 eller molekyldiameter > 15 Å), eller |
| --- | --- | --- |

7.1.5

Ingen undersökning krävs

—

om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska membran (molekylvikt > 800 eller molekyldiameter > 15 Å), eller

| — | om direkt eller indirekt exponering av vattenmiljön är osannolik. |
| --- | --- |

—

om direkt eller indirekt exponering av vattenmiljön är osannolik.

| 7.1.6 | Test av kronisk toxicitet på fisk (såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VI). |
| --- | --- |

7.1.6

Test av kronisk toxicitet på fisk (såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VI).

| 7.1.6 | Ingen undersökning krävs






  — | om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska membran (molekylvikt > 800 eller molekyldiameter > 15 Å), eller |
| --- | --- | --- |

7.1.6

Ingen undersökning krävs

—

om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska membran (molekylvikt > 800 eller molekyldiameter > 15 Å), eller

| — | om direkt eller indirekt exponering av vattenmiljön är osannolik. |
| --- | --- |

—

om direkt eller indirekt exponering av vattenmiljön är osannolik.

Information skall lämnas antingen under 7.1.6.1, 7.1.6.2 eller 7.1.6.3.

| 7.1.6.1 | Toxicitetstest på fisk i tidiga levnadsstadier (FELS) (OECD 210)
  7.1.6.2 Test av akut toxicitet på fisk i embryo- och säckyngelstadierna (bilaga X C.15 eller OECD 212)
  7.1.6.3 Tillväxttest på unga exemplar av fisk (bilaga X C.14 eller OECD 215) |
| --- | --- |

7.1.6.1

Toxicitetstest på fisk i tidiga levnadsstadier (FELS) (OECD 210)

7.1.6.2 Test av akut toxicitet på fisk i embryo- och säckyngelstadierna (bilaga X C.15 eller OECD 212)

7.1.6.3 Tillväxttest på unga exemplar av fisk (bilaga X C.14 eller OECD 215)

| 7.1.6.1 | FELS toxicitetstest skall föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52 om ämnet har förmåga att bioackumuleras. |
| --- | --- |

7.1.6.1

FELS toxicitetstest skall föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52 om ämnet har förmåga att bioackumuleras.

| 7.2 | Nedbrytning |
| --- | --- |

7.2

Nedbrytning

| 7.2 | Registranten skall föreslå ytterligare testning av nedbrytningen om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets nedbrytning behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen. |
| --- | --- |

7.2

Registranten skall föreslå ytterligare testning av nedbrytningen om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets nedbrytning behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen.

| 7.2.1 | Biotisk
  I nedanstående fall skall den information som nämns i 7.2.1.3 och 7.2.1.4 också föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52. |
| --- | --- |

7.2.1

Biotisk

I nedanstående fall skall den information som nämns i 7.2.1.3 och 7.2.1.4 också föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52.

| 7.2.1.2 | Simuleringstestning av slutlig nedbrytning av ytvatten. |
| --- | --- |

7.2.1.2

Simuleringstestning av slutlig nedbrytning av ytvatten.

| 7.2.1.2 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnets vattenlöslighet understiger 10 μg/l, |
| --- | --- | --- |

7.2.1.2

Ingen undersökning krävs

—

om ämnets vattenlöslighet understiger 10 μg/l,

| — | om ämnet är lättnedbrytbart. |
| --- | --- |

—

om ämnet är lättnedbrytbart.

| 7.2.1.3 | Jordsimuleringstest (för ämnen med stor tendens att adsorberas i jorden). |
| --- | --- |

7.2.1.3

Jordsimuleringstest (för ämnen med stor tendens att adsorberas i jorden).

| 7.2.1.3 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är lättnedbrytbart, eller |
| --- | --- | --- |

7.2.1.3

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet är lättnedbrytbart, eller

| — | om direkt eller indirekt exponering för sediment är osannolik. |
| --- | --- |

—

om direkt eller indirekt exponering för sediment är osannolik.

| 7.2.1.4 | Sedimentsimuleringstest (för ämnen med stor tendens att bindas till sediment). |
| --- | --- |

7.2.1.4

Sedimentsimuleringstest (för ämnen med stor tendens att bindas till sediment).

| 7.2.1.4 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är lättnedbrytbart, eller |
| --- | --- | --- |

7.2.1.4

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet är lättnedbrytbart, eller

| — | om direkt eller indirekt exponering för sediment är osannolik. |
| --- | --- |

—

om direkt eller indirekt exponering för sediment är osannolik.

| 7.2.3 | Identifiering av nedbrytningsprodukter |
| --- | --- |

7.2.3

Identifiering av nedbrytningsprodukter

| 7.2.3 | Om inte ämnet är lättnedbrytbart.
  Registranten skall föreslå ytterligare testning om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets öde och beteende behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen. |
| --- | --- |

7.2.3

Om inte ämnet är lättnedbrytbart.

Registranten skall föreslå ytterligare testning om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets öde och beteende behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen.

| 7.3 | Öde och uppträdande i miljön |
| --- | --- |

7.3

Öde och uppträdande i miljön

| 7.3.2 | Biokoncentration i vattenlevande art, helst fisk |
| --- | --- |

7.3.2

Biokoncentration i vattenlevande art, helst fisk

| 7.3.2 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet har liten tendens att bioackumuleras (dvs. log Kow < 3), eller |
| --- | --- | --- |

7.3.2

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet har liten tendens att bioackumuleras (dvs. log Kow < 3), eller

| — | om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska membran (molekylvikt > 800 eller molekyldiameter > 15 Å), eller |
| --- | --- |

—

om det är osannolikt att ämnet tränger igen biologiska membran (molekylvikt > 800 eller molekyldiameter > 15 Å), eller

| — | om direkt eller indirekt exponering av vattenmiljön är osannolik. |
| --- | --- |

—

om direkt eller indirekt exponering av vattenmiljön är osannolik.

| 7.3.3 | Ytterligare undersökningar av adsorption/desorption beroende på resultaten av de undersökningar som krävs i bilaga VI. |
| --- | --- |

7.3.3

Ytterligare undersökningar av adsorption/desorption beroende på resultaten av de undersökningar som krävs i bilaga VI.

| 7.3.3 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet på grundval av sina fysikalisk-kemiska egenskaper kan förväntas ha låg adsorptionspotential (dvs. om ämnet har en låg fördelningskoefficient oktanol/vatten), eller |
| --- | --- | --- |

7.3.3

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet på grundval av sina fysikalisk-kemiska egenskaper kan förväntas ha låg adsorptionspotential (dvs. om ämnet har en låg fördelningskoefficient oktanol/vatten), eller

| — | om ämnet bryts ned snabbt. |
| --- | --- |

—

om ämnet bryts ned snabbt.

| 7.4 | Effekter på jordlevande organismer |
| --- | --- |

7.4

Effekter på jordlevande organismer

| 7.4 | Dessa undersökningar behöver inte göras om direkt eller indirekt exponering av jorden är osannolik.
  I brist på toxicitetsdata för jordlevande organismer kan en jämviktsfördelningsmetod användas för att bedöma exponeringen av jordlevande organismer. Vid betydande exponering skall registranten föreslå ett urval av följande tester.
  Särskilt för ämnen som har stor tendens att bindas till jord, skall registranten överväga att genomföra ett test av kronisk toxicitet i stället för ett test av akut toxicitet. |
| --- | --- |

7.4

Dessa undersökningar behöver inte göras om direkt eller indirekt exponering av jorden är osannolik.

I brist på toxicitetsdata för jordlevande organismer kan en jämviktsfördelningsmetod användas för att bedöma exponeringen av jordlevande organismer. Vid betydande exponering skall registranten föreslå ett urval av följande tester.

Särskilt för ämnen som har stor tendens att bindas till jord, skall registranten överväga att genomföra ett test av kronisk toxicitet i stället för ett test av akut toxicitet.

| 7.4.1 | Akut toxicitet för daggmaskar |
| --- | --- |

7.4.1

Akut toxicitet för daggmaskar

| 7.4.2 | Effekter på jordlevande mikroorganismer |
| --- | --- |

7.4.2

Effekter på jordlevande mikroorganismer

| 7.4.3 | Akut toxicitet för växter |
| --- | --- |

7.4.3

Akut toxicitet för växter

9.   DETEKTIONS- OCH ANALYSMETODER

En beskrivning av analysmetoderna skall lämnas på begäran, för de relevanta delar av miljön som varit föremål för undersökningar med användning av de berörda metoderna. Om analysmetoderna inte är tillgängliga skall detta motiveras.

BILAGA VIII

YTTERLIGARE STANDARDINFORMATIONSKRAV FÖR ÄMNEN OM TILLVERKAS ELLER IMPORTERAS I MÄNGDER PÅ MINST 1000 TON

Registranten måste lämna in ett förslag och ett tidsschema för uppfyllandet av informationskraven i denna bilaga
  som omfattar tester på ryggradsdjur
  i enlighet med artikel 13.1 d.

I kolumn 1 i denna bilaga fastställs den standardinformation som krävs för alla ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på minst 1000 ton i enlighet med artikel 13.1 d. Den information som erfordras enligt kolumn 1 i denna bilaga skall följaktligen lämnas utöver den som krävs enligt kolumn 1 i bilaga V, VI och VII. I kolumn 2 i denna bilaga anges särskilda regler enligt vilka registranten får föreslå att den erforderliga standardinformationen utelämnas, ersätts med annan information, lämnas i ett senare skede eller anpassas på annat sätt. Om villkoren i kolumn 2 i denna bilaga är uppfyllda, vilket innebär att det ärtillåtet att föreslå anpassningar, skall registranten tydligt ange detta samt skälen för varje förslag till anpassning under tillämplig rubrik i registreringsunderlaget.

Förutom att registranten får föreslå att den erforderliga standardinformationen i kolumn 1 anpassas till dessa särskilda regler, får den också anpassas till de allmänna regler som anges i bilaga IX. Även i detta fall skall registranten tydligt ange skälen för ett eventuellt beslut att föreslå anpassningar av standardinformationen under de rubriker i registreringsunderlaget som hänvisar till de berörda särskilda reglerna i kolumn 2 eller i bilagorna IX eller X.

Innan nya tester görs för att bestämma de egenskaper som anges i denna bilaga skall alla tillgängliga in vitro-data, in vivo-data, bakgrundsdata, data från giltiga (Q)SAR och data från strukturlika ämnen bedömas.

När det för vissa endpoints föreslås att information inte skall lämnas, och detta av andra skäl än de som anges i kolumn 2 i denna bilaga eller i bilaga IX, skall detta tydligt anges liksom skälen härför.

Obs: De villkor för att inte kräva en viss test som anges under respektive testmetod i bilaga X upprepas inte i kolumn 2, men gäller ändå.

6.   TOXIKOLOGISK INFORMATION

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| | 6.4 | Vid ett positivt resultat i tidigare mutagenitetsundersökningar skall registranten, om lämpligt, föreslå ytterligare mutagenitetsundersökningar. |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

6.4

Vid ett positivt resultat i tidigare mutagenitetsundersökningar skall registranten, om lämpligt, föreslå ytterligare mutagenitetsundersökningar.

| 6.6.3 | En kronisk toxicitetsstudie vid upprepad dosering (≥ 12 månader) kan föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52 om exponeringen av människor har en sådan frekvens och varaktighet att detta tyder på att det är lämpligt att göra en långtidsundersökning, och om ett av följande villkor är uppfyllt:






  — | Om allvarliga toxiska effekter som ger anledning till särskild oro noteras i 28-dagars- eller 90-dagarsundersökningen, men tillgängliga data inte räcker för att göra en toxikologisk karakterisering eller riskkarakterisering. |
| --- | --- | --- |

6.6.3

En kronisk toxicitetsstudie vid upprepad dosering (≥ 12 månader) kan föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52 om exponeringen av människor har en sådan frekvens och varaktighet att detta tyder på att det är lämpligt att göra en långtidsundersökning, och om ett av följande villkor är uppfyllt:

—

Om allvarliga toxiska effekter som ger anledning till särskild oro noteras i 28-dagars- eller 90-dagarsundersökningen, men tillgängliga data inte räcker för att göra en toxikologisk karakterisering eller riskkarakterisering.

| — | Om effekter som uppkommer med ämnen vars molekylstruktur är tydligt besläktad med det ämne som studeras, inte registreras i 28-dagars- eller 90-dagarsundersökningen. |
| --- | --- |

—

Om effekter som uppkommer med ämnen vars molekylstruktur är tydligt besläktad med det ämne som studeras, inte registreras i 28-dagars- eller 90-dagarsundersökningen.

| — | Om ämnet kan ha en farlig egenskap som inte kan upptäckas i en 90- dagarsundersökning. |
| --- | --- |

—

Om ämnet kan ha en farlig egenskap som inte kan upptäckas i en 90- dagarsundersökning.

| 6.6 | Ytterligare undersökningar skall föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52







  — | om toxiciteten ger anledning till särskild oro (t.ex. allvarliga effekter), eller |
| --- | --- | --- |

6.6

Ytterligare undersökningar skall föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52

—

om toxiciteten ger anledning till särskild oro (t.ex. allvarliga effekter), eller

| — | om indikationerna på en effekt för vilken det finns tillgängliga data inte är adekvat för toxikologisk karakterisering och/eller riskkarakterisering; i sådana fall kan det också vara lämpligare att göra särskilda toxicitetsundersökningar som är utformade för att studera dessa effekter (t.ex. immunotoxicitet eller neurotoxicitet), eller |
| --- | --- |

—

om indikationerna på en effekt för vilken det finns tillgängliga data inte är adekvat för toxikologisk karakterisering och/eller riskkarakterisering; i sådana fall kan det också vara lämpligare att göra särskilda toxicitetsundersökningar som är utformade för att studera dessa effekter (t.ex. immunotoxicitet eller neurotoxicitet), eller

| — | om exponeringen väcker särskilda farhågor (t.ex. om användningen i konsumentprodukter leder till exponeringsnivåer i närheten av de dosnivåer vid vilka toxicitet noteras). |
| --- | --- |

—

om exponeringen väcker särskilda farhågor (t.ex. om användningen i konsumentprodukter leder till exponeringsnivåer i närheten av de dosnivåer vid vilka toxicitet noteras).

| 6.7 | Reproduktionstoxicitet |
| --- | --- |

6.7

Reproduktionstoxicitet

| 6.7.4 | Undersökning av reproduktionstoxicitet på två generationer, en art, honor och hanar, såvida en sådan undersökning inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor. |
| --- | --- |

6.7.4

Undersökning av reproduktionstoxicitet på två generationer, en art, honor och hanar, såvida en sådan undersökning inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII. Administreringsvägen skall väljas med hänsyn till den troligaste exponeringsvägen för människor.

| 6.7.4 | Ingen undersökning krävs






  — | om ämnet är känt för att vara en genotoxisk carcinogen och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas, eller |
| --- | --- | --- |

6.7.4

Ingen undersökning krävs

—

om ämnet är känt för att vara en genotoxisk carcinogen och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas, eller

| — | om ämnet är känt för att framkalla mutationer i bakterieceller och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas, eller |
| --- | --- |

—

om ämnet är känt för att framkalla mutationer i bakterieceller och lämpliga riskhanteringsåtgärder vidtas, eller

| — | om ämnet har låg toxikologisk aktivitet (inga tecken på toxicitet i någon av de tillgängliga testerna), och om det på grundval av toxikokinetiska data kan bevisas att det inte förekommer någon systemisk adsorption via relevanta exponeringsvägar (t.ex. om koncentrationerna i plasma/blod ligger under detektionsgränsen vid användning av en känslig metod och om ämnet och metaboliter av ämnet inte förekommer i urin, galla eller utandningsluft) och om exponeringen av människor är obefintlig eller obetydlig. |
| --- | --- |

—

om ämnet har låg toxikologisk aktivitet (inga tecken på toxicitet i någon av de tillgängliga testerna), och om det på grundval av toxikokinetiska data kan bevisas att det inte förekommer någon systemisk adsorption via relevanta exponeringsvägar (t.ex. om koncentrationerna i plasma/blod ligger under detektionsgränsen vid användning av en känslig metod och om ämnet och metaboliter av ämnet inte förekommer i urin, galla eller utandningsluft) och om exponeringen av människor är obefintlig eller obetydlig.

| 6.9 | En cancerundersökning får föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52







  — | om ämnet har en utbredd användning och det finns bevis för frekvent eller långsiktig exponering av människor, och |
| --- | --- | --- |

6.9

En cancerundersökning får föreslås av registranten eller kan krävas av den behöriga myndigheten i den utvärderande medlemsstaten i enlighet med artiklarna 45, 46 eller 52

—

om ämnet har en utbredd användning och det finns bevis för frekvent eller långsiktig exponering av människor, och

| — | om ämnet klassificeras som mutagent i kategori 3 eller om data från undersökningar med upprepad dosering tyder på att ämnet kan ge upphov till hyperplasi och/eller pre-neoplastiska skador. |
| --- | --- |

—

om ämnet klassificeras som mutagent i kategori 3 eller om data från undersökningar med upprepad dosering tyder på att ämnet kan ge upphov till hyperplasi och/eller pre-neoplastiska skador.

7.   EKOTOXIKOLOGISK INFORMATION

| KOLUMN 1
  ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION | KOLUMN 2
  SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1 |
| --- | --- |
| 7.2 | Nedbrytning |

KOLUMN 1

ERFORDERLIG STANDARDINFORMATION

KOLUMN 2

SÄRSKILDA REGLER FÖR ANPASSNING AV INFORMATIONEN I KOLUMN 1

7.2

Nedbrytning

| 7.2 | Registranten skall föreslå ytterligare testning av nedbrytningen om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets nedbrytning behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen. |
| --- | --- |

7.2

Registranten skall föreslå ytterligare testning av nedbrytningen om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets nedbrytning behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen.

| 7.2.1 | Biotisk |
| --- | --- |

7.2.1

Biotisk

| 7.2.1.5 | Ytterligare tester för att bekräfta hur snabbt den biologiska nedbrytningen (aerob och/eller anaerob) sker i olika delar av miljön (vatten, sediment, jord), med särskild tonvikt på identifiering av de viktigaste nedbrytningsprodukterna. |
| --- | --- |

7.2.1.5

Ytterligare tester för att bekräfta hur snabbt den biologiska nedbrytningen (aerob och/eller anaerob) sker i olika delar av miljön (vatten, sediment, jord), med särskild tonvikt på identifiering av de viktigaste nedbrytningsprodukterna.

| 7.3 | Öde och uppträdande i miljön |
| --- | --- |

7.3

Öde och uppträdande i miljön

| 7.3 | Registranten skall föreslå ytterligare testning om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets öde och beteende behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen. |
| --- | --- |

7.3

Registranten skall föreslå ytterligare testning om kemikaliesäkerhetsbedömningen enligt bilaga I tyder på att ämnets öde och beteende behöver undersökas närmare. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen.

| 7.3.4 | Ytterligare undersökningar av ämnets öde och uppträdande i miljön. |
| --- | --- |

7.3.4

Ytterligare undersökningar av ämnets öde och uppträdande i miljön.

| 7.4 | Effekter på landlevande organismer |
| --- | --- |

7.4

Effekter på landlevande organismer

| 7.4 | Registranten skall föreslå ett test av kronisk toxicitet om jämförelsen av den (förväntade) miljöexponeringen och resultaten från tester av akut toxicitet tyder på att det är nödvändigt att närmare undersöka effekterna på landlevande organismer. Valet av tester beror på resultaten av denna jämförelse. Dessa undersökningar behöver inte göras om direkt eller indirekt exponering av jorden är osannolik. |
| --- | --- |

7.4

Registranten skall föreslå ett test av kronisk toxicitet om jämförelsen av den (förväntade) miljöexponeringen och resultaten från tester av akut toxicitet tyder på att det är nödvändigt att närmare undersöka effekterna på landlevande organismer. Valet av tester beror på resultaten av denna jämförelse. Dessa undersökningar behöver inte göras om direkt eller indirekt exponering av jorden är osannolik.

| 7.4.4 | Test av kronisk toxicitet på daggmaskar (såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII). |
| --- | --- |

7.4.4

Test av kronisk toxicitet på daggmaskar (såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII).

| 7.4.5 | Test av kronisk toxicitet på jordlevande ryggradslösa djur (andra än daggmaskar), såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII. |
| --- | --- |

7.4.5

Test av kronisk toxicitet på jordlevande ryggradslösa djur (andra än daggmaskar), såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII.

| 7.4.6 | Test av kronisk toxicitet på växter, såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII. |
| --- | --- |

7.4.6

Test av kronisk toxicitet på växter, såvida en sådan test inte redan har tillhandahållits som en följd av kraven i bilaga VII.

| 7.5 | Kronisk toxicitet för sedimentlevande organismer |
| --- | --- |

7.5

Kronisk toxicitet för sedimentlevande organismer

| 7.5 | Registranten skall föreslå ett test av kronisk toxicitet om jämförelsen av den (förväntade) miljöexponeringen och resultaten från tester av akut toxicitet tyder på att det är nödvändigt att närmare undersöka effekterna på sedimentlevande organismer. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen. |
| --- | --- |

7.5

Registranten skall föreslå ett test av kronisk toxicitet om jämförelsen av den (förväntade) miljöexponeringen och resultaten från tester av akut toxicitet tyder på att det är nödvändigt att närmare undersöka effekterna på sedimentlevande organismer. Valet av tester beror på resultaten av säkerhetsbedömningen.

| 7.6 | Kronisk toxicitet eller reproduktionstoxicitet för fåglar. |
| --- | --- |

7.6

Kronisk toxicitet eller reproduktionstoxicitet för fåglar.

| 7.6 | Undersökningen behöver inte göras om direkt eller indirekt exponering av fåglar är osannolik. |
| --- | --- |

7.6

Undersökningen behöver inte göras om direkt eller indirekt exponering av fåglar är osannolik.

9.   DETEKTIONS- OCH ANALYSMETODER

En beskrivning av analysmetoderna skall lämnas på begäran, för de relevanta delar av miljön som varit föremål för undersökningar med användning av de berörda metoderna. Om analysmetoderna inte är tillgängliga skall detta motiveras.

BILAGA IX

ALLMÄNNA REGLER FÖR ANPASSNING AV DET STANDARDTESTBATTERI SOM ANGES I BILAGORNA V-VIII

I bilagorna V-VIII anges det standardtestbatteri som krävs för alla ämnen som tillverkas eller importeras i mängder på

| — | minst 1 ton i enlighet med artikel 13.1 a, |
| --- | --- |

—

minst 1 ton i enlighet med artikel 13.1 a,

| — | minst 10 ton i enlighet med artikel 13.1 b, |
| --- | --- |

—

minst 10 ton i enlighet med artikel 13.1 b,

| — | minst 100 ton i enlighet med artikel 13.1 c, och |
| --- | --- |

—

minst 100 ton i enlighet med artikel 13.1 c, och

| — | minst 1000 ton i enlighet med artikel 13.1 d. |
| --- | --- |

—

minst 1000 ton i enlighet med artikel 13.1 d.

Förutom att registranten får anpassa standardtestbatteriet till de särskilda regler som anges i kolumn 2 i bilagorna V-VIII får det också anpassas i enlighet med de allmänna reglerna i avsnitt 1 i denna bilaga. Vid utvärderingen får de behöriga myndigheterna i den utvärderande myndigheten bedöma dessa anpassningar av standardtestbatteriet.

1.   TESTNINGEN FÖREFALLER INTE VARA VETENSKAPLIGT NÖDVÄNDIG

| 1.1 | Användning av befintliga data






  1.1.1 | Data om fysikalisk-kemiska egenskaper från försök som inte utförts enligt god laboratoriepraxis (GLP) eller bilaga X
  Dessa data skall anses motsvara de data som genererats genom motsvarande test i bilaga X






  1) | om de kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning, och |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Användning av befintliga data

1.1.1

Data om fysikalisk-kemiska egenskaper från försök som inte utförts enligt god laboratoriepraxis (GLP) eller bilaga X

Dessa data skall anses motsvara de data som genererats genom motsvarande test i bilaga X

1)

om de kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning, och

| 2) | om lämplig och tillförlitlig dokumentation av undersökningen tillhandahålls. |
| --- | --- |

2)

om lämplig och tillförlitlig dokumentation av undersökningen tillhandahålls.

| 1.1.2 | Data från djurförsök som inte utförts enligt god laboratoriepraxis (GLP) eller bilaga X
  Dessa data skall anses motsvara de data som genererats genom motsvarande test i bilaga X






  1) | om de kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning, |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Data från djurförsök som inte utförts enligt god laboratoriepraxis (GLP) eller bilaga X

Dessa data skall anses motsvara de data som genererats genom motsvarande test i bilaga X

1)

om de kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning,

| 2) | om de ger lämplig och tillförlitlig täckning av de nyckelparametrar som avses undersökas i motsvarande test i bilaga X, |
| --- | --- |

2)

om de ger lämplig och tillförlitlig täckning av de nyckelparametrar som avses undersökas i motsvarande test i bilaga X,

| 3) | om exponeringens varaktighet är jämförbar med eller längre än i motsvarande test i bilaga X (om exponeringens varaktighet är en viktig parameter), och |
| --- | --- |

3)

om exponeringens varaktighet är jämförbar med eller längre än i motsvarande test i bilaga X (om exponeringens varaktighet är en viktig parameter), och

| 4) | om lämplig och tillförlitlig dokumentation av undersökningen tillhandahålls. |
| --- | --- |

4)

om lämplig och tillförlitlig dokumentation av undersökningen tillhandahålls.

| 1.1.3 | Historiska humandata
  Historiska humandata, såsom epidemiologiska undersökningar om exponerade befolkningsgrupper, data om exponering vid olyckshändelser eller yrkesmässig exponering samt kliniska undersökningar skall beaktas.
  Hur väl enskilda data illustrerar en viss hälsoeffekt beror bland annat på typen av analys och på de parametrar som omfattas, samt på reaktionens omfattning och specificitet och därmed effektens förutsägbarhet. Kriterierna för att bedöma datans lämplighet omfattar






  1) | korrekt val och karakterisering av de exponerade grupperna och kontrollgrupperna, |
| --- | --- | --- |

1.1.3

Historiska humandata

Historiska humandata, såsom epidemiologiska undersökningar om exponerade befolkningsgrupper, data om exponering vid olyckshändelser eller yrkesmässig exponering samt kliniska undersökningar skall beaktas.

Hur väl enskilda data illustrerar en viss hälsoeffekt beror bland annat på typen av analys och på de parametrar som omfattas, samt på reaktionens omfattning och specificitet och därmed effektens förutsägbarhet. Kriterierna för att bedöma datans lämplighet omfattar

1)

korrekt val och karakterisering av de exponerade grupperna och kontrollgrupperna,

| 2) | korrekt karakterisering av exponeringen, |
| --- | --- |

2)

korrekt karakterisering av exponeringen,

| 3) | tillräckligt lång uppföljningsperiod för att eventuella sjukdomar skall hinna visa sig, |
| --- | --- |

3)

tillräckligt lång uppföljningsperiod för att eventuella sjukdomar skall hinna visa sig,

| 4) | en adekvat metod för att observation av effekter, |
| --- | --- |

4)

en adekvat metod för att observation av effekter,

| 5) | beaktande av partiskhet och möjliga felkällor, och |
| --- | --- |

5)

beaktande av partiskhet och möjliga felkällor, och

| 6) | en rimlig statistisk tillförlitlighet för att slutsatsen skall kunna anses vara berättigad. |
| --- | --- |

6)

en rimlig statistisk tillförlitlighet för att slutsatsen skall kunna anses vara berättigad.

I samtliga fall skall lämplig och tillförlitlig dokumentation tillhandahållas.

| 1.2 | Bevisvärde
  Flera oberoende informationskällor kan tillsammans ha tillräckligt bevisvärde för att man skall kunna anta eller dra slutsatsen att ett ämne har eller inte har en viss farlig egenskap. Var för sig betraktas dessa informationskällor däremot som otillräckliga för att stödja sådana misstankar.
  Nyligen utvecklade testmetoder som ännu inte är upptagna i bilaga X kan ha tillräckligt bevisvärde för att man skall kunna dra slutsatsen att ett ämne har eller inte har en viss farlig egenskap.
  Om det finns tillräckliga bevis för att ett ämne har eller inte har vissa farliga egenskaper






  — | skall ytterligare tester på ryggradsdjur som avser denna egenskap undvikas, |
| --- | --- | --- |

1.2

Bevisvärde

Flera oberoende informationskällor kan tillsammans ha tillräckligt bevisvärde för att man skall kunna anta eller dra slutsatsen att ett ämne har eller inte har en viss farlig egenskap. Var för sig betraktas dessa informationskällor däremot som otillräckliga för att stödja sådana misstankar.

Nyligen utvecklade testmetoder som ännu inte är upptagna i bilaga X kan ha tillräckligt bevisvärde för att man skall kunna dra slutsatsen att ett ämne har eller inte har en viss farlig egenskap.

Om det finns tillräckliga bevis för att ett ämne har eller inte har vissa farliga egenskaper

—

skall ytterligare tester på ryggradsdjur som avser denna egenskap undvikas,

| — | får ytterligare tester som inte görs på ryggradsdjur undvikas. |
| --- | --- |

—

får ytterligare tester som inte görs på ryggradsdjur undvikas.

I samtliga fall skall lämplig och tillförlitlig dokumentation tillhandahållas.

| 1.3 | Struktur-aktivitetssamband (SAR)
  Resultat från giltiga modeller för kvalitativa eller kvantitativa struktur-aktivitetssamband [(Q)SAR] kan tyda på att ett ämne har eller inte har en viss farlig egenskap. Resultat av (Q)SAR får användas i stället för testning






  — | om resultaten erhålls från en (Q)SAR-modell vars vetenskapliga validitet har fastställts, |
| --- | --- | --- |

1.3

Struktur-aktivitetssamband (SAR)

Resultat från giltiga modeller för kvalitativa eller kvantitativa struktur-aktivitetssamband [(Q)SAR] kan tyda på att ett ämne har eller inte har en viss farlig egenskap. Resultat av (Q)SAR får användas i stället för testning

—

om resultaten erhålls från en (Q)SAR-modell vars vetenskapliga validitet har fastställts,

| — | om resultaten kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning, |
| --- | --- |

—

om resultaten kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning,

| — | om lämplig och tillförlitlig dokumentation av de använda metoderna tillhandahålls. |
| --- | --- |

—

om lämplig och tillförlitlig dokumentation av de använda metoderna tillhandahålls.

Kemikaliemyndigheten skall i samarbete med kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter utarbeta och tillhandahålla riktlinjer för hur man skall bedöma vilka (Q)SAR som uppfyller dessa villkor och ge exempel.

| 1.4 | In vitro-metoder
  Resultat från lämpliga in vitro-metoder kan tyda på att ämnet har en viss farlig egenskap. I detta sammanhang innebär ”lämpliga” tillräckligt väl utvecklade i enlighet med internationellt överenskomna testutvecklingskriterier (t.ex. ECVAM:s kriterier för medtagande av ett test i prevalideringsprocessen). Beroende på den möjliga risken kan det vara nödvändigt med en omedelbar bekräftelse som kräver testning som ger mer information än vad som avses i bilagorna V eller VI eller som ger mer information än vad som avses i bilagorna VII eller VIII för respektive mängdnivå.
  Om de resultat som erhålls med sådana in vitro-metoder inte tyder på att ämnet har en viss farlig egenskap skall man ändå utföra relevanta tester vid berörd mängdnivå för att bekräfta de negativa resultaten, såvida det inte krävs testning i enlighet med bilagorna V-VIII eller i enlighet med andra regler i bilaga IX.
  En sådan bekräftelse är inte nödvändig






  1) | om resultaten härrör från en in vitro-metod vars vetenskapliga validitet har fastställts genom en valideringsstudie enligt internationellt överenskomna valideringsprinciper, |
| --- | --- | --- |

1.4

In vitro-metoder

Resultat från lämpliga in vitro-metoder kan tyda på att ämnet har en viss farlig egenskap. I detta sammanhang innebär ”lämpliga” tillräckligt väl utvecklade i enlighet med internationellt överenskomna testutvecklingskriterier (t.ex. ECVAM:s kriterier för medtagande av ett test i prevalideringsprocessen). Beroende på den möjliga risken kan det vara nödvändigt med en omedelbar bekräftelse som kräver testning som ger mer information än vad som avses i bilagorna V eller VI eller som ger mer information än vad som avses i bilagorna VII eller VIII för respektive mängdnivå.

Om de resultat som erhålls med sådana in vitro-metoder inte tyder på att ämnet har en viss farlig egenskap skall man ändå utföra relevanta tester vid berörd mängdnivå för att bekräfta de negativa resultaten, såvida det inte krävs testning i enlighet med bilagorna V-VIII eller i enlighet med andra regler i bilaga IX.

En sådan bekräftelse är inte nödvändig

1)

om resultaten härrör från en in vitro-metod vars vetenskapliga validitet har fastställts genom en valideringsstudie enligt internationellt överenskomna valideringsprinciper,

| 2) | om resultaten kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning, och |
| --- | --- |

2)

om resultaten kan användas för klassificering, märkning och riskbedömning, och

| 3) | om lämplig och tillförlitlig dokumentation av de använda metoderna tillhandahålls. |
| --- | --- |

3)

om lämplig och tillförlitlig dokumentation av de använda metoderna tillhandahålls.

| 1.5 | Gruppering av ämnen och jämförelse med strukturlika ämnen
  Ämnen vars fysikalisk-kemiska, toxikologiska och ekotoxikologiska egenskaper sannolikt är likartade eller följer ett regelbundet mönster på grund av att ämnena liknar varandra i strukturellt hänseende får betraktas som en grupp eller ”ämneskategori”. Tillämpning av gruppkonceptet kräver att fysikaliskkemiska egenskaper, hälso- och miljöeffekter eller ämnets öde i miljön kan förutsägas utifrån data för ett referensämne i samma grupp genom jämförelse med andra ämnen i gruppen (interpolering). På så sätt är det inte nödvändigt att testa varje ämne med avseende på varje endpoint.
  Likheterna kan grundas på






  1) | en gemensam funktionell grupp, |
| --- | --- | --- |

1.5

Gruppering av ämnen och jämförelse med strukturlika ämnen

Ämnen vars fysikalisk-kemiska, toxikologiska och ekotoxikologiska egenskaper sannolikt är likartade eller följer ett regelbundet mönster på grund av att ämnena liknar varandra i strukturellt hänseende får betraktas som en grupp eller ”ämneskategori”. Tillämpning av gruppkonceptet kräver att fysikaliskkemiska egenskaper, hälso- och miljöeffekter eller ämnets öde i miljön kan förutsägas utifrån data för ett referensämne i samma grupp genom jämförelse med andra ämnen i gruppen (interpolering). På så sätt är det inte nödvändigt att testa varje ämne med avseende på varje endpoint.

Likheterna kan grundas på

1)

en gemensam funktionell grupp,

| 2) | gemensamma prekursorer och/eller sannolikheten för gemensamma nedbrytningsprodukter via fysikaliska eller biologiska processer som resulterar i strukturellt likartade kemikalier, eller |
| --- | --- |

2)

gemensamma prekursorer och/eller sannolikheten för gemensamma nedbrytningsprodukter via fysikaliska eller biologiska processer som resulterar i strukturellt likartade kemikalier, eller

| 3) | ett konstant mönster när det gäller förändringen av egenskapernas styrka genom kategorin. |
| --- | --- |

3)

ett konstant mönster när det gäller förändringen av egenskapernas styrka genom kategorin.

Om gruppkonceptet tillämpas skall ämnena klassificeras och märkas på denna grund.

I samtliga fall skall lämplig och tillförlitlig dokumentation tillhandahållas.

2.   TESTNINGEN ÄR INTE TEKNISKT MÖJLIG

Testning med avseende på en viss endpoint är inte nödvändigt om det inte är tekniskt möjligt att göra en undersökning till följd av ämnets egenskaper, t.ex. på grund av att det är mycket flyktigt, ytterst reaktivt eller instabilt, på grund av att det föreligger en brand- eller explosionsrisk om ämnet blandas med vatten eller på grund av att den radioaktiva märkning av ämnet som krävs i vissa undersökningar inte är möjlig. Den vägledning som ges i riktlinjerna i bilaga X skall alltid respekteras, särskilt när det gäller en viss metods tekniska begränsningar.

3.   ÄMNESANPASSAD EXPONERINGSBASERAD TESTNING

| 3.1 | Testning i enlighet med bilagorna VII och VIII
  , och där så anges i bilaga VI
  , kan undvikas på basis av de exponeringsscenarier som tagits fram i kemikaliesäkerhetsrapporten. |
| --- | --- |

3.1

Testning i enlighet med bilagorna VII och VIII
  , och där så anges i bilaga VI
  , kan undvikas på basis av de exponeringsscenarier som tagits fram i kemikaliesäkerhetsrapporten.

| 3.2 | En tillräcklig motivering och tillförlitlig dokumentation
  skall i kemikaliesäkerhetsbedömningen
  tillhandahållas
  för exponeringsbaserade undantag från bilagorna VII och VIII och från tester som anges i bilaga VI och som är förenliga med dessa villkor. Följande uppgifter skall ingå:










  i) | De olika delarna av miljön. |
| --- | --- | --- |

3.2

En tillräcklig motivering och tillförlitlig dokumentation
  skall i kemikaliesäkerhetsbedömningen
  tillhandahållas
  för exponeringsbaserade undantag från bilagorna VII och VIII och från tester som anges i bilaga VI och som är förenliga med dessa villkor. Följande uppgifter skall ingå:

i)

De olika delarna av miljön.

| ii) | Exponerade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

ii)

Exponerade befolkningsgrupper.

| iii) | Riskhanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

iii)

Riskhanteringsåtgärder.

| iv) | Exponeringsvägar. |
| --- | --- |

iv)

Exponeringsvägar.

| v) | Exponeringens varaktighet och frekvens. |
| --- | --- |

v)

Exponeringens varaktighet och frekvens.

| vi) | Djurskydd. |
| --- | --- |

vi)

Djurskydd.

Kommissionen skall anta kriterier för vad som skall anses vara tillräcklig motivering för exponeringsbaserade undantag från bilagorna VII och VIII och från tester som anges i bilaga VI; detta skall göras i enlighet med artikel 141.3 och senast den ... (1). Undantagen skall göras på ett harmoniserat sätt och i enlighet med dessa villkor.

---

(1)  18 månader efter det att denna förordning trätt i kraft.

BILAGA X

Bilagan har inte ändrats. Se kommissionens förslag KOM(2003)0644.

BILAGA XI

ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER FÖR NEDSTRÖMSANVÄNDARE OM BEDÖMNING AV ÄMNEN OCH UTARBETANDE AV KEMIKALIESÄKERHETSRAPPORTER

INLEDNING

Syftet med den här bilagan är att ange hur nedströmsanvändare skall bedöma och dokumentera att de risker som är förknippade med det ämne som de använder kontrolleras tillräckligt väl under användningen, om denna inte omfattas av det säkerhetsdatablad som tillhandahållits, och att säkerställa att andra användare längre ned i distributionskedjan kan kontrollera riskerna på ett tillfredsställande sätt. Bedömningen skall omfatta ämnets hela livscykel, från det att nedströmsanvändaren erhåller ämnet, för sina egna användningar och för sina identifierade användningar
  i mängder på 1 ton eller mer per år
  längre ned i distributionskedjan. Bedömningen skall avse användningen av ämnet som sådant, eller ingående i en beredning eller vara.

Nedströmsanvändarna skall när de gör kemikaliesäkerhetsbedömningen och utarbetar kemikaliesäkerhetsrapporten beakta den information som de erhållit i säkerhetsdatabladet från kemikalieleverantören i enlighet med artikel 33 i denna förordning. Om det redan gjorts en riskbedömning i enlighet med gemenskapslagstiftningen (t.ex. en riskbedömning enligt förordning (EEG) nr 793/93) skall denna beaktas och diskuteras i kemikaliesäkerhetsrapporten om detta är lämpligt. Avvikelser från sådana bedömningar måste motiveras. Bedömningar som gjorts enligt andra internationella och nationella program får också beaktas.

Det förfarande som nedströmsanvändare tilämpar när de gör kemikaliesäkerhetsbedömningen och utarbetar kemikaliesäkerhetsrapporten omfattar tre steg.

Steg 1: Framtagning av exponeringsscenarier

Nedströmsanvändarna skall ta fram exponeringsscenarier för användningar som inte omfattas av det säkerhetsdatablad som de erhållit i enlighet med avsnitt 5 i bilaga I.

Steg 2: Vid behov, en förbättring av leverantörens farobedömning

Om nedströmsanvändaren anser att bedömningarna i det erhållna säkerhetsdatabladet är tillräckliga, är det inte nödvändigt att göra någon ytterligare farobedömning eller PBT- och vPvB-bedömning. I detta fall skall nedströmsanvändaren använda den information som leverantören tillhandahållit för riskkarakteriseringen. Detta skall anges i kemikaliesäkerhetsrapporten.

Om nedströmsanvändaren anser att de bedömningar som redovisas i det erhållna säkerhetsdatabladet är otillräckliga, skall denne göra nödvändiga bedömningar i enlighet med avsnitt 1-4 i bilaga I.

Om nedströmsanvändaren anser sig behöva mer information än den som leverantören har tillhandahållit för att kunna utarbeta en kemikaliesäkerhetsrapport, skall nedströmsanvändaren sammanställa denna information. Om denna information endast kan erhållas genom försök på ryggradsdjur skall nedströmsanvändaren lämna ett förslag till testningsstrategi till kemikaliemyndigheten i enlighet med artikel 40. Strategin skall omfatta en motivering till varför det krävs ytterligare information. I väntan på resultaten från ytterligare tester skall nedströmsanvändaren redovisa de riskhanteringsåtgärder som har vidtagits.

När eventuella ytterligare tester har slutförts skall nedströmsanvändaren vid behov omarbeta kemikaliesäkerhetsrapporten och sitt säkerhetsdatablad.

Steg 3: Riskkarakterisering

I enlighet med avsnitt 6 i bilaga I skall en riskkarakterisering göras för varje nytt exponeringsscenario. Riskkarakteriseringen skall redovisas under relevant rubrik i kemikaliesäkerhetsrapporten och sammanfattas under relevanta rubriker i säkerhetsdatabladet.

I dessa steg kan man växelvis dels utveckla nya exponeringsscenarier, vilket innebär att man utarbetar och genomför eller rekommenderar riskhanteringsåtgärder, dels ägna sig åt att ta fram ny information. Syftet med att ta fram ny information är att man skall kunna göra en exaktare riskkarakterisering som grundas på noggrannare faro- och exponeringsbedömningar.

Nedströmsanvändaren skall utarbeta en kemikaliesäkerhetsrapport med en detaljerad redogörelse för sin kemikaliesäkerhetsbedömning. För detta ändamål skall del C avsnitten 5 och 6 i formuläret i avsnitt 7 i bilaga I användas och, om lämpligt, de andra avsnitten i detta formulär.

I del A av kemikaliesäkerhetsrapporten skall det finnas en försäkran om att nedströmsanvändaren vidtar de riskhanteringsåtgärder som anges i de relevanta exponeringsscenarierna för sina egna användningar och att information om de riskhanteringsåtgärder som beskrivs i exponeringsscenarierna för de identifierade användningarna vidarebefordras nedåt i distributionskedjan.

BILAGA XII-XVI

Bilagorna har inte ändrats. Se kommissionens förslag KOM(2003)0644.

BILAGA XVII

LÅNGLIVADE ORGANISKA FÖRENINGAR (POP)

Denna bilaga utgår

P6_TA(2005)0435

ÄNDRING AV DIREKTIV 67/548/EEG OM FARLIGA ÄMNEN (REACH) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (KOM (2003)0644 - C5-0531/2003 - 2003/0257(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0644) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0531/2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0531/2003),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0285/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0285/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2003)0257

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 november 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om ändring av rådets direktiv 67/548/EEG för att anpassa det till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

och av följande skäl:

| (1) | Inför beslutet om att anta Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)] (3)bör rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (4) anpassas och de regler i direktivet som handlar om anmälningsplikt och riskbedömning när det gäller kemikalier bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(1)

Inför beslutet om att anta Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach)] (3)bör rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (4) anpassas och de regler i direktivet som handlar om anmälningsplikt och riskbedömning när det gäller kemikalier bör upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 67/548/EEG ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 skall
  ersättas med följande:


  ”
  1.
     
  Syftet med detta direktiv är att närma lagar och andra författningar inom medlemsstaterna till varandra i fråga om klassificering, förpackning och märkning av ämnen som utgör en fara för människor eller miljö och av varor som innehåller dessa ämnen, då dessa ämnen eller varor släpps ut på marknaden i medlemsstaterna.
  ” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.1 skall
  ersättas med följande:

”
  1.
     
  Syftet med detta direktiv är att närma lagar och andra författningar inom medlemsstaterna till varandra i fråga om klassificering, förpackning och märkning av ämnen som utgör en fara för människor eller miljö och av varor som innehåller dessa ämnen, då dessa ämnen eller varor släpps ut på marknaden i medlemsstaterna.
  ”

| 2. | I artikel 2.1 skall leden c, d, f och g utgå. |
| --- | --- |

2.

I artikel 2.1 skall leden c, d, f och g utgå.

| 3. | Artikel 3 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Tester och bedömning av ämnenas egenskaper
  Tester på ämnen som utförs inom ramen för detta direktiv skall utföras enligt de krav som föreskrivs i artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier] (5)
  . |
| --- | --- |

3.

Artikel 3 skall ersättas med följande:

”Artikel 3

Tester och bedömning av ämnenas egenskaper

Tester på ämnen som utförs inom ramen för detta direktiv skall utföras enligt de krav som föreskrivs i artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier] (5)
  .

| 4. | Artikel 5 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall första stycket ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ämnen inte kan släppas ut på marknaden, som sådana eller ingående i beredningar, om de inte förpackats och märkts enligt artiklarna 22-25 och kriterierna i bilaga VI samt, när det gäller registrerade ämnen, enligt den information som erhålls genom tillämpning av artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier], varvid undantag dock skall göras för beredningar som regleras i andra direktiv.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall första stycket ersättas med följande:

”Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ämnen inte kan släppas ut på marknaden, som sådana eller ingående i beredningar, om de inte förpackats och märkts enligt artiklarna 22-25 och kriterierna i bilaga VI samt, när det gäller registrerade ämnen, enligt den information som erhålls genom tillämpning av artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier], varvid undantag dock skall göras för beredningar som regleras i andra direktiv.”

| b) | I punkt 2 skall orden ”i andra strecksatsen i punkt 1” ersättas med orden ”i punkt 1 första stycket”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 skall orden ”i andra strecksatsen i punkt 1” ersättas med orden ”i punkt 1 första stycket”.

| 5. | Artiklarna 7-20 skall utgå. |
| --- | --- |

5.

Artiklarna 7-20 skall utgå.

| 6. | Artikel
  23 skall
  ändras på
  följande
  sätt
  :








  a) | I punkt 2 skall följande led g läggas till:








  ”g) | Registreringsnummer, om sådant finns.” |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artikel
  23 skall
  ändras på
  följande
  sätt
  :

a)

I punkt 2 skall följande led g läggas till:

”g)

Registreringsnummer, om sådant finns.”

| b) | Följande punkt 5 skall läggas till:




  ”5.
     
  När det gäller varor som innehåller ämnen som godkänts i enlighet med artikel 57 i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier] skall etiketten innehålla en varningssymbol. Kommissionen skall fastställa denna symbol senast den ... (6) i enlighet med förfarandet i artikel 29, och den skall föras in i förteckningen i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Följande punkt 5 skall läggas till:

”5.
     
  När det gäller varor som innehåller ämnen som godkänts i enlighet med artikel 57 i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier] skall etiketten innehålla en varningssymbol. Kommissionen skall fastställa denna symbol senast den ... (6) i enlighet med förfarandet i artikel 29, och den skall föras in i förteckningen i bilaga II.

| 7. | Artikel 27 skall utgå. |
| --- | --- |

7.

Artikel 27 skall utgå.

| 8. | Artikel 30 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 30
  Klausul om fri rörlighet
  Medlemsstaterna får inte på grunder som rör klassificering, förpackning eller märkning i detta direktivs mening förbjuda, begränsa eller hindra att ämnen som uppfyller kraven i detta direktiv släpps ut på marknaden.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 30 skall ersättas med följande:

”Artikel 30

Klausul om fri rörlighet

Medlemsstaterna får inte på grunder som rör klassificering, förpackning eller märkning i detta direktivs mening förbjuda, begränsa eller hindra att ämnen som uppfyller kraven i detta direktiv släpps ut på marknaden.”

| 9. | Artikel 32 skall utgå. |
| --- | --- |

9.

Artikel 32 skall utgå.

| 10. | Bilaga V skall utgå. |
| --- | --- |

10.

Bilaga V skall utgå.

| 11. | Bilaga VI skall ändras enligt följande:






  a) | I punkterna 1.6, 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 3.2.8, 4.2.3.3, 5.1, 5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3, 9.5 i bilaga VI, skall orden ”bilaga V” ersättas med ”bilaga X i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”. |
| --- | --- | --- |

11.

Bilaga VI skall ändras enligt följande:

a)

I punkterna 1.6, 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 3.2.8, 4.2.3.3, 5.1, 5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3, 9.5 i bilaga VI, skall orden ”bilaga V” ersättas med ”bilaga X i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”.

| b) | I avsnitt 1.6 a skall orden ”bilaga VII” ersättas med ”bilagorna IV, V och VI i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]” och orden ”bilaga VIII” ersättas med ”bilagorna VII och VIII i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”. |
| --- | --- |

b)

I avsnitt 1.6 a skall orden ”bilaga VII” ersättas med ”bilagorna IV, V och VI i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]” och orden ”bilaga VIII” ersättas med ”bilagorna VII och VIII i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”.

| c) | I avsnitt 5.1 skall orden ”bilaga VII” ersättas med ”bilagorna V och VI i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]” och orden ”nivå 1 (bilaga VIII)” ersättas med ”bilagorna VII och VIII i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”. |
| --- | --- |

c)

I avsnitt 5.1 skall orden ”bilaga VII” ersättas med ”bilagorna V och VI i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]” och orden ”nivå 1 (bilaga VIII)” ersättas med ”bilagorna VII och VIII i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”.

| d) | I avsnitt 5.2.1.2 skall orden ”nivå 1 (bilaga VIII)” ersättas med ”bilaga VII i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”. |
| --- | --- |

d)

I avsnitt 5.2.1.2 skall orden ”nivå 1 (bilaga VIII)” ersättas med ”bilaga VII i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]”.

| e) | Alla andra hänvisningar till bilagorna VIIA, VIIB, VIIC, VIID och VIII skall utformas som hänvisningar till de motsvarande bilagorna IV, V, VI, VII, VIII och IX i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier]. |
| --- | --- |

e)

Alla andra hänvisningar till bilagorna VIIA, VIIB, VIIC, VIID och VIII skall utformas som hänvisningar till de motsvarande bilagorna IV, V, VI, VII, VIII och IX i förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier].

| 12. | Bilagorna VIIA, VIIB, VIIC, VIID och VIII skall utgå. |
| --- | --- |

12.

Bilagorna VIIA, VIIB, VIIC, VIID och VIII skall utgå.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (7). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Direktivet skall börja tillämpas den ... (8)

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 112, 30.4.2004, s. 92.

1

EUT C 112, 30.4.2004, s. 92.

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 november 2005.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 november 2005.

(3)  EUT L ...

3

(4)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/73/EG (EUT L 152, 30.4.2004, s. 1

  ).

4

kommissionens direktiv 2004/73/EG

152, 30.4.2004, s. 1

)

(5)  EUT L ...”

5

(6)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.”

6

(7)  Sextio dagar efter det att förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier] trätt i kraft.

7

Sextio dagar efter det att förordning (EG) nr .../... [om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier] trätt i kraft.

(8)  18 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

8

P6_TA(2005)0436

Vapenexport

Europaparlamentets resolution om rådets sjätte årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (2005/2013(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets sjätte årliga rapport som antogs den 11 november 2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets sjätte årliga rapport som antogs den 11 november 2004 (1),

| — | med beaktande av den uppdaterade användarguiden till Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport, som antogs av rådets arbetsgrupp om export av konventionella vapen (COARM) den 23 december 2004 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den uppdaterade användarguiden till Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport, som antogs av rådets arbetsgrupp om export av konventionella vapen (COARM) den 23 december 2004 (2),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (3),

| — | med beaktande av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (utrustning som omfattas av Europeiska unionens uppförandekod om vapenexport) antagen av rådet den 25 april 2005 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (utrustning som omfattas av Europeiska unionens uppförandekod om vapenexport) antagen av rådet den 25 april 2005 (4),

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2002/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2002/589/GUSP av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (5),

| — | med beaktande av 1997 års EU-program om förebyggande och bekämpning av olaglig handel med konventionella vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1997 års EU-program om förebyggande och bekämpning av olaglig handel med konventionella vapen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1504/2004 av den 19 juli 2004 om ändring och uppdatering av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1504/2004 av den 19 juli 2004 om ändring och uppdatering av förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (6),

| — | med beaktande av Wassenaar-arrangemangets arbete för exportkontroll av konventionella vapen och varor och tekniker med dubbla användningsområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wassenaar-arrangemangets arbete för exportkontroll av konventionella vapen och varor och tekniker med dubbla användningsområden,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin som antogs av rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin som antogs av rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av Förenta Nationernas enhetliga minimiregler för behandlingen av fångar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta Nationernas enhetliga minimiregler för behandlingen av fångar (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2004 om rådets femte årliga rapport enligt tilllämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2004 om rådets femte årliga rapport enligt tilllämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om handeln med barn och om barnsoldater (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2003 om handeln med barn och om barnsoldater (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2005 om handeldvapen och lätta vapen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2005 om handeldvapen och lätta vapen (10),

| — | med beaktande av sina resolutioner om att inte upphäva unionens embargo på vapenexport till Kina, och särskilt av sin resolution av den 18 december 2003 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om att inte upphäva unionens embargo på vapenexport till Kina, och särskilt av sin resolution av den 18 december 2003 (11),

| — | med beaktande av sina årliga resolutioner om mänskliga rättigheter i världen och EU:s politik på detta område, och särskilt av sin resolution av den 22 april 2004 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina årliga resolutioner om mänskliga rättigheter i världen och EU:s politik på detta område, och särskilt av sin resolution av den 22 april 2004 (12),

| — | med beaktande av artikel 17 i EU-fördraget och artikel 296 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i EU-fördraget och artikel 296 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0292/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0292/2005), och av följande skäl:

| A. | Den översyn som nyligen gjordes av EU:s uppförandekod för vapenexport, och som det tog ett år att genomföra, kommer att bidra till att stärka EU:s exportkontroll, men trots detta behöver ytterligare åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

A.

Den översyn som nyligen gjordes av EU:s uppförandekod för vapenexport, och som det tog ett år att genomföra, kommer att bidra till att stärka EU:s exportkontroll, men trots detta behöver ytterligare åtgärder vidtas.

| B. | Mot bakgrund av de hot som beskrivs i den europeiska säkerhetsstrategin bör Europeiska unionen vidta alla åtgärder för att ge sig till känna som en ansvarstagande global aktör i främsta linjen när det gäller att motverka spridning, främja global nedrustning och utveckla kontrollen av vapenhandeln. |
| --- | --- |

B.

Mot bakgrund av de hot som beskrivs i den europeiska säkerhetsstrategin bör Europeiska unionen vidta alla åtgärder för att ge sig till känna som en ansvarstagande global aktör i främsta linjen när det gäller att motverka spridning, främja global nedrustning och utveckla kontrollen av vapenhandeln.

| C. | Det synes sannolikt att EU:s uppförandekod omvandlas till en gemensam ståndpunkt, vilket skulle innebära ett avsevärt framsteg i uppförandekodens utveckling, eftersom medlemsstaterna skulle tvingas att anpassa sin nationella lagstiftning efter de standarder som fastställs i EU:s uppförandekod. I detta syfte enades Coreper den 30 juni 2005 om att vid en lämplig tidpunkt utforma en reviderad uppförandekod (som skall antas i form av en gemensam ståndpunkt). |
| --- | --- |

C.

Det synes sannolikt att EU:s uppförandekod omvandlas till en gemensam ståndpunkt, vilket skulle innebära ett avsevärt framsteg i uppförandekodens utveckling, eftersom medlemsstaterna skulle tvingas att anpassa sin nationella lagstiftning efter de standarder som fastställs i EU:s uppförandekod. I detta syfte enades Coreper den 30 juni 2005 om att vid en lämplig tidpunkt utforma en reviderad uppförandekod (som skall antas i form av en gemensam ståndpunkt).

| D. | Även om utvecklingen fortsätter när det gäller kontrollen av vapenhandel, exempelvis genom ökat stöd för fördraget om vapenhandel, måste EU fortsätta att stödja denna utveckling fullt ut. I detta syfte understöds rådets slutsatser av den 3 oktober 2005 till fullo i vilka det fastställs att EU stöder principen om ett internationellt fördrag om vapenhandel. |
| --- | --- |

D.

Även om utvecklingen fortsätter när det gäller kontrollen av vapenhandel, exempelvis genom ökat stöd för fördraget om vapenhandel, måste EU fortsätta att stödja denna utveckling fullt ut. I detta syfte understöds rådets slutsatser av den 3 oktober 2005 till fullo i vilka det fastställs att EU stöder principen om ett internationellt fördrag om vapenhandel.

| E. | Varje år dör omkring en halv miljon människor till följd av våld relaterat till lätta vapen, både i väpnade konflikter och i kriminella sammanhang. |
| --- | --- |

E.

Varje år dör omkring en halv miljon människor till följd av våld relaterat till lätta vapen, både i väpnade konflikter och i kriminella sammanhang.

| F. | Utveckling och genomförande av en harmoniserad EU-politik för kontroll av vapenexport skulle på ett avgörande sätt bidra till att fördjupa EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

F.

Utveckling och genomförande av en harmoniserad EU-politik för kontroll av vapenexport skulle på ett avgörande sätt bidra till att fördjupa EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

| G. | Den ohämmade spridningen av vapenexporten utgör ett hot mot både människors liv och mot en bredare socioekonomisk utveckling och undergräver också EU:s politik för utvecklingssamarbete och därmed millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

G.

Den ohämmade spridningen av vapenexporten utgör ett hot mot både människors liv och mot en bredare socioekonomisk utveckling och undergräver också EU:s politik för utvecklingssamarbete och därmed millennieutvecklingsmålen.

| H. | En EU-politik för kontroll av vapenexport måste stärka och komplettera övriga dimensioner i EU:s yttre åtgärder, vilka inbegriper målen hållbar utveckling, krisförebyggande och främjande av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

H.

En EU-politik för kontroll av vapenexport måste stärka och komplettera övriga dimensioner i EU:s yttre åtgärder, vilka inbegriper målen hållbar utveckling, krisförebyggande och främjande av mänskliga rättigheter.

| I. | Enligt vad som nyligen har rapporterats har de fyra största europeiska vapenleverantörerna avsevärt ökat sin andel av vapenhandelsavtalen med utvecklingsländer från 830 miljoner US-dollar 2003 (5,5 procent) till 4,8 miljarder US-dollar 2004 (22 procent). |
| --- | --- |

I.

Enligt vad som nyligen har rapporterats har de fyra största europeiska vapenleverantörerna avsevärt ökat sin andel av vapenhandelsavtalen med utvecklingsländer från 830 miljoner US-dollar 2003 (5,5 procent) till 4,8 miljarder US-dollar 2004 (22 procent).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar rådets sjätte årliga rapport och betonar ånyo vikten av årlig översyn i enlighet med tillämpningsbestämmelse 8 i uppförandekoden, eftersom det är det viktigaste redskapet för att se över och stärka uppförandekoden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar rådets sjätte årliga rapport och betonar ånyo vikten av årlig översyn i enlighet med tillämpningsbestämmelse 8 i uppförandekoden, eftersom det är det viktigaste redskapet för att se över och stärka uppförandekoden.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar möjligheten att skapa ett utvecklingsperspektiv för vapenexportkontroll och tar tillfället i akt för att betona vapenexportens relevans för Europeiska unionens politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar möjligheten att skapa ett utvecklingsperspektiv för vapenexportkontroll och tar tillfället i akt för att betona vapenexportens relevans för Europeiska unionens politik för utvecklingssamarbete.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att översynen inte går längre i fråga om att utveckla tydliga kriterier, och begär avsevärda förbättringar när det gäller detaljerade kriterier. Parlamentet begär att uppförandekoden blir rättsligt bindande och yrkar på att rådet inte ytterligare skjuter upp sitt beslut om uppförandekodens rättsligt bindande karaktär. Parlamentet noterar att bästa praxis för tolkning av kriterium 8 antogs den 26 september 2005 utan invändningar av rådets arbetsgrupp om export av konventionella vapen (COARM) och hoppas att den införs i den nästa uppdaterade versionen av användarguiden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att översynen inte går längre i fråga om att utveckla tydliga kriterier, och begär avsevärda förbättringar när det gäller detaljerade kriterier. Parlamentet begär att uppförandekoden blir rättsligt bindande och yrkar på att rådet inte ytterligare skjuter upp sitt beslut om uppförandekodens rättsligt bindande karaktär. Parlamentet noterar att bästa praxis för tolkning av kriterium 8 antogs den 26 september 2005 utan invändningar av rådets arbetsgrupp om export av konventionella vapen (COARM) och hoppas att den införs i den nästa uppdaterade versionen av användarguiden.

| 4. | Europaparlamentet är djupt oroat över de senaste fallen inom EU rörande överföring av produktionsanläggningar till utlandet, inbegripet avtal om licenstillverkning, och beklagar att dessa frågor inte behandlades mer ingående under översynens gång. Parlamentet betonar ånyo att det behövs en tillämpningsbestämmelse som reglerar tillverkning, kvantitet och export av färdigtillverkade varor som produceras vid anläggningar i utlandet och en frist i den gemensamma ståndpunkten både för utarbetandet och ikraftträdandet av denna bestämmelse. Parlamentet noterar att det i den reviderade uppförandekoden (som skall antas i form av en gemensam ståndpunkt) kommer att fastställas att ansökningar om licenstillverkning i utlandet skall bedömas mot bakgrund av den gemensamma ståndpunktens kriterier. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är djupt oroat över de senaste fallen inom EU rörande överföring av produktionsanläggningar till utlandet, inbegripet avtal om licenstillverkning, och beklagar att dessa frågor inte behandlades mer ingående under översynens gång. Parlamentet betonar ånyo att det behövs en tillämpningsbestämmelse som reglerar tillverkning, kvantitet och export av färdigtillverkade varor som produceras vid anläggningar i utlandet och en frist i den gemensamma ståndpunkten både för utarbetandet och ikraftträdandet av denna bestämmelse. Parlamentet noterar att det i den reviderade uppförandekoden (som skall antas i form av en gemensam ståndpunkt) kommer att fastställas att ansökningar om licenstillverkning i utlandet skall bedömas mot bakgrund av den gemensamma ståndpunktens kriterier.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar ånyo behovet av att förbättra det system för underrättelse om avslag som inte behandlades vid översynen. Dessutom behövs ett mer omfattande informationsutbyte angående bilaterala samråd om avslag, liksom en mer omfattande användning av multilaterala samråd om avslag på EUnivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar ånyo behovet av att förbättra det system för underrättelse om avslag som inte behandlades vid översynen. Dessutom behövs ett mer omfattande informationsutbyte angående bilaterala samråd om avslag, liksom en mer omfattande användning av multilaterala samråd om avslag på EUnivå.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att komma överens om en förteckning över länder som är indragna i väpnade konflikter och till vilka det i princip bör vara förbjudet att exportera vapen med utgångspunkt i rapporter och rekommendationer från kontrollmekanismerna för vapenembargon vid FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att komma överens om en förteckning över länder som är indragna i väpnade konflikter och till vilka det i princip bör vara förbjudet att exportera vapen med utgångspunkt i rapporter och rekommendationer från kontrollmekanismerna för vapenembargon vid FN:s säkerhetsråd.

| 7. | Europaparlamentet vill se att det inleds en europeisk dialog mellan cheferna för medlemsstaternas tillståndsgivande myndigheter och att hänsyn därvid tas till lägesbedömningarna från EU:s lägescentral. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet vill se att det inleds en europeisk dialog mellan cheferna för medlemsstaternas tillståndsgivande myndigheter och att hänsyn därvid tas till lägesbedömningarna från EU:s lägescentral.

Gemensam ståndpunkt

| 8. | Europaparlamentet välkomnar idén om att omvandla uppförandekoden till en gemensam ståndpunkt, men betonar att detta inte får innebära någon begränsning av medlemsstaternas möjligheter att förhandla om andra internationella och regionala åtgärder beträffande kontrollen av vapenexport. Parlamentet beklagar emellertid att detta ännu inte skett och uppmanar medlemsstaterna att se till att uppförandekoden blir rättsligt bindande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar idén om att omvandla uppförandekoden till en gemensam ståndpunkt, men betonar att detta inte får innebära någon begränsning av medlemsstaternas möjligheter att förhandla om andra internationella och regionala åtgärder beträffande kontrollen av vapenexport. Parlamentet beklagar emellertid att detta ännu inte skett och uppmanar medlemsstaterna att se till att uppförandekoden blir rättsligt bindande.

| 9. | Europaparlamentet anser att en tydlig, effektiv och harmoniserad gemensam politik för kontroll av vapenexport, förankrad i en rättsligt bindande uppförandekod, kan spela en avgörande roll för kampen mot terrorism, konfliktförebyggande, regional stabilitet och främjande av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att en tydlig, effektiv och harmoniserad gemensam politik för kontroll av vapenexport, förankrad i en rättsligt bindande uppförandekod, kan spela en avgörande roll för kampen mot terrorism, konfliktförebyggande, regional stabilitet och främjande av mänskliga rättigheter.

Tillfälliga åtgärder efter upphävandet av ett vapenembargo

| 10. | Europaparlamentet välkomnar införandet av en ”verktygslåda” och särskilda system för att reglera vapenexport till stater som tidigare varit föremål för ett embargo. Parlamentet anser att det behövs mycket noggranna kontroller även efter det att ett embargo hävts. Det bör inrättas en mekanism för att vid behov utvärdera och se över verktygslådan. COARM uppmanas att regelbundet se över bestämmelserna och informera Europaparlamentet om dessa diskussioner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar införandet av en ”verktygslåda” och särskilda system för att reglera vapenexport till stater som tidigare varit föremål för ett embargo. Parlamentet anser att det behövs mycket noggranna kontroller även efter det att ett embargo hävts. Det bör inrättas en mekanism för att vid behov utvärdera och se över verktygslådan. COARM uppmanas att regelbundet se över bestämmelserna och informera Europaparlamentet om dessa diskussioner.

| 11. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste få möjlighet att samråda sinsemellan i fråga om de licenser som utfärdas för export till länder som varit föremål för ett embargo. Dessutom bör samtliga medlemsstater informeras om vad som tagits upp under samråden liksom resultatet av dessa. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste få möjlighet att samråda sinsemellan i fråga om de licenser som utfärdas för export till länder som varit föremål för ett embargo. Dessutom bör samtliga medlemsstater informeras om vad som tagits upp under samråden liksom resultatet av dessa.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att Europaparlamentet informeras om beviljade licenser och verktygslådans användningssätt. Det är beklagligt att det ännu inte har förts någon dialog med Europaparlamentet i dessa frågor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av att Europaparlamentet informeras om beviljade licenser och verktygslådans användningssätt. Det är beklagligt att det ännu inte har förts någon dialog med Europaparlamentet i dessa frågor.

Lika kriterier

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa lika kriterier vid utvärderingen av tredjeländer när de på grund av kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller ökad regional instabilitet överväger begränsningar i vapenexporten eller embargo. Mot denna bakgrund bör embargot mot Kina inte upphävas förrän det har gjorts tydliga och varaktiga förbättringar av situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna och de medborgerliga och politiska friheterna i landet och förrän man har tagit itu med frågan om händelserna på Himmelska fridens torg på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet är också bekymrat över att vapenexporten kan komma att öka risken för regional instabilitet i östra Asien, särskilt mot bakgrund av den anti-utbrytningslag som nyligen antogs i Kina och som särskilt avser Taiwan. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att vidta konkreta åtgärder för att förbättra situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna i landet, exempelvis genom att ratificera den internationella konventionen om politiska och medborgerliga rättigheter och tillåta att Internationella rödakorskommittén genomför inspektioner i kinesiska fängelser, släppa ut information om vad som hänt alla offren från massakern på Himmelska fridens torg, och också genom att stärka landets system för exportkontroll och förbättra dess engagemang för internationella ickespridningsnormer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa lika kriterier vid utvärderingen av tredjeländer när de på grund av kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller ökad regional instabilitet överväger begränsningar i vapenexporten eller embargo. Mot denna bakgrund bör embargot mot Kina inte upphävas förrän det har gjorts tydliga och varaktiga förbättringar av situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna och de medborgerliga och politiska friheterna i landet och förrän man har tagit itu med frågan om händelserna på Himmelska fridens torg på ett tillfredsställande sätt. Parlamentet är också bekymrat över att vapenexporten kan komma att öka risken för regional instabilitet i östra Asien, särskilt mot bakgrund av den anti-utbrytningslag som nyligen antogs i Kina och som särskilt avser Taiwan. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att vidta konkreta åtgärder för att förbättra situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna i landet, exempelvis genom att ratificera den internationella konventionen om politiska och medborgerliga rättigheter och tillåta att Internationella rödakorskommittén genomför inspektioner i kinesiska fängelser, släppa ut information om vad som hänt alla offren från massakern på Himmelska fridens torg, och också genom att stärka landets system för exportkontroll och förbättra dess engagemang för internationella ickespridningsnormer.

Användarguide

| 14. | Europaparlamentet noterar ändringarna i användarguiden och uppmuntrar till att det görs ytterligare uppdateringar i takt med uppförandekodens utveckling - till exempel rörande de detaljerade riktlinjerna för kriterium 8 eftersom dessa riktlinjer är viktiga element vid bedömningen av vapenexportens inverkan på utvecklingsstrategier och utvecklingsprogram. Parlamentet begär att respekten för de mänskliga rättigheterna allmänt åberopas som kriterium. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar ändringarna i användarguiden och uppmuntrar till att det görs ytterligare uppdateringar i takt med uppförandekodens utveckling - till exempel rörande de detaljerade riktlinjerna för kriterium 8 eftersom dessa riktlinjer är viktiga element vid bedömningen av vapenexportens inverkan på utvecklingsstrategier och utvecklingsprogram. Parlamentet begär att respekten för de mänskliga rättigheterna allmänt åberopas som kriterium.

| 15. | Europaparlamentet begär att en ny uppförandekod godkänns, i vilken problemet med spridning av vapen och beaktandet av rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av den 22 juni 2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (13) erhåller större vikt. Ytterligare förbättringar måste genomföras innan den nya uppförandekoden godkänns, exempelvis genom att ett människorättskriterium införs som inte får inskränkas till huruvida ett land är villigt att respektera folkrätten i krig. Parlamentet vill se ett större politiskt ansvar i enlighet med uppförandekodens bestämmelser så länge som den inte är rättsligt bindande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att en ny uppförandekod godkänns, i vilken problemet med spridning av vapen och beaktandet av rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av den 22 juni 2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (13) erhåller större vikt. Ytterligare förbättringar måste genomföras innan den nya uppförandekoden godkänns, exempelvis genom att ett människorättskriterium införs som inte får inskränkas till huruvida ett land är villigt att respektera folkrätten i krig. Parlamentet vill se ett större politiskt ansvar i enlighet med uppförandekodens bestämmelser så länge som den inte är rättsligt bindande.

Bästa praxis för tolkning av kriterier

| 16. | Europaparlamentet uppmärksammar medlemsstaternas ställningstagande att bästa praxis för tolkning av kriterierna bör utökas till att även omfatta övriga sju kriterier, och här anser parlamentet att man bör gå systematiskt till väga och även ange hur och när frågan skall tas upp så att riktlinjerna utarbetas på ett så effektivt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmärksammar medlemsstaternas ställningstagande att bästa praxis för tolkning av kriterierna bör utökas till att även omfatta övriga sju kriterier, och här anser parlamentet att man bör gå systematiskt till väga och även ange hur och när frågan skall tas upp så att riktlinjerna utarbetas på ett så effektivt sätt som möjligt.

Nationella rapporteringsförfaranden

| 17. | Europaparlamentet kräver att den nationella rapporteringen förbättras avsevärt för att tillåta en korrekt utvärdering av medlemsstaternas tillämpning av uppförandekoden och förbättra insynen. Dessutom bör medlemsstaterna komma överens om gemensamma, specifika standarder som samtliga länder måste ansluta sig till, inbegripet när det gäller antalet export- och agentlicenser i varje mottagarland, en fullständig beskrivning av de typer av utrustningar som kan licensieras för export, mängden av varje typ av utrustning som kan licensieras för export, samt angivelse av typen av slutanvändare. Parlamentet kräver att finansieringen av vapenexporten, exempelvis statliga lån och kreditgarantier, i framtiden skall inkluderas i den nationella rapporteringen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att den nationella rapporteringen förbättras avsevärt för att tillåta en korrekt utvärdering av medlemsstaternas tillämpning av uppförandekoden och förbättra insynen. Dessutom bör medlemsstaterna komma överens om gemensamma, specifika standarder som samtliga länder måste ansluta sig till, inbegripet när det gäller antalet export- och agentlicenser i varje mottagarland, en fullständig beskrivning av de typer av utrustningar som kan licensieras för export, mängden av varje typ av utrustning som kan licensieras för export, samt angivelse av typen av slutanvändare. Parlamentet kräver att finansieringen av vapenexporten, exempelvis statliga lån och kreditgarantier, i framtiden skall inkluderas i den nationella rapporteringen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet att kräva att samtliga medlemsstater offentliggör nationella rapporter i enlighet med de minimistandarder som man kommit överens om. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet att kräva att samtliga medlemsstater offentliggör nationella rapporter i enlighet med de minimistandarder som man kommit överens om.

Funktion för och innehåll i en sammanfattande EU-rapport

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att vidta följande åtgärder för att skapa en sammanfattande EU-rapport:






  — | Fastställa en tidsplanering för informationsutbyte och kvartalsvis offentliggöra statistik i elektroniskt format. |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att vidta följande åtgärder för att skapa en sammanfattande EU-rapport:

—

Fastställa en tidsplanering för informationsutbyte och kvartalsvis offentliggöra statistik i elektroniskt format.

| — | Tillämpa de rekommendationer som Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (Sipri) tar upp i sitt strategidokument för att förbättra den årliga rapporten (14) för att komma fram till gemensamma rapporteringsstandarder och underlätta insamlandet och överlämnandet av uppgifter för EU-rapporten. |
| --- | --- |

—

Tillämpa de rekommendationer som Stockholms internationella fredsforskningsinstitut (Sipri) tar upp i sitt strategidokument för att förbättra den årliga rapporten (14) för att komma fram till gemensamma rapporteringsstandarder och underlätta insamlandet och överlämnandet av uppgifter för EU-rapporten.

| — | Offentliggöra mer information om EU-förfaranden, inbegripet systemet för avslag av exportlicenser, systemet för avslag av agentlicenser samt databasen som innehåller information om nationell verksamhet inriktad på tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra mer information om EU-förfaranden, inbegripet systemet för avslag av exportlicenser, systemet för avslag av agentlicenser samt databasen som innehåller information om nationell verksamhet inriktad på tredjeländer.

| — | Tillhandahålla uppgifter om hur varje riktlinje för vad som skall prioriteras skall tillämpas, vilka bestämmelser som skall tillämpas och en tidsplanering för åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla uppgifter om hur varje riktlinje för vad som skall prioriteras skall tillämpas, vilka bestämmelser som skall tillämpas och en tidsplanering för åtgärderna.

Införlivande av varor för återexport

| 20. | Europaparlamentet begär att de nya riktlinjerna om ”införlivande” avskaffas och uppmanar samtliga medlemsstater att ånyo bekräfta åtagandet i fråga om att tillämpa uppförandekoden vid export av komponenter som skall införlivas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att de nya riktlinjerna om ”införlivande” avskaffas och uppmanar samtliga medlemsstater att ånyo bekräfta åtagandet i fråga om att tillämpa uppförandekoden vid export av komponenter som skall införlivas.

Slutanvändning

| 21. | Europaparlamentet välkomnar riktlinjerna om vad som skall prioriteras beträffande kontroller efter export och uppmanar med kraft medlemsstaterna att komma överens om förfaranden för kontroll av leveranser till samt slutanvändning och slutanvändare i mottagarländer. Medlemsstaterna uppmanas att utarbeta system för informationsutbyte och överväga om man inte bör utöka den centrala databasen till att inkludera information om frågor som rör slutanvändning i mottagarländerna, tidigare fall av missbruk och/eller annan användning än den som uppgivits, informationsutbyte mellan medlemsstaterna om leverans samt kontroll av slutanvändning och slutanvändare vid export. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar riktlinjerna om vad som skall prioriteras beträffande kontroller efter export och uppmanar med kraft medlemsstaterna att komma överens om förfaranden för kontroll av leveranser till samt slutanvändning och slutanvändare i mottagarländer. Medlemsstaterna uppmanas att utarbeta system för informationsutbyte och överväga om man inte bör utöka den centrala databasen till att inkludera information om frågor som rör slutanvändning i mottagarländerna, tidigare fall av missbruk och/eller annan användning än den som uppgivits, informationsutbyte mellan medlemsstaterna om leverans samt kontroll av slutanvändning och slutanvändare vid export.

| 22. | Europaparlamentet vill se att EU och medlemsstaterna intar mer proaktiva strategier avseende kontroll av exporten av produkter med dubbla användningsområden i syfte att undvika risken för att oönskade slutanvändare i ett tredjeland eventuellt får tillgång till känsliga produkter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vill se att EU och medlemsstaterna intar mer proaktiva strategier avseende kontroll av exporten av produkter med dubbla användningsområden i syfte att undvika risken för att oönskade slutanvändare i ett tredjeland eventuellt får tillgång till känsliga produkter.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mycket noggrant kontrollera situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i vapenimporterande länder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att mycket noggrant kontrollera situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i vapenimporterande länder.

Verksamhet inriktad på tredjeländer

| 24. | Europaparlamentet begär ytterligare information om den databas som innehåller uppgifter om verksamhet inriktad på tredjeländer, i enlighet med den sjätte årliga rapporten. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär ytterligare information om den databas som innehåller uppgifter om verksamhet inriktad på tredjeländer, i enlighet med den sjätte årliga rapporten.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara mycket aktiva när det gäller att genomföra prioriteringar i fråga om verksamhet inriktad på tredjeländer och att samordna verksamheten utifrån dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara mycket aktiva när det gäller att genomföra prioriteringar i fråga om verksamhet inriktad på tredjeländer och att samordna verksamheten utifrån dessa prioriteringar.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet att informera parlamentet om de ”trojka”-partsmöten som avser exportkontroll. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet att informera parlamentet om de ”trojka”-partsmöten som avser exportkontroll.

Vapenförmedling

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att arbeta för ett enhetligt genomförande av den gemensamma ståndpunkten, särskilt genom att genomföra de planerade systemen för informationsutbyte i fråga om vapenförmedling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att arbeta för ett enhetligt genomförande av den gemensamma ståndpunkten, särskilt genom att genomföra de planerade systemen för informationsutbyte i fråga om vapenförmedling.

| 28. | Europaparlamentet kräver en gemensam minimipraxis i fråga om extraterritoriella kontroller, inbegripet förbud mot förmedlingsverksamhet som innebär överträdelser av vapenembargon, oavsett om detta sker på hemmaplan eller utomlands. Medlemsstaterna bör också följa exemplet i andra länder, såsom Belgien, Tjeckien, Estland, Ungern, Polen, Slovakien och Finland vilka kräver en licens för förmedling av militär utrustning utomlands. Medlemsstaterna bör åtminstone följa Tysklands exempel, där det också kommer att krävas licens för förmedling av handeldvapen och lätta vapen utomlands. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet kräver en gemensam minimipraxis i fråga om extraterritoriella kontroller, inbegripet förbud mot förmedlingsverksamhet som innebär överträdelser av vapenembargon, oavsett om detta sker på hemmaplan eller utomlands. Medlemsstaterna bör också följa exemplet i andra länder, såsom Belgien, Tjeckien, Estland, Ungern, Polen, Slovakien och Finland vilka kräver en licens för förmedling av militär utrustning utomlands. Medlemsstaterna bör åtminstone följa Tysklands exempel, där det också kommer att krävas licens för förmedling av handeldvapen och lätta vapen utomlands.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidareutveckla den gemensamma ståndpunkten genom att inrätta ett nationellt register över vapenförmedlare vilket bör innehålla uppgifter om transport och finansiella tjänster beträffande överföring av militär utrustning till tredjeländer. Databasen med avslag för förmedlare bör även innehålla uppgifter om de samråd som förts om avslagen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidareutveckla den gemensamma ståndpunkten genom att inrätta ett nationellt register över vapenförmedlare vilket bör innehålla uppgifter om transport och finansiella tjänster beträffande överföring av militär utrustning till tredjeländer. Databasen med avslag för förmedlare bör även innehålla uppgifter om de samråd som förts om avslagen.

Förordning om tortyrredskap

| 30. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag, som godkänts av de 25 medlemsstaterna, om att anta en ny handelsförordning om tortyrredskap. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag, som godkänts av de 25 medlemsstaterna, om att anta en ny handelsförordning om tortyrredskap.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att rådets nyligen antagna förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (15) innehåller ett förbud mot och/eller andra begränsningar av export och import av polis- och säkerhetsutrustning vars användning medför grym, omänsklig eller förnedrande behandling, inbegripet fotbojor, vilket efterlyses i parlamentets resolution av den 3 oktober 2001 om rådets andra årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (16). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar att rådets nyligen antagna förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (15) innehåller ett förbud mot och/eller andra begränsningar av export och import av polis- och säkerhetsutrustning vars användning medför grym, omänsklig eller förnedrande behandling, inbegripet fotbojor, vilket efterlyses i parlamentets resolution av den 3 oktober 2001 om rådets andra årliga rapport enligt tillämpningsbestämmelse 8 i Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport (16).

| 32. | Europaparlamentet begär att handelsförordningarna om tortyrredskap så snart som möjligt bör omfatta kontroll av transport av sådan utrustning genom EU:s territorium. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att handelsförordningarna om tortyrredskap så snart som möjligt bör omfatta kontroll av transport av sådan utrustning genom EU:s territorium.

| 33. | Europaparlamentet hänvisar till artikel 33 i FN:s minimiregler för behandlingen av fångar och begär att handelsförordningarna om fotbojor inte strider mot FN:s miniminormer. FN:s minimiregler om förbud mot fotbojor bör efterlevas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet hänvisar till artikel 33 i FN:s minimiregler för behandlingen av fångar och begär att handelsförordningarna om fotbojor inte strider mot FN:s miniminormer. FN:s minimiregler om förbud mot fotbojor bör efterlevas så snart som möjligt.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa EU:s uppförandekod, och särskilt den gemensamma ståndpunkten om förmedling, i frågor som rör förmedling av tortyrredskap. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa EU:s uppförandekod, och särskilt den gemensamma ståndpunkten om förmedling, i frågor som rör förmedling av tortyrredskap.

EU:s utvidgning

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att planera inför framtida EU-utvidgningar och överväga hur man bäst kan engagera de framtida utvidgningsländerna i systemen för informationsutbyte och bistå dem på detta område, särskilt rörande diskussionerna inom COARM-gruppen och det system för underrättelse om avslag som föreskrivs i EU:s uppförandekod, i syfte att se till att politiken för vapenexportkontroll harmoniseras och att principerna och kriterierna i uppförandekoden genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att planera inför framtida EU-utvidgningar och överväga hur man bäst kan engagera de framtida utvidgningsländerna i systemen för informationsutbyte och bistå dem på detta område, särskilt rörande diskussionerna inom COARM-gruppen och det system för underrättelse om avslag som föreskrivs i EU:s uppförandekod, i syfte att se till att politiken för vapenexportkontroll harmoniseras och att principerna och kriterierna i uppförandekoden genomförs fullt ut.

Internationella förfaranden

| 36. | Europaparlamentet betonar att EU och dess medlemsstater måste spela en drivande roll när det gäller att stödja nationella, regionala och internationella förfaranden, exempelvis Västafrikanska staters ekonomiska gemenskaps (Ecowas) moratorium (17) och Nairobiprotokollen. (18). |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att EU och dess medlemsstater måste spela en drivande roll när det gäller att stödja nationella, regionala och internationella förfaranden, exempelvis Västafrikanska staters ekonomiska gemenskaps (Ecowas) moratorium (17) och Nairobiprotokollen. (18).

| 37. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina framtida förhandlingar om utveckling av den europeiska grannskapspolitiken och partnerskaps- och samarbetsavtalen ta med frågan om anslutning till EU:s embargo på vapenhandel med Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i sina framtida förhandlingar om utveckling av den europeiska grannskapspolitiken och partnerskaps- och samarbetsavtalen ta med frågan om anslutning till EU:s embargo på vapenhandel med Folkrepubliken Kina.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sina erfarenheter för att främja uppförandekodens principer och huvudkoncept, såsom det kriteriebaserade exportlicenssystemet, och sprida dessa till andra länder i Europa och andra regioner. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sina erfarenheter för att främja uppförandekodens principer och huvudkoncept, såsom det kriteriebaserade exportlicenssystemet, och sprida dessa till andra länder i Europa och andra regioner.

| 39. | Europaparlamentet oroas över den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen och över strafflösheten, och uppmanar EU att i samarbete med FN främja ett internationellt system för märkning och spårning av handeldvapen och lätta vapen för att skapa ett effektivt verktyg för att bekämpa olaglig tillverkning, överlåtelse och användning av sådana vapen i hela världen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet oroas över den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen och över strafflösheten, och uppmanar EU att i samarbete med FN främja ett internationellt system för märkning och spårning av handeldvapen och lätta vapen för att skapa ett effektivt verktyg för att bekämpa olaglig tillverkning, överlåtelse och användning av sådana vapen i hela världen.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stödja det internationella vapenhandelsavtalet som avser att bygga på gemensamma principer för internationell vapenkontroll. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stödja det internationella vapenhandelsavtalet som avser att bygga på gemensamma principer för internationell vapenkontroll.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar dialogen mellan parlamentet och COARM-gruppen, och uppmanar till dialog och informationsutbyte på systematisk basis för att fortsätta att stödja ett öppet och stärkt exportkontrollsystem i EU. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar dialogen mellan parlamentet och COARM-gruppen, och uppmanar till dialog och informationsutbyte på systematisk basis för att fortsätta att stödja ett öppet och stärkt exportkontrollsystem i EU.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på nytt förbinda sig till principen om att inte ge avkall på kriterierna i EU:s uppförandekod i strävan efter utrikespolitiska mål. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på nytt förbinda sig till principen om att inte ge avkall på kriterierna i EU:s uppförandekod i strävan efter utrikespolitiska mål.

Utvecklingsperspektiv för vapenexportkontroll

| 43. | Europaparlamentet understryker det hot som spridningen av handeldvapen och lätta vapen utgör mot en hållbar utveckling och mot sårbara sociala grupper såsom kvinnor och barn, och uppmanar därför rådet och kommissionen att utarbeta riktlinjer för strategier för handeldvapen och lätta vapen samt program i utvecklingsländer som är förenliga och konsekventa med EU:s utvecklingspolitiska mål och med behovet att stödja sårbara grupper. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker det hot som spridningen av handeldvapen och lätta vapen utgör mot en hållbar utveckling och mot sårbara sociala grupper såsom kvinnor och barn, och uppmanar därför rådet och kommissionen att utarbeta riktlinjer för strategier för handeldvapen och lätta vapen samt program i utvecklingsländer som är förenliga och konsekventa med EU:s utvecklingspolitiska mål och med behovet att stödja sårbara grupper.

| 44. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över att den rättsliga konflikten mellan rådet och kommissionen om stöd till Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) när det gäller handeldvapen och lätta vapen riskerar att fördröja inrättandet av effektiva mekanismer och program för att ta itu med frågor rörande vapen och de problem de medför för regionen i fråga. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över att den rättsliga konflikten mellan rådet och kommissionen om stöd till Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) när det gäller handeldvapen och lätta vapen riskerar att fördröja inrättandet av effektiva mekanismer och program för att ta itu med frågor rörande vapen och de problem de medför för regionen i fråga.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utvärdera den funktion som DDR-projekt (avväpning, demobilisering och återflyttning) kan fylla inom ramen för Europeiska unionens politik för yttre förbindelser och utveckling, och att klargöra arbetsfördelningen mellan GD Utveckling och GD Yttre förbindelser i fråga om dessa politikområden, samt betonar återigen i detta sammanhang vikten av en oberoende europeisk politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utvärdera den funktion som DDR-projekt (avväpning, demobilisering och återflyttning) kan fylla inom ramen för Europeiska unionens politik för yttre förbindelser och utveckling, och att klargöra arbetsfördelningen mellan GD Utveckling och GD Yttre förbindelser i fråga om dessa politikområden, samt betonar återigen i detta sammanhang vikten av en oberoende europeisk politik för utvecklingssamarbete.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna och kommissionen att ansluta sig till Europaparlamentet i arbetet för att främja gott styre i relationerna med alla regionala organisationer och tredjeländer, såsom sker inom partnerskap med afrikanska institutioner, i synnerhet på vapenhandelsområdet, genom organ som den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen, Ecowas och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna och kommissionen att ansluta sig till Europaparlamentet i arbetet för att främja gott styre i relationerna med alla regionala organisationer och tredjeländer, såsom sker inom partnerskap med afrikanska institutioner, i synnerhet på vapenhandelsområdet, genom organ som den gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen, Ecowas och Afrikanska unionen.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till övergripande strategi för handeldvapen och lätta vapen och uppmanar rådet och kommissionen att tydligt fastställa de budgetkrav som följer av stödet för en sådan strategi inom deras respektive behörighetsområden för åren 2005 och 2006. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till övergripande strategi för handeldvapen och lätta vapen och uppmanar rådet och kommissionen att tydligt fastställa de budgetkrav som följer av stödet för en sådan strategi inom deras respektive behörighetsområden för åren 2005 och 2006.

*

- *

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Förenta nationernas generalsekreterare. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Förenta nationernas generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 316, 21.12.2004, s. 1.

(2)  Rådsdokument 16133/1/04, 23.12.2004, s. 1.

(3)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 79.

(4)  EUT C 127, 25.5.2005, s. 1.

(5)  EGT L 191, 19.7.2002, s. 1.

(6)  EUT L 281, 31.8.2004, s. 1.

(7)  Enhetliga minimiregler för behandlingen av fångar, vilka antogs vid FN:s första kongress om brottsbekämpning och behandling av fångar, som hölls i Genève 1955, och antogs av Ekonomiska och sociala rådet genom resolutionerna 663 C (XXIV) av den 31 juli 1957 och 2076 (LXII) av den 13 maj 1977.

(8)  EUT C 201 E, 18.8.2005, s. 71.

(9)  EUT C 74 E, 24.3.2004, s. 854.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2005)0204.

(11)  EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 679.

(12)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1048.

(13)  EGT L 159, 30.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1504/2004.

(14)  Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport: Förbättring av den årliga rapporten. Sipri strategidokument nr 8, Sipri, november 2004.

(15)  EUT L 200, 30.7.2005, s. 1.

(16)  EGT C 87 E, 11.4.2002, s. 136.

(17)  Västafrikanska staters ekonomiska gemenskaps moratorium om import, export och tillverkning av handeldvapen och lätta vapen i Västafrika.

(18)  Nairobiprotokollen om förebyggande, kontroll och reducering av handeldvapen och lätta vapen i området kring de stora sjöarna och Afrikas horn.

P6_TA(2005)0437

Mobilisering av solidaritetsfonden

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2005)0401 - C6-0277/2005 - 2005/2171(ACI))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0401 - C6-0277/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0401 - C6-0277/2005),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2) och villkoren för dess tillämpning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2) och villkoren för dess tillämpning,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om upprättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om upprättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (3),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 10 oktober 2002 om förslaget till rådets förordning om upprättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 10 oktober 2002 om förslaget till rådets förordning om upprättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (4),

| — | med beaktande av resultatet av trepartssammanträdet den 18 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av trepartssammanträdet den 18 oktober 2005,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0320/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0320/2005).

| A. | Europeiska unionen har inrättat institutionella verktyg och budgetinstrument för att tillhandahålla ekonomiskt bistånd vid skador som uppkommer på grund av större naturkatastrofer. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat institutionella verktyg och budgetinstrument för att tillhandahålla ekonomiskt bistånd vid skador som uppkommer på grund av större naturkatastrofer.

| B. | Sverige, Estland, Lettland och Litauen har begärt bistånd beträffande de skador som orsakades av stormen den 8 januari 2005. |
| --- | --- |

B.

Sverige, Estland, Lettland och Litauen har begärt bistånd beträffande de skador som orsakades av stormen den 8 januari 2005.

| C. | Europeiska unionens ekonomiska bistånd till medlemsstater som drabbats av naturkatastrofer bör ges så snabbt och effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionens ekonomiska bistånd till medlemsstater som drabbats av naturkatastrofer bör ges så snabbt och effektivt som möjligt.

| 1. | Europaparlamentet godkänner det beslut som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det beslut som bifogas denna resolution.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända denna resolution, tillsammans med bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända denna resolution, tillsammans med bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

(2)  EGT C 283, 20.11.2002, s. 1.

(3)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(4)  EUT C 279 E, 20.11.2003, s. 118.

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 17 november 2005

om mobilisering av Europeiska unionens solidaritetsfond enligt punkt 3 i det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), särskilt punkt 3 i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | EU inrättade Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer. |
| --- | --- |

(1)

EU inrättade Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer.

| (2) | Sverige, Estland, Lettland och Litauen inkom med sina ansökningar om att frigöra medel ur fonden inom den tidsfrist på tio veckor efter en katastrof som orsakas av en storm i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2012/2002. |
| --- | --- |

(2)

Sverige, Estland, Lettland och Litauen inkom med sina ansökningar om att frigöra medel ur fonden inom den tidsfrist på tio veckor efter en katastrof som orsakas av en storm i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2012/2002.

| (3) | Enligt det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 får medel ur fonden årligen frigöras till ett belopp av 1 miljard euro. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 får medel ur fonden årligen frigöras till ett belopp av 1 miljard euro.

| (4) | Stormkatastrofen i Sverige, Estland, Lettland och Litauen den 8 januari 2005 uppfyller kriterierna för frigörande av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond. |
| --- | --- |

(4)

Stormkatastrofen i Sverige, Estland, Lettland och Litauen den 8 januari 2005 uppfyller kriterierna för frigörande av medel ur Europeiska unionens solidaritetsfond.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ur fonden skall ett belopp av 92 880 830 euro frigöras för åtagandebemyndiganden i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2005.

Artikel 2

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den 17 november 2005.

På Europaparlamentets vägnar

Talmannen

På rådets vägnar

Ordföranden

---

(1)  EGT C 283, 20.11.2002, s. 1.

1

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

P6_TA(2005)0438

Förslag till ändringsbudget nr 7/2005 *

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2005 för budgetåret 2005 (Stormen i norra Europa) (13489/2005 - C6-0358/2005 - 2005/2172(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 272.4 nästa sista stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 272.4 nästa sista stycket,

| — | med beaktande av Euratom-fördraget, särskilt artikel 177, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Euratom-fördraget, särskilt artikel 177,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2005, slutgiltigt antagen den 16 december 2004 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2005, slutgiltigt antagen den 16 december 2004 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som komplettering till det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 17 november 2005 om att ställa 92 880 830 euro till förfogande från Europeiska unionens solidaritetsfond i syfte att bevilja ekonomiskt stöd till Sverige, Estland, Lettland och Litauen för de allvarliga skador som orsakades av en större storm den 8 januari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 17 november 2005 om att ställa 92 880 830 euro till förfogande från Europeiska unionens solidaritetsfond i syfte att bevilja ekonomiskt stöd till Sverige, Estland, Lettland och Litauen för de allvarliga skador som orsakades av en större storm den 8 januari 2005,

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2005 för budgetåret 2005 som kommissionen lade fram den 8 september 2005 (SEK(2005)1083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 6/2005 för budgetåret 2005 som kommissionen lade fram den 8 september 2005 (SEK(2005)1083),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2005 som rådet fastställde den 7 november 2005 (13489/2005 - C6-0358/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2005 som rådet fastställde den 7 november 2005 (13489/2005 - C6-0358/2005),

| — | med beaktande av artikel 69 i bilaga IV till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 69 i bilaga IV till arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0321/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0321/2005).

| A. | Europeiska unionen bör visa sin solidaritet med befolkningen i de berörda regionerna i medlemsstater som drabbas av naturkatastrofer med allvarliga återverkningar på levnadsvillkor, miljön och ekonomin. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bör visa sin solidaritet med befolkningen i de berörda regionerna i medlemsstater som drabbas av naturkatastrofer med allvarliga återverkningar på levnadsvillkor, miljön och ekonomin.

| B. | Nödvändiga budgetmedel för Europeiska unionens ekonomiska stöd har ställts till förfogande i enlighet med bestämmelserna för Europeiska unionens solidaritetsfond och det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 avseende dess finansiering. |
| --- | --- |

B.

Nödvändiga budgetmedel för Europeiska unionens ekonomiska stöd har ställts till förfogande i enlighet med bestämmelserna för Europeiska unionens solidaritetsfond och det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 avseende dess finansiering.

| C. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 7/2005 är att formellt införa dessa budgetmedel i 2005 års budget. |
| --- | --- |

C.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 7/2005 är att formellt införa dessa budgetmedel i 2005 års budget.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till ändringsbudget nr 7/2005 som syftar till att utan dröjsmål införa de resurser som ställts till förfogande ur Europeiska unionens solidaritetsfond i 2005 års budget så att de som drabbats av dessa naturkatastrofer kan få hjälp. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till ändringsbudget nr 7/2005 som syftar till att utan dröjsmål införa de resurser som ställts till förfogande ur Europeiska unionens solidaritetsfond i 2005 års budget så att de som drabbats av dessa naturkatastrofer kan få hjälp.

| 2. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 7/2005 utan ändringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 7/2005 utan ändringar.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 60, 8.3.2005, s. 1.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

(4)  EGT C 283, 20.11.2002, s. 1.

P6_TA(2005)0439

Icke-spridning av massförstörelsevapen

Europaparlamentets resolution om icke-spridning av massförstörelsevapen: en roll för Europaparlamentet (2005/2139(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004), enligt vilken spridning av massförstörelsevapen och bärare till dessa betecknas som ett hot mot internationell fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004), enligt vilken spridning av massförstörelsevapen och bärare till dessa betecknas som ett hot mot internationell fred och säkerhet,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin (ESS), i vilken det förklaras att spridning av massförstörelsevapen kan vara det största hotet mot vår säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin (ESS), i vilken det förklaras att spridning av massförstörelsevapen kan vara det största hotet mot vår säkerhet,

| — | med beaktande av genomförandet av ESS och särskilt Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandet av ESS och särskilt Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av att alla EU:s medlemsstater är parter i de viktigaste multilaterala avtal som utgör ordningen för icke-spridning, nämligen fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT) från 1968, konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) från 1972, konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC) från 1993 och fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) från 1996; att två medlemsstater, Förenade kungariket och Frankrike, är kärnvapenstater enligt icke-spridningsfördraget, och att Förenta staternas taktiska vapen är utplacerade i många av medlemsstaterna, nämligen Tyskland, Italien, Förenade kungariket, Grekland, Nederländerna och Belgien samt i vissa länder som ansöker om EU-medlemskap, särskilt Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att alla EU:s medlemsstater är parter i de viktigaste multilaterala avtal som utgör ordningen för icke-spridning, nämligen fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT) från 1968, konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV-konventionen) från 1972, konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC) från 1993 och fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) från 1996; att två medlemsstater, Förenade kungariket och Frankrike, är kärnvapenstater enligt icke-spridningsfördraget, och att Förenta staternas taktiska vapen är utplacerade i många av medlemsstaterna, nämligen Tyskland, Italien, Förenade kungariket, Grekland, Nederländerna och Belgien samt i vissa länder som ansöker om EU-medlemskap, särskilt Turkiet,

| — | med beaktande av medlemsstaternas åtagande att sträva efter universalisering av dessa multilaterala avtal, särskilt i rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/GUSP av den 17 november 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av medlemsstaternas åtagande att sträva efter universalisering av dessa multilaterala avtal, särskilt i rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/GUSP av den 17 november 2003 (1),

| — | med beaktande av rapporten från högnivåpanelen för frågor som rör hot, utmaningar och förändringar om reformeringen av FN, som tillsatts av FN:s generalsekreterare, där det sägs att ”vi närmar oss en punkt där urholkningen av ordningen för icke-spridning kan bli oåterkallelig och resultera i en störtsjö av kärnvapenspridning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivåpanelen för frågor som rör hot, utmaningar och förändringar om reformeringen av FN, som tillsatts av FN:s generalsekreterare, där det sägs att ”vi närmar oss en punkt där urholkningen av ordningen för icke-spridning kan bli oåterkallelig och resultera i en störtsjö av kärnvapenspridning”,

| — | med beaktande av svaret från FN:s generalsekreterare i rapporten ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all”, i vilken det betonas att multilaterala avtal är viktiga för att garantera fred och säkerhet i världen när det gäller kärnvapen, biologiska och kemiska vapen, samt de insatser som nyligen gjorts för att komma till rätta med befintliga brister, såsom i FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av svaret från FN:s generalsekreterare i rapporten ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all”, i vilken det betonas att multilaterala avtal är viktiga för att garantera fred och säkerhet i världen när det gäller kärnvapen, biologiska och kemiska vapen, samt de insatser som nyligen gjorts för att komma till rätta med befintliga brister, såsom i FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner, där oro uttrycks över spridningen av massförstörelsevapen, massförstörelsematerial och associerad teknik, och särskilt resolutionen bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen av den 14 juni 2001 (2), resolutionen om kärnvapennedrustning av den 26 februari 2004 (3) och resolutionen om konferensen för översyn av icke-spridningsfördraget 2005 av den 10 mars 2005 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner, där oro uttrycks över spridningen av massförstörelsevapen, massförstörelsematerial och associerad teknik, och särskilt resolutionen bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen av den 14 juni 2001 (2), resolutionen om kärnvapennedrustning av den 26 februari 2004 (3) och resolutionen om konferensen för översyn av icke-spridningsfördraget 2005 av den 10 mars 2005 (4),

| — | med beaktande av det rådgivande yttrandet från Internationella domstolen i Haag av den 8 juli 1996 om lagligheten av hot med eller användning av kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det rådgivande yttrandet från Internationella domstolen i Haag av den 8 juli 1996 om lagligheten av hot med eller användning av kärnvapen,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0297/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0297/2005), och av följande skäl:

| A. | Icke-spridning av kärnvapen har varit en central fråga för Europeiska unionen ända sedan Europeiska atomenergigemenskapen inrättades genom Romfördraget. |
| --- | --- |

A.

Icke-spridning av kärnvapen har varit en central fråga för Europeiska unionen ända sedan Europeiska atomenergigemenskapen inrättades genom Romfördraget.

| B. | Politiken för icke-spridning har förblivit begränsad. EU tar först nu itu med den på allvar genom den europeiska säkerhetsstrategin (ESS), särskilt genom att medlemsstaterna tillämpar EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och kommissionens arbete utifrån de begränsade budgetmedel som finns att tillgå, och som förberedelse inför budgetplanen 2007-2013. |
| --- | --- |

B.

Politiken för icke-spridning har förblivit begränsad. EU tar först nu itu med den på allvar genom den europeiska säkerhetsstrategin (ESS), särskilt genom att medlemsstaterna tillämpar EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen och kommissionens arbete utifrån de begränsade budgetmedel som finns att tillgå, och som förberedelse inför budgetplanen 2007-2013.

| C. | Rådet nådde en gemensam ståndpunkt (med omkring 41 olika åtgärder) som lades fram vid konferensen för översyn av icke-spridningsfördraget 2005, men lyckades inte förmå de övriga parterna i NPT att tillämpa en likasinnad, enhetlig strategi i enlighet med den gemensamma ståndpunkten, trots att spridning av massförstörelsevapen måste anses vara det största hotet mot den globala säkerheten. |
| --- | --- |

C.

Rådet nådde en gemensam ståndpunkt (med omkring 41 olika åtgärder) som lades fram vid konferensen för översyn av icke-spridningsfördraget 2005, men lyckades inte förmå de övriga parterna i NPT att tillämpa en likasinnad, enhetlig strategi i enlighet med den gemensamma ståndpunkten, trots att spridning av massförstörelsevapen måste anses vara det största hotet mot den globala säkerheten.

| D. | Detta visar att det är nödvändigt att EU snabbt återtar ledningen på detta område för att skydda sina intressen genom att blåsa nytt liv i åtgärderna i den gemensamma ståndpunkten och i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, i syfte att förstärka ordningen för icke-spridning. |
| --- | --- |

D.

Detta visar att det är nödvändigt att EU snabbt återtar ledningen på detta område för att skydda sina intressen genom att blåsa nytt liv i åtgärderna i den gemensamma ståndpunkten och i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, i syfte att förstärka ordningen för icke-spridning.

| E. | De fördragsslutande parterna kommer att samlas vid konferensen för översyn av BTV-konventionen 2006 för att följa upp framstegen med genomförande av fördragets bestämmelser, och det är därför nödvändigt att finna sätt för att utarbeta kontrollbestämmelser för BTV-konventionen och förstärka bestämmelserna mot biologiska vapen - inbegripet åtgärder för att kriminalisera framställning och innehav av biologiska vapen genom nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

E.

De fördragsslutande parterna kommer att samlas vid konferensen för översyn av BTV-konventionen 2006 för att följa upp framstegen med genomförande av fördragets bestämmelser, och det är därför nödvändigt att finna sätt för att utarbeta kontrollbestämmelser för BTV-konventionen och förstärka bestämmelserna mot biologiska vapen - inbegripet åtgärder för att kriminalisera framställning och innehav av biologiska vapen genom nationell lagstiftning.

| F. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över att EU:s strategi mot massförstörelsevapen för närvarande är försvagad till följd av bristfällig finansiering som inte räcker för att nå de grundläggande målen för denna strategi, specificerade i den prioriteringslista som bifogas lägesrapporten från kontoret för den särskilda företrädaren för icke-spridning av massförstörelsevapen (5) och det förväntade resultatet av de studier som leds av kommissionen inom ramen för det pilotprojekt 2004 som kallas ”Reinforcing EU Cooperative Threat Reduction programmes: Community Actions in support of the European Union Strategy Agaisnt the Proliferation of Weapons of Mass Destruction” (”Stärkande av EU:s samarbetsprogram för att minska hot: gemenskapsåtgärder för att stödja Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen”). |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över att EU:s strategi mot massförstörelsevapen för närvarande är försvagad till följd av bristfällig finansiering som inte räcker för att nå de grundläggande målen för denna strategi, specificerade i den prioriteringslista som bifogas lägesrapporten från kontoret för den särskilda företrädaren för icke-spridning av massförstörelsevapen (5) och det förväntade resultatet av de studier som leds av kommissionen inom ramen för det pilotprojekt 2004 som kallas ”Reinforcing EU Cooperative Threat Reduction programmes: Community Actions in support of the European Union Strategy Agaisnt the Proliferation of Weapons of Mass Destruction” (”Stärkande av EU:s samarbetsprogram för att minska hot: gemenskapsåtgärder för att stödja Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen”).

| G. | EU:s strategi mot massförstörelsevapen kräver en ökning av EU:s bidrag till samverkande hotminskning mot bakgrund av budgetplanen för perioden efter 2006, och enligt strategin bör en särskild budgetpost för icke-spridning och nedrustning av massförstörelsevapen inrättas. |
| --- | --- |

G.

EU:s strategi mot massförstörelsevapen kräver en ökning av EU:s bidrag till samverkande hotminskning mot bakgrund av budgetplanen för perioden efter 2006, och enligt strategin bör en särskild budgetpost för icke-spridning och nedrustning av massförstörelsevapen inrättas.

Risker för spridning av massförstörelsevapen

| 1. | Europaparlamentet värdesätter att de multilaterala avtal som utgör ordningen för icke-spridning har varit framgångsrika när det gäller att fördröja spridningen av massförstörelsevapen och deras bärare, och anser att dessa avtal förtjänar fortsatt och fullständigt stöd i framtiden, men stöder även den åsikt som uttrycks i den europeiska säkerhetsstrategin om att vi nu går in i en ny och farlig tid, som ökar risken för kapprustning av massförstörelsevapen, i synnerhet i Mellanöstern, Nordostasien, och Sydasien. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet värdesätter att de multilaterala avtal som utgör ordningen för icke-spridning har varit framgångsrika när det gäller att fördröja spridningen av massförstörelsevapen och deras bärare, och anser att dessa avtal förtjänar fortsatt och fullständigt stöd i framtiden, men stöder även den åsikt som uttrycks i den europeiska säkerhetsstrategin om att vi nu går in i en ny och farlig tid, som ökar risken för kapprustning av massförstörelsevapen, i synnerhet i Mellanöstern, Nordostasien, och Sydasien.

| 2. | Europaparlamentet anser att spridning av kärnvapen allvarligt ökar risken för kärnvapenkrig och uppmanar, med tanke på de katastrofala följder ett sådant krig skulle få för hela mänskligheten, alla stater att göra sitt yttersta för att bygga upp ett effektivt, ändamålsenligt och rättvist system som bidrar till att minska och successivt undanröja kärnvapenhot. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att spridning av kärnvapen allvarligt ökar risken för kärnvapenkrig och uppmanar, med tanke på de katastrofala följder ett sådant krig skulle få för hela mänskligheten, alla stater att göra sitt yttersta för att bygga upp ett effektivt, ändamålsenligt och rättvist system som bidrar till att minska och successivt undanröja kärnvapenhot.

| 3. | Europaparlamentet förkastar utvecklingen av en ny generation lätta kärnvapen med begränsad räckvidd (så kallade minikärnvapen eller ”bunker busting”-bomber) och ändringar av kärnvapendoktriner, eftersom dessa ökar den militära nyttan av kärnvapen, snarare än att minska deras betydelse, vilket leder till att positiv utveckling, såsom Förenta staternas och Rysslands minskningar av sina kärnvapenarsenaler, undergrävs. Parlamentet uppmanar på nytt den amerikanska administrationen att definitivt stoppa all sådan vapenutveckling. Således välkomnas den amerikanska senatens och kongressens vilja att inte anslå ytterligare medel för utveckling av minikärnvapen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förkastar utvecklingen av en ny generation lätta kärnvapen med begränsad räckvidd (så kallade minikärnvapen eller ”bunker busting”-bomber) och ändringar av kärnvapendoktriner, eftersom dessa ökar den militära nyttan av kärnvapen, snarare än att minska deras betydelse, vilket leder till att positiv utveckling, såsom Förenta staternas och Rysslands minskningar av sina kärnvapenarsenaler, undergrävs. Parlamentet uppmanar på nytt den amerikanska administrationen att definitivt stoppa all sådan vapenutveckling. Således välkomnas den amerikanska senatens och kongressens vilja att inte anslå ytterligare medel för utveckling av minikärnvapen.

| 4. | Europaparlamentet begär att åtgärder omedelbart skall vidtas för att förhindra ytterligare spridning av ballistiska missiler med förlängd räckvidd och större precision, genom utveckling och utökning av medlemskapet i vapenkontrollmekanismer, såsom Missile Technology Control Regime (MTCR) och Haag-uppförandekoden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att åtgärder omedelbart skall vidtas för att förhindra ytterligare spridning av ballistiska missiler med förlängd räckvidd och större precision, genom utveckling och utökning av medlemskapet i vapenkontrollmekanismer, såsom Missile Technology Control Regime (MTCR) och Haag-uppförandekoden.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det nu, när medvetandet om terrorism och inrikes säkerhetshot har ökat, är ännu viktigare att garantera säkerheten hos civila kärnmaterial samt biologiska och kemiska material, anläggningar och forskningslaboratorier såväl globalt som inom och runt omkring EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det nu, när medvetandet om terrorism och inrikes säkerhetshot har ökat, är ännu viktigare att garantera säkerheten hos civila kärnmaterial samt biologiska och kemiska material, anläggningar och forskningslaboratorier såväl globalt som inom och runt omkring EU.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att kärnvapennedrustningen avsevärt kommer att bidra till internationell säkerhet och minska risken för plutoniumstölder genomförda av terrorister. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att kärnvapennedrustningen avsevärt kommer att bidra till internationell säkerhet och minska risken för plutoniumstölder genomförda av terrorister.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att begränsa riskerna för att massförstörelserelaterat material, utrustning och/eller teknik hamnar i fel händer, genom att utveckla och genomföra effektiva exportoch transitkontroller och stärka gränssäkerhetsförvaltningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att begränsa riskerna för att massförstörelserelaterat material, utrustning och/eller teknik hamnar i fel händer, genom att utveckla och genomföra effektiva exportoch transitkontroller och stärka gränssäkerhetsförvaltningen.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den snabba tekniska utvecklingen av biologisk forskning samt underlåten destruktion och bristfällig förvaring av biologiska vapen även ger upphov till särskild oro när det gäller biologiska vapen inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att den snabba tekniska utvecklingen av biologisk forskning samt underlåten destruktion och bristfällig förvaring av biologiska vapen även ger upphov till särskild oro när det gäller biologiska vapen inom den närmaste framtiden.

Europeiska unionens politik mot spridning av massförstörelsevapen

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att göra bästa bruk av befintliga kontrollsystem och, vid behov, föreslå nya kontrollinstrument. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att göra bästa bruk av befintliga kontrollsystem och, vid behov, föreslå nya kontrollinstrument.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att tillhandahålla fullständigt stöd för Internationella atomenergiorganet (IAEA) och dess arbete för att stärka ordningen för icke-spridning av kärnvapen, det vill säga genom att gradvis se till att tilläggsprotokollet till de globala säkerhetsbestämmelserna omvandlas till ett nytt kontrollsystem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta att tillhandahålla fullständigt stöd för Internationella atomenergiorganet (IAEA) och dess arbete för att stärka ordningen för icke-spridning av kärnvapen, det vill säga genom att gradvis se till att tilläggsprotokollet till de globala säkerhetsbestämmelserna omvandlas till ett nytt kontrollsystem.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att aktivt fortsätta arbetet för att motverka risken för spridning av arsenaler av kemiska vapen, kärnvapen och massförstörelsematerial samt biologiskt material och forskningsanläggningar från det kalla kriget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att aktivt fortsätta arbetet för att motverka risken för spridning av arsenaler av kemiska vapen, kärnvapen och massförstörelsematerial samt biologiskt material och forskningsanläggningar från det kalla kriget.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att förbättra det arbete som utförts inom ramen för Internationella atomenergiorganet (IAEA) för att undersöka alternativ för bränslegarantier, genom att utarbeta ett förslag till koncept som kan användas som grund för ett nytt internationellt samförstånd om tillgång till kärnbränsle. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att förbättra det arbete som utförts inom ramen för Internationella atomenergiorganet (IAEA) för att undersöka alternativ för bränslegarantier, genom att utarbeta ett förslag till koncept som kan användas som grund för ett nytt internationellt samförstånd om tillgång till kärnbränsle.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU bör spela en mer aktiv roll när det gäller politik för icke-spridning och nedrustning, i synnerhet inom ramen för kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att EU bör spela en mer aktiv roll när det gäller politik för icke-spridning och nedrustning, i synnerhet inom ramen för kampen mot terrorism.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla de samordningsmekanismer som behövs (EU:s kontrollorgan för massförstörelsevapen tillsammans med EU:s lägescentral) för att se till att informationen används för att skapa solidaritet och förtroende mellan medlemsstaterna i fråga om politiken avseende massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla de samordningsmekanismer som behövs (EU:s kontrollorgan för massförstörelsevapen tillsammans med EU:s lägescentral) för att se till att informationen används för att skapa solidaritet och förtroende mellan medlemsstaterna i fråga om politiken avseende massförstörelsevapen.

| 15. | Europaparlamentet förblir övertygat om att EU, i tillämpningen av sin strategi mot massförstörelsevapen, bör fästa stor vikt vid konkreta nedrustningsinitiativ och framför allt åtgärder för icke-spridning, för att övertyga andra länder utanför EU att engagera sig i en gemensam strategi för ömsesidig säkerhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förblir övertygat om att EU, i tillämpningen av sin strategi mot massförstörelsevapen, bör fästa stor vikt vid konkreta nedrustningsinitiativ och framför allt åtgärder för icke-spridning, för att övertyga andra länder utanför EU att engagera sig i en gemensam strategi för ömsesidig säkerhet.

| 16. | Europaparlamentet erkänner det arbete som gjorts för att genomföra EU:s strategi mot massförstörelsevapen under de första 18 månaderna av dess existens, och i synnerhet det arbete som utförts av den personliga företrädaren och av kommissionen, och betonar att Europeiska unionens prioriteringar bör vara:






  a) | Fortsatt politiskt åtagande på internationell nivå för att främja genomförandet av EU:s strategi mot massförstörelsevapen. |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet erkänner det arbete som gjorts för att genomföra EU:s strategi mot massförstörelsevapen under de första 18 månaderna av dess existens, och i synnerhet det arbete som utförts av den personliga företrädaren och av kommissionen, och betonar att Europeiska unionens prioriteringar bör vara:

a)

Fortsatt politiskt åtagande på internationell nivå för att främja genomförandet av EU:s strategi mot massförstörelsevapen.

| b) | Ökad betoning på nedrustningsinitiativ samt frågor som rör icke-spridning. |
| --- | --- |

b)

Ökad betoning på nedrustningsinitiativ samt frågor som rör icke-spridning.

| c) | Stärkande av de multilaterala fördrag som utgör ordningen för icke-spridning. |
| --- | --- |

c)

Stärkande av de multilaterala fördrag som utgör ordningen för icke-spridning.

| d) | Betoning av icke-spridning och risker i samband med terroristers användning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

d)

Betoning av icke-spridning och risker i samband med terroristers användning av massförstörelsevapen.

| e) | Tillhandahållande av nödvändiga ekonomiska medel för att genomföra EU:s strategi mot massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

e)

Tillhandahållande av nödvändiga ekonomiska medel för att genomföra EU:s strategi mot massförstörelsevapen.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta programplaneringen för budgetplanen för 2007-2013 genom att fastställa en rad prioriterade åtgärder och kostnader i samband med uppfyllandet av de åtaganden som har gjorts inom ramen för G8 gruppens initiativ för globalt partnerskap mot spridning av massförstörelsevapen och för att utvidga sina åtgärder utöver OSS för att tillgodose de globala behoven. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta programplaneringen för budgetplanen för 2007-2013 genom att fastställa en rad prioriterade åtgärder och kostnader i samband med uppfyllandet av de åtaganden som har gjorts inom ramen för G8 gruppens initiativ för globalt partnerskap mot spridning av massförstörelsevapen och för att utvidga sina åtgärder utöver OSS för att tillgodose de globala behoven.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att spela en aktivare roll när det gäller främjandet av demokrati och lösning av låsta konflikter runtom i världen, eftersom detta arbete utgör en integrerad del i en framgångsrik icke-spridningsstrategi och i hög grad kan bidra till att lösa de problem som ligger bakom kapprustningen med massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att spela en aktivare roll när det gäller främjandet av demokrati och lösning av låsta konflikter runtom i världen, eftersom detta arbete utgör en integrerad del i en framgångsrik icke-spridningsstrategi och i hög grad kan bidra till att lösa de problem som ligger bakom kapprustningen med massförstörelsevapen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att tillhandahålla information i frågan om hur det rådgivande yttrandet från Internationella domstolen i Haag från 1996 om hot med eller användning av kärnvapen skulle kunna införlivas i EU:s strategi mot massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken att tillhandahålla information i frågan om hur det rådgivande yttrandet från Internationella domstolen i Haag från 1996 om hot med eller användning av kärnvapen skulle kunna införlivas i EU:s strategi mot massförstörelsevapen.

EU:s förfaranden för att fastställa klausuler om icke-spridning av massförstörelsevapen

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att klausuler om icke-spridning av massförstörelsevapen har infogats i Europeiska unionens senaste avtal med tredjeländer och i unionens handlingsplaner. Parlamentet påpekar dock att sådana åtgärder strikt måste genomföras av alla unionens partner, utan undantag. Parlamentet begär därför att befintliga avtal och handlingsplaner som inte har någon sådan klausul revideras inom kort. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att klausuler om icke-spridning av massförstörelsevapen har infogats i Europeiska unionens senaste avtal med tredjeländer och i unionens handlingsplaner. Parlamentet påpekar dock att sådana åtgärder strikt måste genomföras av alla unionens partner, utan undantag. Parlamentet begär därför att befintliga avtal och handlingsplaner som inte har någon sådan klausul revideras inom kort.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar samtliga länder som ingått ett samarbetsavtal med EU, och i synnerhet kärnvapenstaterna, att inte ge andra länder, i synnerhet länder som inte undertecknat fördraget om ickespridning av kärnvapen (NPT) stöd eller uppmuntran avsende försök att förvärva kärnvapen eller andra kärnladdningar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar samtliga länder som ingått ett samarbetsavtal med EU, och i synnerhet kärnvapenstaterna, att inte ge andra länder, i synnerhet länder som inte undertecknat fördraget om ickespridning av kärnvapen (NPT) stöd eller uppmuntran avsende försök att förvärva kärnvapen eller andra kärnladdningar.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar därför att en uppsättning instrument skall utarbetas i nära samarbete av rådet, kommissionen och parlamentet för att stödja tredjeländer som begär hjälp på detta område. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar därför att en uppsättning instrument skall utarbetas i nära samarbete av rådet, kommissionen och parlamentet för att stödja tredjeländer som begär hjälp på detta område.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta planer för tekniskt stöd till tredjeländer som ber om unionens stöd för att utveckla sitt nationella exportkontrollsystem för att kunna uppfylla denna klausul eller rapporteringskraven i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta planer för tekniskt stöd till tredjeländer som ber om unionens stöd för att utveckla sitt nationella exportkontrollsystem för att kunna uppfylla denna klausul eller rapporteringskraven i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004).

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram en beräkning av kostnaderna för att stödja tredjeländer som har lagstiftning om icke-spridning av massförstörelsevapen att inrätta exportkontrollsystem. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram en beräkning av kostnaderna för att stödja tredjeländer som har lagstiftning om icke-spridning av massförstörelsevapen att inrätta exportkontrollsystem.

| 25. | Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen skall rapportera om den verksamhet som genomförs för att stödja tredjeländer att utveckla lagstiftning om icke-spridning av massförstörelsevapen och att inrätta exportkontrollsystem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att rådet och kommissionen skall rapportera om den verksamhet som genomförs för att stödja tredjeländer att utveckla lagstiftning om icke-spridning av massförstörelsevapen och att inrätta exportkontrollsystem.

Förkastande av utplacering av massförstörelsevapen i yttre rymden

| 26. | Europaparlamentet påminner om bestämmelserna i artikel IV i fördraget om yttre rymden från 1967, varigenom de stater som är part i fördraget åtar sig att inte utplacera kärnvapen eller bärare av massförstörelsevapen i en bana kring jorden eller andra himlakroppar, inte installera massförstörelsevapen på himlakroppar, inte placera ut massförstörelsevapen i yttre rymden på något annat sätt, inte inrätta militärbaser eller militära installationer och inte testa några typer av vapen eller genomföra militära övningar på månen eller andra himlakroppar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om bestämmelserna i artikel IV i fördraget om yttre rymden från 1967, varigenom de stater som är part i fördraget åtar sig att inte utplacera kärnvapen eller bärare av massförstörelsevapen i en bana kring jorden eller andra himlakroppar, inte installera massförstörelsevapen på himlakroppar, inte placera ut massförstörelsevapen i yttre rymden på något annat sätt, inte inrätta militärbaser eller militära installationer och inte testa några typer av vapen eller genomföra militära övningar på månen eller andra himlakroppar.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheten att förhandla om ytterligare avtal om yttre rymden, för att garantera fredlig utforskning och användning av rymden och förhindra eventuella kapprustningar i yttre rymden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att undersöka möjligheten att förhandla om ytterligare avtal om yttre rymden, för att garantera fredlig utforskning och användning av rymden och förhindra eventuella kapprustningar i yttre rymden.

Åtgärder vid överträdelser mot FN-systemet

| 28. | Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet och rådet att göra ytterligare ansträngningar för att målet för EU:s strategi mot massförstörelsevapen, att ”främja FN:s säkerhetsråds roll och stärka expertkunskapen inför den utmaning som spridning innebär” skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet och rådet att göra ytterligare ansträngningar för att målet för EU:s strategi mot massförstörelsevapen, att ”främja FN:s säkerhetsråds roll och stärka expertkunskapen inför den utmaning som spridning innebär” skall kunna uppnås.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att för detta ändamål tillhandahålla nödvändiga medel för att inrätta en FN-enhet för tekniskt stöd för kontroll och efterlevnad. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att för detta ändamål tillhandahålla nödvändiga medel för att inrätta en FN-enhet för tekniskt stöd för kontroll och efterlevnad.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att tillhandahålla tekniskt stöd till de stater som söker hjälp för att uppfylla sina rapporteringskrav enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att tillhandahålla tekniskt stöd till de stater som söker hjälp för att uppfylla sina rapporteringskrav enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004).

| 31. | Europaparlamentet vill se ytterligare utveckling av åtgärder enligt resolution 1540 (2004) för att inrätta utvärderingsgrupper som skall undersöka riktigheten i inlämnade rapporter och avgöra i vilken utsträckning FN:s medlemmar genomför sina åtaganden enligt den resolutionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet vill se ytterligare utveckling av åtgärder enligt resolution 1540 (2004) för att inrätta utvärderingsgrupper som skall undersöka riktigheten i inlämnade rapporter och avgöra i vilken utsträckning FN:s medlemmar genomför sina åtaganden enligt den resolutionen.

| 32. | Europaparlamentet begär att principer för ett målinriktat och lämpligt sanktionssystem skall utarbetas, vilket skall tillämpas mot de stater som inte uppfyller sina skyldigheter på området för icke-spridning av massförstörelsevapen i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004). |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet begär att principer för ett målinriktat och lämpligt sanktionssystem skall utarbetas, vilket skall tillämpas mot de stater som inte uppfyller sina skyldigheter på området för icke-spridning av massförstörelsevapen i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004).

| 33. | Europaparlamentet begär att nödvändiga medel avsätts för att Europeiska unionen skall kunna bidra ordentligt till ett eventuellt framtida inspektionssystem för FN-sanktioner. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet begär att nödvändiga medel avsätts för att Europeiska unionen skall kunna bidra ordentligt till ett eventuellt framtida inspektionssystem för FN-sanktioner.

Att förstärka effektivt multilateralt arbete

| 34. | Europaparlamentet konstaterar, såsom Dr. Hans Blix har uttalat, att ett trovärdigt hot om användning av våld har fyllt en viktig funktion för att underlätta det nedrustningsarbete som utförs av Unscom och Unmovic. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar, såsom Dr. Hans Blix har uttalat, att ett trovärdigt hot om användning av våld har fyllt en viktig funktion för att underlätta det nedrustningsarbete som utförs av Unscom och Unmovic.

| 35. | Europaparlamentet anser att inga militära strategier får avskiljas från nedrustningsstrategin vid eventuella kriser, för att undvika för tidig utvisning av internationella kontrollgrupper, som förblir är ett av de viktigaste kontrollinstrumenten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att inga militära strategier får avskiljas från nedrustningsstrategin vid eventuella kriser, för att undvika för tidig utvisning av internationella kontrollgrupper, som förblir är ett av de viktigaste kontrollinstrumenten.

| 36. | För att multilateralismen skall vara effektiv, anser Europaparlamentet det nödvändigt att alla lämpliga diplomatiska och politiska kanaler utnyttjas för att se till att folkrätten om icke-spridning av massförstörelsevapen tillämpas fullständigt i enlighet med FN:s stadga. |
| --- | --- |

36.

För att multilateralismen skall vara effektiv, anser Europaparlamentet det nödvändigt att alla lämpliga diplomatiska och politiska kanaler utnyttjas för att se till att folkrätten om icke-spridning av massförstörelsevapen tillämpas fullständigt i enlighet med FN:s stadga.

| 37. | Europaparlamentet betonar att kärnvapen har ett avskräckande syfte och stöder de politiska åtaganden som gjorts av kärnvapenstaterna att inte använda kärnvapen mot stater utan kärnvapen (s.k. negativa säkerhetsgarantier) och upprepar att det inte skulle finnas några vinnare i ett kärnvapenkrig. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att kärnvapen har ett avskräckande syfte och stöder de politiska åtaganden som gjorts av kärnvapenstaterna att inte använda kärnvapen mot stater utan kärnvapen (s.k. negativa säkerhetsgarantier) och upprepar att det inte skulle finnas några vinnare i ett kärnvapenkrig.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att vidta åtgärder som syftar till att avskräcka stater från utträde ur NPT. Parlamentet stöder de insatser som några EU-medlemsstater som är parter i NPT har gjort för att granska artikel X om utträde från fördraget och för att underlätta hänvisning till FN:s säkerhetsråd vid ett eventuellt utträde. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar vikten av att vidta åtgärder som syftar till att avskräcka stater från utträde ur NPT. Parlamentet stöder de insatser som några EU-medlemsstater som är parter i NPT har gjort för att granska artikel X om utträde från fördraget och för att underlätta hänvisning till FN:s säkerhetsråd vid ett eventuellt utträde.

Traditionella och nya kärnvapenmakter

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kärnvapenstaterna att enligt NPT - och i synnerhet Nato-medlemmarna Förenade kungariket, Frankrike och Förenta staterna, - vidta lämpliga, successiva och betydande åtgärder för att avskaffa sina kärnvapenarsenaler i enlighet med åtagandena i rättsligt bindande fördrag och avtal, och därigenom stärka sin moraliska auktoritet och trovärdighet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kärnvapenstaterna att enligt NPT - och i synnerhet Nato-medlemmarna Förenade kungariket, Frankrike och Förenta staterna, - vidta lämpliga, successiva och betydande åtgärder för att avskaffa sina kärnvapenarsenaler i enlighet med åtagandena i rättsligt bindande fördrag och avtal, och därigenom stärka sin moraliska auktoritet och trovärdighet.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar ånyo Israel, Indien och Pakistan att bli parter i NPT. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar ånyo Israel, Indien och Pakistan att bli parter i NPT.

| 41. | Europaparlamentet betonar behovet av starkare regionala och multilaterala säkerhetsarrangemang i Mellanöstern, den indiska subkontinenten och Nordostasien, för att kunna minska spridning av kärnvapen och se till att relaterade program överges. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar behovet av starkare regionala och multilaterala säkerhetsarrangemang i Mellanöstern, den indiska subkontinenten och Nordostasien, för att kunna minska spridning av kärnvapen och se till att relaterade program överges.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att samarbeta med sina internationella partner för att utarbeta och främja en zon som är fri från massförstörelsevapen i Mellanöstern. Parlamentet stöder därför det arbete som utförs i detta hänseende inom ramen för Barcelonaprocessen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att samarbeta med sina internationella partner för att utarbeta och främja en zon som är fri från massförstörelsevapen i Mellanöstern. Parlamentet stöder därför det arbete som utförs i detta hänseende inom ramen för Barcelonaprocessen.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar att EU bör fästa yttersta vikt vid effektivt genomförande av ordningen för icke-spridning av kärnvapen i Medelhavsområdet, eftersom EU:s säkerhet hänger nära samman med säkerheten i denna region. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet rekommenderar att EU bör fästa yttersta vikt vid effektivt genomförande av ordningen för icke-spridning av kärnvapen i Medelhavsområdet, eftersom EU:s säkerhet hänger nära samman med säkerheten i denna region.

| 44. | Europaparlamentet påminner varje blivande EU-medlemsstat om dess skyldighet att strikt stå fast vid sina internationella åtaganden, vilka förbjuder anskaffande och utveckling av massförstörelsevapen och massförstörelsematerial samt överföring av sådana vapen, material eller teknik till ett tredje land eller icke-statlig aktör. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner varje blivande EU-medlemsstat om dess skyldighet att strikt stå fast vid sina internationella åtaganden, vilka förbjuder anskaffande och utveckling av massförstörelsevapen och massförstörelsematerial samt överföring av sådana vapen, material eller teknik till ett tredje land eller icke-statlig aktör.

| 45. | Europaparlamentet betonar innehållet i sina tidigare resolutioner, i synnerhet resolutionen av den 13 oktober 2005 om Iran (6) och de föregående resolutionerna om Iran av den 28 oktober 2004 (7) och 13 januari 2005 (8). |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar innehållet i sina tidigare resolutioner, i synnerhet resolutionen av den 13 oktober 2005 om Iran (6) och de föregående resolutionerna om Iran av den 28 oktober 2004 (7) och 13 januari 2005 (8).

| 46. | Mot bakgrund av det misstroende som den iranska verksamheten föranlett under en period på mer än sjutton år, vilket också Internationella atomernergiorganet (IAEA) framhäver i sin resolution av den 24 september 2005, uppmanar Europaparlamentet Iran att vidta alla nödvändiga åtgärder för att det internationella samfundets förtroende skall återupprättas. Parlamentet är förvissat om att Iran under ansvar och öppenhet kan utveckla ett civilt kärnkraftsprogram genom att






  — | helt och hållet uppfylla sina åtaganden, oaktat sina rättigheter, under icke-spridningsavtalet, |
| --- | --- | --- |

46.

Mot bakgrund av det misstroende som den iranska verksamheten föranlett under en period på mer än sjutton år, vilket också Internationella atomernergiorganet (IAEA) framhäver i sin resolution av den 24 september 2005, uppmanar Europaparlamentet Iran att vidta alla nödvändiga åtgärder för att det internationella samfundets förtroende skall återupprättas. Parlamentet är förvissat om att Iran under ansvar och öppenhet kan utveckla ett civilt kärnkraftsprogram genom att

—

helt och hållet uppfylla sina åtaganden, oaktat sina rättigheter, under icke-spridningsavtalet,

| — | samarbeta till fullo med IAEA, |
| --- | --- |

—

samarbeta till fullo med IAEA,

| — | fortsätta att samarbeta med IAEA:s inspektörer som landet gjort sedan 2003, |
| --- | --- |

—

fortsätta att samarbeta med IAEA:s inspektörer som landet gjort sedan 2003,

| — | utan dröjsmål ratificera IAEA:s tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

utan dröjsmål ratificera IAEA:s tilläggsprotokoll,

| — | återgå till sina åtaganden under Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

återgå till sina åtaganden under Parisavtalet,

| — | återupprätta ett ur alla aspekter fullständigt och bibehållet upphörande av landets verksamhet avseende upparbetning av uran, inklusive tester och produktion vid urananrikningsanläggningen i Isfahan, |
| --- | --- |

—

återupprätta ett ur alla aspekter fullständigt och bibehållet upphörande av landets verksamhet avseende upparbetning av uran, inklusive tester och produktion vid urananrikningsanläggningen i Isfahan,

| — | och, förutsatt att ovanstående uppfylls, reservationslöst återvända till förhandlingarna med EU för att framgångsrikt kunna sluta ett handels- och samarbetsavtal. |
| --- | --- |

—

och, förutsatt att ovanstående uppfylls, reservationslöst återvända till förhandlingarna med EU för att framgångsrikt kunna sluta ett handels- och samarbetsavtal.

| 47. | Europaparlamentet uttrycker sin ytterst djupa oro för att Nordkorea den 10 februari 2005 förklarade att landet innehar kärnvapen. Det senaste genombrottet i sexpartssamtalen välkomnas, i synnerhet Nordkoreas åtagande att överge kärnvapen och ansluta sig till NPT. Parlamentet stöder det uttalande som IAEA:s generaldirektör El Baradei gjorde den 19 september 2005 då IAEA-inspektörerna återvände till Nordkorea, och upprepar vikten av att Europeiska unionen får medverka i den pågående förhandlingsprocessen och spela en betydelsefull roll då den senaste överenskommelsen skall tillämpas. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uttrycker sin ytterst djupa oro för att Nordkorea den 10 februari 2005 förklarade att landet innehar kärnvapen. Det senaste genombrottet i sexpartssamtalen välkomnas, i synnerhet Nordkoreas åtagande att överge kärnvapen och ansluta sig till NPT. Parlamentet stöder det uttalande som IAEA:s generaldirektör El Baradei gjorde den 19 september 2005 då IAEA-inspektörerna återvände till Nordkorea, och upprepar vikten av att Europeiska unionen får medverka i den pågående förhandlingsprocessen och spela en betydelsefull roll då den senaste överenskommelsen skall tillämpas.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar följaktligen Nordkorea att åter ansluta sig till NPT, att återkalla sitt beslut att dra sig tillbaka från sexpartssamtalen, och samtycka till att förhandlingarna återupptas för att finna en fredlig lösning på den nuvarande krisen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar följaktligen Nordkorea att åter ansluta sig till NPT, att återkalla sitt beslut att dra sig tillbaka från sexpartssamtalen, och samtycka till att förhandlingarna återupptas för att finna en fredlig lösning på den nuvarande krisen.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar även såväl Nordkorea som Förenta staterna att söka en snabb lösning på den nuvarande krisen, varav det första steget bör vara ett erbjudande från Förenta staterna att åter börja leverera tung bränsleolja i utbyte mot en bekräftad nedläggning av verksamheten vid anläggningen i Yongbyon. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar även såväl Nordkorea som Förenta staterna att söka en snabb lösning på den nuvarande krisen, varav det första steget bör vara ett erbjudande från Förenta staterna att åter börja leverera tung bränsleolja i utbyte mot en bekräftad nedläggning av verksamheten vid anläggningen i Yongbyon.

| 50. | Europaparlamentet påminner rådet om att initiativet från Organisationen för energiutveckling på Koreahalvön (KEDO) har fyllt en viktig funktion under den senaste tiden och mycket väl kan vara användbart för en framtida försörjning av konventionell energi. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner rådet om att initiativet från Organisationen för energiutveckling på Koreahalvön (KEDO) har fyllt en viktig funktion under den senaste tiden och mycket väl kan vara användbart för en framtida försörjning av konventionell energi.

Resultat och utveckling av 2005 års översyn av icke-spridningsfördraget

| 51. | Europaparlamentet upprepar att NPT-fördraget förblir hörnstenen i det multilaterala systemet för ickespridning, att det bör bevaras i sin helhet, och att FN:s säkerhetsråd bör ansvara för arbetet med att motverka överträdelser. Parlamentet påminner om att man inte bör tillämpa dubbla standarder i fråga om NPTfördragets giltighet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet upprepar att NPT-fördraget förblir hörnstenen i det multilaterala systemet för ickespridning, att det bör bevaras i sin helhet, och att FN:s säkerhetsråd bör ansvara för arbetet med att motverka överträdelser. Parlamentet påminner om att man inte bör tillämpa dubbla standarder i fråga om NPTfördragets giltighet.

| 52. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse och sin djupa oro över misslyckandet med att enas om användbara rekommendationer inför nästa NPT-konferens och beklagar att Europeiska unionen inte har tagit efter det initiativ som kommunalrådet i Hiroshima tagit för en kärnvapenfri värld 2020. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse och sin djupa oro över misslyckandet med att enas om användbara rekommendationer inför nästa NPT-konferens och beklagar att Europeiska unionen inte har tagit efter det initiativ som kommunalrådet i Hiroshima tagit för en kärnvapenfri värld 2020.

| 53. | Europaparlamentet uttrycker likaså sin besvikelse över såväl resultatet av som medlemsstaternas roll vid NPT-konferensen 2005, men uppmanar ändå medlemsstaterna, rådet och kommissionen att seriöst och ärligt genomföra de 41 åtgärderna i den gemensamma ståndpunkten. I detta sammanhang uppmanas Förenta staterna att överge sin avvisande hållning i samband med NPT-fördraget. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uttrycker likaså sin besvikelse över såväl resultatet av som medlemsstaternas roll vid NPT-konferensen 2005, men uppmanar ändå medlemsstaterna, rådet och kommissionen att seriöst och ärligt genomföra de 41 åtgärderna i den gemensamma ståndpunkten. I detta sammanhang uppmanas Förenta staterna att överge sin avvisande hållning i samband med NPT-fördraget.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar i synnerhet Frankrike och Förenade kungariket att förstärka genomförandet av de 13 stegen för nedrustning och att samarbeta med Förenta staterna, Ryssland och Kina, som också har engagerat sig i den process som inleddes i slutet av NPT-konferensen 2000. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar i synnerhet Frankrike och Förenade kungariket att förstärka genomförandet av de 13 stegen för nedrustning och att samarbeta med Förenta staterna, Ryssland och Kina, som också har engagerat sig i den process som inleddes i slutet av NPT-konferensen 2000.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att effektivt genomföra bestämmelserna i slutförklaringen från NPT konferensen 2000, vars syfte är att sluta ett fördrag om fullständigt förbud mot alla vapen som använder klyvbart material. Parlamentet betonar att i avsaknad av ett slutdokument från 2005 års konferens för översyn kommer dessa bestämmelser att fortsätta att gälla som ett politiskt och rättsligt bindande åtagande för parterna i NPT. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att effektivt genomföra bestämmelserna i slutförklaringen från NPT konferensen 2000, vars syfte är att sluta ett fördrag om fullständigt förbud mot alla vapen som använder klyvbart material. Parlamentet betonar att i avsaknad av ett slutdokument från 2005 års konferens för översyn kommer dessa bestämmelser att fortsätta att gälla som ett politiskt och rättsligt bindande åtagande för parterna i NPT.

| 56. | Europaparlamentet upprepar därmed sitt stöd till slutande av ett icke-diskriminerande, multilateralt och internationellt och fullständigt kontrollerbart avtal om upphörande av användning av klyvbart material. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet upprepar därmed sitt stöd till slutande av ett icke-diskriminerande, multilateralt och internationellt och fullständigt kontrollerbart avtal om upphörande av användning av klyvbart material.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar likaså alla stater som inte har undertecknat och ratificerat fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) att nu göra detta, och betonar att staterna inte under några omständigheter får inleda eller återuppta testning av explosivt kärnmaterial. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att EU och Nato måste göra allt som krävs för att förmå den amerikanska administrationen att ge upp sitt motstånd i denna fråga. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar likaså alla stater som inte har undertecknat och ratificerat fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) att nu göra detta, och betonar att staterna inte under några omständigheter får inleda eller återuppta testning av explosivt kärnmaterial. Parlamentet upprepar sin övertygelse om att EU och Nato måste göra allt som krävs för att förmå den amerikanska administrationen att ge upp sitt motstånd i denna fråga.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram ytterligare förslag för att övertyga de tredjeländer som inte redan undertecknat och ratificerat IAEA:s tilläggsprotokoll att nu göra detta. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att lägga fram ytterligare förslag för att övertyga de tredjeländer som inte redan undertecknat och ratificerat IAEA:s tilläggsprotokoll att nu göra detta.

Gemensamt agerande inom ramen för de transatlantiska förbindelserna mellan Förenta staterna och Europeiska unionen

| 59. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och Förenta staterna att fortsätta sin positiva dialog på områdena icke-spridning och kampen mot terrorism, i enlighet med EU:s och Förenta staternas förklaringar om bekämpning av terrorism och icke-spridning av massförstörelsevapen, som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 26 juni 2004 och bekräftades på nytt den 20 juni 2005. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och Förenta staterna att fortsätta sin positiva dialog på områdena icke-spridning och kampen mot terrorism, i enlighet med EU:s och Förenta staternas förklaringar om bekämpning av terrorism och icke-spridning av massförstörelsevapen, som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 26 juni 2004 och bekräftades på nytt den 20 juni 2005.

| 60. | Europaparlamentet bekräftar åter vikten av ett närmare samarbete med Förenta staterna för att förstärka den internationella ordningen mot spridning av massförstörelsevapen, att garantera att parterna strikt genomför och följer dessa avtal, att stödja slumpmässiga inspektioner och att erkänna att andra åtgärder i enlighet med internationell rätt kan komma att behövas för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet bekräftar åter vikten av ett närmare samarbete med Förenta staterna för att förstärka den internationella ordningen mot spridning av massförstörelsevapen, att garantera att parterna strikt genomför och följer dessa avtal, att stödja slumpmässiga inspektioner och att erkänna att andra åtgärder i enlighet med internationell rätt kan komma att behövas för att bekämpa spridning av massförstörelsevapen.

| 61. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att snabbt underteckna och ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT), utan dröjsmål eller villkor och i enlighet med CTBT:s institutionella processer, för att se till att det kan träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att snabbt underteckna och ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT), utan dröjsmål eller villkor och i enlighet med CTBT:s institutionella processer, för att se till att det kan träda i kraft så snart som möjligt.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att yrka på vikten av att alla stater som ännu inte har ratificerat CTBT och/eller NPT att göra detta i dialog med Förenta staterna och alla andra partnerstater. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att yrka på vikten av att alla stater som ännu inte har ratificerat CTBT och/eller NPT att göra detta i dialog med Förenta staterna och alla andra partnerstater.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att klargöra situationen när det gäller kvantitet och strategiska mål för dess taktiska kärnvapenarsenaler som är stationerade på baser i Europa. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att klargöra situationen när det gäller kvantitet och strategiska mål för dess taktiska kärnvapenarsenaler som är stationerade på baser i Europa.

Icke-statliga aktörer

| 64. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att samarbeta med sina internationella partner, FN, IAEA, OSSE och Nato, för att utveckla och främja mekanismer för att förhindra terroristorganisationer, eller länder som skyddar terrorister, från att komma över massförstörelsevapen och massförstörelsematerial. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att samarbeta med sina internationella partner, FN, IAEA, OSSE och Nato, för att utveckla och främja mekanismer för att förhindra terroristorganisationer, eller länder som skyddar terrorister, från att komma över massförstörelsevapen och massförstörelsematerial.

| 65. | Europaparlamentet anser att alla ansträngningar bör göras för att hindra stater eller icke-statliga aktörer från att komma över, utveckla eller dra nytta av utveckling, spridning eller användning av massförstörelsevapen och massförstörelsematerial. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att alla ansträngningar bör göras för att hindra stater eller icke-statliga aktörer från att komma över, utveckla eller dra nytta av utveckling, spridning eller användning av massförstörelsevapen och massförstörelsematerial.

| 66. | Europaparlamentet anser att Proliferation Security Initiative (PSI) är ett viktigt instrument för att angripa spridningen av massförstörelsevapen och bör utgöra ett komplement till FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004) och befintliga icke-spridningsordningar. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att Proliferation Security Initiative (PSI) är ett viktigt instrument för att angripa spridningen av massförstörelsevapen och bör utgöra ett komplement till FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004) och befintliga icke-spridningsordningar.

G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap

| 67. | Europaparlamentet betonar vikten av program för bland annat säkerhet och förfogande över vapenrelaterat material, fysiskt skydd av anläggningar och laboratorier, upptäckt och avskräckande av olaglig smuggling av massförstörelsematerial och stärkande av exportkontroller, samt omplacering av tidigare vapenforskare enligt vad som fastställts inom ramen för G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar vikten av program för bland annat säkerhet och förfogande över vapenrelaterat material, fysiskt skydd av anläggningar och laboratorier, upptäckt och avskräckande av olaglig smuggling av massförstörelsematerial och stärkande av exportkontroller, samt omplacering av tidigare vapenforskare enligt vad som fastställts inom ramen för G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap.

| 68. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av gemensamma internationella kärnforsknings- och industriprojekt som förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av gemensamma internationella kärnforsknings- och industriprojekt som förtroendeskapande åtgärder.

| 69. | Europaparlamentet stöder att man inom ramen för budgetplanen 2007-2013 beviljar ytterligare finansiellt stöd för G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap mot spridning av massförstörelsevapen och massförstörelsematerial. Initiativet bör bland annat stödja ytterligare effektiva och slutliga nedrustningsåtgärder genom att bidra till arbetet med att förstöra kemiska vapen och insatserna för multilateral förvaring av plutonium i Ryssland. Parlamentet uppmanar Ryssland att ge ökat finansiellt stöd till båda programmen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet stöder att man inom ramen för budgetplanen 2007-2013 beviljar ytterligare finansiellt stöd för G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap mot spridning av massförstörelsevapen och massförstörelsematerial. Initiativet bör bland annat stödja ytterligare effektiva och slutliga nedrustningsåtgärder genom att bidra till arbetet med att förstöra kemiska vapen och insatserna för multilateral förvaring av plutonium i Ryssland. Parlamentet uppmanar Ryssland att ge ökat finansiellt stöd till båda programmen.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att lägga fram en årsrapport om framstegen med genomförandet av det åtagande som EU ingick i Kananaskis 2002 avseende G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att lägga fram en årsrapport om framstegen med genomförandet av det åtagande som EU ingick i Kananaskis 2002 avseende G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap.

| 71. | Europaparlamentet påpekar att det tidigare har varit alltför många länder, inbegripet medlemsstater i EU, som på ett oansvarigt sätt har exporterat material och teknik som kunnat användas för tillverkning av kärnvapen, och att de på så sätt i hög grad har bidragit till de nuvarande problemen med okontrollerad spridning. Parlamentet betonar därför att nationella och multilaterala kontrollsystem bör användas parallellt för att förhindra all oönskad spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påpekar att det tidigare har varit alltför många länder, inbegripet medlemsstater i EU, som på ett oansvarigt sätt har exporterat material och teknik som kunnat användas för tillverkning av kärnvapen, och att de på så sätt i hög grad har bidragit till de nuvarande problemen med okontrollerad spridning. Parlamentet betonar därför att nationella och multilaterala kontrollsystem bör användas parallellt för att förhindra all oönskad spridning av massförstörelsevapen.

Exportkontroll av kärnmaterial

| 72. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen bör vara en ledande samarbetsaktör i exportkontrollsystemen, vilket betonas i EU:s strategi mot massförstörelsevapen, i synnerhet genom att förbättra exportkontrollernas effektivitet inom EU enligt förordningen (9) om ”dubbla användningsområden”, och genom att inrätta ett stödprogram för de stater som behöver teknisk kunskap på exportkontrollområdet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen bör vara en ledande samarbetsaktör i exportkontrollsystemen, vilket betonas i EU:s strategi mot massförstörelsevapen, i synnerhet genom att förbättra exportkontrollernas effektivitet inom EU enligt förordningen (9) om ”dubbla användningsområden”, och genom att inrätta ett stödprogram för de stater som behöver teknisk kunskap på exportkontrollområdet.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att tillämpa en mer aktiv taktik för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden, för att undvika risken att terrorister och andra icke önskvärda slutanvändare i tredjeländer eventuellt kommer över känsligt material. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen och medlemsstaterna att tillämpa en mer aktiv taktik för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden, för att undvika risken att terrorister och andra icke önskvärda slutanvändare i tredjeländer eventuellt kommer över känsligt material.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, som den första i en rad åtgärder för att stödja ett eventuellt inrättande av ett långsiktigt EU-initiativ för samarbete i fråga om exportkontroll, har utarbetat ett Tacis-projekt i Ryssland, ett pilotprojekt 2004 i balkanländerna samt ett pilotprojekt 2005 i fyra andra länder eller regioner. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, som den första i en rad åtgärder för att stödja ett eventuellt inrättande av ett långsiktigt EU-initiativ för samarbete i fråga om exportkontroll, har utarbetat ett Tacis-projekt i Ryssland, ett pilotprojekt 2004 i balkanländerna samt ett pilotprojekt 2005 i fyra andra länder eller regioner.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utarbeta en rapport om den politiska dialog som förs med partnerländerna om exportkontroll, och uppmanar kommissionen att rapportera om framstegen med ett väldokumenterat genomförande av ovannämnda projekt för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden. Såväl rådet som kommissionen uppmanas att utarbeta en analys med kostnadsberäkningar inom ramen för budgetplanen för perioden 2007-2013 där man undersöker hur sådana projekt skulle kunna utökas till andra regioner och länder. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utarbeta en rapport om den politiska dialog som förs med partnerländerna om exportkontroll, och uppmanar kommissionen att rapportera om framstegen med ett väldokumenterat genomförande av ovannämnda projekt för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden. Såväl rådet som kommissionen uppmanas att utarbeta en analys med kostnadsberäkningar inom ramen för budgetplanen för perioden 2007-2013 där man undersöker hur sådana projekt skulle kunna utökas till andra regioner och länder.

Kemiska och bakteriologiska (biologiska) vapen

| 76. | Europaparlamentet begär att konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC) genomförs på lämpligt sätt och att Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) finansieras på lämpligt sätt. Parlamentet anser att inspektioner på uppfordran av någon konventionsstat bör genomföras mot dem som misstänks bryta mot villkoren i konventionen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet begär att konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC) genomförs på lämpligt sätt och att Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) finansieras på lämpligt sätt. Parlamentet anser att inspektioner på uppfordran av någon konventionsstat bör genomföras mot dem som misstänks bryta mot villkoren i konventionen.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att utarbeta en tydlig och övertygande ståndpunkt för Europeiska unionen vid mötet för de stater som är parter i BTV-konventionen den 5 till 9 december 2005, för att en omfattande gemensam ståndpunkt skall kunna läggas fram vid konferensen för översyn av BTV-konventionen 2006. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att utarbeta en tydlig och övertygande ståndpunkt för Europeiska unionen vid mötet för de stater som är parter i BTV-konventionen den 5 till 9 december 2005, för att en omfattande gemensam ståndpunkt skall kunna läggas fram vid konferensen för översyn av BTV-konventionen 2006.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillhandahålla tekniskt stöd till utvecklingsländer när det gäller kontroll av sjukdomar (i enlighet med artikel X i BTV-konventionen). |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar EU att tillhandahålla tekniskt stöd till utvecklingsländer när det gäller kontroll av sjukdomar (i enlighet med artikel X i BTV-konventionen).

| 79. | Europaparlamentet uppmanar berörda medlemsstater att dra tillbaka sin reservation mot Genèveprotokollet från 1925, eftersom en vedergällningspolitik med kemiska och/eller bakteriologiska (biologiska) vapen står i strid med skyldigheterna enligt BTV-konventionen. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar berörda medlemsstater att dra tillbaka sin reservation mot Genèveprotokollet från 1925, eftersom en vedergällningspolitik med kemiska och/eller bakteriologiska (biologiska) vapen står i strid med skyldigheterna enligt BTV-konventionen.

| 80. | Europaparlamentet begär att kommissionen, inom ramen för den kommande budgetplanen, skall utvärdera genomförbarheten av stödprogram för samarbete med tredjeländer för att förstärka säkerheten när det gäller bakteriologiska (biologiska) material, laboratorier och anläggningar. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet begär att kommissionen, inom ramen för den kommande budgetplanen, skall utvärdera genomförbarheten av stödprogram för samarbete med tredjeländer för att förstärka säkerheten när det gäller bakteriologiska (biologiska) material, laboratorier och anläggningar.

En roll för Europaparlamentet

| 81. | Europaparlamentet påminner om att det kan bidra positivt när det gäller att ta itu med gemensamma säkerhetsfrågor om icke-spridning och nedrustning i sin egenskap av budgetmyndighet, vilket parlamentet redan har visat genom att stödja kärnsäkerhet och program för kärnsäkerhet inom ramen för Tacis-programmet. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påminner om att det kan bidra positivt när det gäller att ta itu med gemensamma säkerhetsfrågor om icke-spridning och nedrustning i sin egenskap av budgetmyndighet, vilket parlamentet redan har visat genom att stödja kärnsäkerhet och program för kärnsäkerhet inom ramen för Tacis-programmet.

| 82. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om ett moratorium - för att så småningom uppnå ett fullständigt förbud - mot användningen av ammunition med utarmat uran. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om ett moratorium - för att så småningom uppnå ett fullständigt förbud - mot användningen av ammunition med utarmat uran.

| 83. | Europaparlamentet påminner likaså om den positiva roll som Europaparlamentet har fortsatt att spela när det gäller det andra pilotprojektet (2005) genom att 1,5 miljoner euro har anslagits för att användas av kommissionen för att inleda ett EU-initiativ för samarbete i fråga om exportkontroll. Parlamentet påminner om sitt beslut att fortsätta att stödja sådana åtgärder genom att under 2006 finansiera en tredje förberedande åtgärd som skall göra det möjligt för kommissionen att fortsätta förberedelserna inför framtida gemenskapsfinansierade program inom ramen för den nya budgetplanen 2007-2013. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet påminner likaså om den positiva roll som Europaparlamentet har fortsatt att spela när det gäller det andra pilotprojektet (2005) genom att 1,5 miljoner euro har anslagits för att användas av kommissionen för att inleda ett EU-initiativ för samarbete i fråga om exportkontroll. Parlamentet påminner om sitt beslut att fortsätta att stödja sådana åtgärder genom att under 2006 finansiera en tredje förberedande åtgärd som skall göra det möjligt för kommissionen att fortsätta förberedelserna inför framtida gemenskapsfinansierade program inom ramen för den nya budgetplanen 2007-2013.

| 84. | Europaparlamentet påminner om den roll som parlamentet spelar genom sina medbeslutandebefogenheter och i egenskap av budgetmyndighet i frågor som det föreslagna stabilitetsinstrumentet, vilket bör omfatta exportkontroll och gränssäkerhet, stöd för förstörelse av kemiska vapen och undanröjande av klyvbart material som kan användas för vapenändamål, hantering och kontroll av radioaktivt material och kärnmaterial, biosäkerhet, omskolning av tidigare vapenexperter m.m. samordnat med ett kärnsäkerhetsinstrument, exportkontroller etc. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet påminner om den roll som parlamentet spelar genom sina medbeslutandebefogenheter och i egenskap av budgetmyndighet i frågor som det föreslagna stabilitetsinstrumentet, vilket bör omfatta exportkontroll och gränssäkerhet, stöd för förstörelse av kemiska vapen och undanröjande av klyvbart material som kan användas för vapenändamål, hantering och kontroll av radioaktivt material och kärnmaterial, biosäkerhet, omskolning av tidigare vapenexperter m.m. samordnat med ett kärnsäkerhetsinstrument, exportkontroller etc.

| 85. | Europaparlamentet påminner vidare om sin inblandning genom att det skall ge sitt samtycke till EU:s viktigaste internationella avtal med tredjeländer, och i synnerhet avtal som innehåller en klausul om ickespridning. Parlamentet påminner i detta hänseende om att parlamentet måste ge sitt stöd till alla initiativ som gäller icke-spridning i vissa länder genom att i utbyte erbjuda samarbete och till varje annan typ av internationellt avtal eller partnerskap. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet påminner vidare om sin inblandning genom att det skall ge sitt samtycke till EU:s viktigaste internationella avtal med tredjeländer, och i synnerhet avtal som innehåller en klausul om ickespridning. Parlamentet påminner i detta hänseende om att parlamentet måste ge sitt stöd till alla initiativ som gäller icke-spridning i vissa länder genom att i utbyte erbjuda samarbete och till varje annan typ av internationellt avtal eller partnerskap.

| 86. | Europaparlamentet begär följaktligen att det skall göras fullständigt delaktigt i alla initiativ för att genomföra EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet begär följaktligen att det skall göras fullständigt delaktigt i alla initiativ för att genomföra EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen.

| 87. | Europaparlamentet rekommenderar att en officiell delegation från parlamentet skall delta i nästa konferens om översyn av icke-spridningsfördraget och konferensen om översyn av BTV-konventionen. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet rekommenderar att en officiell delegation från parlamentet skall delta i nästa konferens om översyn av icke-spridningsfördraget och konferensen om översyn av BTV-konventionen.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och rådet att ledamöter av Europaparlamentet skall få delta i unionens delegationer vid framtida externa expertgranskningar av exportkontroll, och uppmanar även rådet och kommissionen att regelbundet informera parlamentet om EU:s roll i Australiengruppen (AG), kontrollsystemet för missilteknik (MTCR), Wassenaar-arrangemanget och Nuclear Suppliers Group (NSG). |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och rådet att ledamöter av Europaparlamentet skall få delta i unionens delegationer vid framtida externa expertgranskningar av exportkontroll, och uppmanar även rådet och kommissionen att regelbundet informera parlamentet om EU:s roll i Australiengruppen (AG), kontrollsystemet för missilteknik (MTCR), Wassenaar-arrangemanget och Nuclear Suppliers Group (NSG).

| 89. | Europaparlamentet föreslår att man årligen antar en rapport om den rådande situationen för Europeiska unionens arbete för icke-spridning, och att denna rapport skall innehålla relevanta strategiska rekommendationer. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet föreslår att man årligen antar en rapport om den rådande situationen för Europeiska unionens arbete för icke-spridning, och att denna rapport skall innehålla relevanta strategiska rekommendationer.

Finansiella aspekter av Europeiska unionens strategi för icke-spridning av massförstörelsevapen

| 90. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå lämpliga finansiella medel för att genomföra de prioriteringar som räknas upp i lägesrapporten från kontoret för den särskilda företrädaren för ickespridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå lämpliga finansiella medel för att genomföra de prioriteringar som räknas upp i lägesrapporten från kontoret för den särskilda företrädaren för ickespridning av massförstörelsevapen.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett öppet och tydligt sätt ange de medel den redan har anslagit för ”kärnsäkerhet” och ”icke-spridning av massförstörelsevapen”. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett öppet och tydligt sätt ange de medel den redan har anslagit för ”kärnsäkerhet” och ”icke-spridning av massförstörelsevapen”.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett öppet och tydligt sätt redogöra för de medel som krävs för gemenskapens nödvändiga bidrag till EU:s strategi mot massförstörelsevapen under 2006, och under den period som omfattas av den nya budgetplanen för 2007-2013, i vilken en tydlig åtskillnad skall göras mellan budgetrubrikerna ”kärnsäkerhet” och ”icke-spridning av massförstörelsevapen”. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett öppet och tydligt sätt redogöra för de medel som krävs för gemenskapens nödvändiga bidrag till EU:s strategi mot massförstörelsevapen under 2006, och under den period som omfattas av den nya budgetplanen för 2007-2013, i vilken en tydlig åtskillnad skall göras mellan budgetrubrikerna ”kärnsäkerhet” och ”icke-spridning av massförstörelsevapen”.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för detta ändamål utarbeta en prioriteringslista samt en kostnadsberäkning för de nödvändiga åtgärderna för att uppfylla sitt åtagande inom ramen för G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap, samt för att utvidga sina åtgärder utöver OSS för att tillgodose de globala behoven. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för detta ändamål utarbeta en prioriteringslista samt en kostnadsberäkning för de nödvändiga åtgärderna för att uppfylla sitt åtagande inom ramen för G8-gruppens initiativ för globalt partnerskap, samt för att utvidga sina åtgärder utöver OSS för att tillgodose de globala behoven.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stödja särskilda projekt som genomförs av multilaterala institutioner, såsom IAEA och Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), samt tillhandahålla ekonomiska medel när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stödja särskilda projekt som genomförs av multilaterala institutioner, såsom IAEA och Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), samt tillhandahålla ekonomiska medel när det är nödvändigt.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att tillhandahålla ekonomiska medel när det gäller den särskilda företrädarens prioriteringar för program för kontroll av export och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att tillhandahålla ekonomiska medel när det gäller den särskilda företrädarens prioriteringar för program för kontroll av export och tekniskt stöd.

| 96. | Europaparlamentet anser att konfliktförebyggande åtgärder och krishantering inte bör finansieras med anslag som avsatts för icke-spridning av massförstörelsevapen, och att den höga ambitionsnivå som kommer till uttryck i strategin mot massförstörelsevapen och som stöds av samtliga EU-institutioner och medlemsstater kräver tillbörliga finansiella medel. Parlamentet påminner i detta hänseende om att det blivit allt svårare att finansiera nya initiativ (i synnerhet den förnyade gemensamma åtgärden med Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) och en ny gemensam åtgärd till stöd för BTV-konventionen) med medel från budgeten för GUSP eller för olika gemenskapsinstrument. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet anser att konfliktförebyggande åtgärder och krishantering inte bör finansieras med anslag som avsatts för icke-spridning av massförstörelsevapen, och att den höga ambitionsnivå som kommer till uttryck i strategin mot massförstörelsevapen och som stöds av samtliga EU-institutioner och medlemsstater kräver tillbörliga finansiella medel. Parlamentet påminner i detta hänseende om att det blivit allt svårare att finansiera nya initiativ (i synnerhet den förnyade gemensamma åtgärden med Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) och en ny gemensam åtgärd till stöd för BTV-konventionen) med medel från budgeten för GUSP eller för olika gemenskapsinstrument.

| 97. | Europaparlamentet föreslår därför att man i samband med diskussionerna om budgetplanen för 2007-2013 ser över det befintliga interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 och skapar en särskild budgetpost i EU:s budget för att finansiera all verksamhet som rör massförstörelsevapen, oavsett om verksamheten faller inom gemenskapens eller GUSP:s ramar, och under beaktande av deras respektive beslutsförfaranden samt rådets, kommissionens och den personliga företrädarens befogenheter. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet föreslår därför att man i samband med diskussionerna om budgetplanen för 2007-2013 ser över det befintliga interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 och skapar en särskild budgetpost i EU:s budget för att finansiera all verksamhet som rör massförstörelsevapen, oavsett om verksamheten faller inom gemenskapens eller GUSP:s ramar, och under beaktande av deras respektive beslutsförfaranden samt rådets, kommissionens och den personliga företrädarens befogenheter.

*

- *

| 98. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådets ordförandeskap, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Förenta staternas, Rysslands, Kinas, Israels, Indiens, Pakistans, Irans och Nordkoreas regeringar och parlament samt till alla övriga stater som är parter i NPT och medlemmar i IAEA. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådets ordförandeskap, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Förenta staternas, Rysslands, Kinas, Israels, Indiens, Pakistans, Irans och Nordkoreas regeringar och parlament samt till alla övriga stater som är parter i NPT och medlemmar i IAEA.

---

(1)  EUT L 302, 20.11.2003, s. 34.

(2)  EGT C 53 E, 28.2.2002, s. 400.

(3)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 152.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0075.

(5)  Europeiska unionens råd, den särskilda företrädarens kontor: ”Genomförande av strategin mot spridning av massförstörelsevapen: sexmånadersrapport, prioriteringslista för enhetligt genomförande”, 3.12.2004. Internet: http://ue.eu. int/uedocs/cmsUpload/st15246.en04.doc

(6)  Antagna texter, P6_TA(2005)0382.

(7)  EUT C 174 E, 14.7.2005, s. 190.

(8)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 159.

(9)  Rådets förordning (EG) nr 1334/2000 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden (EGT L 159, 30.6.2000, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1504/2004 (EUT L 281, 31.8.2004, s. 1).

P6_TA(2005)0440

Försvarsupphandlingar

Europaparlamentets resolution om grönboken om försvarsupphandlingar (2005/2030(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 296, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 95 och 296,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (1), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (1), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av EG-domstolens rättspraxis (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens rättspraxis (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt yttrandena från utskottet för utrikesfrågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0288/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt yttrandena från utskottet för utrikesfrågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0288/2005), och av följande skäl:

| A. | I artikel 296 i fördraget fastställs ett undantag som innebär att varje medlemsstat får skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i fråga om tillverkning av eller handel med vapen, ammunition och krigsmateriel. Enligt samma artikel får de åtgärder som vidtas inte försämra konkurrensvillkoren på den gemensamma marknaden vad gäller varor som inte är avsedda speciellt för militärändamål men trots detta sker det ofta överträdelser av denna bestämmelse. |
| --- | --- |

A.

I artikel 296 i fördraget fastställs ett undantag som innebär att varje medlemsstat får skydda sina väsentliga säkerhetsintressen i fråga om tillverkning av eller handel med vapen, ammunition och krigsmateriel. Enligt samma artikel får de åtgärder som vidtas inte försämra konkurrensvillkoren på den gemensamma marknaden vad gäller varor som inte är avsedda speciellt för militärändamål men trots detta sker det ofta överträdelser av denna bestämmelse.

| B. | Enligt artikel 10 i direktiv 2004/18/EG skall direktivet tillämpas på kontrakt inom försvarsområdet, dock med iakttagande av artikel 296. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 10 i direktiv 2004/18/EG skall direktivet tillämpas på kontrakt inom försvarsområdet, dock med iakttagande av artikel 296.

| C. | EG-domstolen har fastslagit att artikel 296 inte utgör något allmänt, automatiskt undantag, att tillämpningen av denna artikel måste motiveras från fall till fall, att den endast får åberopas om detta är nödvändigt för att uppnå målet att skydda relevanta säkerhetsintressen samt att bevisbördan måste ligga på den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

C.

EG-domstolen har fastslagit att artikel 296 inte utgör något allmänt, automatiskt undantag, att tillämpningen av denna artikel måste motiveras från fall till fall, att den endast får åberopas om detta är nödvändigt för att uppnå målet att skydda relevanta säkerhetsintressen samt att bevisbördan måste ligga på den berörda medlemsstaten.

| D. | Försvarsupphandlingarna är av stor ekonomisk betydelse för EU:s inre marknad, medlemsstaterna har ett ansträngt budgetläge, medlemsstaterna nödgas begränsa utgifterna i sin budget och försvarsutgifterna utgör en stor börda för skattebetalarna. |
| --- | --- |

D.

Försvarsupphandlingarna är av stor ekonomisk betydelse för EU:s inre marknad, medlemsstaterna har ett ansträngt budgetläge, medlemsstaterna nödgas begränsa utgifterna i sin budget och försvarsutgifterna utgör en stor börda för skattebetalarna.

| E. | Försvarsmarknaderna har vissa särdrag, särskilt när det gäller statens nyckelroll, säkerhetsaspekten vid upphandling av försvarsmateriel samt de fragmentariska marknadsstrukturernas särskilda egenskaper, vilket till exempel visar sig i det mycket begränsade antalet leverantörer och köpare, och som i vissa fall tar formen av monopol. |
| --- | --- |

E.

Försvarsmarknaderna har vissa särdrag, särskilt när det gäller statens nyckelroll, säkerhetsaspekten vid upphandling av försvarsmateriel samt de fragmentariska marknadsstrukturernas särskilda egenskaper, vilket till exempel visar sig i det mycket begränsade antalet leverantörer och köpare, och som i vissa fall tar formen av monopol.

| F. | Den splittrade försvarsmaterielmarknaden i Europa bidrar också till den svaga europeiska militära förmågan. |
| --- | --- |

F.

Den splittrade försvarsmaterielmarknaden i Europa bidrar också till den svaga europeiska militära förmågan.

| G. | De vattentäta skotten mellan försvarsmaterielmarknaderna bidrar också till den bristande standardiseringen, vilket har lett till en otillräcklig driftskompatibilitet mellan systemen i Europa. Detta försvårar samarbetet vid internationella insatser. |
| --- | --- |

G.

De vattentäta skotten mellan försvarsmaterielmarknaderna bidrar också till den bristande standardiseringen, vilket har lett till en otillräcklig driftskompatibilitet mellan systemen i Europa. Detta försvårar samarbetet vid internationella insatser.

| H. | Med 25 olika gällande regelverk för upphandlingar försvåras genomförandet av den europeiska handlingsplanen för kapaciteter European Capabilities Action Plan (ECAP). |
| --- | --- |

H.

Med 25 olika gällande regelverk för upphandlingar försvåras genomförandet av den europeiska handlingsplanen för kapaciteter European Capabilities Action Plan (ECAP).

| I. | När det gäller försvarsmateriel består den relevanta kundkretsen uteslutande av regeringarna i de 25 medlemsstaterna, varav sex medlemsstater står för 90 procent av försvarsinköpen och till viss del själva har intressen i försvarsindustrin. |
| --- | --- |

I.

När det gäller försvarsmateriel består den relevanta kundkretsen uteslutande av regeringarna i de 25 medlemsstaterna, varav sex medlemsstater står för 90 procent av försvarsinköpen och till viss del själva har intressen i försvarsindustrin.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar grönboken som lades fram av kommissionen den 23 september 2004 (KOM (2004) 0608) och stöder kommissionen i dess strävanden att stegvis bygga upp en europeisk marknad för försvarsmateriel med mer insyn och större öppenhet mellan medlemsstaterna. Syftet är att öka den ekonomiska effektiviteten inom denna sektor, utan att bortse från dess särdrag samt att öka konkurrenskraften och den gemensamma säkerheten för alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar grönboken som lades fram av kommissionen den 23 september 2004 (KOM (2004) 0608) och stöder kommissionen i dess strävanden att stegvis bygga upp en europeisk marknad för försvarsmateriel med mer insyn och större öppenhet mellan medlemsstaterna. Syftet är att öka den ekonomiska effektiviteten inom denna sektor, utan att bortse från dess särdrag samt att öka konkurrenskraften och den gemensamma säkerheten för alla EU:s medlemsstater.

| 2. | Europaparlamentet tar det uppdrag som fastställs genom fördragen, som skall föras vidare genom det europeiska konstitutionsfördraget, på allvar, nämligen att den europeiska sammanhållningen bör stärkas även genom försvarssamarbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar det uppdrag som fastställs genom fördragen, som skall föras vidare genom det europeiska konstitutionsfördraget, på allvar, nämligen att den europeiska sammanhållningen bör stärkas även genom försvarssamarbete.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och industrin att släppa de förbehåll mot en alleuropeisk försvarsmarknad som man har haft under flera decennier och att inleda en ny samarbetsfas med en innovativ strategi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och industrin att släppa de förbehåll mot en alleuropeisk försvarsmarknad som man har haft under flera decennier och att inleda en ny samarbetsfas med en innovativ strategi.

| 4. | Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att den nuvarande principen om rimlig kompensation (”juste retour”-principen) och kompensationer för militär upphandling leder till en omfattande snedvridning av konkurrensen och en konstlad arbetsfördelning mellan näringslivets aktörer, samt i hög grad hindrar effektiviteten i de offentliga upphandlingarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att den nuvarande principen om rimlig kompensation (”juste retour”-principen) och kompensationer för militär upphandling leder till en omfattande snedvridning av konkurrensen och en konstlad arbetsfördelning mellan näringslivets aktörer, samt i hög grad hindrar effektiviteten i de offentliga upphandlingarna.

| 5. | Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att en europeisk försvarsmarknad är nödvändig för att minska de militära utgifterna och för att tillverkningen av militärmateriel skall bli mer kostnadseffektiv i de europeiska skattebetalarnas intresse. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att en europeisk försvarsmarknad är nödvändig för att minska de militära utgifterna och för att tillverkningen av militärmateriel skall bli mer kostnadseffektiv i de europeiska skattebetalarnas intresse.

| 6. | Europaparlamentet understryker att just med tanke på skapandet av en effektivare europeisk försvarsindustri är det nödvändigt att unionens ställning som civilmakt inte ifrågasätts. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att just med tanke på skapandet av en effektivare europeisk försvarsindustri är det nödvändigt att unionens ställning som civilmakt inte ifrågasätts.

| 7. | Europaparlamentet poängterar att industrins ökade produktivitet skall utnyttjas för att skydda de europeiska soldater som är i insats och komma EU-medborgarna till gagn. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet poängterar att industrins ökade produktivitet skall utnyttjas för att skydda de europeiska soldater som är i insats och komma EU-medborgarna till gagn.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att EU måste göra allt för att, när det gäller försvarsupphandlingar, främja en harmonisering och standardisering i enlighet med vedertagna NATO-normer för interoperabilitet och i enlighet med kraven i den europeiska försvars- och säkerhetspolitiken. Parlamentet påpekar även att alla medlemsstater bör prioritera att åtgärda bristerna i den europeiska handlingsplanen för kapaciteter (ECAP). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att EU måste göra allt för att, när det gäller försvarsupphandlingar, främja en harmonisering och standardisering i enlighet med vedertagna NATO-normer för interoperabilitet och i enlighet med kraven i den europeiska försvars- och säkerhetspolitiken. Parlamentet påpekar även att alla medlemsstater bör prioritera att åtgärda bristerna i den europeiska handlingsplanen för kapaciteter (ECAP).

| 9. | Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att allt bör göras för att förmå de nationella försvarsupphandlingsorganen att upphöra med den allmänna praxisen att utnyttja undantaget i artikel 296 samt att vidta åtgärder för att se till att försvarsupphandlingar i större utsträckning omfattas av gemenskapslagstiftningen istället för nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet instämmer med kommissionen om att allt bör göras för att förmå de nationella försvarsupphandlingsorganen att upphöra med den allmänna praxisen att utnyttja undantaget i artikel 296 samt att vidta åtgärder för att se till att försvarsupphandlingar i större utsträckning omfattas av gemenskapslagstiftningen istället för nationell lagstiftning.

| 10. | Europaparlamentet anser att kommissionen både bör anta ett tolkningsmeddelande, där kommissionen ger uttryck för sin vilja att sätta stopp för missbruket av artikel 296, och utarbeta ett nytt direktiv för upphandling av vapen, ammunition och krigsmateriel enligt artikel 296 som är anpassat efter de speciella förhållandena på försvarsområdet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att kommissionen både bör anta ett tolkningsmeddelande, där kommissionen ger uttryck för sin vilja att sätta stopp för missbruket av artikel 296, och utarbeta ett nytt direktiv för upphandling av vapen, ammunition och krigsmateriel enligt artikel 296 som är anpassat efter de speciella förhållandena på försvarsområdet.

| 11. | Europaparlamentet anser att tolkningsmeddelandet skall förklara tillämpningen av artikel 296 mot bakgrund av EG-domstolens rättspraxis och framför allt klargöra vilka produktgrupper som omfattas, vilka steg i förfarandet för försvarsupphandlingar som berörs av undantaget samt räckvidden för väsentliga säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att tolkningsmeddelandet skall förklara tillämpningen av artikel 296 mot bakgrund av EG-domstolens rättspraxis och framför allt klargöra vilka produktgrupper som omfattas, vilka steg i förfarandet för försvarsupphandlingar som berörs av undantaget samt räckvidden för väsentliga säkerhetsintressen.

| 12. | Europaparlamentet anser att de nationella säkerhetsintressena skall tolkas i snäv bemärkelse eftersom medlemsstaterna redan är ömsesidigt beroende av varandra inom områden som valuta och energi. Europaparlamentet ifrågasätter i vad mån det överhuvudtaget finns anledning att i dagsläget göra åtskillnad mellan nationella säkerhetsintressen och gemensamma europeiska säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att de nationella säkerhetsintressena skall tolkas i snäv bemärkelse eftersom medlemsstaterna redan är ömsesidigt beroende av varandra inom områden som valuta och energi. Europaparlamentet ifrågasätter i vad mån det överhuvudtaget finns anledning att i dagsläget göra åtskillnad mellan nationella säkerhetsintressen och gemensamma europeiska säkerhetsintressen.

| 13. | Europaparlamentet anser att, med hänsyn till att artikel 296 endast kan ändras genom en ändring av fördraget, skulle det även vara möjligt att medlemsstaterna själva förpliktar sig att åberopa undantaget i enstaka fall. Samtidigt välkomnar parlamentet industrins åtagande att delta i utvecklandet av en uppförandekod för försvarsupphandling. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att, med hänsyn till att artikel 296 endast kan ändras genom en ändring av fördraget, skulle det även vara möjligt att medlemsstaterna själva förpliktar sig att åberopa undantaget i enstaka fall. Samtidigt välkomnar parlamentet industrins åtagande att delta i utvecklandet av en uppförandekod för försvarsupphandling.

| 14. | Europaparlamentet är medvetet om att det klassiska direktivet om offentlig upphandling av krigsmateriel inte är särskilt lämpligt med hänsyn till de speciella förhållanden som råder på försvarsområdet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är medvetet om att det klassiska direktivet om offentlig upphandling av krigsmateriel inte är särskilt lämpligt med hänsyn till de speciella förhållanden som råder på försvarsområdet.

| 15. | Europaparlamentet anser att såväl obligatoriska som valfria instrument bör övervägas vid upphandlingsförfarandet, att fokus måste ligga på att åstadkomma ökad öppenhet och rättvisa vid kontraktstilldelning. Vid sidan av det egentliga varuinköpet måste även andra aspekter beaktas, t.ex. forskning och utveckling, offsetavtal, underhåll, reparationer, extrautrustning och utbildning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att såväl obligatoriska som valfria instrument bör övervägas vid upphandlingsförfarandet, att fokus måste ligga på att åstadkomma ökad öppenhet och rättvisa vid kontraktstilldelning. Vid sidan av det egentliga varuinköpet måste även andra aspekter beaktas, t.ex. forskning och utveckling, offsetavtal, underhåll, reparationer, extrautrustning och utbildning.

| 16. | Europaparlamentet anser att möjligheterna till förhandlingar i samband med sådana upphandlingsförfaranden är väsentliga, i synnerhet när standardprodukter inte omfattas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att möjligheterna till förhandlingar i samband med sådana upphandlingsförfaranden är väsentliga, i synnerhet när standardprodukter inte omfattas.

| 17. | Europaparlamentet anser att det krävs ett intensivt samråd med de berörda parterna när förslaget till direktiv utarbetas och framhåller att det krävs en konsekvensbedömning för företagen men även en konsekvensbedömning avseende de yttre förbindelserna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det krävs ett intensivt samråd med de berörda parterna när förslaget till direktiv utarbetas och framhåller att det krävs en konsekvensbedömning för företagen men även en konsekvensbedömning avseende de yttre förbindelserna.

| 18. | Europaparlamentet poängterar att det finns många små och medelstora företag inom denna sektor, vilka präglas av en hög specialisering och effektivitet. Europaparlamentet hoppas att små och medelstora företag med både militär och civil teknologi kommer att kunna dra dubbel fördel av marknadsöppningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet poängterar att det finns många små och medelstora företag inom denna sektor, vilka präglas av en hög specialisering och effektivitet. Europaparlamentet hoppas att små och medelstora företag med både militär och civil teknologi kommer att kunna dra dubbel fördel av marknadsöppningen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt samarbeta med kommissionen om detta nya direktiv och att uppdra åt Europeiska försvarsbyrån (EDA) att som ett första steg utarbeta en uppförandekod för försvarsupphandlingar i den mening som avses i artikel 296. Europaparlamentet anser att denna uppförandekod skall tillämpas för avtal som omfattas av artikel 296 i syfte att skapa större konkurrens och öppenhet inom denna sektor. De nationella parlamenten måste göras delaktiga i denna process i överensstämmelse med respektive lands nationella lagstiftning. Vidare skall Europaparlamentet höras. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt samarbeta med kommissionen om detta nya direktiv och att uppdra åt Europeiska försvarsbyrån (EDA) att som ett första steg utarbeta en uppförandekod för försvarsupphandlingar i den mening som avses i artikel 296. Europaparlamentet anser att denna uppförandekod skall tillämpas för avtal som omfattas av artikel 296 i syfte att skapa större konkurrens och öppenhet inom denna sektor. De nationella parlamenten måste göras delaktiga i denna process i överensstämmelse med respektive lands nationella lagstiftning. Vidare skall Europaparlamentet höras.

| 20. | Europaparlamentet anser att uppförandekoden bör






  a) | förse medlemsstaterna med en samrådsmekanism för FoU och upphandling, |
| --- | --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att uppförandekoden bör

a)

förse medlemsstaterna med en samrådsmekanism för FoU och upphandling,

| b) | definiera förutsättningarna för undantag enligt artikel 296 och garantera nödvändig öppenhet kring skälen till undantagen och icke-offentliggörande av information, |
| --- | --- |

b)

definiera förutsättningarna för undantag enligt artikel 296 och garantera nödvändig öppenhet kring skälen till undantagen och icke-offentliggörande av information,

| c) | informera om policyn för gränsöverskridande konkurrens och förmedling av försvarsmateriel, |
| --- | --- |

c)

informera om policyn för gränsöverskridande konkurrens och förmedling av försvarsmateriel,

| d) | informera om regler för rättvis konkurrens och statligt stöd för att undvika snedvridning av konkurrensen, |
| --- | --- |

d)

informera om regler för rättvis konkurrens och statligt stöd för att undvika snedvridning av konkurrensen,

| e) | tillhandahålla kriterier för bedömning av leverantörernas behörighet och för urvalet av dem, |
| --- | --- |

e)

tillhandahålla kriterier för bedömning av leverantörernas behörighet och för urvalet av dem,

| f) | fastställa de grundläggande kriterierna för en europeisk marknad för försvarsmateriel, vilka på medellång sikt, beroende på vilka framsteg som görs för att utveckla marknaden, kunde utvecklas till ett direktiv om vapen, ammunition och krigsmateriel, som tar upp medlemsstaternas viktigaste säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

f)

fastställa de grundläggande kriterierna för en europeisk marknad för försvarsmateriel, vilka på medellång sikt, beroende på vilka framsteg som görs för att utveckla marknaden, kunde utvecklas till ett direktiv om vapen, ammunition och krigsmateriel, som tar upp medlemsstaternas viktigaste säkerhetsintressen.

| g) | ange allmänna riktlinjer för hur kompensationsaffärer skall hanteras. |
| --- | --- |

g)

ange allmänna riktlinjer för hur kompensationsaffärer skall hanteras.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra ett nära samarbete med EDA och parallellt med detta utarbeta en omfattande handlingsplan med kompletterande åtgärder inom närliggande områden, såsom säkerhet vid anskaffning, transport och export, vilket är nödvändigt för att skapa förutsättningar för en rättvis konkurrens inom Europeiska unionen och för att erhålla tillförlitlig marknadsstatistik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra ett nära samarbete med EDA och parallellt med detta utarbeta en omfattande handlingsplan med kompletterande åtgärder inom närliggande områden, såsom säkerhet vid anskaffning, transport och export, vilket är nödvändigt för att skapa förutsättningar för en rättvis konkurrens inom Europeiska unionen och för att erhålla tillförlitlig marknadsstatistik.

| 22. | Europaparlamentet anser att framgångarna med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken liksom den inre marknaden har skapat förutsättningar för att man äntligen skall våga ta nya steg inom detta viktiga område. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att framgångarna med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken liksom den inre marknaden har skapat förutsättningar för att man äntligen skall våga ta nya steg inom detta viktiga område.

| 23. | Europaparlamentet påtalar en rad olika hinder för konkurrensutsatt kontraktstilldelning som inte beror på särdragen i offentlig upphandling i sig, t.ex.






  — | begränsningar av gränsöverskridande handel med vapen inom EU, |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet påtalar en rad olika hinder för konkurrensutsatt kontraktstilldelning som inte beror på särdragen i offentlig upphandling i sig, t.ex.

—

begränsningar av gränsöverskridande handel med vapen inom EU,

| — | politisk påverkan i samband med kontraktstilldelning, |
| --- | --- |

—

politisk påverkan i samband med kontraktstilldelning,

| — | starkt statligt inflytande över försvarsindustrin, |
| --- | --- |

—

starkt statligt inflytande över försvarsindustrin,

| — | brister i stödkontrollen, |
| --- | --- |

—

brister i stödkontrollen,

| — | bristande forskningssamarbete (även inom EU:s forskningspolitik), |
| --- | --- |

—

bristande forskningssamarbete (även inom EU:s forskningspolitik),

| — | avsaknad av övergripande marknadsvillkor, |
| --- | --- |

—

avsaknad av övergripande marknadsvillkor,

och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder parallellt med detta initiativ för att ta itu med dessa problem.

| 24. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att iaktta försiktighet när det gäller handelskontakter med tredjeländer såväl med avseende på vapnens slutliga destinationsort som beträffande de ekonomiska och sociala förhållandena samt respekten för de mänskliga rättigheterna i inköpsländerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att iaktta försiktighet när det gäller handelskontakter med tredjeländer såväl med avseende på vapnens slutliga destinationsort som beträffande de ekonomiska och sociala förhållandena samt respekten för de mänskliga rättigheterna i inköpsländerna.

| 25. | Europaparlamentet medger att problemen med försvarsupphandlingarna inom EU delvis har att göra med att det inte finns någon ömsesidighet mellan EU och Förenta staterna. Europaparlamentet ställer således frågan om man borde råda de nationella försvarsupphandlingsorganen att göra fler uppköp inom Europa för att strategiskt stärka den europeiska försvarsindustrin inom vissa sektorer. Europaparlamentet är övertygat om att den nya EU-lagstiftningen om försvarsupphandlingar inte bör användas som ett redskap av amerikanska företag för att ensidigt infiltrera de europeiska marknaderna för försvarsupphandlingar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet medger att problemen med försvarsupphandlingarna inom EU delvis har att göra med att det inte finns någon ömsesidighet mellan EU och Förenta staterna. Europaparlamentet ställer således frågan om man borde råda de nationella försvarsupphandlingsorganen att göra fler uppköp inom Europa för att strategiskt stärka den europeiska försvarsindustrin inom vissa sektorer. Europaparlamentet är övertygat om att den nya EU-lagstiftningen om försvarsupphandlingar inte bör användas som ett redskap av amerikanska företag för att ensidigt infiltrera de europeiska marknaderna för försvarsupphandlingar.

| 26. | Europaparlamentet påpekar samtidigt att ett grundläggande villkor skall vara att alla medlemsstater efterlever Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (utrustning som omfattas av Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport) som rådet antog den 25 april 2005 (3). Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera och utvärdera efterlevnaden av denna förteckning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar samtidigt att ett grundläggande villkor skall vara att alla medlemsstater efterlever Europeiska unionens gemensamma militära förteckning (utrustning som omfattas av Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport) som rådet antog den 25 april 2005 (3). Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera och utvärdera efterlevnaden av denna förteckning.

| 27. | Europaparlamentet anmodar kommissionen att - tillsammans med Europeiska försvarsbyrån - lägga fram långsiktiga förslag om hur EU:s marknader för försvarsupphandlingar bättre kan sammankopplas med marknaderna i Förenta staterna och andra länder som Ukraina, samt även Ryssland inom vissa sektorer, för att möjliggöra både ett större urval och en effektivare specialisering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anmodar kommissionen att - tillsammans med Europeiska försvarsbyrån - lägga fram långsiktiga förslag om hur EU:s marknader för försvarsupphandlingar bättre kan sammankopplas med marknaderna i Förenta staterna och andra länder som Ukraina, samt även Ryssland inom vissa sektorer, för att möjliggöra både ett större urval och en effektivare specialisering.

| 28. | Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka om medlemsstaterna i vissa fall klassificerar produkter och teknologi med dubbla användningsområden som militära produkter, och om medlemsstaterna därigenom undviker att omfattas av EU:s lagstiftning om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka om medlemsstaterna i vissa fall klassificerar produkter och teknologi med dubbla användningsområden som militära produkter, och om medlemsstaterna därigenom undviker att omfattas av EU:s lagstiftning om offentlig upphandling.

| 29. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av Europeiska försvarsbyrån och andra organ som för närvarande är inblandade i upphandlingen av försvarsmateriel. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av Europeiska försvarsbyrån och andra organ som för närvarande är inblandade i upphandlingen av försvarsmateriel.

| 30. | Europaparlamentet instämmer i att en mindre splittrad försvarsmaterielmarknad leder till att industrins konkurrenskraft ökar genom större produktserier, bättre avkastning från forskningen och ökade avsättningsmöjligheter på världsmarknaden. Parlamentet betonar samtidigt att de frivilliga exportbegränsningar genom tredjeländer, som anges i uppförandekoden för vapenexport från 1998, måste tillämpas utan inskränkningar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet instämmer i att en mindre splittrad försvarsmaterielmarknad leder till att industrins konkurrenskraft ökar genom större produktserier, bättre avkastning från forskningen och ökade avsättningsmöjligheter på världsmarknaden. Parlamentet betonar samtidigt att de frivilliga exportbegränsningar genom tredjeländer, som anges i uppförandekoden för vapenexport från 1998, måste tillämpas utan inskränkningar.

| 31. | Europaparlamentet anser att marknadsöppningen utgör en förutsättning för att den ekonomiskt lönsamma försvarsindustrin i EU skall kunna stärkas, för utvecklingen av en fristående och kraftfull industriell bas, för kostnadseffektivare upphandlingar och för att den nödvändiga försvarskapaciteten skall säkerställas. Parlamentet konstaterar även att den ofrånkomligt tilltagande koncentrationen inom försvarsindustrin måste bli föremål för en intensivare uppföljning och kontroll från kommissionens sida (GD Konkurrens) beträffande tillämpningen av gemenskapens konkurrensrätt, så att massproduktionens fördelar inte hotas av sektorsbundna monopol liksom företagens därmed sammanhängande marknadsställning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att marknadsöppningen utgör en förutsättning för att den ekonomiskt lönsamma försvarsindustrin i EU skall kunna stärkas, för utvecklingen av en fristående och kraftfull industriell bas, för kostnadseffektivare upphandlingar och för att den nödvändiga försvarskapaciteten skall säkerställas. Parlamentet konstaterar även att den ofrånkomligt tilltagande koncentrationen inom försvarsindustrin måste bli föremål för en intensivare uppföljning och kontroll från kommissionens sida (GD Konkurrens) beträffande tillämpningen av gemenskapens konkurrensrätt, så att massproduktionens fördelar inte hotas av sektorsbundna monopol liksom företagens därmed sammanhängande marknadsställning.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(2)  Särskilt domarna i mål C-222/84, Johnston (REG 1986, s.1651), och i mål C-414/97, kommissionen mot Spanien (REG 1999, s.I-5585).

(3)  EUT C 127, 25.5.2005, s. 1.

P6_TA(2005)0441

Nyligen gjorda uttalanden av Irans president Mahmoud Ahmadinejad

Europaparlamentets resolution om Iran

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt sin resolution av den 13 oktober 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt sin resolution av den 13 oktober 2005 (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte den 7 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möte den 7 november 2005,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, i synnerhet de av den 23 oktober 2003 (2) och den 27 januari 2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Mellanöstern, i synnerhet de av den 23 oktober 2003 (2) och den 27 januari 2005 (3),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vid en konferens i Teheran kallad ”En värld utan sionism” onsdagen den 26 oktober 2005 citerade Irans president Mahmoud Ahmadinejad Irans före detta revolutionsledare ayatolla Ruhollah Khomeini och fastslog att Israel måste strykas från världskartan. |
| --- | --- |

A.

Vid en konferens i Teheran kallad ”En värld utan sionism” onsdagen den 26 oktober 2005 citerade Irans president Mahmoud Ahmadinejad Irans före detta revolutionsledare ayatolla Ruhollah Khomeini och fastslog att Israel måste strykas från världskartan.

| B. | Det internationella samfundet har omedelbart och med kraft tillbakavisat denna typ av uppmuntran till våld och förstörelse av en stat. |
| --- | --- |

B.

Det internationella samfundet har omedelbart och med kraft tillbakavisat denna typ av uppmuntran till våld och förstörelse av en stat.

| C. | Även i Iran har kritiska röster höjts mot president Ahmadinejads uttalande, bland annat från ingen mindre än Irans förre president Mohammad Khatami. |
| --- | --- |

C.

Även i Iran har kritiska röster höjts mot president Ahmadinejads uttalande, bland annat från ingen mindre än Irans förre president Mohammad Khatami.

| D. | Iran håller på att förhandla med EU om en föreslagen omfattande dialog som rör känsliga ämnen som kärnprogrammet, bekämpningen av den internationella terrorismen, ekonomiskt samarbete samt mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

D.

Iran håller på att förhandla med EU om en föreslagen omfattande dialog som rör känsliga ämnen som kärnprogrammet, bekämpningen av den internationella terrorismen, ekonomiskt samarbete samt mänskliga rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet fördömer den iranske presidentens uttalanden om staten Israel, tillbakavisar med kraft varje typ av uppmaning till förstörelse av en stat som är en del av det internationella samfundet och uppmanar den iranske presidenten att dra tillbaka sitt krigiska uttalande helt och hållet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer den iranske presidentens uttalanden om staten Israel, tillbakavisar med kraft varje typ av uppmaning till förstörelse av en stat som är en del av det internationella samfundet och uppmanar den iranske presidenten att dra tillbaka sitt krigiska uttalande helt och hållet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Irans regering att uppfylla sina internationella förpliktelser enligt artikel 2 i FN:s stadga, och att i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld, vare sig riktat mot någon annan stats territoriella integritet eller politiska oberoende, eller på annat sätt agera oförenligt med Förenta Nationernas ändamål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Irans regering att uppfylla sina internationella förpliktelser enligt artikel 2 i FN:s stadga, och att i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld, vare sig riktat mot någon annan stats territoriella integritet eller politiska oberoende, eller på annat sätt agera oförenligt med Förenta Nationernas ändamål.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro over de möjliga följder som denna typ av kommentarer kan få i en region som fortfarande är utsatt för våld, terroristattacker och extremistiska och fundamentalistiska uppmaningar till våld. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro over de möjliga följder som denna typ av kommentarer kan få i en region som fortfarande är utsatt för våld, terroristattacker och extremistiska och fundamentalistiska uppmaningar till våld.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sin oföränderliga utfästelse när det gäller Israels existensberättigande inom internationellt erkända gränser och i säkerhet vid sidan av en palestinsk självständig och livskraftig stat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sin oföränderliga utfästelse när det gäller Israels existensberättigande inom internationellt erkända gränser och i säkerhet vid sidan av en palestinsk självständig och livskraftig stat.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Iran att erkänna staten Israel och dess rätt att leva i fred och säkerhet och att använda sitt inflytande i Mellanöstern till att övertyga de rörelser som den har kontakt med att avstå från våldshandlingar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Iran att erkänna staten Israel och dess rätt att leva i fred och säkerhet och att använda sitt inflytande i Mellanöstern till att övertyga de rörelser som den har kontakt med att avstå från våldshandlingar.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det israeliska folket och staten Israel och upprepar sin bestämda avsikt att försöka uppnå en tvåstatslösning på konflikten mellan Israel och Palestina på grundval av färdplansprocessen som leds av kvartetten FN, EU, Ryssland och Förenta staterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det israeliska folket och staten Israel och upprepar sin bestämda avsikt att försöka uppnå en tvåstatslösning på konflikten mellan Israel och Palestina på grundval av färdplansprocessen som leds av kvartetten FN, EU, Ryssland och Förenta staterna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det internationella samfundets mycket kritiska reaktioner och stöder till fullo FN:s säkerhetsråds förklaring i vilket man fördömer den iranske presidenten för hans uttalande och stöder FN:s generalsekreterare, som påmint Iran om dess skyldigheter i enlighet med FN:s stadga. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar det internationella samfundets mycket kritiska reaktioner och stöder till fullo FN:s säkerhetsråds förklaring i vilket man fördömer den iranske presidenten för hans uttalande och stöder FN:s generalsekreterare, som påmint Iran om dess skyldigheter i enlighet med FN:s stadga.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar som ett exempel uttalandet från det centrala muslimska rådet i Tyskland enligt vilket alla nationer skall respektera internationell lagstiftning och andra staters rättigheter. Parlamentet välkomnar reaktionerna från den allmänna opinionen världen över, särskilt från människor av iranskt ursprung, som har visat sin vrede över den iranske presidentens uttalande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar som ett exempel uttalandet från det centrala muslimska rådet i Tyskland enligt vilket alla nationer skall respektera internationell lagstiftning och andra staters rättigheter. Parlamentet välkomnar reaktionerna från den allmänna opinionen världen över, särskilt från människor av iranskt ursprung, som har visat sin vrede över den iranske presidentens uttalande.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den ståndpunkt som ett flertal äldre palestinska tjänstemän och företrädare intog då de fördömde president Ahmedinejads attityd och uttalade sig för en fredlig samexistens mellan en palestinsk och israelisk stat. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den ståndpunkt som ett flertal äldre palestinska tjänstemän och företrädare intog då de fördömde president Ahmedinejads attityd och uttalade sig för en fredlig samexistens mellan en palestinsk och israelisk stat.

| 10. | Europaparlamentet betonar att president Ahmedinejads uttalande ger upphov till oro för Irans roll i regionen och dess framtida avsikter. Parlamentet uppmanar därför Iran att inte stödja några internationella terroristgrupper. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att president Ahmedinejads uttalande ger upphov till oro för Irans roll i regionen och dess framtida avsikter. Parlamentet uppmanar därför Iran att inte stödja några internationella terroristgrupper.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de iranska myndigheterna att spela en mer aktiv och positiv roll i Mellanöstern och omliggande områden. Parlamentet anser i sammanhanget att en överenskommelse om kärnkraftsfrågan borde uppmuntra samtliga berörda parter att främja fred och säkerhet för alla människor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de iranska myndigheterna att spela en mer aktiv och positiv roll i Mellanöstern och omliggande områden. Parlamentet anser i sammanhanget att en överenskommelse om kärnkraftsfrågan borde uppmuntra samtliga berörda parter att främja fred och säkerhet för alla människor.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att handla enligt slutsatserna från rådet (allmänna frågor) den 7 november 2005 och Europaparlamentets resolution av den 13 oktober 2005 för att komma fram till en diplomatisk lösning på problemen med Irans kärnprogram och att behålla denna position i den fortsatta utvecklingen av den omfattande dialogen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att handla enligt slutsatserna från rådet (allmänna frågor) den 7 november 2005 och Europaparlamentets resolution av den 13 oktober 2005 för att komma fram till en diplomatisk lösning på problemen med Irans kärnprogram och att behålla denna position i den fortsatta utvecklingen av den omfattande dialogen.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, Irans och Israels regeringar och parlament samt till generaldirektören för IAEA och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, Irans och Israels regeringar och parlament samt till generaldirektören för IAEA och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0382.

(2)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 610.

(3)  EUT C 253 E, 13.10.2005, s. 35.

P6_TA(2005)0442

Tillgång till humanitärt bistånd i Kashmir

Europaparlamentets resolution om Kashmir

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner rätten till humanitärt bistånd för offer för naturkatastrofer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner rätten till humanitärt bistånd för offer för naturkatastrofer,

| — | med beaktande av rapporten från Europaparlamentets ad hoc-delegations besök i Kashmir den 8-11 december 2003 och den 20-24 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europaparlamentets ad hoc-delegations besök i Kashmir den 8-11 december 2003 och den 20-24 juni 2004,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 1 augusti 2005 om genomförandet av den internationella strategin för att lindra följderna av naturkatastrofer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 1 augusti 2005 om genomförandet av den internationella strategin för att lindra följderna av naturkatastrofer,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 18 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 18 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets ordförandeskaps uttalande av den 27 oktober 2005 från Hampton Court om jordbävningen i Sydasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ordförandeskaps uttalande av den 27 oktober 2005 från Hampton Court om jordbävningen i Sydasien,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet i Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete (SAARC) i Dacca den 12-13 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet i Sydasiatiska organisationen för regionalt samarbete (SAARC) i Dacca den 12-13 november 2005,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 8 oktober 2005 inträffade en jordbävning som uppmätte 7,6 på Richterskalan och som orsakade stora skador och skördade många offer över ett område på 30 000 km2 i Kashmirområdet, det nordvästra gränsområdet mellan Pakistan, Afghanistan och Indien. |
| --- | --- |

A.

Den 8 oktober 2005 inträffade en jordbävning som uppmätte 7,6 på Richterskalan och som orsakade stora skador och skördade många offer över ett område på 30 000 km2 i Kashmirområdet, det nordvästra gränsområdet mellan Pakistan, Afghanistan och Indien.

| B. | Mer än 200 000 människor dog eller skadades allvarligt i jordbävningen. Miljontals människor har blivit hemlösa och utsätts nu för extrema väderleksförhållanden och olika former av allvarliga sjukdomar. Siffrorna kan fortfarande stiga dramatiskt med vinterns ankomst till Himalaya. Mer än 1,8 miljoner människor är nu hemlösa i Kashmir (85 procent av befolkningen i huvudstaden Muzaffarabad som administreras av Pakistan). |
| --- | --- |

B.

Mer än 200 000 människor dog eller skadades allvarligt i jordbävningen. Miljontals människor har blivit hemlösa och utsätts nu för extrema väderleksförhållanden och olika former av allvarliga sjukdomar. Siffrorna kan fortfarande stiga dramatiskt med vinterns ankomst till Himalaya. Mer än 1,8 miljoner människor är nu hemlösa i Kashmir (85 procent av befolkningen i huvudstaden Muzaffarabad som administreras av Pakistan).

| C. | Ödeläggelsen på det humanitära och ekonomiska planet har hittills inget motstycke i subkontinentens historia. Hundratals städer och byar, de flesta vägar och broar, offentlig infrastruktur och kommunikationsmedel har totalt ödelagts, särskilt runt Muzaffarabad, som är huvudstad i den del av Kashmir som administreras av Pakistan. |
| --- | --- |

C.

Ödeläggelsen på det humanitära och ekonomiska planet har hittills inget motstycke i subkontinentens historia. Hundratals städer och byar, de flesta vägar och broar, offentlig infrastruktur och kommunikationsmedel har totalt ödelagts, särskilt runt Muzaffarabad, som är huvudstad i den del av Kashmir som administreras av Pakistan.

| D. | FN varnade för att det kanske inte finns tillräckliga resurser tillgängliga i världen, som till exempel vintertält, för en katastrof av den här omfattningen. |
| --- | --- |

D.

FN varnade för att det kanske inte finns tillräckliga resurser tillgängliga i världen, som till exempel vintertält, för en katastrof av den här omfattningen.

| E. | Världsbanken och Asiatiska utvecklingsbanken har beräknat att de totala kostnaderna för det humanitära biståndsarbetet samt rehabiliterings- och återuppbyggnadsarbete kommer att uppgå till 5,2 miljarder dollar, varav 2 miljarder dollar har utlovats av givare. |
| --- | --- |

E.

Världsbanken och Asiatiska utvecklingsbanken har beräknat att de totala kostnaderna för det humanitära biståndsarbetet samt rehabiliterings- och återuppbyggnadsarbete kommer att uppgå till 5,2 miljarder dollar, varav 2 miljarder dollar har utlovats av givare.

| F. | FN rapporterade den 11 november 2005 att endast 98,5 miljoner dollar och obekräftade löften om 38 miljoner dollar hade mottagits efter det att en vädjan om omedelbart bistånd på 550 miljoner dollar gjorts den 26 oktober 2005 för att täcka biståndsinsatserna för de kommande sex månaderna. |
| --- | --- |

F.

FN rapporterade den 11 november 2005 att endast 98,5 miljoner dollar och obekräftade löften om 38 miljoner dollar hade mottagits efter det att en vädjan om omedelbart bistånd på 550 miljoner dollar gjorts den 26 oktober 2005 för att täcka biståndsinsatserna för de kommande sex månaderna.

| G. | EU och dess medlemsstater har utöver ett avsevärt ekonomiskt bistånd också bidragit med helikoptrar, flygplan och ingenjörer till de biståndsinsatser som görs av de pakistanska myndigheterna och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

G.

EU och dess medlemsstater har utöver ett avsevärt ekonomiskt bistånd också bidragit med helikoptrar, flygplan och ingenjörer till de biståndsinsatser som görs av de pakistanska myndigheterna och det internationella samfundet.

| H. | Indiens och Pakistans regeringar har kommit överens om att den så kallade kontrollinjen genom Kashmir ska öppnas på fem platser från den 7 november 2005. |
| --- | --- |

H.

Indiens och Pakistans regeringar har kommit överens om att den så kallade kontrollinjen genom Kashmir ska öppnas på fem platser från den 7 november 2005.

| I. | Indien och Pakistan har fört en kontinuerlig dialog sedan början av 2004 för att nå ett slut på vissa av deras tvister. |
| --- | --- |

I.

Indien och Pakistan har fört en kontinuerlig dialog sedan början av 2004 för att nå ett slut på vissa av deras tvister.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupa deltagande, sin medkänsla och solidaritet med alla som drabbades av jordbävningen i södra Asien den 8 oktober 2005. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupa deltagande, sin medkänsla och solidaritet med alla som drabbades av jordbävningen i södra Asien den 8 oktober 2005.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över situationen för de överlevande, särskilt för de människor som lever i högt belägna bosättningar, som isolerats till följd av jordskred och som endast kan nås med en flotta av biståndshelikoptrar. Parlamentet är oroat över rapporterna om att människor i vissa av de värst drabbade områdena endast har fått mycket lite hjälp om någon alls. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är djupt oroat över situationen för de överlevande, särskilt för de människor som lever i högt belägna bosättningar, som isolerats till följd av jordskred och som endast kan nås med en flotta av biståndshelikoptrar. Parlamentet är oroat över rapporterna om att människor i vissa av de värst drabbade områdena endast har fått mycket lite hjälp om någon alls.

| 3. | Europaparlamentet betonar att de värst drabbade områdena är otillgängliga eftersom vägar och kommunikationssystem i stor utsträckning har ödelagts, och understryker de tragiska följderna av de fortsatta förseningarna i leveransen av det humanitära biståndet till de avlägsna bergsområdena. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att de värst drabbade områdena är otillgängliga eftersom vägar och kommunikationssystem i stor utsträckning har ödelagts, och understryker de tragiska följderna av de fortsatta förseningarna i leveransen av det humanitära biståndet till de avlägsna bergsområdena.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de gemensamma biståndsinsatser som gjorts av Pakistans regering och det internationella samfundet, bland annat biståndet från EU:s medlemsstater och Nato. Parlamentet är medvetet om att enorma insatser måste göras innan den bistra vintern sätter in i bergsområdena. Parlamentet välkomnar det biståndspaket på 93,6 miljoner euro som föreslagits av kommissionen och de biståndslöften som gjorts av medlemsstater och andra givare. Parlamentet uppmanar givarna att utlova mer medel och att betala ut de belopp som de redan utlovat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar de gemensamma biståndsinsatser som gjorts av Pakistans regering och det internationella samfundet, bland annat biståndet från EU:s medlemsstater och Nato. Parlamentet är medvetet om att enorma insatser måste göras innan den bistra vintern sätter in i bergsområdena. Parlamentet välkomnar det biståndspaket på 93,6 miljoner euro som föreslagits av kommissionen och de biståndslöften som gjorts av medlemsstater och andra givare. Parlamentet uppmanar givarna att utlova mer medel och att betala ut de belopp som de redan utlovat.

| 5. | Europaparlamentet är medvetet om de logistiska problem som biståndsarbetarna ställs inför och det brådskande behovet av fler helikoptrar, vintertält, sanitär utrustning, medicinskt bistånd, vatten och livsmedel. Parlamentet stöder till fullo biståndsinsatser såsom ”Winter Race”, som lanserats av Internationella migrationsorganisationen och Internationella rödakors- och rödahalvmånefederationen och som skall leverera 10 000 tält till högt belägna byar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är medvetet om de logistiska problem som biståndsarbetarna ställs inför och det brådskande behovet av fler helikoptrar, vintertält, sanitär utrustning, medicinskt bistånd, vatten och livsmedel. Parlamentet stöder till fullo biståndsinsatser såsom ”Winter Race”, som lanserats av Internationella migrationsorganisationen och Internationella rödakors- och rödahalvmånefederationen och som skall leverera 10 000 tält till högt belägna byar.

| 6. | Europaparlamentet kräver ökad samordning mellan FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO), frivilligorganisationer och Pakistans och Indiens regeringar för att garantera att det stöd som för närvarande tillhandahålls av Europeiska unionen snabbt förs fram till Kashmir. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver ökad samordning mellan FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), Europeiska gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO), frivilligorganisationer och Pakistans och Indiens regeringar för att garantera att det stöd som för närvarande tillhandahålls av Europeiska unionen snabbt förs fram till Kashmir.

| 7. | Europaparlamentet stöder fullt ut kraven på omedelbar katastrofhjälp. Parlamentet uppmanar givarna att utan dröjsmål bidra till det belopp på 550 miljoner dollar som begärts av FN. Parlamentet erinrar givarna om det kompletterande belopp på 580 miljoner dollar som utlovades vid givarkonferensen den 26 oktober 2005. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast meddela om EU kommer att kunna ställa ytterligare medel till förfogande inom ramen för den samlade överföringen eller andra mekanismer, framför allt med hänsyn till återuppbyggnadsbehoven efter 2006. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder fullt ut kraven på omedelbar katastrofhjälp. Parlamentet uppmanar givarna att utan dröjsmål bidra till det belopp på 550 miljoner dollar som begärts av FN. Parlamentet erinrar givarna om det kompletterande belopp på 580 miljoner dollar som utlovades vid givarkonferensen den 26 oktober 2005. Parlamentet uppmanar kommissionen att snarast meddela om EU kommer att kunna ställa ytterligare medel till förfogande inom ramen för den samlade överföringen eller andra mekanismer, framför allt med hänsyn till återuppbyggnadsbehoven efter 2006.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de stora budgetbegränsningar som kommissionen planerat när det gäller humanitärt bistånd, och betonar att den största delen av ECHO:s återstående operationella reserv har utnyttjats till andra stora katastrofer som nyligen inträffat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de stora budgetbegränsningar som kommissionen planerat när det gäller humanitärt bistånd, och betonar att den största delen av ECHO:s återstående operationella reserv har utnyttjats till andra stora katastrofer som nyligen inträffat.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att på nytt ta upp den nya tillämpningen av Allmänna preferenssystemet (GSP +) och att genomföra den modell som godkändes av Europaparlamentet den 9 mars 2005 (1). Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt främja dessa och andra lämpliga åtgärder i enlighet med tidsplanen för den nya tillämpningen av Allmänna preferenssystemet efter tsunamin i södra Asien. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att på nytt ta upp den nya tillämpningen av Allmänna preferenssystemet (GSP +) och att genomföra den modell som godkändes av Europaparlamentet den 9 mars 2005 (1). Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt främja dessa och andra lämpliga åtgärder i enlighet med tidsplanen för den nya tillämpningen av Allmänna preferenssystemet efter tsunamin i södra Asien.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades vid SAARC:s toppmöte den 12-13 november 2005 om att samarbeta när det gäller katastrofhantering och att samordna insatserna på detta område genom att inrätta ett beredskaps- och katastrofcentrum i Indien. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som fattades vid SAARC:s toppmöte den 12-13 november 2005 om att samarbeta när det gäller katastrofhantering och att samordna insatserna på detta område genom att inrätta ett beredskaps- och katastrofcentrum i Indien.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan regeringarna i Indien och Pakistan om att öppna den så kallade kontrollinjen för gränsövergång. Parlamentet är övertygat om att öppningen av gränsövergångar är mycket viktig för befolkningen i Kashmir och för katastrofarbetet. Parlamentet hoppas att denna överenskommelse kan genomföras utan allt för stora administrativa problem för de personer i Kashmir som utnyttjar övergångsplatserna. Parlamentet gläder sig över att fem övergångar öppnats för utbyte av varor. Parlamentet uppmanar myndigheterna i de båda länderna att tillåta civila att gå över kontrollinjen. Parlamentet stöder uppmaningen från FN:s Världslivsmedelsprogram att öppna andra övergångar på kontrollinjen och att tillåta passagen av lastbilar för att stödja biståndsarbetet för hundratusentals människor i avlägsna dalar och höga berg i Kashmir. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan regeringarna i Indien och Pakistan om att öppna den så kallade kontrollinjen för gränsövergång. Parlamentet är övertygat om att öppningen av gränsövergångar är mycket viktig för befolkningen i Kashmir och för katastrofarbetet. Parlamentet hoppas att denna överenskommelse kan genomföras utan allt för stora administrativa problem för de personer i Kashmir som utnyttjar övergångsplatserna. Parlamentet gläder sig över att fem övergångar öppnats för utbyte av varor. Parlamentet uppmanar myndigheterna i de båda länderna att tillåta civila att gå över kontrollinjen. Parlamentet stöder uppmaningen från FN:s Världslivsmedelsprogram att öppna andra övergångar på kontrollinjen och att tillåta passagen av lastbilar för att stödja biståndsarbetet för hundratusentals människor i avlägsna dalar och höga berg i Kashmir.

| 12. | Europaparlamentet gläder sig över att ”kricketdiplomati” ledde till att det hölls ett toppmöte mellan Indiens premiärminister och Pakistans president i New Delhi (den 17 april 2005). Parlamentet välkomnar de framsteg som görs av båda parter när det gäller att konsolidera de förtroendeskapande åtgärderna, genom en successiv bilateral normalisering som kan leda till en politisk lösning av gränsfrågan i Kashmir. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet gläder sig över att ”kricketdiplomati” ledde till att det hölls ett toppmöte mellan Indiens premiärminister och Pakistans president i New Delhi (den 17 april 2005). Parlamentet välkomnar de framsteg som görs av båda parter när det gäller att konsolidera de förtroendeskapande åtgärderna, genom en successiv bilateral normalisering som kan leda till en politisk lösning av gränsfrågan i Kashmir.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar tecknen på framsteg i de bilaterala samtalen mellan Indien och Pakistan om Kashmir liksom andra ömsesidiga tecken på flexibilitet, såsom den nyligen öppnade busslinjen mellan de två - indiska och pakistanska - delarna av territoriet, samt besöken av den indiske utrikesministern i Pakistan och av Pakistans president i Indien. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar tecknen på framsteg i de bilaterala samtalen mellan Indien och Pakistan om Kashmir liksom andra ömsesidiga tecken på flexibilitet, såsom den nyligen öppnade busslinjen mellan de två - indiska och pakistanska - delarna av territoriet, samt besöken av den indiske utrikesministern i Pakistan och av Pakistans president i Indien.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den indiske premiärministerns uttalande, som Pakistans president har instämt i, att Siachenglaciären i Kashmir bör betraktas som ett ”Fredens berg” och som en ny symbol på vägen till fullständig försoning mellan Indien och Pakistan i Kashmirfrågan, och uppmanar EU att stödja detta positiva utspel för att så snart som möjligt få till stånd ett slutgiltigt avtal mellan parterna, i vilket omplacering och tillbakadragande av de militära styrkorna i området ingår. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar den indiske premiärministerns uttalande, som Pakistans president har instämt i, att Siachenglaciären i Kashmir bör betraktas som ett ”Fredens berg” och som en ny symbol på vägen till fullständig försoning mellan Indien och Pakistan i Kashmirfrågan, och uppmanar EU att stödja detta positiva utspel för att så snart som möjligt få till stånd ett slutgiltigt avtal mellan parterna, i vilket omplacering och tillbakadragande av de militära styrkorna i området ingår.

| 15. | Europaparlamentet hoppas att den fruktansvärda katastrof som främst drabbade befolkningen i Kashmir inom den närmaste framtiden kan få det positiva resultatet att bringa de som överlevde närmare fred, fri rörlighet och framgång. Parlamentet gläder sig över att regeringarna i Indien och Pakistan nyligen tog de första stegen mot återförening, vilket för första gången direkt involverade folket i Kashmir i processen, och hoppas att detta är början på en kontinuerlig process mot fred. Parlamentet uppmanar därför regeringarna i Indien och Pakistan att fortsätta denna process, som med den berörda befolkningens deltagande bör leda till en fredlig lösning på Kashmirfrågan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet hoppas att den fruktansvärda katastrof som främst drabbade befolkningen i Kashmir inom den närmaste framtiden kan få det positiva resultatet att bringa de som överlevde närmare fred, fri rörlighet och framgång. Parlamentet gläder sig över att regeringarna i Indien och Pakistan nyligen tog de första stegen mot återförening, vilket för första gången direkt involverade folket i Kashmir i processen, och hoppas att detta är början på en kontinuerlig process mot fred. Parlamentet uppmanar därför regeringarna i Indien och Pakistan att fortsätta denna process, som med den berörda befolkningens deltagande bör leda till en fredlig lösning på Kashmirfrågan.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Indiens och Pakistans regeringar och parlament, SARRC:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Indiens och Pakistans regeringar och parlament, SARRC:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0066.

P6_TA(2005)0443

Filippinerna (dödsdomen mot den europeiska medborgaren Francisco Larrañaga)

Europaparlamentets resolution om Filippinerna

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i Förenta nationernas allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i Förenta nationernas allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling från 1984 som Filippinerna ratificerade den 18 juni 1986, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling från 1984 som Filippinerna ratificerade den 18 juni 1986,

| — | med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredje länder avseende dödsstraffet som antogs av rådet (allänna frågor) den 29 juni 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredje länder avseende dödsstraffet som antogs av rådet (allänna frågor) den 29 juni 1998,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2001 om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje länder (KOM(2001)0252), i vilket avskaffande av dödsstraffet identifieras som en av de tematiska prioriteringarna för stöd inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 maj 2001 om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje länder (KOM(2001)0252), i vilket avskaffande av dödsstraffet identifieras som en av de tematiska prioriteringarna för stöd inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av de skrivelser som parlamentets föregående talman och nuvarande talman, Pat Cox respektive Josep Borrell, den10 maj 2004 respektive den 6 juni 2005 sände till Filippinernas president Gloria Macapagal-Arroyo med en uppmaning om att göra en översyn av rättegången mot Francisco Larrañaga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skrivelser som parlamentets föregående talman och nuvarande talman, Pat Cox respektive Josep Borrell, den10 maj 2004 respektive den 6 juni 2005 sände till Filippinernas president Gloria Macapagal-Arroyo med en uppmaning om att göra en översyn av rättegången mot Francisco Larrañaga,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet och om ett moratorium för avrättningar under tiden, särskilt resolutionen av den 18 december 2003 om Filippinerna: slutet på moratoriet för dödsstraff (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet och om ett moratorium för avrättningar under tiden, särskilt resolutionen av den 18 december 2003 om Filippinerna: slutet på moratoriet för dödsstraff (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2004 och EU:s politik på detta område (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2004 och EU:s politik på detta område (2),

| — | med beaktande av artikel 115 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Filippinernas förre president Joseph Estrada i mars 2000 införde ett moratorium för verkställande av dödsstraff. |
| --- | --- |

A.

Filippinernas förre president Joseph Estrada i mars 2000 införde ett moratorium för verkställande av dödsstraff.

| B. | Landets nuvarande president Gloria Macapagal-Arroyo meddelade att detta moratorium skulle upphävas från den 1 januari 2004. |
| --- | --- |

B.

Landets nuvarande president Gloria Macapagal-Arroyo meddelade att detta moratorium skulle upphävas från den 1 januari 2004.

| C. | Sedan dödsstraffet återinfördes 1993 har över 1916 personer dömts till döden i Filippinerna och 7 avrättningar har genomförts. Minst 18 minderåriga personer är fortfarande dömda till döden för brott de begick när de var under 18 år, trots att det i filippinsk lag är tydligt fastställt att minderåriga inte får dömas till döden eller avrättas. |
| --- | --- |

C.

Sedan dödsstraffet återinfördes 1993 har över 1916 personer dömts till döden i Filippinerna och 7 avrättningar har genomförts. Minst 18 minderåriga personer är fortfarande dömda till döden för brott de begick när de var under 18 år, trots att det i filippinsk lag är tydligt fastställt att minderåriga inte får dömas till döden eller avrättas.

| D. | Bland de personer som för närvarande är dömda till döden i Filippinerna återfinns den europeiske medborgaren Francisco Larrañaga, som är anklagad för våldtäkt och mord. |
| --- | --- |

D.

Bland de personer som för närvarande är dömda till döden i Filippinerna återfinns den europeiske medborgaren Francisco Larrañaga, som är anklagad för våldtäkt och mord.

| E. | Trots att detta fall bär alla tecken på en orättvis rättegång enligt internationell rättsstandard bekräftades dödsdomen mot Francisco Larrañagas i juli 2005 och det finns inga fler möjligheter att överklaga domen. |
| --- | --- |

E.

Trots att detta fall bär alla tecken på en orättvis rättegång enligt internationell rättsstandard bekräftades dödsdomen mot Francisco Larrañagas i juli 2005 och det finns inga fler möjligheter att överklaga domen.

| 1. | Europaparlamentet stöder alla internationella initiativ som skulle kunna leda till att dödsstraffet avskaffades i världen, särskilt resolution 2005/59 om dödsstraff som Förenta nationernas kommission för mänskliga rättigheter har antagit och det andra frivilliga protokollet till Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter i syfte att avskaffa dödsstraffet. Parlamentet efterlyser på nytt ett allmänt avskaffande av dödsstraffet och ett moratorium för avrättningar som skall gälla under tiden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder alla internationella initiativ som skulle kunna leda till att dödsstraffet avskaffades i världen, särskilt resolution 2005/59 om dödsstraff som Förenta nationernas kommission för mänskliga rättigheter har antagit och det andra frivilliga protokollet till Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter i syfte att avskaffa dödsstraffet. Parlamentet efterlyser på nytt ett allmänt avskaffande av dödsstraffet och ett moratorium för avrättningar som skall gälla under tiden.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Filippinernas president att återkalla sitt beslut att upphäva moratoriet för verkställandet av dödsstraff och uppmanar Filippinernas kongress att utan dröjsmål upphäva lagen om återinförande av dödsstraffet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Filippinernas president att återkalla sitt beslut att upphäva moratoriet för verkställandet av dödsstraff och uppmanar Filippinernas kongress att utan dröjsmål upphäva lagen om återinförande av dödsstraffet.

| 3. | Europaparlamentet stöder det lagstiftningsförslag som har lagts fram av Filippinernas kongress om att avskaffa dödsstraffet i landet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder det lagstiftningsförslag som har lagts fram av Filippinernas kongress om att avskaffa dödsstraffet i landet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Filippinernas president Gloria Macapagal-Arroyo att utöva sin makt och bevilja Francisco Larrañaga fullständig amnesti och säkerställa att han omedelbart släpps ur fängelset samt att förvandla dödsstraffet för de dödsdömda fångarna, i synnerhet för de 18 fångar som begick sina brott när de var under 18. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Filippinernas president Gloria Macapagal-Arroyo att utöva sin makt och bevilja Francisco Larrañaga fullständig amnesti och säkerställa att han omedelbart släpps ur fängelset samt att förvandla dödsstraffet för de dödsdömda fångarna, i synnerhet för de 18 fångar som begick sina brott när de var under 18.

| 5. | Europaparlamentet begär en översyn av det rättsliga förfarande som lett fram till att dödsstraff utdömts i detta fall och kräver att det skall hållas en rättvis rättegång som grundar sig på respekt för samtliga rättsliga och straffrättsliga garantier. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär en översyn av det rättsliga förfarande som lett fram till att dödsstraff utdömts i detta fall och kräver att det skall hållas en rättvis rättegång som grundar sig på respekt för samtliga rättsliga och straffrättsliga garantier.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Filippinernas regering och parlament att vidta radikala åtgärder för att reformera landets polisväsende och straffrättsliga system. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Filippinernas regering och parlament att vidta radikala åtgärder för att reformera landets polisväsende och straffrättsliga system.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta alla de initiativ som behövs för att förhindra att avrättningen av denne EU-medborgare verkställs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta alla de initiativ som behövs för att förhindra att avrättningen av denne EU-medborgare verkställs.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att betrakta avskaffandet av dödsstraffet och ett allmänt moratorium för avrättningar som en avgörande beståndsdel i förbindelserna mellan EU och tredje länder samt att beakta denna fråga i samband med ingåendet eller förnyandet av avtal med tredje länder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att betrakta avskaffandet av dödsstraffet och ett allmänt moratorium för avrättningar som en avgörande beståndsdel i förbindelserna mellan EU och tredje länder samt att beakta denna fråga i samband med ingåendet eller förnyandet av avtal med tredje länder.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Filippinernas regering och parlament samt till regeringarna i övriga medlemsstater i organisationen för länderna i Sydostasien (ASEAN). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Filippinernas regering och parlament samt till regeringarna i övriga medlemsstater i organisationen för länderna i Sydostasien (ASEAN).

---

(1)  EUT C 91 E, 15.4.2004, s. 691.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0150.

P6_TA(2005)0444

Burma/Myanmar

Europaparlamentets resolution om Burma

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den resolution om människorättssituationen i Myanmar som antogs den 14 april 2005 vid den 61:a sessionen för FN:s kommission för mänskliga rättigheter, och den resolution som antogs den 23 december 2004 av FN:s generalförsamling om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om människorättssituationen i Myanmar som antogs den 14 april 2005 vid den 61:a sessionen för FN:s kommission för mänskliga rättigheter, och den resolution som antogs den 23 december 2004 av FN:s generalförsamling om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport om människorättssituationen i Myanmar av den 10 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport om människorättssituationen i Myanmar av den 10 oktober 2005,

| — | med beaktande av ordförandens uttalande vid det sjunde Asien-Europamötet (ASEM) mellan utrikesministrar som hölls i Kyoto den 6-7 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande vid det sjunde Asien-Europamötet (ASEM) mellan utrikesministrar som hölls i Kyoto den 6-7 maj 2005,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt den av den 12 maj 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar, särskilt den av den 12 maj 2005 (1),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Folket i Myanmar utsätts för brott mot de mänskliga rättigheterna, bland annat i form av tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, barnsoldater, våldtäkter, regeringstruppernas plundringar samt tvångsförflyttningar. |
| --- | --- |

A.

Folket i Myanmar utsätts för brott mot de mänskliga rättigheterna, bland annat i form av tvångsarbete, förföljelse av oliktänkande, barnsoldater, våldtäkter, regeringstruppernas plundringar samt tvångsförflyttningar.

| B. | Armén i Myanmar utövar genom sin ”Four Cuts”-strategi brutalitet och förtryck mot befolkningen i Myanmars sju etniska stater. |
| --- | --- |

B.

Armén i Myanmar utövar genom sin ”Four Cuts”-strategi brutalitet och förtryck mot befolkningen i Myanmars sju etniska stater.

| C. | Under ASEM:s sjätte utrikesministermöte, som hölls i Kildare den 17 och 18 april 2004, fastställdes tydliga villkor för Myanmars inträde i ASEM, däribland att Aung San Suu Kyi friges som en grundförutsättning samt att NLD (National League for Democracy) ges möjlighet att verka fritt och att en verklig politisk dialog inleds med demokratigrupper och etniska grupper i Myanmar. |
| --- | --- |

C.

Under ASEM:s sjätte utrikesministermöte, som hölls i Kildare den 17 och 18 april 2004, fastställdes tydliga villkor för Myanmars inträde i ASEM, däribland att Aung San Suu Kyi friges som en grundförutsättning samt att NLD (National League for Democracy) ges möjlighet att verka fritt och att en verklig politisk dialog inleds med demokratigrupper och etniska grupper i Myanmar.

| D. | Inget av dessa villkor har uppfyllts av regimen i Myanmar. |
| --- | --- |

D.

Inget av dessa villkor har uppfyllts av regimen i Myanmar.

| E. | Den 6 juli 2005 frigav regeringen i Myanmar 249 politiska fångar, inklusive oliktänkande och NLDaktivister. Enligt FN:s särskilda människorättsrapportör för Myanmar sitter dock över 1000 människor fortfarande fängslade av politiska skäl. |
| --- | --- |

E.

Den 6 juli 2005 frigav regeringen i Myanmar 249 politiska fångar, inklusive oliktänkande och NLDaktivister. Enligt FN:s särskilda människorättsrapportör för Myanmar sitter dock över 1000 människor fortfarande fängslade av politiska skäl.

| F. | Nationalkonventet i Myanmar kommer att sammanträda i december 2005 utan NLD och i strid mot verkliga demokratiska förfaranden. Konventet kommer därför inte till fullo att representera det burmesiska folket. |
| --- | --- |

F.

Nationalkonventet i Myanmar kommer att sammanträda i december 2005 utan NLD och i strid mot verkliga demokratiska förfaranden. Konventet kommer därför inte till fullo att representera det burmesiska folket.

| G. | Den 2 november 2005 dömde militärdiktaturen i Myanmar Hkun Htun Oo, ordförande för Shan Nationalities League for Democracy, till 90 års fängelse, general Hso Hten, ordförande för Shan State Peace Council, till 106 års fängelse samt åtta andra Shanledare till 70 års fängelse var. Samtliga har hållits fängslade sedan februari 2005 och nekats att själva välja sina advokater och att träffa sina familjer. |
| --- | --- |

G.

Den 2 november 2005 dömde militärdiktaturen i Myanmar Hkun Htun Oo, ordförande för Shan Nationalities League for Democracy, till 90 års fängelse, general Hso Hten, ordförande för Shan State Peace Council, till 106 års fängelse samt åtta andra Shanledare till 70 års fängelse var. Samtliga har hållits fängslade sedan februari 2005 och nekats att själva välja sina advokater och att träffa sina familjer.

| H. | I juni 2005 beslutade Internationella arbetsorganisationen (ILO) att på nytt aktivera de åtgärder som den antagit i juni 2000, där den uppmanade sina medlemmar att se över sina förbindelser med Myanmar (i enlighet med artikel 33 i ILO-konventionen), eftersom landet fortsatt att i stor utsträckning använda sig av tvångsarbete. |
| --- | --- |

H.

I juni 2005 beslutade Internationella arbetsorganisationen (ILO) att på nytt aktivera de åtgärder som den antagit i juni 2000, där den uppmanade sina medlemmar att se över sina förbindelser med Myanmar (i enlighet med artikel 33 i ILO-konventionen), eftersom landet fortsatt att i stor utsträckning använda sig av tvångsarbete.

| I. | Av den rapport som den tidigare tjeckiske presidenten Václav Havel och ärkebiskop Desmond Tutu beställt, ”Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma” framgår det klart och tydligt att FN:s säkerhetsråd måste vidta åtgärder. |
| --- | --- |

I.

Av den rapport som den tidigare tjeckiske presidenten Václav Havel och ärkebiskop Desmond Tutu beställt, ”Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma” framgår det klart och tydligt att FN:s säkerhetsråd måste vidta åtgärder.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att behandla situationen i Myanmar snarast möjligast och att ge FN:s generalsekreterare mandat att medla i Myanmar för att få till stånd nationell förlikning och en övergång till demokrati. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att vidta nödvändiga åtgärder för att införa ekonomiska sanktioner mot Myanmar, som ett försök att åstadkomma en förändring. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att behandla situationen i Myanmar snarast möjligast och att ge FN:s generalsekreterare mandat att medla i Myanmar för att få till stånd nationell förlikning och en övergång till demokrati. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att vidta nödvändiga åtgärder för att införa ekonomiska sanktioner mot Myanmar, som ett försök att åstadkomma en förändring.

| 2. | Europaparlamentet fördömer militärdiktaturens totala likgiltighet inför det burmesiska folkets välmående. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer militärdiktaturens totala likgiltighet inför det burmesiska folkets välmående.

| 3. | Europaparlamentet fördömer den brutala kampanj som militären i Myanmar bedriver och som omfattar tvångsförflyttningar av ett flertal större etniska grupper som kämpar för autonomi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer den brutala kampanj som militären i Myanmar bedriver och som omfattar tvångsförflyttningar av ett flertal större etniska grupper som kämpar för autonomi.

| 4. | Europaparlamentet kräver att Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, general Hso Hten samt andra politiska ledare och alla andra politiska fångar som Statens råd för fred och utveckling (SPDC) håller fängslade omedelbart friges och garanteras fullständigt fri rörlighet och obegränsad yttrandefrihet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo, general Hso Hten samt andra politiska ledare och alla andra politiska fångar som Statens råd för fred och utveckling (SPDC) håller fängslade omedelbart friges och garanteras fullständigt fri rörlighet och obegränsad yttrandefrihet.

| 5. | Europaparlamentet insisterar på att SPDC omedelbart inleder en meningsfull dialog med NLD och etniska grupper för att skapa en återgång till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska minoriteters rättigheter och medborgerliga rättigheter i Myanmar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet insisterar på att SPDC omedelbart inleder en meningsfull dialog med NLD och etniska grupper för att skapa en återgång till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive etniska minoriteters rättigheter och medborgerliga rättigheter i Myanmar.

| 6. | Europaparlamentet insisterar även på att EU:s gemensamma politik gentemot Myanmar omedelbart bör stärkas genom att man






  a) | officiellt förklarar att EU inte kommer att godta några resultat från militärens nationalkonvent om inte de minimivillkor som fastställdes under ASEM:s sjätte utrikesministermöte i uppfylls, en verklig demokratisk process garanteras och NLD och andra representerade prodemokratiska grupper fritt kan delta, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet insisterar även på att EU:s gemensamma politik gentemot Myanmar omedelbart bör stärkas genom att man

a)

officiellt förklarar att EU inte kommer att godta några resultat från militärens nationalkonvent om inte de minimivillkor som fastställdes under ASEM:s sjätte utrikesministermöte i uppfylls, en verklig demokratisk process garanteras och NLD och andra representerade prodemokratiska grupper fritt kan delta,

| b) | arbetar för ett allmänt förbud i rådets förordning (EG) nr 1853/2004 av den 25 oktober 2004 om ytterligare restriktiva åtgärder mot Burma/Mynamar och om ändring av förordning (EG) nr 798/2004 (2) för EU-registrerade företag att göra nya investeringar eller förlänga lån till statsägda företag i Myanmar, |
| --- | --- |

b)

arbetar för ett allmänt förbud i rådets förordning (EG) nr 1853/2004 av den 25 oktober 2004 om ytterligare restriktiva åtgärder mot Burma/Mynamar och om ändring av förordning (EG) nr 798/2004 (2) för EU-registrerade företag att göra nya investeringar eller förlänga lån till statsägda företag i Myanmar,

| 7. | Europaparlamentet anser att ett EU-sändebud på hög nivå skall utses med uppgift att arbeta för att få Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo och andra politiska ledare frigivna, utveckla en omfattande EU-strategi för Myanmar som skulle möjliggöra humanitärt bistånd inom landet till det burmesiska folket men också genom gränsöverskridande strategier och att få till stånd en övergång till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ett EU-sändebud på hög nivå skall utses med uppgift att arbeta för att få Aung San Suu Kyi, Hkun Htun Oo och andra politiska ledare frigivna, utveckla en omfattande EU-strategi för Myanmar som skulle möjliggöra humanitärt bistånd inom landet till det burmesiska folket men också genom gränsöverskridande strategier och att få till stånd en övergång till demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 8. | Europaparlamentet beklagar å det djupaste att Myanmars regering fortfarande inte har vidtagit alla relevanta åtgärder för att Unionen Myanmars regerings och ILO:s gemensamma handlingsplan för utrotning av tvångsarbete i Myanmar skall kunna träda i kraft. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar å det djupaste att Myanmars regering fortfarande inte har vidtagit alla relevanta åtgärder för att Unionen Myanmars regerings och ILO:s gemensamma handlingsplan för utrotning av tvångsarbete i Myanmar skall kunna träda i kraft.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja den rapport och den resolution som läggs fram i den ovannämnda rapporten ”Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma”. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja den rapport och den resolution som läggs fram i den ovannämnda rapporten ”Threat to Peace - A Call for the UN Security Council to Act in Burma”.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar samtliga ILO-medlemmar inom EU att på allvar se över sina förbindelser med Myanmar, enligt artikel 33 i ILO-konventionen, såsom ILO uppmanat dem att göra. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar samtliga ILO-medlemmar inom EU att på allvar se över sina förbindelser med Myanmar, enligt artikel 33 i ILO-konventionen, såsom ILO uppmanat dem att göra.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i ASEAN:s och ASEM:s medlemsstater, ASEAN:s interparlamentariska valorganisation för Myanmar, Aung San Suu Kyi, NLD, SPDC, FN:s generalsekreterare, FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter och den särskilda människorättsrapportören för Myanmar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i ASEAN:s och ASEM:s medlemsstater, ASEAN:s interparlamentariska valorganisation för Myanmar, Aung San Suu Kyi, NLD, SPDC, FN:s generalsekreterare, FN:s höge kommissionär för mänskliga rättigheter och den särskilda människorättsrapportören för Myanmar.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0186.

(2)  EUT L 323, 26.10.2004, s. 11.

P6_TA(2005)0445

En utvecklingsstrategi för Afrika

Europaparlamentets resolution om en utvecklingsstrategi för Afrika (2005/2142(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, där världssamfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, där världssamfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millennieutvecklingsmålen,

| — | med beaktande av de regelbundna rapporterna om den mänskliga utvecklingen som FN:s utvecklingsprogram (UNDP) utarbetar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de regelbundna rapporterna om den mänskliga utvecklingen som FN:s utvecklingsprogram (UNDP) utarbetar,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s millennieprojekt, som leds av professor Jeffrey Sachs: ”Investing in Development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s millennieprojekt, som leds av professor Jeffrey Sachs: ”Investing in Development: a practical plan to achieve the Millennium Development Goals”,

| — | med beaktande av Kommissionen för Afrikas rapport från mars 2005: ”Our Common Interest”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kommissionen för Afrikas rapport från mars 2005: ”Our Common Interest”,

| — | med beaktande av den strategiska planen 2004-2007 från Afrikanska unionens (AU) kommission som antogs den 7 juli 2004 vid de afrikanska stats- och regeringschefernas tredje möte i Addis Abeba i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska planen 2004-2007 från Afrikanska unionens (AU) kommission som antogs den 7 juli 2004 vid de afrikanska stats- och regeringschefernas tredje möte i Addis Abeba i Etiopien,

| — | med beaktande av de afrikanska ledarnas dokument från oktober 2001: ”Nytt partnerskap för Afrikas utveckling” (Nepad), vilket förklarades som program för Afrikanska unionen vid dess första möte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de afrikanska ledarnas dokument från oktober 2001: ”Nytt partnerskap för Afrikas utveckling” (Nepad), vilket förklarades som program för Afrikanska unionen vid dess första möte,

| — | med beaktande av handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD),

| — | med beaktande av det europeiska handlingsprogrammet mot hiv/aids, malaria och tuberkulos genom yttre åtgärder (2007-2011) (KOM(2005)0179), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska handlingsprogrammet mot hiv/aids, malaria och tuberkulos genom yttre åtgärder (2007-2011) (KOM(2005)0179),

| — | med beaktande av den samstämmiga europeiska politiska ramen för yttre åtgärder mot hiv/aids, malaria och tuberkulos, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den samstämmiga europeiska politiska ramen för yttre åtgärder mot hiv/aids, malaria och tuberkulos,

| — | med beaktande av den ekonomiska rapporten om Afrika 2004: ”Unlocking Africa's Trade Potential” från FN:s ekonomiska kommission för Afrika (UNECA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ekonomiska rapporten om Afrika 2004: ”Unlocking Africa's Trade Potential” från FN:s ekonomiska kommission för Afrika (UNECA),

| — | med beaktande av G8-gruppens handlingsplan för Afrika, som offentliggjordes den 27 juni 2002 av G8-gruppen i Kananaskis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G8-gruppens handlingsplan för Afrika, som offentliggjordes den 27 juni 2002 av G8-gruppen i Kananaskis,

| — | med beaktande av den framstegsrapport som G8-gruppens personliga företrädare för Afrika utarbetat om genomförandet av handlingsplanen för Afrika, som offentliggjordes den 1 juli 2005 av G8-gruppen i London, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den framstegsrapport som G8-gruppens personliga företrädare för Afrika utarbetat om genomförandet av handlingsplanen för Afrika, som offentliggjordes den 1 juli 2005 av G8-gruppen i London,

| — | med beaktande av Gleneagles-kommunikén, som offentliggjordes den 8 juli 2005 av G8-gruppen i Gleneagles, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Gleneagles-kommunikén, som offentliggjordes den 8 juli 2005 av G8-gruppen i Gleneagles,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens rapport av den 29 oktober 2004 om millennieutvecklingsmålen 2000-2004 (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens rapport av den 29 oktober 2004 om millennieutvecklingsmålen 2000-2004 (SEK(2004)1379),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén av den 12 april 2005: ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén av den 12 april 2005: ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132),

| — | med beaktande av uttalande om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, som antogs av rådet och kommissionen den 10 november 2000 om (för närvarande under revidering), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalande om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, som antogs av rådet och kommissionen den 10 november 2000 om (för närvarande under revidering),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 13 juli 2005: ”Förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik - Dokument om europeiskt samförstånd” (KOM(2005)0311), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 13 juli 2005: ”Förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik - Dokument om europeiskt samförstånd” (KOM(2005)0311),

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser av den 22-23 november 2004 och den 23-24 maj 2005, och Europeiska rådets slutsatser av den 16-17 juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser av den 22-23 november 2004 och den 23-24 maj 2005, och Europeiska rådets slutsatser av den 16-17 juni 2005,

| — | med beaktande av de regelbundna rapporterna om ekonomisk utveckling i Afrika från FN:s konferens för handel och utveckling (UNCTAD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de regelbundna rapporterna om ekonomisk utveckling i Afrika från FN:s konferens för handel och utveckling (UNCTAD),

| — | med beaktande av den handlingsplan som utarbetades under toppmötet Afrika-Europa som ägde rum i Kairo den 3-4 april 2000 under ledning av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan som utarbetades under toppmötet Afrika-Europa som ägde rum i Kairo den 3-4 april 2000 under ledning av Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) och Europeiska unionen,

| — | med beaktande av EU:s och Förenta staternas förklaring ”Working Together to Promote Peace, Stability, Prosperity, and Good Governance in Africa” av den 20 juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Förenta staternas förklaring ”Working Together to Promote Peace, Stability, Prosperity, and Good Governance in Africa” av den 20 juni 2005,

| — | med beaktande av dokumentet ”Why we need to work more effectively in fragile states”, som offentliggjordes i januari 2005 av Förenade kungarikets ministerium för internationell utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet ”Why we need to work more effectively in fragile states”, som offentliggjordes i januari 2005 av Förenade kungarikets ministerium för internationell utveckling,

| — | med beaktande av studien ”Ending Africa's Poverty Trap” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien ”Ending Africa's Poverty Trap” (1),

| — | med beaktande av artiklarna 177-181 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177-181 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 26 oktober 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om samarbete med AVS-länder som är inblandade i väpnade konflikter (2), av den 25 april 2002 om finansiering av utvecklingsbistånd (3), av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsbekämpning och tryggad livsmedelsförsörjning (4), av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (5), av den 15 maj 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om utbildningens betydelse för fattigdomsbekämpningen i utvecklingsländerna (6), av den 3 juni 2003 om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredje land (7), av den 14 januari 2004 om det nya partnerskapet för Afrikas utveckling (Nepad) (8), av den 31 mars 2004 om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (9), av den 13 januari 2005 om skuldlättnader för utvecklingsländer (10), av den 24 februari 2005 om åtgärden mot hungersnöd och fattigdom (11), av den 24 februari 2005 om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2005 (12), av den 28 april 2005 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2004 och EU:s politik på detta område (13), av den 6 juli 2005 om allmän uppmaning till kamp mot fattigdom: Förvandla fattigdom till historia (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 26 oktober 2000 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om samarbete med AVS-länder som är inblandade i väpnade konflikter (2), av den 25 april 2002 om finansiering av utvecklingsbistånd (3), av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsbekämpning och tryggad livsmedelsförsörjning (4), av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (5), av den 15 maj 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om utbildningens betydelse för fattigdomsbekämpningen i utvecklingsländerna (6), av den 3 juni 2003 om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredje land (7), av den 14 januari 2004 om det nya partnerskapet för Afrikas utveckling (Nepad) (8), av den 31 mars 2004 om begreppet styre inom Europeiska unionens utvecklingspolitik (9), av den 13 januari 2005 om skuldlättnader för utvecklingsländer (10), av den 24 februari 2005 om åtgärden mot hungersnöd och fattigdom (11), av den 24 februari 2005 om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2005 (12), av den 28 april 2005 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2004 och EU:s politik på detta område (13), av den 6 juli 2005 om allmän uppmaning till kamp mot fattigdom: Förvandla fattigdom till historia (14),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för utrikesfrågor (A6-0318/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för utrikesfrågor (A6-0318/2005), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har åtagit sig att öka storleken på EU:s offentliga utvecklingsbistånd (ODA), för att nå 0,7 procent av BNP senast 2015 (0,56 procent senast 2010) och att avsätta minst 50 procent av ODA-ökningen till Afrika söder om Sahara. Budgetökningarna måste dock gå hand i hand med arbetet för att förbättra biståndets kvalitet, effektivitet, öppenhet och synlighet. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har åtagit sig att öka storleken på EU:s offentliga utvecklingsbistånd (ODA), för att nå 0,7 procent av BNP senast 2015 (0,56 procent senast 2010) och att avsätta minst 50 procent av ODA-ökningen till Afrika söder om Sahara. Budgetökningarna måste dock gå hand i hand med arbetet för att förbättra biståndets kvalitet, effektivitet, öppenhet och synlighet.

| B. | EU är den allra största givaren i Afrika, men saknar det ledarskap och de visioner som krävs för att utforma en sammanhängande strategi. |
| --- | --- |

B.

EU är den allra största givaren i Afrika, men saknar det ledarskap och de visioner som krävs för att utforma en sammanhängande strategi.

| C. | För att främja hållbar utveckling måste de afrikanska regeringarna själva bära det huvudsakliga ansvaret för gott styre, bekämpning av korruption och investeringar i fattigdomsminskning i sina länder. Principen om afrikanskt egenansvar är därför av grundläggande vikt i förbindelserna mellan EU och Afrika, men det krävs skilda tillvägagångssätt för bra fungerande stater och för bräckliga stater. |
| --- | --- |

C.

För att främja hållbar utveckling måste de afrikanska regeringarna själva bära det huvudsakliga ansvaret för gott styre, bekämpning av korruption och investeringar i fattigdomsminskning i sina länder. Principen om afrikanskt egenansvar är därför av grundläggande vikt i förbindelserna mellan EU och Afrika, men det krävs skilda tillvägagångssätt för bra fungerande stater och för bräckliga stater.

| D. | De afrikanska stats- och regeringscheferna från AU antog vid sitt tredje möte en strategisk plan med 23 prioriterade program som skall genomföras mellan 2004 och 2007. Däri ingår även en omfattande plan för hur ekonomisk tillväxt och utveckling skall kunna uppnås på kontinenten, vilket även omfattar det civila samhället och Afrikas förbindelser med det internationella samfundet när det gäller insatser för att bekämpa fattigdom, sjukdomar, arbetslöshet och analfabetism i Afrika. |
| --- | --- |

D.

De afrikanska stats- och regeringscheferna från AU antog vid sitt tredje möte en strategisk plan med 23 prioriterade program som skall genomföras mellan 2004 och 2007. Däri ingår även en omfattande plan för hur ekonomisk tillväxt och utveckling skall kunna uppnås på kontinenten, vilket även omfattar det civila samhället och Afrikas förbindelser med det internationella samfundet när det gäller insatser för att bekämpa fattigdom, sjukdomar, arbetslöshet och analfabetism i Afrika.

| E. | Kommissionen har inlett en samrådsprocess med afrikanska organisationer kring sin föreslagna strategi för Afrika. Europaparlamentet beklagar dock att detta samråd inte har utvidgats till att omfatta AVSländerna eller det afrikanska civila samhället. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har inlett en samrådsprocess med afrikanska organisationer kring sin föreslagna strategi för Afrika. Europaparlamentet beklagar dock att detta samråd inte har utvidgats till att omfatta AVSländerna eller det afrikanska civila samhället.

| F. | I mars 2005 upprättades AU:s ekonomiska, sociala och kulturella råd (ECOSOCC) med en generalförsamling som företräder 150 afrikanska samhällsorganisationer på nationell och regional nivå, vilken även företräder den afrikanska diasporan. |
| --- | --- |

F.

I mars 2005 upprättades AU:s ekonomiska, sociala och kulturella råd (ECOSOCC) med en generalförsamling som företräder 150 afrikanska samhällsorganisationer på nationell och regional nivå, vilken även företräder den afrikanska diasporan.

| G. | Att minska fattigdomen genom att nå millennieutvecklingsmålen måste vara hörnstenen i EU:s utvecklingspolitik och följaktligen även för en EU-strategi för Afrika, vilket även gäller områdena fred, säkerhet och ekonomisk uppbyggnad. |
| --- | --- |

G.

Att minska fattigdomen genom att nå millennieutvecklingsmålen måste vara hörnstenen i EU:s utvecklingspolitik och följaktligen även för en EU-strategi för Afrika, vilket även gäller områdena fred, säkerhet och ekonomisk uppbyggnad.

| H. | Strategier för att minska fattigdomen måste omfatta alla de komplicerade orsakerna till fattigdomen. En del av dessa orsaker beror på den interna situationen i de afrikanska länderna, andra beror på hur det internationella givarsamfundet fungerar. Europaparlamentet anser därför att den nya strategin för Afrika bör inriktas på att avhjälpa orsakerna till fattigdom, och nationella insatser för att utrota fattigdomen skall prioriteras inom ramen för en organiserad och samordnad internationell strategi. |
| --- | --- |

H.

Strategier för att minska fattigdomen måste omfatta alla de komplicerade orsakerna till fattigdomen. En del av dessa orsaker beror på den interna situationen i de afrikanska länderna, andra beror på hur det internationella givarsamfundet fungerar. Europaparlamentet anser därför att den nya strategin för Afrika bör inriktas på att avhjälpa orsakerna till fattigdom, och nationella insatser för att utrota fattigdomen skall prioriteras inom ramen för en organiserad och samordnad internationell strategi.

| I. | De kostnader som uppstår till följd av könsdiskriminering är högst i låginkomstländer, eftersom kvinnorna där är mycket viktiga för utvecklingen genom att de tar hand om och försörjer sina familjer och spelar en central roll för ekonomin och livsmedelsproduktionen på landsbygden. Samtidigt har de dock ofta inte tillgång till utbildning, grundläggande hälso- och sjukvård, särskilt reproduktiv hälsovård, och till det ekonomiska systemet och egendomsrättigheter. |
| --- | --- |

I.

De kostnader som uppstår till följd av könsdiskriminering är högst i låginkomstländer, eftersom kvinnorna där är mycket viktiga för utvecklingen genom att de tar hand om och försörjer sina familjer och spelar en central roll för ekonomin och livsmedelsproduktionen på landsbygden. Samtidigt har de dock ofta inte tillgång till utbildning, grundläggande hälso- och sjukvård, särskilt reproduktiv hälsovård, och till det ekonomiska systemet och egendomsrättigheter.

| J. | Effektiviteten av EU:s utvecklingsbistånd beror i stor utsträckning på samordning och ledarskap när det gäller de olika politikområdena, regionerna och länderna, både mellan medlemsstaterna och kommissionen och mellan medlemsstaterna själva, och på en bättre samordning mellan EU:s övriga politikområden och utvecklingspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

J.

Effektiviteten av EU:s utvecklingsbistånd beror i stor utsträckning på samordning och ledarskap när det gäller de olika politikområdena, regionerna och länderna, både mellan medlemsstaterna och kommissionen och mellan medlemsstaterna själva, och på en bättre samordning mellan EU:s övriga politikområden och utvecklingspolitiska åtgärder.

| K. | Partnerskapsavtalet från 2000 mellan AVS-länderna och EU, undertecknat i Cotonou (Cotonouavtalet) är ett pågående och långsiktigt samarbete, och omfattar en bred uppsättning principer, politiska åtgärder och instrument för fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

K.

Partnerskapsavtalet från 2000 mellan AVS-länderna och EU, undertecknat i Cotonou (Cotonouavtalet) är ett pågående och långsiktigt samarbete, och omfattar en bred uppsättning principer, politiska åtgärder och instrument för fattigdomsbekämpning.

| L. | En utvecklingsstrategi för Afrika bör inriktas på ekonomisk utveckling för hela kontinenten, men de flesta afrikanska stater är bräckliga och strukturellt instabila, och kan följaktligen varken locka till sig investeringar eller utveckla en privat sektor. Afrikastrategin bör därför särskilt inriktas på att tillgodose bräckliga staters behov för att undvika att de ännu mer faller tillbaka i fattigdom och våld och därmed destabiliserar grannländerna. |
| --- | --- |

L.

En utvecklingsstrategi för Afrika bör inriktas på ekonomisk utveckling för hela kontinenten, men de flesta afrikanska stater är bräckliga och strukturellt instabila, och kan följaktligen varken locka till sig investeringar eller utveckla en privat sektor. Afrikastrategin bör därför särskilt inriktas på att tillgodose bräckliga staters behov för att undvika att de ännu mer faller tillbaka i fattigdom och våld och därmed destabiliserar grannländerna.

| M. | Många afrikanska länder har svårt för att tillgodogöra sig grundläggande utvecklingsbistånd på områden som utbildning, hälso- och sjukvård och offentlig styrning och förvaltning, och det finns följaktligen ett behov av gott och effektivt styre, avskaffande av korruptionen och effektiv utbildning av mänskliga resurser. |
| --- | --- |

M.

Många afrikanska länder har svårt för att tillgodogöra sig grundläggande utvecklingsbistånd på områden som utbildning, hälso- och sjukvård och offentlig styrning och förvaltning, och det finns följaktligen ett behov av gott och effektivt styre, avskaffande av korruptionen och effektiv utbildning av mänskliga resurser.

| N. | De flesta afrikanska länder använder mer pengar till skuldbetalning än till grundläggande sociala tjänster. Att endast bevilja skuldlättnader är dock ingen patentlösning i sig och bidrar inte till att skapa resurser, minska fattigdomen eller att främja utveckling. |
| --- | --- |

N.

De flesta afrikanska länder använder mer pengar till skuldbetalning än till grundläggande sociala tjänster. Att endast bevilja skuldlättnader är dock ingen patentlösning i sig och bidrar inte till att skapa resurser, minska fattigdomen eller att främja utveckling.

| O. | Det finns en stor mångfald av afrikanska kulturer, och det går inte att åstadkomma utveckling utan att verkligen förstå kulturerna, däribland religiösa och etniska samfunds funktion. |
| --- | --- |

O.

Det finns en stor mångfald av afrikanska kulturer, och det går inte att åstadkomma utveckling utan att verkligen förstå kulturerna, däribland religiösa och etniska samfunds funktion.

| P. | I de flesta afrikanska länder är dialogen mellan regeringarna och det civila samhället fortfarande bristfällig, vilket är ett hinder för demokratiseringsprocessen. |
| --- | --- |

P.

I de flesta afrikanska länder är dialogen mellan regeringarna och det civila samhället fortfarande bristfällig, vilket är ett hinder för demokratiseringsprocessen.

| Q. | För att strategin för Afrika skall vara trovärdig, tillförlitlig och tillåta insyn måste den även innehålla en detaljerad handlingsplan för genomförandet med en tydlig tidsplan, detaljerade uppgifter om de medel och finansiella resurser som skall framskaffas (däribland finansiella åtaganden från medlemsstaternas sida), uppgifter om på vilken nivå de olika insatserna skall ske (lokal, nationell, regional, panafrikansk) och dessa nivåers respektive roller samt uppgifter om ett verkligt gemensamt övervakningssystem för att utvärdera framstegen (med medverkan av Europaparlamentet och AU). |
| --- | --- |

Q.

För att strategin för Afrika skall vara trovärdig, tillförlitlig och tillåta insyn måste den även innehålla en detaljerad handlingsplan för genomförandet med en tydlig tidsplan, detaljerade uppgifter om de medel och finansiella resurser som skall framskaffas (däribland finansiella åtaganden från medlemsstaternas sida), uppgifter om på vilken nivå de olika insatserna skall ske (lokal, nationell, regional, panafrikansk) och dessa nivåers respektive roller samt uppgifter om ett verkligt gemensamt övervakningssystem för att utvärdera framstegen (med medverkan av Europaparlamentet och AU).

Principer och institutioner

| 1. | Europaparlamentet betonar att EU måste utarbeta en differentierad strategi, och skilja mellan partnerskap för politisk, social och ekonomisk stabilitet för strukturellt stabila stater och partnerskap för att skapa sådan strukturell stabilitet i bräckliga stater. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att EU måste utarbeta en differentierad strategi, och skilja mellan partnerskap för politisk, social och ekonomisk stabilitet för strukturellt stabila stater och partnerskap för att skapa sådan strukturell stabilitet i bräckliga stater.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU bör behandla strukturellt stabila stater som likvärdiga partner i förbindelser som bygger på fullt egenansvar och göra det möjligt för dessa länder att maximera insatserna för att nå millennieutvecklingsmålen (t.ex. genom budgetstöd och sektoriellt stöd). När det gäller bräckliga stater måste förbindelserna bygga på en nivå av egenansvar och man bör använda politiska instrument som är förenliga med de rådande omständigheterna. Parlamentet konstaterar att budgetstöd särskilt i bräckliga stater bör bedömas noggrant från fall till fall så att det inte skall komma att bidra till militära utgifter, och följaktligen förlänga befintliga konflikter. Parlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna, när det är möjligt, bör sträva efter att gå över från projektstöd till insatser som omfattar hela sektorer och därefter till direkt budgetstöd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att EU bör behandla strukturellt stabila stater som likvärdiga partner i förbindelser som bygger på fullt egenansvar och göra det möjligt för dessa länder att maximera insatserna för att nå millennieutvecklingsmålen (t.ex. genom budgetstöd och sektoriellt stöd). När det gäller bräckliga stater måste förbindelserna bygga på en nivå av egenansvar och man bör använda politiska instrument som är förenliga med de rådande omständigheterna. Parlamentet konstaterar att budgetstöd särskilt i bräckliga stater bör bedömas noggrant från fall till fall så att det inte skall komma att bidra till militära utgifter, och följaktligen förlänga befintliga konflikter. Parlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna, när det är möjligt, bör sträva efter att gå över från projektstöd till insatser som omfattar hela sektorer och därefter till direkt budgetstöd.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att givarsamfundets insatser bör komplettera effekterna av det nya självförtroende som de afrikanska staterna har vunnit, och som de nyligen inrättade institutionerna AU och de regionala organen är ett uttryck för. Parlamentet betonar ännu en gång att politisk vilja, i både givarländerna och i Afrika, är den avgörande faktorn för att millennieutvecklingsmålen skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner att givarsamfundets insatser bör komplettera effekterna av det nya självförtroende som de afrikanska staterna har vunnit, och som de nyligen inrättade institutionerna AU och de regionala organen är ett uttryck för. Parlamentet betonar ännu en gång att politisk vilja, i både givarländerna och i Afrika, är den avgörande faktorn för att millennieutvecklingsmålen skall kunna uppnås.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig i detta sammanhang över den strategiska plan för 2004-2007 som AU:s kommission har lagt fram och uppmanar Europeiska kommissionen att styra de åtgärder som den har föreslagit i sin egen strategi mot finansiellt, logistiskt och tekniskt stöd samt stöd i form av mänskliga resurser till AU:s institutioner och till de initiativ och prioriteringar som dessa har utarbetat (t.ex. Nepad) i stället för att föreslå nya givarinitiativ och parallella strukturer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläder sig i detta sammanhang över den strategiska plan för 2004-2007 som AU:s kommission har lagt fram och uppmanar Europeiska kommissionen att styra de åtgärder som den har föreslagit i sin egen strategi mot finansiellt, logistiskt och tekniskt stöd samt stöd i form av mänskliga resurser till AU:s institutioner och till de initiativ och prioriteringar som dessa har utarbetat (t.ex. Nepad) i stället för att föreslå nya givarinitiativ och parallella strukturer.

| 5. | Europaparlamentet betonar behovet av att råda bot på den bristande samordningen mellan de olika politikområdena och utvecklingspolitiken inom ramen för en integrerad EU-strategi för Afrika. Strategin bör även omfatta förslag om hur andra politikområden kan bidra (både när det gäller utformning av politik och finansiering) till genomförandet av en strategisk utvecklingsplan för fattigdomsbekämpning för kontinenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar behovet av att råda bot på den bristande samordningen mellan de olika politikområdena och utvecklingspolitiken inom ramen för en integrerad EU-strategi för Afrika. Strategin bör även omfatta förslag om hur andra politikområden kan bidra (både när det gäller utformning av politik och finansiering) till genomförandet av en strategisk utvecklingsplan för fattigdomsbekämpning för kontinenten.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU-medlemsstaternas åtagande att nå ODA-målet om 0,7 procent av BNI och uppmanar kommissionen och rådet att övervaka de insatser som görs för att nå detta mål. Parlamentet uppmanar dessutom till fortsatta insatser för att finna nya finansieringskällor som skulle kunna utnyttjas för akut nödvändiga medel utöver 0,7-procentsmålet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar EU-medlemsstaternas åtagande att nå ODA-målet om 0,7 procent av BNI och uppmanar kommissionen och rådet att övervaka de insatser som görs för att nå detta mål. Parlamentet uppmanar dessutom till fortsatta insatser för att finna nya finansieringskällor som skulle kunna utnyttjas för akut nödvändiga medel utöver 0,7-procentsmålet.

| 7. | Europaparlamentet betonar att hanteringen av frågan om bristande samordning även bör omfatta hantering av problem i samband med exportstöd, bundet bistånd, exportkrediter och kommersiell användning av livsmedelsbistånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att hanteringen av frågan om bristande samordning även bör omfatta hantering av problem i samband med exportstöd, bundet bistånd, exportkrediter och kommersiell användning av livsmedelsbistånd.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar till ökad samordning av EU:s bistånd, mellan strategier och åtgärder på nationell nivå och EU-nivå, men även mellan medlemsstaterna själva, för att undvika fragmenterat och dubblerat bistånd och på så vis ge EU möjlighet att spela den världsledande roll som unionen bör ha i arbetet med att bekämpa fattigdomen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar till ökad samordning av EU:s bistånd, mellan strategier och åtgärder på nationell nivå och EU-nivå, men även mellan medlemsstaterna själva, för att undvika fragmenterat och dubblerat bistånd och på så vis ge EU möjlighet att spela den världsledande roll som unionen bör ha i arbetet med att bekämpa fattigdomen.

| 9. | Europaparlamentet understryker behovet av att införliva Europeiska utvecklingsfonden i budgeten, eftersom detta skulle göra det möjligt att bättre utnyttja medlen och minska klyftan mellan åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker behovet av att införliva Europeiska utvecklingsfonden i budgeten, eftersom detta skulle göra det möjligt att bättre utnyttja medlen och minska klyftan mellan åtagande- och betalningsbemyndiganden.

| 10. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionen inte bara skall fungera som en 26:e biståndsgivare utan framför allt måste bli en referenspunkt för att säkerställa samordningen och komplementariteten när det gäller bistånd, som ett led i ett gemensamt program grundat på ”europeiskt samförstånd” och uppmanar till att man prioriterar intensifierade insatser för att identifiera gemenskapsbiståndets mervärde samt ledande EU-givare för specifika tematiska frågor och partnerländer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionen inte bara skall fungera som en 26:e biståndsgivare utan framför allt måste bli en referenspunkt för att säkerställa samordningen och komplementariteten när det gäller bistånd, som ett led i ett gemensamt program grundat på ”europeiskt samförstånd” och uppmanar till att man prioriterar intensifierade insatser för att identifiera gemenskapsbiståndets mervärde samt ledande EU-givare för specifika tematiska frågor och partnerländer.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar till att de nödvändiga mekanismerna skall tillämpas i syfte att genomföra politiken för sammanhang, samordning och komplementaritet som kommer att öka effektiviteten av EU:s utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar till att de nödvändiga mekanismerna skall tillämpas i syfte att genomföra politiken för sammanhang, samordning och komplementaritet som kommer att öka effektiviteten av EU:s utvecklingssamarbete.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo stödja insatserna för en harmonisering mellan givarna, i enlighet med OECD/DAC:s medlem mars Parisförklaring om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005, i vilken det betonas att en betydande del av harmoniseringsprogrammet går ut på att anpassa givarstödet mycket strikt till de lokala prioriteringarna. Att ge bistånd genom de lokala systemen är viktigt, eftersom det ingår i förbättringen av de lokala institutionerna och i insatserna för att göra dem ansvariga. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo stödja insatserna för en harmonisering mellan givarna, i enlighet med OECD/DAC:s medlem mars Parisförklaring om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005, i vilken det betonas att en betydande del av harmoniseringsprogrammet går ut på att anpassa givarstödet mycket strikt till de lokala prioriteringarna. Att ge bistånd genom de lokala systemen är viktigt, eftersom det ingår i förbättringen av de lokala institutionerna och i insatserna för att göra dem ansvariga.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av särskilda enheter inom AU:s sekretariat, som kommer att bidra till att påskynda och förbättra AU:s utvecklingspolitik och uppmanar kommissionen att stödja inrättandet av dessa enheter samt deras fungerande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av särskilda enheter inom AU:s sekretariat, som kommer att bidra till att påskynda och förbättra AU:s utvecklingspolitik och uppmanar kommissionen att stödja inrättandet av dessa enheter samt deras fungerande.

Gott styre och kapacitetsbyggande

| 14. | Europaparlamentet betonar de allmänna behoven av kapacitetsuppbyggnad, särskilt inom områdena förvaltning, hälso- och sjukvård, utbildning, ekonomi och demokratisering, i såväl de offentliga som de privata sektorerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar de allmänna behoven av kapacitetsuppbyggnad, särskilt inom områdena förvaltning, hälso- och sjukvård, utbildning, ekonomi och demokratisering, i såväl de offentliga som de privata sektorerna.

| 15. | Europaparlamentet betonar att stark tonvikt bör läggas vid finansiellt och tekniskt stöd för att förstärka förvaltningen, ansvarigheten och insynen på lokal, nationell, regional och panafrikansk nivå (däribland AU och dess institutioner). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att stark tonvikt bör läggas vid finansiellt och tekniskt stöd för att förstärka förvaltningen, ansvarigheten och insynen på lokal, nationell, regional och panafrikansk nivå (däribland AU och dess institutioner).

| 16. | Europaparlamentet betonar att uppbyggandet av en fungerande stat måste gå hand i hand med stöd till det civila samhället för att garantera att demokratiseringen blir hållbar, och framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt dialog med de religiösa samfunden och kyrkorna, med tanke på deras kulturella vikt i Afrika. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att uppbyggandet av en fungerande stat måste gå hand i hand med stöd till det civila samhället för att garantera att demokratiseringen blir hållbar, och framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt dialog med de religiösa samfunden och kyrkorna, med tanke på deras kulturella vikt i Afrika.

| 17. | Europaparlamentet betonar att uppbyggandet av en fungerande stat som respekterar rättsstatsprincipen måste gå hand i hand med stöd till det civila samhället för att garantera att demokratiseringen blir hållbar, och framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt dialog med de religiösa och etniska samfunden, fackföreningar, lokala rörelser, icke-statliga organisationer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att uppbyggandet av en fungerande stat som respekterar rättsstatsprincipen måste gå hand i hand med stöd till det civila samhället för att garantera att demokratiseringen blir hållbar, och framhåller att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt dialog med de religiösa och etniska samfunden, fackföreningar, lokala rörelser, icke-statliga organisationer och internationella organisationer.

| 18. | Europaparlamentet betonar att de nationella parlamenten och det civila samhällets organisationer bör spela en viktig roll i samband med planeringen, prioriteringen och kontrollen av utvecklingssamarbetspolitiken. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att de nationella parlamenten och det civila samhällets organisationer bör spela en viktig roll i samband med planeringen, prioriteringen och kontrollen av utvecklingssamarbetspolitiken.

| 19. | Europaparlamentet understryker att de övergripande principerna för EU:s utvecklingsstrategi för Afrika bör grunda sig på en social och politisk dialog kännetecknad av demokratiska värden i enlighet med Cotonouavtalet och Förenta nationernas allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna samt den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, vilket är en förutsättning för hållbar utveckling i Afrika. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att de övergripande principerna för EU:s utvecklingsstrategi för Afrika bör grunda sig på en social och politisk dialog kännetecknad av demokratiska värden i enlighet med Cotonouavtalet och Förenta nationernas allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna samt den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, vilket är en förutsättning för hållbar utveckling i Afrika.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar målsättningen att förstärka de nationella och regionala parlamentens kapacitet och betonar den funktion som Europaparlamentet (tillsammans med kommissionen) kan fylla inom ramen för initiativ av detta slag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar målsättningen att förstärka de nationella och regionala parlamentens kapacitet och betonar den funktion som Europaparlamentet (tillsammans med kommissionen) kan fylla inom ramen för initiativ av detta slag.

| 21. | Europaparlamentet stöder principerna om ett verkligt partnerskap, egenansvar och politisk dialog. Parlamentet understryker att partnerländernas strategidokument om minskad fattigdom (PRSP) bör utarbetas av länderna själva med ett nära deltagande av demokratiskt valda parlament och organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stöder principerna om ett verkligt partnerskap, egenansvar och politisk dialog. Parlamentet understryker att partnerländernas strategidokument om minskad fattigdom (PRSP) bör utarbetas av länderna själva med ett nära deltagande av demokratiskt valda parlament och organisationer i det civila samhället.

| 22. | Europaparlamentet betonar kvinnornas avgörande roll inom jordbruk, hälso- och sjukvård samt utbildning i strävan att uppnå hållbar utveckling. Parlamentet betonar att man måste se till att kvinnor blir delaktiga i alla skeden av utvecklingspolitiken och det politiska beslutfattandet, inklusive planering och utvärdering. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar kvinnornas avgörande roll inom jordbruk, hälso- och sjukvård samt utbildning i strävan att uppnå hållbar utveckling. Parlamentet betonar att man måste se till att kvinnor blir delaktiga i alla skeden av utvecklingspolitiken och det politiska beslutfattandet, inklusive planering och utvärdering.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att respekten för de mänskliga rättigheterna i länder som tar emot utvecklingsbistånd från EU är helt avgörande och uppmanar EU-aktörer som arbetar med utvecklingsbistånd att vid utarbetande eller övervakning av projekt som finansieras eller samfinansieras av EU ta hänsyn till de framsteg som gjorts - eller bristen på framsteg - i fråga om mänskliga rättigheter i de berörda länderna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att respekten för de mänskliga rättigheterna i länder som tar emot utvecklingsbistånd från EU är helt avgörande och uppmanar EU-aktörer som arbetar med utvecklingsbistånd att vid utarbetande eller övervakning av projekt som finansieras eller samfinansieras av EU ta hänsyn till de framsteg som gjorts - eller bristen på framsteg - i fråga om mänskliga rättigheter i de berörda länderna.

| 24. | Europaparlamentet betonar att EU måste arbeta för en demokratisering av de internationella institutionerna för att se till att utvecklingsländernas intressen blir bättre företrädda, och särskilt behovet av att arbeta för en demokratisering av Världsbanken, Internationella valutafonden och Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att EU måste arbeta för en demokratisering av de internationella institutionerna för att se till att utvecklingsländernas intressen blir bättre företrädda, och särskilt behovet av att arbeta för en demokratisering av Världsbanken, Internationella valutafonden och Världshandelsorganisationen.

Social infrastruktur

| 25. | Europaparlamentet understryker att tillgång till grundläggande sjuk- och hälsovårdstjänster till överkomliga priser är ett absolut nödvändigt villkor för ett framgångsrikt genomförande av hälsostrategier i Afrika, och betonar därför att det är nödvändigt att afrikanska hälsoprogram inriktas på grundläggande sjuk- och hälsovård (både kurativ och förebyggande), tillgång till drickbart vatten, sanitär utrustning samt sexuell och reproduktiv hälsovård. Parlamentet betonar att det krävs särskilda insatser för att se till att de fattigaste och mest utsatta befolkningarna i Afrika har tillgång till dessa grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att tillgång till grundläggande sjuk- och hälsovårdstjänster till överkomliga priser är ett absolut nödvändigt villkor för ett framgångsrikt genomförande av hälsostrategier i Afrika, och betonar därför att det är nödvändigt att afrikanska hälsoprogram inriktas på grundläggande sjuk- och hälsovård (både kurativ och förebyggande), tillgång till drickbart vatten, sanitär utrustning samt sexuell och reproduktiv hälsovård. Parlamentet betonar att det krävs särskilda insatser för att se till att de fattigaste och mest utsatta befolkningarna i Afrika har tillgång till dessa grundläggande tjänster.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de politiska förslagen i EU:s nya handlingsprogram för att bekämpa hiv/aids, tuberkulos och malaria och kräver att programmet genomförs effektivt och att lämpliga budgetanslag avsätts för detta syfte. Parlamentet påminner om det nödvändiga samarbetet med de organisationer som arbetar mot dessa mål, t.ex. Globala alliansen för vacciner och immunisering (GAVI), Vaccinationsfonden och partnerskapet ”Roll Back Malaria”. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de politiska förslagen i EU:s nya handlingsprogram för att bekämpa hiv/aids, tuberkulos och malaria och kräver att programmet genomförs effektivt och att lämpliga budgetanslag avsätts för detta syfte. Parlamentet påminner om det nödvändiga samarbetet med de organisationer som arbetar mot dessa mål, t.ex. Globala alliansen för vacciner och immunisering (GAVI), Vaccinationsfonden och partnerskapet ”Roll Back Malaria”.

| 27. | Europaparlamentet understryker hur viktig tillgången till sexuell och reproduktiv hälsovård är för att millennieutvecklingsmålen om att förbättra mödrars hälsa och minska barnadödligheten skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker hur viktig tillgången till sexuell och reproduktiv hälsovård är för att millennieutvecklingsmålen om att förbättra mödrars hälsa och minska barnadödligheten skall kunna uppnås.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU går i spetsen för insatser som syftar till att garantera att grundutbildningen är gratis och obligatorisk. Parlamentet understryker att detta måste kombineras med omfattande nya resurser och mer målinriktat utnyttjande av de befintliga resurserna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU går i spetsen för insatser som syftar till att garantera att grundutbildningen är gratis och obligatorisk. Parlamentet understryker att detta måste kombineras med omfattande nya resurser och mer målinriktat utnyttjande av de befintliga resurserna.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar till ökad och lämplig användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT), som bör utnyttjas på innovativa sätt för att sjuk- och hälsovården skall kunna nå landsbygdsområden och avlägsna områden, och uppmanar till att införa e-utbildning (vilket Nepad:s kommission e-Afrika tillråder) som ett alternativ till de traditionella utbildningssystemen i en satsning för att nå kvalitativ utbildning för alla. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar till ökad och lämplig användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT), som bör utnyttjas på innovativa sätt för att sjuk- och hälsovården skall kunna nå landsbygdsområden och avlägsna områden, och uppmanar till att införa e-utbildning (vilket Nepad:s kommission e-Afrika tillråder) som ett alternativ till de traditionella utbildningssystemen i en satsning för att nå kvalitativ utbildning för alla.

| 30. | Europaparlamentet understryker att man förutom de insatser som rör grundutbildningen även måste ta hänsyn till den högre utbildningen för att se till att det finns en tillräckligt utbildad arbetsstyrka inom grundutbildningen och på hälso- och sjukvårdsområdet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker att man förutom de insatser som rör grundutbildningen även måste ta hänsyn till den högre utbildningen för att se till att det finns en tillräckligt utbildad arbetsstyrka inom grundutbildningen och på hälso- och sjukvårdsområdet.

| 31. | Europaparlamentet understryker behovet av att främja utvecklingen och det sociala skyddet av barn som en grundläggande del i utvecklingsstrategin för Afrika, eftersom över 50 procent av Afrikas befolkning är barn och betonar att investeringar i det mänskliga kapitalet genom utbildning är en väsentlig faktor för att på lång sikt bekämpa fattigdomen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker behovet av att främja utvecklingen och det sociala skyddet av barn som en grundläggande del i utvecklingsstrategin för Afrika, eftersom över 50 procent av Afrikas befolkning är barn och betonar att investeringar i det mänskliga kapitalet genom utbildning är en väsentlig faktor för att på lång sikt bekämpa fattigdomen.

| 32. | Europaparlamentet understryker att kommissionen bör använda minst 20 procent av det utvecklingsbistånd som beviljas till Afrika till grundläggande sjuk- och hälsovårdstjänster samt till grundutbildning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att kommissionen bör använda minst 20 procent av det utvecklingsbistånd som beviljas till Afrika till grundläggande sjuk- och hälsovårdstjänster samt till grundutbildning.

| 33. | Europaparlamentet betonar att EU måste föra en konkret politik och göra upp en konkret plan för att begränsa spridningen av hiv/aids och följderna därav för barn, deras familjer och de samhällen de lever i, eftersom följderna av hiv/aids hotar att undergräva utvecklingsframstegen i de flesta afrikanska länder söder om Sahara. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att EU måste föra en konkret politik och göra upp en konkret plan för att begränsa spridningen av hiv/aids och följderna därav för barn, deras familjer och de samhällen de lever i, eftersom följderna av hiv/aids hotar att undergräva utvecklingsframstegen i de flesta afrikanska länder söder om Sahara.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativet till ett afrikanskt handikappdecennium, vilket Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) antog vid sitt 35:e möte i Alger i juli 1999. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja initiativet till ett afrikanskt handikappdecennium, vilket Afrikanska enhetsorganisationen (OAU) antog vid sitt 35:e möte i Alger i juli 1999.

| 35. | Europaparlamentet understryker att det för att bryta den afrikanska fattigdomsspiralen krävs att aldrig tidigare skådade investeringar i denna generation av barn och deras överlevnad, utveckling och skydd blir centrala i alla politiska och praktiska åtgärder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att det för att bryta den afrikanska fattigdomsspiralen krävs att aldrig tidigare skådade investeringar i denna generation av barn och deras överlevnad, utveckling och skydd blir centrala i alla politiska och praktiska åtgärder.

| 36. | Europaparlamentet anser att investering i flickors utbildning är den mest effektiva utvecklingsstrategin, eftersom flickor med utbildning tenderar att grunda mindre och friskare familjer, vilket i sin tur leder till ökad produktivitet och minskad fattigdom. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att investering i flickors utbildning är den mest effektiva utvecklingsstrategin, eftersom flickor med utbildning tenderar att grunda mindre och friskare familjer, vilket i sin tur leder till ökad produktivitet och minskad fattigdom.

| 37. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med skolutbildning för flickor och kvinnor för att förbättra hälsosituationen, däribland alla aspekter som rör sexuell och reproduktiv hälsa samt förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar som hiv/aids och sjukdomar som kan hänföras till vattenförsörjningen eller de hygieniska förhållandena, t.ex. tuberkulos, malaria, kolera och diarré. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med skolutbildning för flickor och kvinnor för att förbättra hälsosituationen, däribland alla aspekter som rör sexuell och reproduktiv hälsa samt förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar som hiv/aids och sjukdomar som kan hänföras till vattenförsörjningen eller de hygieniska förhållandena, t.ex. tuberkulos, malaria, kolera och diarré.

Ekonomisk tillväxt

| 38. | Europaparlamentet kräver att full hänsyn tas till att de flesta afrikanska länder är starkt beroende av råvaror som är särskilt känsliga för prisfluktuationer och högre tullar, och betonar vikten av diversifiering och utveckling av förädlingsindustrier och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet kräver att full hänsyn tas till att de flesta afrikanska länder är starkt beroende av råvaror som är särskilt känsliga för prisfluktuationer och högre tullar, och betonar vikten av diversifiering och utveckling av förädlingsindustrier och små och medelstora företag.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en utvärdering av effektiviteten hos EIB:s finansiella instrument enligt Cotonouavtalet, inklusive det nya investeringsanslaget, när det gäller att främja EU:s utvecklingspolitiska mål. Vid utförandet av sina förpliktelser inom förhandsutvärderingen av EIB:s verksamhet bör kommissionen genomföra en utvärdering av EIB-lån mot bakgrund av landstrategidokumentens prioriteringar för varje enskilt AVS-land. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en utvärdering av effektiviteten hos EIB:s finansiella instrument enligt Cotonouavtalet, inklusive det nya investeringsanslaget, när det gäller att främja EU:s utvecklingspolitiska mål. Vid utförandet av sina förpliktelser inom förhandsutvärderingen av EIB:s verksamhet bör kommissionen genomföra en utvärdering av EIB-lån mot bakgrund av landstrategidokumentens prioriteringar för varje enskilt AVS-land.

| 40. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att skapa ett stabilt och förutsägbart investeringsklimat - bland annat genom respekt för lagen, egendomsrättigheter och bestämmelser om immaterialrätt - för att nå ett tillräckligt och konsekvent tillflöde av utländska finansiella investeringar, och följaktligen skapa arbetstillfällen, minska ”begåvningsflykten” och skapa ett klimat som bidrar till stabil ekonomisk tillväxt. Parlamentet betonar hur viktigt det är med mikrofinansiering för att bygga upp en stark medelklass som kan bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att skapa ett stabilt och förutsägbart investeringsklimat - bland annat genom respekt för lagen, egendomsrättigheter och bestämmelser om immaterialrätt - för att nå ett tillräckligt och konsekvent tillflöde av utländska finansiella investeringar, och följaktligen skapa arbetstillfällen, minska ”begåvningsflykten” och skapa ett klimat som bidrar till stabil ekonomisk tillväxt. Parlamentet betonar hur viktigt det är med mikrofinansiering för att bygga upp en stark medelklass som kan bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt.

| 41. | Europaparlamentet anser att man för att nå en konkurrensnivå som skulle göra Afrika till en fullvärdig partner inom den internationella handeln bör utarbeta en hållbar utvecklingsstrategi för att bekämpa fattigdomen i Afrika. Strategin bör ta hänsyn till befolkningens verkliga behov och grunda sig på ekonomisk integration inom regionerna för att stimulera tillväxt genom att skapa och stödja inhemska och regionala marknader och dra nytta av fördelarna med stordrift. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att man för att nå en konkurrensnivå som skulle göra Afrika till en fullvärdig partner inom den internationella handeln bör utarbeta en hållbar utvecklingsstrategi för att bekämpa fattigdomen i Afrika. Strategin bör ta hänsyn till befolkningens verkliga behov och grunda sig på ekonomisk integration inom regionerna för att stimulera tillväxt genom att skapa och stödja inhemska och regionala marknader och dra nytta av fördelarna med stordrift.

| 42. | Europaparlamentet understryker turismens viktiga roll för att påskynda ekonomisk och social utveckling. Parlamentet kräver att turismen skall integreras fullt ut i EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker turismens viktiga roll för att påskynda ekonomisk och social utveckling. Parlamentet kräver att turismen skall integreras fullt ut i EU:s utvecklingspolitik.

| 43. | Europaparlamentet betonar att ett framgångsrikt slutförande av WTO:s Doharunda måste gynna utvecklingsländerna, särskilt i Afrika. Parlamentet anser att detta bör omfatta tillämpning av särskild och differentierad behandling av utvecklingsländerna och avskaffande av alla jordbruksstöd som snedvrider handeln. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att ett framgångsrikt slutförande av WTO:s Doharunda måste gynna utvecklingsländerna, särskilt i Afrika. Parlamentet anser att detta bör omfatta tillämpning av särskild och differentierad behandling av utvecklingsländerna och avskaffande av alla jordbruksstöd som snedvrider handeln.

| 44. | Europaparlamentet instämmer i kommissionens inställning till infrastruktur i definitionens vidaste bemärkelse, däribland vatten, energi, IKT och transport, men vidhåller emellertid att stora investeringar i infrastruktur systematiskt måste föregås av utvärderingar av hur dessa investeringar kan bidra till ekonomisk utveckling och fattigdomsminskning, samt att investeringarna måste avvägas bättre mot de medel som avsätts för social infrastruktur, såsom grundutbildning och grundläggande hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet instämmer i kommissionens inställning till infrastruktur i definitionens vidaste bemärkelse, däribland vatten, energi, IKT och transport, men vidhåller emellertid att stora investeringar i infrastruktur systematiskt måste föregås av utvärderingar av hur dessa investeringar kan bidra till ekonomisk utveckling och fattigdomsminskning, samt att investeringarna måste avvägas bättre mot de medel som avsätts för social infrastruktur, såsom grundutbildning och grundläggande hälso- och sjukvård.

| 45. | Europaparlamentet understryker att ett ekonomiskt partnerskapsavtal - som utvecklingsorienterat instrument för liberalisering - har potential att främja den ekonomiska tillväxten i Afrika. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att behandla frågor som gäller bristen på kompletterande åtgärder som kompensation för förlorade tullintäkter, stöd till kapacitetsuppbyggnad, tekniskt stöd och andra begränsningar på utbudssidan, upprätthållande av den icke ömsesidiga tillgången till marknaden samt vid behov en utvidgning av tidsplanen för förhandlingarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att lägga fram sifferuppgifter om finansieringen av kompletterande åtgärder och att stärka det tekniska stödet i syfte att uppnå ett bättre resultat. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att ett ekonomiskt partnerskapsavtal - som utvecklingsorienterat instrument för liberalisering - har potential att främja den ekonomiska tillväxten i Afrika. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att behandla frågor som gäller bristen på kompletterande åtgärder som kompensation för förlorade tullintäkter, stöd till kapacitetsuppbyggnad, tekniskt stöd och andra begränsningar på utbudssidan, upprätthållande av den icke ömsesidiga tillgången till marknaden samt vid behov en utvidgning av tidsplanen för förhandlingarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att lägga fram sifferuppgifter om finansieringen av kompletterande åtgärder och att stärka det tekniska stödet i syfte att uppnå ett bättre resultat.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen och WTO-förhandlingarna stärka det tekniska stödet till AVS-länderna för att uppnå ett rättvist och öppet resultat. Parlamentet efterlyser på nytt bättre tekniskt och strukturellt stöd till de minst utvecklade länderna för att främja deras tillträde till världsmarknaderna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen och WTO-förhandlingarna stärka det tekniska stödet till AVS-länderna för att uppnå ett rättvist och öppet resultat. Parlamentet efterlyser på nytt bättre tekniskt och strukturellt stöd till de minst utvecklade länderna för att främja deras tillträde till världsmarknaderna.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för WTO-förhandlingarna stödja afrikanska länder med hjälp av en strategi som skyddar deras jordbruk tills de blir självförsörjande, i syfte att garantera en rimlig inkomst för småskaliga jordbrukare, öka den lokala produktionen, trygga livsmedelssäkerheten och gradvis öppna vissa marknader liksom man gjort i Europa. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för WTO-förhandlingarna stödja afrikanska länder med hjälp av en strategi som skyddar deras jordbruk tills de blir självförsörjande, i syfte att garantera en rimlig inkomst för småskaliga jordbrukare, öka den lokala produktionen, trygga livsmedelssäkerheten och gradvis öppna vissa marknader liksom man gjort i Europa.

| 48. | Europaparlamentet erinrar om att det i WTO:s Dohaförklaring, Monterreyöverenskommelsen och från världstoppmötet om hållbar utveckling i (Johannesburg 2000) fastställs att utvecklingsländerna, framför allt i Afrika, bör ges tekniskt stöd för att bygga upp den institutionella och normativa kapacitet som är nödvändig för att dessa länder skall kunna tillgodogöra sig fördelarna med den internationella handeln och preferenssystemen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet erinrar om att det i WTO:s Dohaförklaring, Monterreyöverenskommelsen och från världstoppmötet om hållbar utveckling i (Johannesburg 2000) fastställs att utvecklingsländerna, framför allt i Afrika, bör ges tekniskt stöd för att bygga upp den institutionella och normativa kapacitet som är nödvändig för att dessa länder skall kunna tillgodogöra sig fördelarna med den internationella handeln och preferenssystemen.

| 49. | Europaparlamentet betonar att EU bör undersöka om det finns ytterligare möjligheter att genom sin handels- och jordbrukspolitik ge utvecklingsländerna fler chanser att öka den ekonomiska tillväxten, och uppmanar andra länder att göra detsamma inom ramen för de pågående WTO-förhandlingarna, särskilt när det gäller de minst utvecklade länderna (LDC). |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att EU bör undersöka om det finns ytterligare möjligheter att genom sin handels- och jordbrukspolitik ge utvecklingsländerna fler chanser att öka den ekonomiska tillväxten, och uppmanar andra länder att göra detsamma inom ramen för de pågående WTO-förhandlingarna, särskilt när det gäller de minst utvecklade länderna (LDC).

| 50. | Europaparlamentet välkomnar det förnyade åtagandet att bevilja en hundraprocentig skuldlättnad för 18 av de fattigaste och mest skuldtyngda länderna, vilket uttalades vid ett möte mellan företrädare för Världsbanken, Internationella valutafonden och Afrikanska utvecklingsbanken. Parlamentet förespråkar en utvidgning av åtagandena för skuldlättnad till de regeringar som iakttar de mänskliga rättigheterna och principen om ett gott styre samt prioriterar fattigdomsbekämpningen, på grundval av behoven i millennieutvecklingsmålen. Parlamentet betonar att all skuldlättnad bör vara en åtgärd utöver eventuella ökningar av det officiella utvecklingsbiståndet (ODA). |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar det förnyade åtagandet att bevilja en hundraprocentig skuldlättnad för 18 av de fattigaste och mest skuldtyngda länderna, vilket uttalades vid ett möte mellan företrädare för Världsbanken, Internationella valutafonden och Afrikanska utvecklingsbanken. Parlamentet förespråkar en utvidgning av åtagandena för skuldlättnad till de regeringar som iakttar de mänskliga rättigheterna och principen om ett gott styre samt prioriterar fattigdomsbekämpningen, på grundval av behoven i millennieutvecklingsmålen. Parlamentet betonar att all skuldlättnad bör vara en åtgärd utöver eventuella ökningar av det officiella utvecklingsbiståndet (ODA).

| 51. | Europaparlamentet framhäver den positiva roll som offentlig-privata partnerskap (PPP) kan ha för utvecklingen och för att stärka ländernas förmåga att lösa problem. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhäver den positiva roll som offentlig-privata partnerskap (PPP) kan ha för utvecklingen och för att stärka ländernas förmåga att lösa problem.

Fred och säkerhet

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande strategi för konfliktförebyggande och återuppbyggnad som skall integreras i partnerskapen för strukturell stabilitet för bräckliga stater. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande strategi för konfliktförebyggande och återuppbyggnad som skall integreras i partnerskapen för strukturell stabilitet för bräckliga stater.

| 53. | Europaparlamentet understryker de regionala organens betydelse som förutsättning för att en fredlig situation skall kunna upprätthållas. Parlamentet betonar att de regionala organen måste stödjas i upprättandet av ett harmoniserat regelverk i syfte att bekämpa spridningen av lätta vapen och landminor. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker de regionala organens betydelse som förutsättning för att en fredlig situation skall kunna upprätthållas. Parlamentet betonar att de regionala organen måste stödjas i upprättandet av ett harmoniserat regelverk i syfte att bekämpa spridningen av lätta vapen och landminor.

| 54. | Europaparlamentet instämmer i att den fredsbevarande resursen för Afrika, som skapades 2003 av AU:s statsöverhuvuden vid Maputotoppmötet, måste förstärkas och uppmuntrar andra civila mekanismer att bidra till förebyggande, lösning och hantering av konflikter i Afrika med ökad, flexibel och hållbar EU finansiering. Parlamentet betonar att utvecklingspolitiken är ett av flera instrument för att ta itu med orsakerna till instabilitet men att den inte får underordnas säkerhetspolitiken. Parlamentet konstaterar dock att alla utgifter från gemenskapens budget för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden måste uppfylla de kriterier som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (OECD/DAC) har fastställt för att finansieringen skall vara kvalificerad som ODA bistånd. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet instämmer i att den fredsbevarande resursen för Afrika, som skapades 2003 av AU:s statsöverhuvuden vid Maputotoppmötet, måste förstärkas och uppmuntrar andra civila mekanismer att bidra till förebyggande, lösning och hantering av konflikter i Afrika med ökad, flexibel och hållbar EU finansiering. Parlamentet betonar att utvecklingspolitiken är ett av flera instrument för att ta itu med orsakerna till instabilitet men att den inte får underordnas säkerhetspolitiken. Parlamentet konstaterar dock att alla utgifter från gemenskapens budget för utvecklingssamarbete och Europeiska utvecklingsfonden måste uppfylla de kriterier som OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (OECD/DAC) har fastställt för att finansieringen skall vara kvalificerad som ODA bistånd.

| 55. | Europaparlamentet understryker att EU:s valobservatörsuppdrag är viktiga för konfliktförebyggande och för att främja demokrati. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka anslagen i budgetposten för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) i syfte att stärka stödet till EU:s valobservatörsuppdrag och betonar att slutsatserna från valobservatörsuppdragen på tillbörligt sätt måste återspeglas i formuleringen av EU:s yttre politik. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker att EU:s valobservatörsuppdrag är viktiga för konfliktförebyggande och för att främja demokrati. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka anslagen i budgetposten för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) i syfte att stärka stödet till EU:s valobservatörsuppdrag och betonar att slutsatserna från valobservatörsuppdragen på tillbörligt sätt måste återspeglas i formuleringen av EU:s yttre politik.

| 56. | Europaparlamentet understryker behovet av sammanhängande regionala och nationella strategier för nedrustnings-, demobiliserings- och återanpassningsåtgärder (DDRR) för att främja stabiliseringen av situationer efter konflikt. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker behovet av sammanhängande regionala och nationella strategier för nedrustnings-, demobiliserings- och återanpassningsåtgärder (DDRR) för att främja stabiliseringen av situationer efter konflikt.

| 57. | Europaparlamentet understryker att en integrerad EU-strategi för Afrika utgör en bindande ram för en sammanhängande politik från Europeiska unionens och dess medlemsstaters sida. Parlamentet anser att tilllämpningen av artikel 96 i Cotonouavtalet gentemot en partnerstat hindrar en EU-medlemsstat från att parallellt med detta fortsätta att samarbeta med det aktuella landets polis, militär eller andra säkerhetsstyrkor respektive återuppta samarbetet innan dessa åtgärder är avslutade. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker att en integrerad EU-strategi för Afrika utgör en bindande ram för en sammanhängande politik från Europeiska unionens och dess medlemsstaters sida. Parlamentet anser att tilllämpningen av artikel 96 i Cotonouavtalet gentemot en partnerstat hindrar en EU-medlemsstat från att parallellt med detta fortsätta att samarbeta med det aktuella landets polis, militär eller andra säkerhetsstyrkor respektive återuppta samarbetet innan dessa åtgärder är avslutade.

Miljö och naturresurser

| 58. | Europaparlamentet understryker behovet av att EU ökar insatserna för att ta itu med de enorma miljöutmaningar som många av de fattiga ställs inför, som ofta är fullständigt beroende av naturresurserna för sin överlevnad. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker behovet av att EU ökar insatserna för att ta itu med de enorma miljöutmaningar som många av de fattiga ställs inför, som ofta är fullständigt beroende av naturresurserna för sin överlevnad.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang de åtaganden som kommissionen nyligen gjorde - och som den skulle ha gjort för länge sedan - för att gå från ord till handling när det gäller att integrera miljöhänsyn och prioritera strategier för främjande av hållbar utveckling i sin dagordning. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang de åtaganden som kommissionen nyligen gjorde - och som den skulle ha gjort för länge sedan - för att gå från ord till handling när det gäller att integrera miljöhänsyn och prioritera strategier för främjande av hållbar utveckling i sin dagordning.

Genomförande

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta sin strategi för Afrika åtföljas av en detaljerad handlingsplan för genomförandet med en tydlig tidsplan, detaljerade uppgifter om de medel och finansiella resurser som skall framskaffas (däribland finansiella åtaganden från medlemsstaternas sida), uppgifter om på vilken nivå de olika insatserna skall ske (lokal, nationell, regional, panafrikansk) och dessa nivåers respektive roller samt uppgifter om ett verkligt gemensamt övervakningssystem för att utvärdera framstegen (med medverkan av Europaparlamentet och AU). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta sin strategi för Afrika åtföljas av en detaljerad handlingsplan för genomförandet med en tydlig tidsplan, detaljerade uppgifter om de medel och finansiella resurser som skall framskaffas (däribland finansiella åtaganden från medlemsstaternas sida), uppgifter om på vilken nivå de olika insatserna skall ske (lokal, nationell, regional, panafrikansk) och dessa nivåers respektive roller samt uppgifter om ett verkligt gemensamt övervakningssystem för att utvärdera framstegen (med medverkan av Europaparlamentet och AU).

| 61. | Europaparlamentet kräver att genomförandeplanen måste omfatta hela Afrika, dvs. även norra Afrika, länderna söder om Sahara samt Sydafrika, för vilka det redan finns särskilda förordningar och avtal (Medaförordningen, Cotonouavtalet, samt - för Sydafrika - avtalet om handel, utveckling och samarbete samt Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling (EPRD)), och för vilka det även finns olika ansvarsområden inom kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att upplysa om hur dessa kommer att samordnas och anpassas, så att de kan bidra till genomförandet av de prioriteringar som AU har fastställt för hela kontinenten. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet kräver att genomförandeplanen måste omfatta hela Afrika, dvs. även norra Afrika, länderna söder om Sahara samt Sydafrika, för vilka det redan finns särskilda förordningar och avtal (Medaförordningen, Cotonouavtalet, samt - för Sydafrika - avtalet om handel, utveckling och samarbete samt Europeiska programmet för återuppbyggnad och utveckling (EPRD)), och för vilka det även finns olika ansvarsområden inom kommissionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att upplysa om hur dessa kommer att samordnas och anpassas, så att de kan bidra till genomförandet av de prioriteringar som AU har fastställt för hela kontinenten.

| 62. | Europaparlamentet påpekar att förslagen i kommissionens ovannämnda meddelande i grund och botten är beroende av genomförandet av redan befintliga nationella och regionala program och beklagar att det i detta sammanhang inte har lagts fram några nya förslag i syfte att förbättra genomförandet av dessa eller anpassa målen och planeringen av åtgärderna till de nya prioriteringarna. Det är även beklagligt att det till följd av detta nya strategidokument och den senaste utvecklingen i Afrika (särskilt grundandet av AU och dess institutioner) inte har föreslagits att de befintliga landstrategidokumenten och de nationella och regionala vägledande programmen skall ses över. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påpekar att förslagen i kommissionens ovannämnda meddelande i grund och botten är beroende av genomförandet av redan befintliga nationella och regionala program och beklagar att det i detta sammanhang inte har lagts fram några nya förslag i syfte att förbättra genomförandet av dessa eller anpassa målen och planeringen av åtgärderna till de nya prioriteringarna. Det är även beklagligt att det till följd av detta nya strategidokument och den senaste utvecklingen i Afrika (särskilt grundandet av AU och dess institutioner) inte har föreslagits att de befintliga landstrategidokumenten och de nationella och regionala vägledande programmen skall ses över.

| 63. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över bristen på ambitioner i den finansieringsram som föreslås. Kommissionen ser endast möjligheten att öka de finansiella anslagen för perioden efter den nionde EUF och tar inte upp möjligheten att använda sig av skuldlättnad för att skaffa fram ytterligare medel för millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över bristen på ambitioner i den finansieringsram som föreslås. Kommissionen ser endast möjligheten att öka de finansiella anslagen för perioden efter den nionde EUF och tar inte upp möjligheten att använda sig av skuldlättnad för att skaffa fram ytterligare medel för millennieutvecklingsmålen.

*

- *

| 64. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, AU och AVS-länderna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, AU och AVS-länderna.

---

(1)  Sachs, J. et al.: ”Ending Africa's Poverty Trap”, Brookings Papers on Economic Activity, 2004 (1), s. 117-240.

(2)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 390.

(3)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 164.

(4)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 277.

(5)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 255.

(6)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 285.

(7)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 86.

(8)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 315.

(9)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 550.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2005)0008.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2005)0052.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2005)0053.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2005)0150.

(14)  Antagna texter, P6_TA(2005)0289.

P6_TA(2005)0446

Revideringen av förklaringen om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik

Europaparlamentets resolution om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik ”Europeiskt samförstånd” (2004/2261(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik - Europeiskt samförstånd” (KOM(2005)0311), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Förslag till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik - Europeiskt samförstånd” (KOM(2005)0311),

| — | med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (CESE 1072/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (CESE 1072/2005),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande (cdR 224/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (cdR 224/2005),

| — | med beaktande av utvärderingen av gemenskapens utvecklingspolitik av European Centre for Development Policy Management, Overseas Development Institute och Instituto Complutense de Estudios Internacionales (februari 2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvärderingen av gemenskapens utvecklingspolitik av European Centre for Development Policy Management, Overseas Development Institute och Instituto Complutense de Estudios Internacionales (februari 2005),

| — | med beaktande av översynen av Europeiska gemenskapens utvecklingssamarbete (2002) av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (OECD/DAC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av översynen av Europeiska gemenskapens utvecklingssamarbete (2002) av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (OECD/DAC),

| — | med beaktande av Romdeklarationen om harmonisering av den 25 februari 2003 och Parisdeklarationen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romdeklarationen om harmonisering av den 25 februari 2003 och Parisdeklarationen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005,

| — | med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000 som anger millennieutvecklingsmålen som utgör kriterier gemensamt fastställda av världssamfundet för att utrota fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas millenniedeklaration av den 8 september 2000 som anger millennieutvecklingsmålen som utgör kriterier gemensamt fastställda av världssamfundet för att utrota fattigdomen,

| — | med beaktande av den av FN:s utvecklingsprograms (UNDP) årliga Human Development Reports, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den av FN:s utvecklingsprograms (UNDP) årliga Human Development Reports,

| — | med beaktande av rapporten från Millennium Ecosystem Assessment med titeln ”Living Beyond our Means: Natural Assets and Human Well-Being” (Livsstil över våra tillgångar - naturresurser och mänskligt välbefinnande) (2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Millennium Ecosystem Assessment med titeln ”Living Beyond our Means: Natural Assets and Human Well-Being” (Livsstil över våra tillgångar - naturresurser och mänskligt välbefinnande) (2005),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s konferens för handel och utveckling (UNCTAD) 2002 med titeln ”Least Developed Countries: Escaping the Poverty Trap”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s konferens för handel och utveckling (UNCTAD) 2002 med titeln ”Least Developed Countries: Escaping the Poverty Trap”,

| — | med beaktande av slutdeklarationerna och slutsatserna från internationella konferenser, särskilt den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Monterrey, 2002), världstoppmötet om hållbar utveckling (Johannesburg, 2002), världstoppmötet om social utveckling (Köpenhamn, 1995), FN:s tredje konferens om de minst utvecklade länderna (Bryssel, 2001), WTO:s fjärde ministerkonferens (Doha, 2001), fjärde världskvinnokonferensen (Peking, 1995), den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) (Kairo, 1994), FN:s generalförsamlings specialsession 1999 för att se över framstegen med att nå ICDP-målen (”Kairo + 5”), a world fit for children (en värld anpassad för barn) (New York, maj 2002) och världsutbildningsforumet (Dakar, 2000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationerna och slutsatserna från internationella konferenser, särskilt den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Monterrey, 2002), världstoppmötet om hållbar utveckling (Johannesburg, 2002), världstoppmötet om social utveckling (Köpenhamn, 1995), FN:s tredje konferens om de minst utvecklade länderna (Bryssel, 2001), WTO:s fjärde ministerkonferens (Doha, 2001), fjärde världskvinnokonferensen (Peking, 1995), den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) (Kairo, 1994), FN:s generalförsamlings specialsession 1999 för att se över framstegen med att nå ICDP-målen (”Kairo + 5”), a world fit for children (en värld anpassad för barn) (New York, maj 2002) och världsutbildningsforumet (Dakar, 2000),

| — | med beaktande av de åtaganden som EU gjorde vid toppmötet i Barcelona i mars 2002, inför Monterreykonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som EU gjorde vid toppmötet i Barcelona i mars 2002, inför Monterreykonferensen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (1),

| — | med beaktande av förklaringen om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (DPS) som antogs av rådet och kommissionen den 10 november 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (DPS) som antogs av rådet och kommissionen den 10 november 2000,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser av den 22-23 november 2004 samt av den 23-24 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser av den 22-23 november 2004 samt av den 23-24 maj 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2005 om allvarliga och försummade sjukdomar i utvecklingsländerna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2005 om allvarliga och försummade sjukdomar i utvecklingsländerna (3),

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens rapport av den 29 oktober 2004 om millennieutvecklingsmålen 2000-2004 (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens rapport av den 29 oktober 2004 om millennieutvecklingsmålen 2000-2004 (SEK(2004)1379),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén av den 12 april 2005 med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén av den 12 april 2005 med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s arbetsgrupp för millennieprojektet, ledd av professor Jeffrey Sachs med titeln ”Investera i utveckling - en praktisk plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s arbetsgrupp för millennieprojektet, ledd av professor Jeffrey Sachs med titeln ”Investera i utveckling - en praktisk plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen”,

| — | med beaktande av de multilaterala miljöavtalen om klimatförändringar, uttunningen av ozonlagret, biologisk mångfald, våtmarker, ökenspridning, farligt avfall och långlivade organiska föroreningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de multilaterala miljöavtalen om klimatförändringar, uttunningen av ozonlagret, biologisk mångfald, våtmarker, ökenspridning, farligt avfall och långlivade organiska föroreningar,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0319/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0319/2005), och av följande skäl:

Europeiskt samförstånd

| 1. | Europaparlamentet välkomnar initiativet till en tre-partsförklaring från de tre institutionerna om en gemensam EU-vision för utvecklingspolitiken och framhåller att parlamentet måste vara fullt delaktigt i samma utsträckning som de andra institutionerna genom en process liknande medbeslutandeförfarandet för att på ett betydande sätt kunna bidra till målen förbättrad sammanhållning, samordning, komplementaritet, kvalitet och effektivitet i utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar initiativet till en tre-partsförklaring från de tre institutionerna om en gemensam EU-vision för utvecklingspolitiken och framhåller att parlamentet måste vara fullt delaktigt i samma utsträckning som de andra institutionerna genom en process liknande medbeslutandeförfarandet för att på ett betydande sätt kunna bidra till målen förbättrad sammanhållning, samordning, komplementaritet, kvalitet och effektivitet i utvecklingspolitiken.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till gemensam förklaring och föreslår ett klarläggande av dess formella status som bindande ram för utvecklingspolitiken när det gäller Europeiska unionens och medlemsstaternas åtgärder gentemot alla utvecklingsländer, såsom de fastställts av OECD/DAC. Parlamentet efterlyser dessutom ett förtydligande av hur den gemensamma förklaringen skall förhålla sig till finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar förslaget till gemensam förklaring och föreslår ett klarläggande av dess formella status som bindande ram för utvecklingspolitiken när det gäller Europeiska unionens och medlemsstaternas åtgärder gentemot alla utvecklingsländer, såsom de fastställts av OECD/DAC. Parlamentet efterlyser dessutom ett förtydligande av hur den gemensamma förklaringen skall förhålla sig till finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att förslaget inte innehåller några specifika slutsatser om utvärderingen av effektiviteten i EU:s bistånd eller lärdomar dragna av förklaringen om gemenskapens utvecklingspolitik från 2000 samt dess effekter på gemenskapens bistånd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att förslaget inte innehåller några specifika slutsatser om utvärderingen av effektiviteten i EU:s bistånd eller lärdomar dragna av förklaringen om gemenskapens utvecklingspolitik från 2000 samt dess effekter på gemenskapens bistånd.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar försöken i del 1 i ovannämnda meddelande att åstadkomma en överenskommelse om övergripande mål och principer för EU:s bistånd. Parlamentet efterlyser dock större tydlighet, i synnerhet när det gäller prioriteringarna och hur man skall förbättra enhetligheten och samordningen av EU:s utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar försöken i del 1 i ovannämnda meddelande att åstadkomma en överenskommelse om övergripande mål och principer för EU:s bistånd. Parlamentet efterlyser dock större tydlighet, i synnerhet när det gäller prioriteringarna och hur man skall förbättra enhetligheten och samordningen av EU:s utvecklingssamarbete.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar försöken i del 2 i ovannämnda meddelande att ge riktlinjer för genomförandet av utvecklingspolitiken på gemenskapsnivå. Parlamentet efterlyser dock en tydlig definition av gemenskapsbiståndets särskilda roll utifrån en analys av dess komparativa fördelar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar försöken i del 2 i ovannämnda meddelande att ge riktlinjer för genomförandet av utvecklingspolitiken på gemenskapsnivå. Parlamentet efterlyser dock en tydlig definition av gemenskapsbiståndets särskilda roll utifrån en analys av dess komparativa fördelar.

| 6. | Europaparlamentet anser att det nuvarande sättet att organisera gemenskapsbiståndet på Brysselnivå, särskilt åtskillnaden mellan planering och genomförande, inte är optimalt för ett effektivt genomförande av utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det nuvarande sättet att organisera gemenskapsbiståndet på Brysselnivå, särskilt åtskillnaden mellan planering och genomförande, inte är optimalt för ett effektivt genomförande av utvecklingspolitiken.

| 7. | Europaparlamentet noterar att globaliseringen hittills har vidgat klyftan mellan rika och fattiga och efterlyser en utvecklingspolitik som har en mer balanserad utveckling som ett av sina framtida mål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att globaliseringen hittills har vidgat klyftan mellan rika och fattiga och efterlyser en utvecklingspolitik som har en mer balanserad utveckling som ett av sina framtida mål.

Mål och principer

| 8. | Europaparlamentet betonar att det övergripande målet med EU:s utvecklingssamarbete borde vara att minska och slutligen utrota fattigdomen inom ramen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar också att fattigdom är ett flerdimensionellt begrepp som bl.a. hänger samman med mänskliga utvecklingsmöjligheter såsom konsumtion och livsmedelssäkerhet, hälsa, utbildning, rättigheter, möjligheten att komma till tals, människors säkerhet, social rättvisa, värdighet och rimliga arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det övergripande målet med EU:s utvecklingssamarbete borde vara att minska och slutligen utrota fattigdomen inom ramen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar också att fattigdom är ett flerdimensionellt begrepp som bl.a. hänger samman med mänskliga utvecklingsmöjligheter såsom konsumtion och livsmedelssäkerhet, hälsa, utbildning, rättigheter, möjligheten att komma till tals, människors säkerhet, social rättvisa, värdighet och rimliga arbetsförhållanden.

| 9. | Europaparlamentet håller med om att bekämpningen av fattigdomen - där ett första steg är att uppnå millennieutvecklingsmålen - främjande av demokrati och god samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna är centrala utvecklingsmål. Parlamentet betonar emellertid att fattigdom endast kan bekämpas på ett framgångsrikt sätt om miljön och naturresurserna förvaltas på ett hållbart sätt, och om man lägger lika mycket vikt vid att investera i människor, med särskild tonvikt på unga människor och kvinnor, främst i hälsa och utbildning, och i välfärdsskapande åtgärder - med tyngdpunkten på frågor som entreprenörskap, forskning och teknik, skapande av arbetstillfällen, respekt för anställdas rättigheter, tillgång till krediter, upphovsrätt och infrastruktur. Parlamentet betonar också att ökad delaktighet för kvinnor är nyckeln till all utveckling och att jämställdhet mellan könen borde ingå som en central del i alla utvecklingspolitiska strategier. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet håller med om att bekämpningen av fattigdomen - där ett första steg är att uppnå millennieutvecklingsmålen - främjande av demokrati och god samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna är centrala utvecklingsmål. Parlamentet betonar emellertid att fattigdom endast kan bekämpas på ett framgångsrikt sätt om miljön och naturresurserna förvaltas på ett hållbart sätt, och om man lägger lika mycket vikt vid att investera i människor, med särskild tonvikt på unga människor och kvinnor, främst i hälsa och utbildning, och i välfärdsskapande åtgärder - med tyngdpunkten på frågor som entreprenörskap, forskning och teknik, skapande av arbetstillfällen, respekt för anställdas rättigheter, tillgång till krediter, upphovsrätt och infrastruktur. Parlamentet betonar också att ökad delaktighet för kvinnor är nyckeln till all utveckling och att jämställdhet mellan könen borde ingå som en central del i alla utvecklingspolitiska strategier.

| 10. | Europaparlamentet stöder principerna om verkligt partnerskap, ägarskap och politisk dialog och en rättighetsbaserad inställning till utveckling. Parlamentet understryker också vikten av att stödja partnerländernas ansträngningar att förbättra sina strategidokument om minskad fattigdom (PRSP) med en aktiv roll för nationella parlament och frivilligorganisationer. Vidare föreslår parlamentet att de viktigaste principerna från Cotonouavtalet skall utvidgas till samtliga utvecklingsländer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder principerna om verkligt partnerskap, ägarskap och politisk dialog och en rättighetsbaserad inställning till utveckling. Parlamentet understryker också vikten av att stödja partnerländernas ansträngningar att förbättra sina strategidokument om minskad fattigdom (PRSP) med en aktiv roll för nationella parlament och frivilligorganisationer. Vidare föreslår parlamentet att de viktigaste principerna från Cotonouavtalet skall utvidgas till samtliga utvecklingsländer.

| 11. | Europaparlamentet betonar det civila samhällets viktiga roll i utvecklingsländerna såväl som tillhandahållare av tjänster som främjare av demokrati och mänskliga rättigheter och efterlyser ett starkare stöd för kapacitetsuppbyggnad till icke-statliga organisationer i partnerländerna. Parlamentet erkänner också den viktiga roll som det civila samhället spelar i Europa, och efterlyser i detta sammanhang en förenkling av reglerna för projektstöd, inklusive finansiering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar det civila samhällets viktiga roll i utvecklingsländerna såväl som tillhandahållare av tjänster som främjare av demokrati och mänskliga rättigheter och efterlyser ett starkare stöd för kapacitetsuppbyggnad till icke-statliga organisationer i partnerländerna. Parlamentet erkänner också den viktiga roll som det civila samhället spelar i Europa, och efterlyser i detta sammanhang en förenkling av reglerna för projektstöd, inklusive finansiering.

| 12. | Europaparlamentet betonar att EU måste arbeta för en demokratisering av de internationella institutionerna för att se till att utvecklingsländernas intressen företräds starkare och för att förbättra demokratin i allas intresse. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att EU måste arbeta för en demokratisering av de internationella institutionerna för att se till att utvecklingsländernas intressen företräds starkare och för att förbättra demokratin i allas intresse.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s preliminära förslag syftar till att stärka övervakningen av vapenexporten från EU, med målet att försäkra sig om att EU-tillverkade vapen inte används mot civilbefolkningar, och innehåller konkreta åtgärder för att begränsa den okontrollerade spridningen av handeldvapen och lätta vapen. Emellertid uppmanar parlamentet EU att också ta sitt ansvar för tidigare vapenexport och att intensifiera och påskynda minröjning och avväpningsprogram i regioner som varit involverade i krig. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s preliminära förslag syftar till att stärka övervakningen av vapenexporten från EU, med målet att försäkra sig om att EU-tillverkade vapen inte används mot civilbefolkningar, och innehåller konkreta åtgärder för att begränsa den okontrollerade spridningen av handeldvapen och lätta vapen. Emellertid uppmanar parlamentet EU att också ta sitt ansvar för tidigare vapenexport och att intensifiera och påskynda minröjning och avväpningsprogram i regioner som varit involverade i krig.

Tematisk inriktning och prioriteringar

| 14. | Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna för att uppnå större fokus och koncentration inom utvecklingssamarbete samtidigt som man behåller tillräcklig flexibilitet. Parlamentet beklagar att det saknas tydliga prioriteringar bland de teman för åtgärder som läggs fram, i synnerhet på gemenskapsnivå, och efterlyser ett klarläggande av hur urvalet av mål, åtgärdsteman och prioriteringar har gått till. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna för att uppnå större fokus och koncentration inom utvecklingssamarbete samtidigt som man behåller tillräcklig flexibilitet. Parlamentet beklagar att det saknas tydliga prioriteringar bland de teman för åtgärder som läggs fram, i synnerhet på gemenskapsnivå, och efterlyser ett klarläggande av hur urvalet av mål, åtgärdsteman och prioriteringar har gått till.

| 15. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av mänskliga rättigheter i utvecklingen, starten och övervakningen av projekt som finansieras eller medfinansieras av EU. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av mänskliga rättigheter i utvecklingen, starten och övervakningen av projekt som finansieras eller medfinansieras av EU.

| 16. | Europaparlamentet betonar att frågor som förebyggande och behandling av hiv/aids, malaria och tuberkulos, främjande av sexuell och reproduktiv hälsa, jämlikhet mellan könen och kvinnors rättigheter, begränsning av klimatförändringen, handelsreformer, konfliktförebyggande, demokrati och god samhällsstyrning (med prioritering av korruptionsbekämpning) förtjänar särskild uppmärksamhet eftersom annat utvecklingsarbete kan vara förgäves om man inte tar itu med dessa frågor på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att frågor som förebyggande och behandling av hiv/aids, malaria och tuberkulos, främjande av sexuell och reproduktiv hälsa, jämlikhet mellan könen och kvinnors rättigheter, begränsning av klimatförändringen, handelsreformer, konfliktförebyggande, demokrati och god samhällsstyrning (med prioritering av korruptionsbekämpning) förtjänar särskild uppmärksamhet eftersom annat utvecklingsarbete kan vara förgäves om man inte tar itu med dessa frågor på ett effektivt sätt.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att man i den gemensamma förklaringen ägnar mer uppmärksamhet åt följande aspekter:






  — | Många låginkomstländer har långt kvar innan de kan nå de millennieutvecklingsmål som rör hälsa. De flesta behöver hjälp med att förbereda sig för hälsokatastrofer såsom en influensapandemi. Det riktas alltför lite uppmärksamhet på sjukdomar där det saknas tillgång till mediciner eller förekommer ringa medicinsk forskning. Den akuta bristen på medicinsk personal, i synnerhet i länderna i Afrika söder om Sahara - vilket till en del beror på kompetensflykt - är ett stort problem som kräver ett systemtänkande för både hälsa och utveckling, där en förstärkning av hälsosystemen och hälsoforskningen måste ges hög prioritet, liksom ett ökat stöd till hälsosektorn, där hög prioritet skall ges till hälsoresultat i partnerländernas egna strategier för fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att man i den gemensamma förklaringen ägnar mer uppmärksamhet åt följande aspekter:

—

Många låginkomstländer har långt kvar innan de kan nå de millennieutvecklingsmål som rör hälsa. De flesta behöver hjälp med att förbereda sig för hälsokatastrofer såsom en influensapandemi. Det riktas alltför lite uppmärksamhet på sjukdomar där det saknas tillgång till mediciner eller förekommer ringa medicinsk forskning. Den akuta bristen på medicinsk personal, i synnerhet i länderna i Afrika söder om Sahara - vilket till en del beror på kompetensflykt - är ett stort problem som kräver ett systemtänkande för både hälsa och utveckling, där en förstärkning av hälsosystemen och hälsoforskningen måste ges hög prioritet, liksom ett ökat stöd till hälsosektorn, där hög prioritet skall ges till hälsoresultat i partnerländernas egna strategier för fattigdomsbekämpning.

| — | De nationella parlamenten spelar en avgörande roll och därför behövs ett särskilt stöd för att stärka och förbättra de demokratiskt valda parlamentens arbetsvillkor. Europaparlamentet bör vara fullt delaktiga i detta arbete. |
| --- | --- |

—

De nationella parlamenten spelar en avgörande roll och därför behövs ett särskilt stöd för att stärka och förbättra de demokratiskt valda parlamentens arbetsvillkor. Europaparlamentet bör vara fullt delaktiga i detta arbete.

| — | Stöd till infrastruktur från gemenskapens utvecklingsbudget måste vara mer balanserat med mindre fokusering på byggande av vägar och med högre prioritering av tillgång till informations- och kommunikationsteknologi (IKT), vatten, energi och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

—

Stöd till infrastruktur från gemenskapens utvecklingsbudget måste vara mer balanserat med mindre fokusering på byggande av vägar och med högre prioritering av tillgång till informations- och kommunikationsteknologi (IKT), vatten, energi och landsbygdsutveckling.

| — | Främjande av jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter som grundläggande mänskliga rättigheter är inte endast av avgörande betydelse i sig utan är även en fråga om social rättvisa samt bidrar till att man kan uppnå alla millennieutvecklingsmålen och genomföra handlingsplattformen från Pekingkonferensen, handlingsprogrammet från Kairokonferensen och konventionen mot samtliga former av diskriminering mot kvinnor. Därför behövs ett starkt jämställdhetsinslag i all EU:s politik och åtgärder i dess förbindelser med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

—

Främjande av jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter som grundläggande mänskliga rättigheter är inte endast av avgörande betydelse i sig utan är även en fråga om social rättvisa samt bidrar till att man kan uppnå alla millennieutvecklingsmålen och genomföra handlingsplattformen från Pekingkonferensen, handlingsprogrammet från Kairokonferensen och konventionen mot samtliga former av diskriminering mot kvinnor. Därför behövs ett starkt jämställdhetsinslag i all EU:s politik och åtgärder i dess förbindelser med utvecklingsländerna.

| — | Givet den centrala roll som grundutbildning och hälsa spelar bör medlemsstaternas och gemenskapens stöd prioritera principen 20/20 från världstoppmötet för social utveckling. |
| --- | --- |

—

Givet den centrala roll som grundutbildning och hälsa spelar bör medlemsstaternas och gemenskapens stöd prioritera principen 20/20 från världstoppmötet för social utveckling.

| — | Utbildning är en nyckel till utveckling. Ett av de största hindren för adekvat tillgång till ordnad utbildning på heltid är barnarbete. Alla insatser för att främja utbildning måste inbegripa åtgärder för att bekämpa alla former av barnarbete. |
| --- | --- |

—

Utbildning är en nyckel till utveckling. Ett av de största hindren för adekvat tillgång till ordnad utbildning på heltid är barnarbete. Alla insatser för att främja utbildning måste inbegripa åtgärder för att bekämpa alla former av barnarbete.

| — | Eftersom majoriteten av landsbygdens fattiga är beroende av en traditionell biomassabaserad ekonomi utgör den snabba förstörelsen av skogar, jordar och den marina miljön samt den ökade vattenbristen i många områden ett allvarligt hot mot hundratals miljoner människors försörjningsmöjligheter. Därför krävs det omfattande program för nyplantering av skog, markvård, skydd av den marina miljön och vattenvård. |
| --- | --- |

—

Eftersom majoriteten av landsbygdens fattiga är beroende av en traditionell biomassabaserad ekonomi utgör den snabba förstörelsen av skogar, jordar och den marina miljön samt den ökade vattenbristen i många områden ett allvarligt hot mot hundratals miljoner människors försörjningsmöjligheter. Därför krävs det omfattande program för nyplantering av skog, markvård, skydd av den marina miljön och vattenvård.

| — | De nuvarande produktions- och konsumtionssystemen har lett till en ökad miljöpåverkan, och de utgör ett långsiktigt hot mot välfärden i samhället. Fattiga människor är särskilt sårbara för miljöförsämringar. |
| --- | --- |

—

De nuvarande produktions- och konsumtionssystemen har lett till en ökad miljöpåverkan, och de utgör ett långsiktigt hot mot välfärden i samhället. Fattiga människor är särskilt sårbara för miljöförsämringar.

| — | Utvecklingsländerna behöver inte nödvändigtvis upprepa industriländernas misstag när det gäller föroreningar, förutsatt att investeringar i ren och effektiv teknik får ett mycket starkare stöd. Det är viktigt att minska utvecklingsländernas beroende av fossila bränslen, inte minst mot bakgrund av pressen på betalningsbalansen och, följaktligen, på budgeten i dessa länder. |
| --- | --- |

—

Utvecklingsländerna behöver inte nödvändigtvis upprepa industriländernas misstag när det gäller föroreningar, förutsatt att investeringar i ren och effektiv teknik får ett mycket starkare stöd. Det är viktigt att minska utvecklingsländernas beroende av fossila bränslen, inte minst mot bakgrund av pressen på betalningsbalansen och, följaktligen, på budgeten i dessa länder.

| — | Hundratals miljoner fattiga människor är oerhört sårbara för risker som jordbävningar, tropiska stormar, översvämningar, tsunamier och svår torka, och stora katastrofer är ett hot mot deras utveckling. Europaparlamentet betonar att de flesta låginkomstländer kommer att få svårt att uppnå millennieutvecklingsmålen om inte en minskad risk vid katastrofer, bland annat genom socialförsäkringssystem för katastrofer, integreras på ett bra sätt i strategierna för utveckling och fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

—

Hundratals miljoner fattiga människor är oerhört sårbara för risker som jordbävningar, tropiska stormar, översvämningar, tsunamier och svår torka, och stora katastrofer är ett hot mot deras utveckling. Europaparlamentet betonar att de flesta låginkomstländer kommer att få svårt att uppnå millennieutvecklingsmålen om inte en minskad risk vid katastrofer, bland annat genom socialförsäkringssystem för katastrofer, integreras på ett bra sätt i strategierna för utveckling och fattigdomsminskning.

| — | Fattigdom, underutveckling och instabila stater skapar en grogrund för konflikter och framväxt av nya hot mot säkerheten, inklusive internationell brottslighet och terrorism. Dessutom har utveckling en viktig roll att spela, utöver att bygga upp institutioner, i samhällen som genomlidit konflikter genom att återskapa samhällenas sociala struktur och stödja fredsbyggande och försoningsprocesser. |
| --- | --- |

—

Fattigdom, underutveckling och instabila stater skapar en grogrund för konflikter och framväxt av nya hot mot säkerheten, inklusive internationell brottslighet och terrorism. Dessutom har utveckling en viktig roll att spela, utöver att bygga upp institutioner, i samhällen som genomlidit konflikter genom att återskapa samhällenas sociala struktur och stödja fredsbyggande och försoningsprocesser.

| — | Sysselsättning är ett viktigt verktyg och en förutsättning för att bekämpa fattigdom och tillgång till ett anständigt arbete och respekt för den grundläggande ILO konventionen bör därför prioriteras. |
| --- | --- |

—

Sysselsättning är ett viktigt verktyg och en förutsättning för att bekämpa fattigdom och tillgång till ett anständigt arbete och respekt för den grundläggande ILO konventionen bör därför prioriteras.

Stödformer, finansiella resurser, effektivitet och samstämmighet

| 18. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd över åtagandet att öka biståndsbudgetar inom EU med siktet att nå 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till 2015. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av innovativa mekanismer för att finansiera utvecklingssamarbete, exempelvis internationella beskattningssystem. Parlamentet betonar emellertid samtidigt att kvaliteten på biståndet och utbetalningarna av stöd måste förbättras betydligt och att det finns ett stort behov av förbättrade mätningar av resultat och effekt. Parlamentet anser dessutom att gemensamma tilldelningskriterier för EU-bistånd bör fokusera på de fattigaste länderna och befolkningarna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd över åtagandet att öka biståndsbudgetar inom EU med siktet att nå 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till 2015. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av innovativa mekanismer för att finansiera utvecklingssamarbete, exempelvis internationella beskattningssystem. Parlamentet betonar emellertid samtidigt att kvaliteten på biståndet och utbetalningarna av stöd måste förbättras betydligt och att det finns ett stort behov av förbättrade mätningar av resultat och effekt. Parlamentet anser dessutom att gemensamma tilldelningskriterier för EU-bistånd bör fokusera på de fattigaste länderna och befolkningarna.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser en ökning av den andel av utvecklingsfonderna som går till låginkomstländer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser en ökning av den andel av utvecklingsfonderna som går till låginkomstländer.

| 20. | Europaparlamentet anser att initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder (HIPC) lämnar mycket i övrigt att önska. Parlamentet efterlyser en större skuldlättnad i länder som karaktäriseras av en icke-hållbar skuldsituation och där regeringen respekterar de mänskliga rättigheterna och demokratin samt investerar frigjorda resurser på ett ansvarsfullt sätt. Vidare betonar parlamentet att skuldlättnader inte bör åtföljas av skadliga ekonomisk-politiska villkor och bör ges utanför ramen för det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att initiativet för skuldlättnad för kraftigt skuldtyngda fattiga länder (HIPC) lämnar mycket i övrigt att önska. Parlamentet efterlyser en större skuldlättnad i länder som karaktäriseras av en icke-hållbar skuldsituation och där regeringen respekterar de mänskliga rättigheterna och demokratin samt investerar frigjorda resurser på ett ansvarsfullt sätt. Vidare betonar parlamentet att skuldlättnader inte bör åtföljas av skadliga ekonomisk-politiska villkor och bör ges utanför ramen för det offentliga utvecklingsbiståndet (ODA).

| 21. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EU och medlemsstaterna anstränger sig mer för att spåra felaktigt utbetalade och missbrukade medel och återta dessa medel så att de kan användas för det syfte som var avsett. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EU och medlemsstaterna anstränger sig mer för att spåra felaktigt utbetalade och missbrukade medel och återta dessa medel så att de kan användas för det syfte som var avsett.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser en ny modell för Europeiska investeringsbankens utlåningsmandat som gör det möjligt för banken att bli en fullt ut fungerande utvecklingsbank som genomför EU:s utvecklingsstrategier och kan finansiera offentliga investeringar i tjänster och faciliteter av allmänt intresse. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser en ny modell för Europeiska investeringsbankens utlåningsmandat som gör det möjligt för banken att bli en fullt ut fungerande utvecklingsbank som genomför EU:s utvecklingsstrategier och kan finansiera offentliga investeringar i tjänster och faciliteter av allmänt intresse.

| 23. | Europaparlamentet tycker det är djupt beklagligt att det saknas en sammanhållen utvecklingspolitik inom EU vilket leder till höga transaktionskostnader, dubbelarbete och svårigheter för partnerländerna. Parlamentet stöder det pågående arbetet för att förbättra samordningen, harmoniseringen och anpassningen av givarnas sätt att planera och ge bistånd enligt vad som anges i Parisdeklarationen, och påpekar att sådana ansträngningar även bör göras gentemot medelinkomstländer. Parlamentet betonar emellertid att förslaget till gemensam förklaring är alldeles för otydligt när det gäller genomförandet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet tycker det är djupt beklagligt att det saknas en sammanhållen utvecklingspolitik inom EU vilket leder till höga transaktionskostnader, dubbelarbete och svårigheter för partnerländerna. Parlamentet stöder det pågående arbetet för att förbättra samordningen, harmoniseringen och anpassningen av givarnas sätt att planera och ge bistånd enligt vad som anges i Parisdeklarationen, och påpekar att sådana ansträngningar även bör göras gentemot medelinkomstländer. Parlamentet betonar emellertid att förslaget till gemensam förklaring är alldeles för otydligt när det gäller genomförandet.

| 24. | Europaparlamentet föreslår att EU - med utgångspunkt i partnerländernas ägarskap av sin utveckling och utvecklingsstrategier - arbetar för bättre samordning mellan EU:s medlemsstater och kommissionens biståndstjänst genom gemensamma landstrategidokument och gemensamma fleråriga program - företrädesvis tillsammans med andra stora bilaterala och multilaterala givare. Parlamentet uppmanar till bättre samordning och komplementaritet genom att samordna insatserna med partnerländernas budgetförfaranden och fattigdomsminskningsstrategier. Dessutom föreslår parlamentet att man antar principen att högst två eller tre EU-givare - genom samråd på nationell nivå - skall vara ledande organ i ett partnerland och att man bör eftersträva en tydlig arbetsfördelning inom särskilda tematiska frågor. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet föreslår att EU - med utgångspunkt i partnerländernas ägarskap av sin utveckling och utvecklingsstrategier - arbetar för bättre samordning mellan EU:s medlemsstater och kommissionens biståndstjänst genom gemensamma landstrategidokument och gemensamma fleråriga program - företrädesvis tillsammans med andra stora bilaterala och multilaterala givare. Parlamentet uppmanar till bättre samordning och komplementaritet genom att samordna insatserna med partnerländernas budgetförfaranden och fattigdomsminskningsstrategier. Dessutom föreslår parlamentet att man antar principen att högst två eller tre EU-givare - genom samråd på nationell nivå - skall vara ledande organ i ett partnerland och att man bör eftersträva en tydlig arbetsfördelning inom särskilda tematiska frågor.

| 25. | Europaparlamentet betonar att EU och medlemsstaterna måste ha nära förbindelser med internationella organisationer som är inblandade i utvecklingsarbete, exempelvis FN:s fonder, program och organ, inklusive UNDP, Världsbanken och Internationella valutafonden för att ytterligare stärka samordningen av EU:s utvecklingspolitik och förebygga dubbelarbete ifråga om internationellt fastställda mål. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att EU och medlemsstaterna måste ha nära förbindelser med internationella organisationer som är inblandade i utvecklingsarbete, exempelvis FN:s fonder, program och organ, inklusive UNDP, Världsbanken och Internationella valutafonden för att ytterligare stärka samordningen av EU:s utvecklingspolitik och förebygga dubbelarbete ifråga om internationellt fastställda mål.

| 26. | Europaparlamentet betonar att EU bör sträva efter bättre samordning av medlemsstaternas politik inom Världsbanken och Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att EU bör sträva efter bättre samordning av medlemsstaternas politik inom Världsbanken och Internationella valutafonden.

| 27. | Europaparlamentet betonar att kommissionen inte skall anses vara EU:s 26:e givare. I stället bör mervärdet i gemenskapens bistånd definieras och beslutas med särskild uppmärksamhet på möjligheten att stärka samordningen, komplementaritet och samstämmigheten, storleken på gemenskapens bistånd, uppfattningen av kommissionen som opartisk, dess arbete för god samhällsstyrning (governance), demokrati och mänskliga rättigheter, dess roll som global aktör, dess potentiella roll som intellektuellt fokus för EU:s utvecklingspolitik, etc. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att kommissionen inte skall anses vara EU:s 26:e givare. I stället bör mervärdet i gemenskapens bistånd definieras och beslutas med särskild uppmärksamhet på möjligheten att stärka samordningen, komplementaritet och samstämmigheten, storleken på gemenskapens bistånd, uppfattningen av kommissionen som opartisk, dess arbete för god samhällsstyrning (governance), demokrati och mänskliga rättigheter, dess roll som global aktör, dess potentiella roll som intellektuellt fokus för EU:s utvecklingspolitik, etc.

| 28. | Europaparlamentet håller med om att särskilda villkor för stöd från givarnas sida (konditionalitet) som återspeglar givarnas historiska ekonomiska intressen sällan fungerar. Parlamentet betonar emellertid att allmänt budgetstöd som främsta stödmekanism behöver undersökas ytterligare och endast bör övervägas när förhållandena är de rätta och det finns effektiva kontrollsystem, t.ex. genom oberoende kommissioner under övervakning av de nationella parlamenten. Närhelst det är möjligt bör kommissionen och medlemsstaterna eftersträva att röra sig över skalan från projektbistånd till sektorsomfattande strategier och från dessa till direkt budgetstöd. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet håller med om att särskilda villkor för stöd från givarnas sida (konditionalitet) som återspeglar givarnas historiska ekonomiska intressen sällan fungerar. Parlamentet betonar emellertid att allmänt budgetstöd som främsta stödmekanism behöver undersökas ytterligare och endast bör övervägas när förhållandena är de rätta och det finns effektiva kontrollsystem, t.ex. genom oberoende kommissioner under övervakning av de nationella parlamenten. Närhelst det är möjligt bör kommissionen och medlemsstaterna eftersträva att röra sig över skalan från projektbistånd till sektorsomfattande strategier och från dessa till direkt budgetstöd.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inför parlamentet lägga fram kriterier att utgå från vid bedömning av behovet av bistånd i utvecklingsländer, effektiviteten i det bistånd som lämnas, statistik om stöd som redan lämnats och ett kontrollsystem som är utformat för att bedöma effektiviteten i genomförandet av stöd för att åstadkomma ytterligare förbättringar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inför parlamentet lägga fram kriterier att utgå från vid bedömning av behovet av bistånd i utvecklingsländer, effektiviteten i det bistånd som lämnas, statistik om stöd som redan lämnats och ett kontrollsystem som är utformat för att bedöma effektiviteten i genomförandet av stöd för att åstadkomma ytterligare förbättringar.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att det finns allvarliga brister inom kommissionen när det gäller integrering av frågor såsom barns rättigheter, jämställdhet och jämlikhet, kvinnors rättigheter, funktionshinder samt miljön (mainstreaming). Parlamentet välkomnar arbetet för att stärka integreringen av denna typ av frågor på politik-, planerings-, genomförande- och utvärderingsstadiet och betonar att det kommer att krävas en stor uppryckning i form av utbildning av personal vid såväl huvudkontor som på landsnivå om förbättringar skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att det finns allvarliga brister inom kommissionen när det gäller integrering av frågor såsom barns rättigheter, jämställdhet och jämlikhet, kvinnors rättigheter, funktionshinder samt miljön (mainstreaming). Parlamentet välkomnar arbetet för att stärka integreringen av denna typ av frågor på politik-, planerings-, genomförande- och utvärderingsstadiet och betonar att det kommer att krävas en stor uppryckning i form av utbildning av personal vid såväl huvudkontor som på landsnivå om förbättringar skall kunna uppnås.

| 31. | Europaparlamentet stöder arbetet för att öka samstämmigheten i politiken och menar att samstämmigheten måste hanteras så att målen med och resultaten av utvecklingspolitiken får stöd, snarare än undergrävs, av politiken på andra områden. Parlamentet efterlyser omedelbara åtgärder för de områden inom EUpolitiken som är särskilt negativa, t.ex. handeln, den gemensamma jordbrukspolitiken och fiskeavtalen. Parlamentet betonar hur viktigt det är att se till att utvecklingsländer kan uppfylla EU:s normer när det gäller livsmedels-, produkt- och ämnessäkerhet så att dessa inte hindrar tillgången till EU-marknaderna. Parlamentet efterlyser även avveckling inom fem år av alla former av exportstöd, inklusive dolt stöd genom exportkrediter, livsmedelsbistånd, exporthandelsföretag och bundet bistånd. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder arbetet för att öka samstämmigheten i politiken och menar att samstämmigheten måste hanteras så att målen med och resultaten av utvecklingspolitiken får stöd, snarare än undergrävs, av politiken på andra områden. Parlamentet efterlyser omedelbara åtgärder för de områden inom EUpolitiken som är särskilt negativa, t.ex. handeln, den gemensamma jordbrukspolitiken och fiskeavtalen. Parlamentet betonar hur viktigt det är att se till att utvecklingsländer kan uppfylla EU:s normer när det gäller livsmedels-, produkt- och ämnessäkerhet så att dessa inte hindrar tillgången till EU-marknaderna. Parlamentet efterlyser även avveckling inom fem år av alla former av exportstöd, inklusive dolt stöd genom exportkrediter, livsmedelsbistånd, exporthandelsföretag och bundet bistånd.

| 32. | Europaparlamentet noterar att under de tre senaste decennierna har de minst utvecklade länderna blivit nettoimportörer av livsmedel, och uppmanar därför till en omorientering av jordbrukspolitiken mot prioritering av säker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar att under de tre senaste decennierna har de minst utvecklade länderna blivit nettoimportörer av livsmedel, och uppmanar därför till en omorientering av jordbrukspolitiken mot prioritering av säker livsmedelsförsörjning.

| 33. | Europaparlamentet betonar att utvecklingspolitiken är ett av många verktyg för att ta itu med hoten mot vår gemensamma säkerhets grundorsaker, men att den inte får underordnas säkerhetspolitiken och att alla åtgärder som vidtas inom ramen för utvecklingssamarbete bör följa den definition av offentligt utvecklingsbistånd som OECD/DAC har. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att utvecklingspolitiken är ett av många verktyg för att ta itu med hoten mot vår gemensamma säkerhets grundorsaker, men att den inte får underordnas säkerhetspolitiken och att alla åtgärder som vidtas inom ramen för utvecklingssamarbete bör följa den definition av offentligt utvecklingsbistånd som OECD/DAC har.

| 34. | Europaparlamentet betonar att såväl en rättvis internationell handelspolitik som goda förutsättningar för handel i utvecklingsländer betyder oerhört mycket för utvecklingen. Därför understryker parlamentet hur viktigt det är att stärka utbudssidan, inklusive kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna, för att hjälpa dem att omvandla handelsmöjligheter till en drivkraft för utveckling. I detta sammanhang framhåller parlamentet sådana områden som jordbruk och säkra livsmedel samt betonar den viktiga roll som små och medelstora företag spelar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att såväl en rättvis internationell handelspolitik som goda förutsättningar för handel i utvecklingsländer betyder oerhört mycket för utvecklingen. Därför understryker parlamentet hur viktigt det är att stärka utbudssidan, inklusive kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna, för att hjälpa dem att omvandla handelsmöjligheter till en drivkraft för utveckling. I detta sammanhang framhåller parlamentet sådana områden som jordbruk och säkra livsmedel samt betonar den viktiga roll som små och medelstora företag spelar.

| 35. | Europaparlamentet anser att utvecklingspolitiken måste baseras på ett erkännande av alla länders och regioners rätt att på ett demokratiskt sätt utforma sin egen politik och egna prioriteringar och strategier för att skydda sina befolkningars försörjning och sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter och att dessa principer bör respekteras av kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att utvecklingspolitiken måste baseras på ett erkännande av alla länders och regioners rätt att på ett demokratiskt sätt utforma sin egen politik och egna prioriteringar och strategier för att skydda sina befolkningars försörjning och sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter och att dessa principer bör respekteras av kommissionen och medlemsstaterna.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den växande insikten att öppnandet av marknader måste ske successivt och med noggrann planering, och framhåller att detta innefattar en rätt för utvecklingsländerna att utforma tempo och riktning för handelsliberaliseringen utifrån sina utvecklingsmål. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar den växande insikten att öppnandet av marknader måste ske successivt och med noggrann planering, och framhåller att detta innefattar en rätt för utvecklingsländerna att utforma tempo och riktning för handelsliberaliseringen utifrån sina utvecklingsmål.

*

- *

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 277, 1.10.2001, s. 130.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0115.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0341.

---