# Europeiska unionens C 263/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 263 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången31 oktober 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 263

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången31 oktober 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2006/C 263/1 | MEDDELANDE TILL LÄSARNA | s2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

2006/C 263/1

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

s2

| | I   Meddelanden |
| --- | --- |
| | Revisionsrätten – Årsrapporter för budgetåret 2005 |
| 2006/C 263/2 | Årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar | 1 |
| 2006/C 263/3 | Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), samt institutionernas svar | 205 |

I   Meddelanden

Revisionsrätten – Årsrapporter för budgetåret 2005

2006/C 263/2

Årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar

1

2006/C 263/3

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF), samt institutionernas svar

205

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

31.10.2006

| 31.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/s2 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/s2

---

1.

| 1. | Revisionsrätten, som är Europeiska unionens oberoende externa granskare, offentliggör varje år en årsrapport om budgetgenomförandet och en årsrapport om EUF. Dessa årsrapporter är en del i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet som innebär att den årliga budgetprocessen avslutas. |
| --- | --- |

Revisionsrätten, som är Europeiska unionens oberoende externa granskare, offentliggör varje år en årsrapport om budgetgenomförandet och en årsrapport om EUF. Dessa årsrapporter är en del i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet som innebär att den årliga budgetprocessen avslutas.

| 2. | I artikel 274 i EG-fördraget tilldelas kommissionen befogenheterna och ansvaret för att genomföra budgeten i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (1) och med beaktande av principerna om sund ekonomisk förvaltning. Medlemsstaterna skall samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Gemenskapsutgifterna är underställda kontroll på olika nivåer inom kommissionen och i medlemsstaterna och vid förvaltningar i mottagarländer. Revisionsrättens uppgift är att bedöma den ekonomiska förvaltningen i systemet som helhet, och genom denna bedömning förbättra det sätt på vilket Europeiska unionens budget förvaltas. |
| --- | --- |

2.

I artikel 274 i EG-fördraget tilldelas kommissionen befogenheterna och ansvaret för att genomföra budgeten i enlighet med bestämmelserna i förordningarna (1) och med beaktande av principerna om sund ekonomisk förvaltning. Medlemsstaterna skall samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Gemenskapsutgifterna är underställda kontroll på olika nivåer inom kommissionen och i medlemsstaterna och vid förvaltningar i mottagarländer. Revisionsrättens uppgift är att bedöma den ekonomiska förvaltningen i systemet som helhet, och genom denna bedömning förbättra det sätt på vilket Europeiska unionens budget förvaltas.

| 3. | Sedan budgetåret 1994 är revisionsrätten enligt EG-fördraget skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring beträffande tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper, som upprättas av kommissionen och för vilka kommissionen ansvarar, och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Denna förklaring baseras på särskilda bedömningar av vart och ett av gemenskapens större verksamhetsområden och är den centrala delen i revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

3.

Sedan budgetåret 1994 är revisionsrätten enligt EG-fördraget skyldig att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring beträffande tillförlitligheten i Europeiska unionens räkenskaper, som upprättas av kommissionen och för vilka kommissionen ansvarar, och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Denna förklaring baseras på särskilda bedömningar av vart och ett av gemenskapens större verksamhetsområden och är den centrala delen i revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet.

| 4. | Utöver årsrapporterna offentliggör revisionsrätten särskilda rapporter om särskilda frågor, och yttrar sig om förslag till EU-lagstiftning på det finansiella området. Dessa rapporter och yttranden offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu. Bilaga II i denna rapport innehåller en förteckning över de rapporter och yttranden som revisionsrätten antagit under de senaste fem åren. |
| --- | --- |

4.

Utöver årsrapporterna offentliggör revisionsrätten särskilda rapporter om särskilda frågor, och yttrar sig om förslag till EU-lagstiftning på det finansiella området. Dessa rapporter och yttranden offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning och på revisionsrättens webbplats www.eca.europa.eu. Bilaga II i denna rapport innehåller en förteckning över de rapporter och yttranden som revisionsrätten antagit under de senaste fem åren.

| 5. | Revisionsrättens inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för det år som slutade den 31 december 2005 offentliggörs tillsammans med den externa revisorns rapport i Europeiska unionens officiella tidning. I rapporten intygas att inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen ger en fullständig och rättvisande bild av den finansiella ställningen och de finansiella resultaten. Rapporten innehåller även en bedömning av rutinerna för administration och redovisning och av systemet för intern kontroll, samt av huruvida den ekonomiska förvaltningen varit sund. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrättens inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning för det år som slutade den 31 december 2005 offentliggörs tillsammans med den externa revisorns rapport i Europeiska unionens officiella tidning. I rapporten intygas att inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen ger en fullständig och rättvisande bild av den finansiella ställningen och de finansiella resultaten. Rapporten innehåller även en bedömning av rutinerna för administration och redovisning och av systemet för intern kontroll, samt av huruvida den ekonomiska förvaltningen varit sund.

| 6. | Revisionsrättens ledamöter är följande: Hubert WEBER (ordförande), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrättens ledamöter är följande: Hubert WEBER (ordförande), François COLLING, Maarten B. ENGWIRDA, Jean-François BERNICOT, Máire GEOGHEGAN-QUINN, Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA, Hedda von WEDEL, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Július MOLNÁR, Vojko Anton ANTONČIČ, Gejza HALÁSZ, Jacek UCZKIEWICZ, Josef BONNICI, Irena PETRUŠKEVIČIENĖ, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO MASSANET, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN.

---

(1)  Förutom beslut, rådets förordningar och direktiv om inkomster (”egna medel”) och budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget, finns det särskilda förordningar för genomförandet av Europeiska unionens politik och instrument för olika områden. Europeiska utvecklingsfonden har sitt eget regelverk.

---

I Meddelanden

Revisionsrätten – Årsrapporter för budgetåret 2005

| 31.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/1

---

REVISIONSRÄTTEN

Image

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248.1 och 248.4 i EG-fördraget, artikel 143 och artikel 181.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget samt artikel 116 och artikel 135.2 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden, har Europeiska revisionsrätten vid sitt sammanträde den 7 och den 14 september 2006 antagit sina

ÅRSRAPPORTER

för budgetåret 2005

Årsrapporterna har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som skall bevilja ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

---

ALLMÄN INLEDNING

| 0.1 | Denna rapport gäller budgetåret 2005 och innehåller revisionsrättens tjugonionde årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget samt årsrapporten om Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

0.1

Denna rapport gäller budgetåret 2005 och innehåller revisionsrättens tjugonionde årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget samt årsrapporten om Europeiska utvecklingsfonden.

| 0.2 | Årsrapporten om genomförandet av den allmänna budgeten har nu följande struktur: kapitel 1 – revisionsförklaringen, kapitel 2 – kommissionens system för intern kontroll (1), kapitel 3 – viktiga iakttagelser om budgetförvaltningen, kapitlen 4–10 – inkomster och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten och motsvarar rubrikerna i budgetplanen samt kapitel 11 – finansiella instrument och bankverksamhet. Kommissionens svar – eller i förekommande fall andra EU-institutioners svar – presenteras vid sidan av revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

0.2

Årsrapporten om genomförandet av den allmänna budgeten har nu följande struktur: kapitel 1 – revisionsförklaringen, kapitel 2 – kommissionens system för intern kontroll (1), kapitel 3 – viktiga iakttagelser om budgetförvaltningen, kapitlen 4–10 – inkomster och verksamheter som finansieras genom olika delar av budgeten och motsvarar rubrikerna i budgetplanen samt kapitel 11 – finansiella instrument och bankverksamhet. Kommissionens svar – eller i förekommande fall andra EU-institutioners svar – presenteras vid sidan av revisionsrättens iakttagelser.

| 0.3 | De kapitel som gäller unionens inkomster och största utgiftsområden innehåller följande centrala delar:






  — | Ingående analyser av resultaten av de granskningar som utförts inför revisionsförklaringen i form av särskilda bedömningar. |
| --- | --- | --- |

0.3

De kapitel som gäller unionens inkomster och största utgiftsområden innehåller följande centrala delar:

—

Ingående analyser av resultaten av de granskningar som utförts inför revisionsförklaringen i form av särskilda bedömningar.

| — | Resultat från uppföljningen av hur revisionsrättens och budgetmyndighetens rekommendationer efter tidigare granskningar har genomförts. |
| --- | --- |

—

Resultat från uppföljningen av hur revisionsrättens och budgetmyndighetens rekommendationer efter tidigare granskningar har genomförts.

| — | En förteckning över de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten. |
| --- | --- |

—

En förteckning över de särskilda rapporter som revisionsrätten har offentliggjort sedan den senaste årsrapporten.

| 0.4 | De särskilda bedömningarna grundar sig på en utvärdering av hur de viktigaste systemen för övervakning och kontroll avseende inkomster och varje enskilt utgiftsområde fungerar, resultaten av revisionsrättens granskning av underliggande transaktioner och i förekommande fall resultatet av andra revisorers arbete. Revisionsrättens övergripande bedömning av alla dessa delar utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1. I bilagorna till kapitlen 4 till 9 redovisas dessutom de olika delar som använts vid övervakningen och utvärderingen av den ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten. |
| --- | --- |

0.4

De särskilda bedömningarna grundar sig på en utvärdering av hur de viktigaste systemen för övervakning och kontroll avseende inkomster och varje enskilt utgiftsområde fungerar, resultaten av revisionsrättens granskning av underliggande transaktioner och i förekommande fall resultatet av andra revisorers arbete. Revisionsrättens övergripande bedömning av alla dessa delar utgör grunden för revisionsförklaringen i kapitel 1. I bilagorna till kapitlen 4 till 9 redovisas dessutom de olika delar som använts vid övervakningen och utvärderingen av den ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten.

| 0.5 | År 2005 var det första året som Europeiska unionen hade 25 medlemsstater under ett helt år. Ekonomiskt sett var den viktigaste händelsen att periodiserad redovisning infördes och att konsoliderade årsredovisningar upprättades på den grunden. I kapitel 1 beskrivs denna nyckelprocess. Kommissionen har arbetat med denna omfattande och komplicerade förändring de senaste tre åren, men revisionsrätten konstaterar att ytterligare framsteg krävs. |
| --- | --- |

0.5

År 2005 var det första året som Europeiska unionen hade 25 medlemsstater under ett helt år. Ekonomiskt sett var den viktigaste händelsen att periodiserad redovisning infördes och att konsoliderade årsredovisningar upprättades på den grunden. I kapitel 1 beskrivs denna nyckelprocess. Kommissionen har arbetat med denna omfattande och komplicerade förändring de senaste tre åren, men revisionsrätten konstaterar att ytterligare framsteg krävs.

| 0.6 | Revisionsrätten konstaterade att kommissionens system för intern kontroll fortsatte att förbättras under budgetåret 2005. Samma år lades också ett förslag fram om ändring av budgetförordningen i syfte att förenkla och förbättra förfarandena. Det följdes 2006 av ett omarbetat förslag där revisionsrättens och övriga institutioners ståndpunkter beaktades. För att förbättra genomförandebestämmelserna för den nuvarande budgetförordningen lade kommissionen samtidigt fram två förslag som revisionsrätten också har yttrat sig över. |
| --- | --- |

0.6

Revisionsrätten konstaterade att kommissionens system för intern kontroll fortsatte att förbättras under budgetåret 2005. Samma år lades också ett förslag fram om ändring av budgetförordningen i syfte att förenkla och förbättra förfarandena. Det följdes 2006 av ett omarbetat förslag där revisionsrättens och övriga institutioners ståndpunkter beaktades. För att förbättra genomförandebestämmelserna för den nuvarande budgetförordningen lade kommissionen samtidigt fram två förslag som revisionsrätten också har yttrat sig över.

| 0.7 | Kommissionen föreslog också ändringar av bestämmelserna inom de olika sektorerna, delvis för att förbereda sig inför den kommande budgetplanen 2007–2013. Ändringarna gäller nya eller omarbetade bestämmelser för egna medel, strukturåtgärder, jordbruk, inre politik och externa åtgärder. Revisionsrätten fortsätter att bidra till dessa processer genom sina yttranden och kommer noga att följa hur processerna genomförs. |
| --- | --- |

0.7

Kommissionen föreslog också ändringar av bestämmelserna inom de olika sektorerna, delvis för att förbereda sig inför den kommande budgetplanen 2007–2013. Ändringarna gäller nya eller omarbetade bestämmelser för egna medel, strukturåtgärder, jordbruk, inre politik och externa åtgärder. Revisionsrätten fortsätter att bidra till dessa processer genom sina yttranden och kommer noga att följa hur processerna genomförs.

| 0.8 | En viktig del av kommissionens reformprogram som pågår sedan 2000 är systemet med årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas åtföljande förklaringar. Kvaliteten på dessa grundläggande redovisnings- och kommunikationsinstrument har förbättrats. Revisionsrätten fortsätter dock, såsom rapporteras i denna årsrapport, att påträffa en väsentlig förekomst av fel på de flesta utgiftsområdena där det fortfarande finns komplicerade regler och där utgifter främst grundas på uppgifter från stödmottagarna. De nuvarande systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen, i medlemsstaterna och i mottagarländerna, måste stärkas och integreras ytterligare så att de tillhörande riskerna kan hanteras. |
| --- | --- |

0.8

En viktig del av kommissionens reformprogram som pågår sedan 2000 är systemet med årliga verksamhetsrapporter och generaldirektörernas åtföljande förklaringar. Kvaliteten på dessa grundläggande redovisnings- och kommunikationsinstrument har förbättrats. Revisionsrätten fortsätter dock, såsom rapporteras i denna årsrapport, att påträffa en väsentlig förekomst av fel på de flesta utgiftsområdena där det fortfarande finns komplicerade regler och där utgifter främst grundas på uppgifter från stödmottagarna. De nuvarande systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen, i medlemsstaterna och i mottagarländerna, måste stärkas och integreras ytterligare så att de tillhörande riskerna kan hanteras.

| 0.9 | I sitt yttrande nr 2/2004 (2) över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” lade revisionsrätten fram ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll där nuvarande eller nya system skulle






  — | utarbetas och tillämpas vid kommissionen och medlemsstaterna på ett samordnat sätt och enligt gemensamma principer och standarder, |
| --- | --- | --- |

0.9

I sitt yttrande nr 2/2004 (2) över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” lade revisionsrätten fram ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll där nuvarande eller nya system skulle

—

utarbetas och tillämpas vid kommissionen och medlemsstaterna på ett samordnat sätt och enligt gemensamma principer och standarder,

| — | utformas för att garantera en lämplig balans mellan kostnaderna för kontrollerna och nyttan som kontrollerna medför när det gäller att hantera risken för oriktigheter. |
| --- | --- |

—

utformas för att garantera en lämplig balans mellan kostnaderna för kontrollerna och nyttan som kontrollerna medför när det gäller att hantera risken för oriktigheter.

| 0.10 | Efter att ha övervägt, och samrått, om dessa frågor utfärdade kommissionen ett meddelande i januari 2006 (3) där den presenterade en handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. Kommissionens mål är att tillhandahålla en effektiv och ändamålsenlig intern kontroll av EU:s medel. Revisionsrätten välkomnar denna utveckling då det är nödvändigt att unionsmedborgarna får en rimlig garanti för att europeiska offentliga medel förvaltas lagligt och korrekt. Revisionsrätten kommer att utvärdera resultaten av handlingsplanen när åtgärderna i den har genomförts och det går att bedöma effekten av dem. |
| --- | --- |

0.10

Efter att ha övervägt, och samrått, om dessa frågor utfärdade kommissionen ett meddelande i januari 2006 (3) där den presenterade en handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. Kommissionens mål är att tillhandahålla en effektiv och ändamålsenlig intern kontroll av EU:s medel. Revisionsrätten välkomnar denna utveckling då det är nödvändigt att unionsmedborgarna får en rimlig garanti för att europeiska offentliga medel förvaltas lagligt och korrekt. Revisionsrätten kommer att utvärdera resultaten av handlingsplanen när åtgärderna i den har genomförts och det går att bedöma effekten av dem.

---

(1)  I detta kapitel sammanfattas de uppgifter som tidigare lades fram i kapitlet med revisionsförklaringen och också i de olika kapitlen om inkomster och utgifter.

(2)  EUT C 107, 30.4.2004.

(3)  KOM(2006) 9 slutlig av den 17.1.2006.

---

ÅRSRAPPORT OM BUDGETGENOMFÖRANDET

(2006/C 263/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Kapitel 1 | – | Revisionsförklaringen och information till stöd för denna |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

–

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

| Kapitel 2 | – | Kommissionens interna kontroll |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

–

Kommissionens interna kontroll

| Kapitel 3 | – | Budgetförvaltning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

–

Budgetförvaltning

| Kapitel 4 | – | Inkomster |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

–

Inkomster

| Kapitel 5 | – | Den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

–

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| Kapitel 6 | – | Strukturåtgärder: regionalpolitik, sysselsättnings- och socialpolitik, landsbygdsutveckling och fiske |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

–

Strukturåtgärder: regionalpolitik, sysselsättnings- och socialpolitik, landsbygdsutveckling och fiske

| Kapitel 7 | – | Inre politik, inbegripet forskning |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

–

Inre politik, inbegripet forskning

| Kapitel 8 | – | Externa åtgärder |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

–

Externa åtgärder

| Kapitel 9 | – | Strategi inför anslutningen |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

–

Strategi inför anslutningen

| Kapitel 10 | – | Administrativa utgifter |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

–

Administrativa utgifter

| Kapitel 11 | – | Finansiella instrument och bankverksamhet |
| --- | --- | --- |

Kapitel 11

–

Finansiella instrument och bankverksamhet

| Bilaga I (1) | – | Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten |
| --- | --- | --- |

Bilaga I (1)

–

Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten

| Bilaga II (1) | – | De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2001 |
| --- | --- | --- |

Bilaga II (1)

–

De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2001

---

(1)  Bilagorna till årsrapporten om budgetgenomförandet återfinns i slutet av denna publikation.

---

KAPITEL 1

Revisionsförklaringen och information till stöd för denna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Revisionsförklaring

Räkenskapernas tillförlitlighet

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Information till stöd för revisionsförklaringen

Inledning

Räkenskapernas tillförlitlighet

Allmän bakgrund

Granskningens omfattning och granskningsmetod

Kommissionens hantering av förändringen

Konsoliderad ingående balansräkning per den 1 januari 2005

Konsoliderade årsredovisningar per den 31 december 2005

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Revisionsrättens tillvägagångssätt

Granskningsresultat 2005

REVISIONSFÖRKLARING

I.

| I. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning som består av de konsoliderade årsredovisningarna och de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår som slutade den 31 december 2005 (1). |
| --- | --- |

I enlighet med bestämmelserna i artikel 248 i fördraget har revisionsrätten granskat Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning som består av de konsoliderade årsredovisningarna och de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår som slutade den 31 december 2005 (1).

| II. | I enlighet med budgetförordningen av den 25 juni 2002 upprättas de konsoliderade årsredovisningarna för budgetåret 2005 för första gången enligt de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit och som innebär att principerna för periodiserad redovisning anpassas till gemenskapernas särskilda miljö (2) medan de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet i första hand fortfarande baseras på in- och utbetalningar. För en övergång till periodiserad redovisning krävs en omräkning av den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 och stora förändringar i presentationen (3) av och innehållet (4) i de konsoliderade årsredovisningarna. |
| --- | --- |

II.

I enlighet med budgetförordningen av den 25 juni 2002 upprättas de konsoliderade årsredovisningarna för budgetåret 2005 för första gången enligt de redovisningsregler som kommissionens räkenskapsförare har antagit och som innebär att principerna för periodiserad redovisning anpassas till gemenskapernas särskilda miljö (2) medan de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet i första hand fortfarande baseras på in- och utbetalningar. För en övergång till periodiserad redovisning krävs en omräkning av den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 och stora förändringar i presentationen (3) av och innehållet (4) i de konsoliderade årsredovisningarna.

| III. | Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning konsolideras av kommissionens räkenskapsförare och godkänns av kommissionen. Revisionsrätten skall på grundval av sin granskning avge en revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

III.

Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning konsolideras av kommissionens räkenskapsförare och godkänns av kommissionen. Revisionsrätten skall på grundval av sin granskning avge en revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| IV. | Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina egna riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till förhållandena inom gemenskapen. Granskningen har gett revisionsrätten en tillräcklig grund för uttalandet nedan. När det gäller inkomster var omfattningen av revisionsrättens granskning begränsad. Dels baseras egna medel från moms och BNI på makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter revisionsrätten inte kan granska direkt, dels kan granskningarna av traditionella egna medel inte omfatta import som undgått tullens övervakning. |
| --- | --- |

IV.

Revisionsrätten har utfört granskningen i enlighet med sina egna riktlinjer och normer för revision. Dessa baseras på internationellt erkänd god revisionssed och har anpassats till förhållandena inom gemenskapen. Granskningen har gett revisionsrätten en tillräcklig grund för uttalandet nedan. När det gäller inkomster var omfattningen av revisionsrättens granskning begränsad. Dels baseras egna medel från moms och BNI på makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter revisionsrätten inte kan granska direkt, dels kan granskningarna av traditionella egna medel inte omfatta import som undgått tullens övervakning.

Räkenskapernas tillförlitlighet

V.

| V. | Enligt revisionsrättens uppfattning har Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. Med undantag av effekterna av iakttagelserna i punkterna VI–VIII nedan ger räkenskaperna i allt väsentligt en rättvisande bild av gemenskapernas finansiella ställning per den 31 december 2005 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året. |
| --- | --- |

Enligt revisionsrättens uppfattning har Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 25 juni 2002 och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. Med undantag av effekterna av iakttagelserna i punkterna VI–VIII nedan ger räkenskaperna i allt väsentligt en rättvisande bild av gemenskapernas finansiella ställning per den 31 december 2005 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året.

| VI. | Revisionsrätten noterar att på grund av den komplicerade processen (se punkt II) har den nuvarande ramen för ekonomisk rapportering inte tillämpats konsekvent, särskilt i fråga om periodavgränsning, och att redovisningssystemen vid vissa av kommissionens generaldirektorat inte kunde garantera kvaliteten på den finansiella informationen vilket ledde till ett flertal korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram (se punkterna VII och VIII). |
| --- | --- |

VI.

Revisionsrätten noterar att på grund av den komplicerade processen (se punkt II) har den nuvarande ramen för ekonomisk rapportering inte tillämpats konsekvent, särskilt i fråga om periodavgränsning, och att redovisningssystemen vid vissa av kommissionens generaldirektorat inte kunde garantera kvaliteten på den finansiella informationen vilket ledde till ett flertal korrigeringar efter det att de preliminära räkenskaperna hade lagts fram (se punkterna VII och VIII).

| VII. | Vid revisionsrättens granskning upptäcktes fel avseende belopp som bokförts i redovisningssystemet som fakturor/kostnadsredovisningar och förhandsfinansiering vilka, efter att korrigeringar gjorts i de preliminära räkenskaperna, fortfarande har följande ekonomiska nettoeffekt på de delar i de konsoliderade årsredovisningarna som räknas upp nedan (se även punkt VIII):






  a) | I den konsoliderade ingående balansräkningen per den 1 januari 2005, i vilken den konsoliderade utgående balansräkningen per den 31 december 2004 har justerats på grundval av principerna för periodiserad redovisning, redovisas skulder till leverantörer och stödmottagare cirka 47 miljoner euro för högt och det totala beloppet för långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering cirka 179 miljoner euro för högt. Som en följd av detta redovisas nettotillgångarna cirka 132 miljoner euro för högt. |
| --- | --- | --- |

VII.

Vid revisionsrättens granskning upptäcktes fel avseende belopp som bokförts i redovisningssystemet som fakturor/kostnadsredovisningar och förhandsfinansiering vilka, efter att korrigeringar gjorts i de preliminära räkenskaperna, fortfarande har följande ekonomiska nettoeffekt på de delar i de konsoliderade årsredovisningarna som räknas upp nedan (se även punkt VIII):

a)

I den konsoliderade ingående balansräkningen per den 1 januari 2005, i vilken den konsoliderade utgående balansräkningen per den 31 december 2004 har justerats på grundval av principerna för periodiserad redovisning, redovisas skulder till leverantörer och stödmottagare cirka 47 miljoner euro för högt och det totala beloppet för långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering cirka 179 miljoner euro för högt. Som en följd av detta redovisas nettotillgångarna cirka 132 miljoner euro för högt.

| b) | De fel som konstaterades i punkt a ovan har påverkat den konsoliderade utgående balansräkningen per den 31 december 2005 där skulder till leverantörer och stödmottagare redovisas cirka 508 miljoner euro för högt och det totala beloppet för långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering redovisas cirka 822 miljoner euro för högt. Som en följd av detta redovisas nettotillgångarna cirka 314 miljoner euro för högt. |
| --- | --- |

b)

De fel som konstaterades i punkt a ovan har påverkat den konsoliderade utgående balansräkningen per den 31 december 2005 där skulder till leverantörer och stödmottagare redovisas cirka 508 miljoner euro för högt och det totala beloppet för långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering redovisas cirka 822 miljoner euro för högt. Som en följd av detta redovisas nettotillgångarna cirka 314 miljoner euro för högt.

| VIII. | Vid revisionsrättens granskning bekräftades också den allmänna reservationen från generaldirektören för utbildning och kultur beträffande bristen på säkerhet när det gäller riktigheten i generaldirektoratets andel av de totala beloppen som ingår både i den konsoliderade ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 (tillgångar som uppgick till 572,5 miljoner euro och skulder som uppgick till 198,5 miljoner euro) och den konsoliderade utgående balansräkningen per den 31 december 2005 (tillgångar som uppgick till 382,7 miljoner euro och skulder som uppgick till 187,3 million euro). Med tanke på förekomsten av utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter inom detta generaldirektorat går det inte att kvantifiera över- eller underskattningen av dess andel av tillgångar och skulder. |
| --- | --- |

VIII.

Vid revisionsrättens granskning bekräftades också den allmänna reservationen från generaldirektören för utbildning och kultur beträffande bristen på säkerhet när det gäller riktigheten i generaldirektoratets andel av de totala beloppen som ingår både i den konsoliderade ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 (tillgångar som uppgick till 572,5 miljoner euro och skulder som uppgick till 198,5 miljoner euro) och den konsoliderade utgående balansräkningen per den 31 december 2005 (tillgångar som uppgick till 382,7 miljoner euro och skulder som uppgick till 187,3 million euro). Med tanke på förekomsten av utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter inom detta generaldirektorat går det inte att kvantifiera över- eller underskattningen av dess andel av tillgångar och skulder.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

IX.

| IX. | På områden där systemen för övervakning och kontroll genomförs på ett sätt som innebär att risker hanteras på ett tillfredsställande sätt är de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning som helhet lagliga och korrekta. Detta gäller för inkomster, åtaganden och betalningar när det gäller administrativa utgifter och strategin inför anslutningen, med undantag av Sapardprogrammet. Vidare visar revisionsrättens granskning av utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), om det tillämpas på rätt sätt, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter. |
| --- | --- |

På områden där systemen för övervakning och kontroll genomförs på ett sätt som innebär att risker hanteras på ett tillfredsställande sätt är de transaktioner som ligger till grund för Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning som helhet lagliga och korrekta. Detta gäller för inkomster, åtaganden och betalningar när det gäller administrativa utgifter och strategin inför anslutningen, med undantag av Sapardprogrammet. Vidare visar revisionsrättens granskning av utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) att det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS), om det tillämpas på rätt sätt, är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter.

| X. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt IX vill revisionsrätten understryka att när det gäller strategin inför anslutningen finns det fortfarande betydande risker vid genomförandeorganen i anslutnings- och kandidatländerna för alla program och instrument. |
| --- | --- |

X.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt IX vill revisionsrätten understryka att när det gäller strategin inför anslutningen finns det fortfarande betydande risker vid genomförandeorganen i anslutnings- och kandidatländerna för alla program och instrument.

| XI. | Revisionsrätten konstaterar att på andra områden finns fortfarande en väsentlig förekomst av fel när det gäller betalningar, och kommissionen samt medlemsstaterna och andra mottagarländer måste anstränga sig mer för att införa lämpliga övervaknings- och kontrollsystem i syfte att bättre hantera de risker som detta för med sig. Dessa områden tas upp nedan, nämligen: den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik och externa åtgärder.






  a) | När det gäller GJP-utgifter fann revisionsrätten bevis på att utgifter som inte underställs IACS, eller där IACS inte tillämpas korrekt eller först nyligen har införts innebär en större risk eftersom kontrollsystemen inte är lika effektiva. Resultaten från IACS-inspektioner blir dessutom inte verifierade och godkända i tillräcklig utsträckning av ett oberoende organ och ansökningar om EU-stöd kontrolleras vanligtvis inte på plats av detta organ. System för granskning och godkännande och efterhandskontroller av betalningar för jordbruksstöd som inte omfattas av IACS ger inte rimlig säkerhet om att gemenskapslagstiftningen efterlevs. Revisionsrätten drog slutsatsen att när det gäller GJP-utgifterna som helhet finns fortfarande en väsentlig förekomst av fel. |
| --- | --- | --- |

XI.

Revisionsrätten konstaterar att på andra områden finns fortfarande en väsentlig förekomst av fel när det gäller betalningar, och kommissionen samt medlemsstaterna och andra mottagarländer måste anstränga sig mer för att införa lämpliga övervaknings- och kontrollsystem i syfte att bättre hantera de risker som detta för med sig. Dessa områden tas upp nedan, nämligen: den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder, inre politik och externa åtgärder.

a)

När det gäller GJP-utgifter fann revisionsrätten bevis på att utgifter som inte underställs IACS, eller där IACS inte tillämpas korrekt eller först nyligen har införts innebär en större risk eftersom kontrollsystemen inte är lika effektiva. Resultaten från IACS-inspektioner blir dessutom inte verifierade och godkända i tillräcklig utsträckning av ett oberoende organ och ansökningar om EU-stöd kontrolleras vanligtvis inte på plats av detta organ. System för granskning och godkännande och efterhandskontroller av betalningar för jordbruksstöd som inte omfattas av IACS ger inte rimlig säkerhet om att gemenskapslagstiftningen efterlevs. Revisionsrätten drog slutsatsen att när det gäller GJP-utgifterna som helhet finns fortfarande en väsentlig förekomst av fel.

| b) | När det gäller strukturåtgärder konstaterade revisionsrätten återigen att kommissionen inte upprätthåller en effektiv övervakning för att minska risken för att man genom de kontroller som har delegerats till medlemsstaterna inte lyckas förhindra att för högt redovisade eller icke stödberättigande utgifter ersätts. När det gäller båda programplaneringsperioderna (1994–1999 och 2000–2006) konstaterade revisionsrätten att utgifterna inte var utan väsentliga oriktigheter. Vissa program under perioden 1994–1999 avslutades utan ett solitt underlag. |
| --- | --- |

b)

När det gäller strukturåtgärder konstaterade revisionsrätten återigen att kommissionen inte upprätthåller en effektiv övervakning för att minska risken för att man genom de kontroller som har delegerats till medlemsstaterna inte lyckas förhindra att för högt redovisade eller icke stödberättigande utgifter ersätts. När det gäller båda programplaneringsperioderna (1994–1999 och 2000–2006) konstaterade revisionsrätten att utgifterna inte var utan väsentliga oriktigheter. Vissa program under perioden 1994–1999 avslutades utan ett solitt underlag.

| c) | När det gäller inre politik visade revisionsrättens granskning att det trots de framsteg som gjorts på vissa områden fanns brister i systemen för övervakning och kontroll som ledde till en väsentlig förekomst av fel i betalningarna till stödmottagare. Felen beror främst på komplicerade kostnadsersättningssystem och oklara förfaranden och anvisningar för de olika programmen. |
| --- | --- |

c)

När det gäller inre politik visade revisionsrättens granskning att det trots de framsteg som gjorts på vissa områden fanns brister i systemen för övervakning och kontroll som ledde till en väsentlig förekomst av fel i betalningarna till stödmottagare. Felen beror främst på komplicerade kostnadsersättningssystem och oklara förfaranden och anvisningar för de olika programmen.

| d) | När det gäller externa åtgärder har förbättringarna av kommissionens system för övervakning och kontroll ännu inte haft någon effekt vid de verkställande organen där en väsentlig felnivå fortfarande förekommer vilket kan bero på att det saknas ett heltäckande arbetssätt när det gäller övervakning, kontroll och granskning av dessa organ. |
| --- | --- |

d)

När det gäller externa åtgärder har förbättringarna av kommissionens system för övervakning och kontroll ännu inte haft någon effekt vid de verkställande organen där en väsentlig felnivå fortfarande förekommer vilket kan bero på att det saknas ett heltäckande arbetssätt när det gäller övervakning, kontroll och granskning av dessa organ.

Den 14 september 2006

Hubert WEBER

Ordförande

| Europeiska revisionsrätten |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg |

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxemburg

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN |
| Inledning |
| 1.1 | Enligt artikel 248 i EG-fördraget skall revisionsrätten avge en revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (DAS). Enligt fördraget får revisionsrätten också komplettera denna förklaring med särskilda bedömningar av varje större område i gemenskapens verksamhet. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Inledning

1.1

Enligt artikel 248 i EG-fördraget skall revisionsrätten avge en revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (DAS). Enligt fördraget får revisionsrätten också komplettera denna förklaring med särskilda bedömningar av varje större område i gemenskapens verksamhet.

| 1.2 | Syftet med granskningen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att revisionsrätten skall få tillräckligt bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen vid budgetårets slut (se punkterna 1.5–1.58). |
| --- | --- |

1.2

Syftet med granskningen av tillförlitligheten i Europeiska gemenskapernas räkenskaper är att revisionsrätten skall få tillräckligt bevis för att kunna avgöra i vilken utsträckning inkomster, utgifter, tillgångar och skulder har bokförts korrekt och om årsredovisningen ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen vid budgetårets slut (se punkterna 1.5–1.58).

| 1.3 | Syftet med granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att revisionsrätten skall samla in tillräckliga direkta eller indirekta bevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar eller kontraktsbestämmelser och har beräknats korrekt (se punkterna 1.59–1.65 i detta kapitel när det gäller övergripande frågor och kapitlen 2 samt 4–10 när det gäller mer detaljerade uppgifter). |
| --- | --- |

1.3

Syftet med granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att revisionsrätten skall samla in tillräckliga direkta eller indirekta bevis för att kunna uttala sig om huruvida transaktionerna har utförts i enlighet med gällande förordningar eller kontraktsbestämmelser och har beräknats korrekt (se punkterna 1.59–1.65 i detta kapitel när det gäller övergripande frågor och kapitlen 2 samt 4–10 när det gäller mer detaljerade uppgifter).

| 1.4 | Eftersom kommissionen inte har lagt fram några indikatorer avseende systemen (5) tillhandahåller revisionsrätten vissa indikatorer för att övervaka hur förbättringarna när det gäller de interna kontrollerna framskrider, både generellt och för varje inkomst- och utgiftsområde (se bilagorna till detta kapitel och till kapitlen 2 samt 4–10). |
| --- | --- |

1.4

Eftersom kommissionen inte har lagt fram några indikatorer avseende systemen (5) tillhandahåller revisionsrätten vissa indikatorer för att övervaka hur förbättringarna när det gäller de interna kontrollerna framskrider, både generellt och för varje inkomst- och utgiftsområde (se bilagorna till detta kapitel och till kapitlen 2 samt 4–10).

5

Räkenskapernas tillförlitlighet

Allmän bakgrund

| 1.5 | Revisionsrättens iakttagelser gäller den slutliga konsoliderade årsredovisningen för budgetåret 2005, som upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artiklarna 128 och 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (6) och överlämnades till revisionsrätten den 28 juli 2006. I årsredovisningen ingår de konsoliderade årsredovisningarna, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas och de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet där årets inkomster och utgifter redovisas. |
| --- | --- |

1.5

Revisionsrättens iakttagelser gäller den slutliga konsoliderade årsredovisningen för budgetåret 2005, som upprättats av kommissionens räkenskapsförare och godkänts av kommissionen i enlighet med artiklarna 128 och 129 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 (6) och överlämnades till revisionsrätten den 28 juli 2006. I årsredovisningen ingår de konsoliderade årsredovisningarna, som framför allt omfattar balansräkningen där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas och de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet där årets inkomster och utgifter redovisas.

6

| 1.6 | Budgetåret 2005 var en milstolpe när det gällde genomförandet av nya delar av den handlingsplan för modernisering av gemenskapernas redovisningssystem som kommissionen antog den 17 december 2002 (7). Handlingsplanen var ett svar på ett antal av revisionsrättens tidigare iakttagelser och var utformad med beaktande av bestämmelserna i budgetförordningen (särskilt artiklarna 123–138): |
| --- | --- |

1.6

Budgetåret 2005 var en milstolpe när det gällde genomförandet av nya delar av den handlingsplan för modernisering av gemenskapernas redovisningssystem som kommissionen antog den 17 december 2002 (7). Handlingsplanen var ett svar på ett antal av revisionsrättens tidigare iakttagelser och var utformad med beaktande av bestämmelserna i budgetförordningen (särskilt artiklarna 123–138):

7

| — | Sedan den 1 januari 2005 skall de konsoliderade årsredovisningarna upprättas enligt principerna om periodiserad redovisning, medan de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet fortfarande baseras på in- och utbetalningar enligt budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

Sedan den 1 januari 2005 skall de konsoliderade årsredovisningarna upprättas enligt principerna om periodiserad redovisning, medan de konsoliderade rapporterna om budgetgenomförandet fortfarande baseras på in- och utbetalningar enligt budgetförordningen.

| — | Innehållet i budgetrapporteringen ändrades inte, men de nya årsredovisningarna skall innehålla nya delar: en resultaträkning (inbegripet segmentrapportering), en tabell över kassaflöden och en redogörelse för förändringar i nettotillgångar. |
| --- | --- |

—

Innehållet i budgetrapporteringen ändrades inte, men de nya årsredovisningarna skall innehålla nya delar: en resultaträkning (inbegripet segmentrapportering), en tabell över kassaflöden och en redogörelse för förändringar i nettotillgångar.

| — | Konsolideringens omfattning utvidgades till att för första gången inbegripa olika gemenskapsorgan. |
| --- | --- |

—

Konsolideringens omfattning utvidgades till att för första gången inbegripa olika gemenskapsorgan.

| — | Ett nytt redovisningssystem måste införas som garanterar att varje affärshändelse, och inte bara varje in- och utbetalning, redovisas i sin helhet när den inträffar. Detta bör göra att interna användare får fullständigare och relevantare information som de kan använda när beslut skall fattas. Det bör även göra att redovisningen blir tydligare och mer informativ för externa läsare. |
| --- | --- |

—

Ett nytt redovisningssystem måste införas som garanterar att varje affärshändelse, och inte bara varje in- och utbetalning, redovisas i sin helhet när den inträffar. Detta bör göra att interna användare får fullständigare och relevantare information som de kan använda när beslut skall fattas. Det bör även göra att redovisningen blir tydligare och mer informativ för externa läsare.

Periodiserad redovisning: Den främsta betydelsen av periodiserad redovisning är att den skiftar räkenskapernas fokus från bokföring av kontanta transaktioner till redovisning av ”rättigheter och skyldigheter” så snart dessa är kända.De viktigaste effekterna av övergången till periodiserad redovisning av de konsoliderade räkenskaperna är följande:Förhandsfinansiering: Denna post tas nu upp som en ”tillgång” i balansräkningen. Den utgörs av förskott som betalats ut till stödmottagare och som ännu inte utnyttjats eller för vilka inga betalningsansökningar har tagits emot (28 000 miljoner euro).Skulder till leverantörer och stödmottagare: Belopp bokförs som kostnader så snart de anses ha uppkommit och bedöms som stödberättigande av utanordnarna (74 200 miljoner euro).Periodavgränsning: Transaktioner som gjorts under ett år måste redovisas i den redovisningsperiod som de avser.Siffrorna ovan är tagna direkt från Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning (ingående balansräkning per den 1 januari 2005).

Periodiserad redovisning:

Förhandsfinansiering:

Skulder till leverantörer och stödmottagare:

Periodavgränsning:

Granskningens omfattning och granskningsmetod

| 1.7 | Revisionsrättens granskning av räkenskapernas tillförlitlighet inriktades på följande: |
| --- | --- |

1.7

Revisionsrättens granskning av räkenskapernas tillförlitlighet inriktades på följande:

| — | Kommissionens hantering av övergången från kontantredovisning till periodiserad redovisning (se punkterna 1.10–1.27). |
| --- | --- |

—

Kommissionens hantering av övergången från kontantredovisning till periodiserad redovisning (se punkterna 1.10–1.27).

| — | Kontroll av riktigheten hos olika delar av räkenskaperna (se punkterna 1.28–1.58). |
| --- | --- |

—

Kontroll av riktigheten hos olika delar av räkenskaperna (se punkterna 1.28–1.58).

| 1.8 | Vid granskningen av kommissionens hantering av förändringen beaktade revisionsrätten särskilt |
| --- | --- |

1.8

Vid granskningen av kommissionens hantering av förändringen beaktade revisionsrätten särskilt

| — | om kommissionen hade sett till att relevanta redovisningsstandarder tillämpades ändamålsenligt, |
| --- | --- |

—

om kommissionen hade sett till att relevanta redovisningsstandarder tillämpades ändamålsenligt,

| — | om vidtagna åtgärder inom kommissionen bidrar till att rimlig säkerhet kan uppnås om att räkenskaperna är rättvisande. |
| --- | --- |

—

om vidtagna åtgärder inom kommissionen bidrar till att rimlig säkerhet kan uppnås om att räkenskaperna är rättvisande.

Granskningen utfördes genom en analys av grunden för godkännandet (i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen) av de ingående och utgående balansräkningarna för 2005, av den periodavgränsningsmetod som använts och beredskapen hos de lokala system för ekonomisk förvaltning som tillhandahåller uppgifter till kommissionens räkenskaper.

| 1.9 | Vid granskningen av tillförlitligheten hos räkenskaperna för 2005 inriktade revisionsrätten sig särskilt på |
| --- | --- |

1.9

Vid granskningen av tillförlitligheten hos räkenskaperna för 2005 inriktade revisionsrätten sig särskilt på

| — | den ingående balansräkningen för 2005 (som skall visa effekten av de ändringar som gjorts för att räkna om balansräkningen per den 31 december 2004 enligt de nya redovisningsprinciperna), |
| --- | --- |

—

den ingående balansräkningen för 2005 (som skall visa effekten av de ändringar som gjorts för att räkna om balansräkningen per den 31 december 2004 enligt de nya redovisningsprinciperna),

| — | den utgående balansräkningen per den 31 december 2005, |
| --- | --- |

—

den utgående balansräkningen per den 31 december 2005,

| — | i de två delar som tas upp ovan, uppgifter som inte fanns tillgängliga i det föregående systemet men som måste återspeglas i den periodiserade redovisningen (förhandsfinansiering och tillhörande garantier, fakturor/kostnadsredovisningar). |
| --- | --- |

—

i de två delar som tas upp ovan, uppgifter som inte fanns tillgängliga i det föregående systemet men som måste återspeglas i den periodiserade redovisningen (förhandsfinansiering och tillhörande garantier, fakturor/kostnadsredovisningar).

Revisionsrätten utförde granskningen med hjälp av analytisk granskning och substansgranskning av omfattande stickprov.

Kommissionens hantering av förändringen

Allmänna resultat

| 1.10 | Kommissionen var tvungen att planera och genomföra moderniseringen av redovisningssystemet enligt den tidsplan och organisatoriska ram som fastställs i budgetförordningen. Såsom revisionsrätten redan har påpekat i tidigare årsrapporter (8) var den tidtabell som fastställts för nödvändiga anpassningar och godkännanden mycket ambitiös. |
| --- | --- |

1.10

Kommissionen var tvungen att planera och genomföra moderniseringen av redovisningssystemet enligt den tidsplan och organisatoriska ram som fastställs i budgetförordningen. Såsom revisionsrätten redan har påpekat i tidigare årsrapporter (8) var den tidtabell som fastställts för nödvändiga anpassningar och godkännanden mycket ambitiös.

8

| 1.10 | Kommissionen framhåller att dess avdelningar har gjort en utomordentlig kraftansträngning för att övergången till periodiserad redovisning skulle kunna ske på mycket kort tid. |
| --- | --- |

1.10

Kommissionen framhåller att dess avdelningar har gjort en utomordentlig kraftansträngning för att övergången till periodiserad redovisning skulle kunna ske på mycket kort tid.

För att uppnå målet att modernisera redovisningssystemet utarbetade kommissionen en mycket detaljerad projektledningsplan i vilken den kartlägger alla delmål som måste uppnås för att projektet skall bli framgångsrikt.

| 1.11 | Erfarenheter vid offentliga förvaltningar som har genomfört liknande reformer (9) visar att projekt som är så omfattande och komplexa som moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem ofrånkomligen ställs inför en mängd olika problem som komplicerar och försenar ett fullständigt genomförande av dem. Mot den bakgrunden har viktiga framsteg gjorts: |
| --- | --- |

1.11

Erfarenheter vid offentliga förvaltningar som har genomfört liknande reformer (9) visar att projekt som är så omfattande och komplexa som moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem ofrånkomligen ställs inför en mängd olika problem som komplicerar och försenar ett fullständigt genomförande av dem. Mot den bakgrunden har viktiga framsteg gjorts:

9

| — | Den 1 januari 2005 ändrade kommissionen EU:s allmänna redovisningssystem och övergick från kontantredovisning till periodiserad redovisning. Nya redovisningsregler (10) och redovisningsmetoder, en ny harmoniserad kontoplan och nya konsolideringsverktyg infördes vid samtliga gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan. |
| --- | --- |

—

Den 1 januari 2005 ändrade kommissionen EU:s allmänna redovisningssystem och övergick från kontantredovisning till periodiserad redovisning. Nya redovisningsregler (10) och redovisningsmetoder, en ny harmoniserad kontoplan och nya konsolideringsverktyg infördes vid samtliga gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan.

10

| — | Aktörer fick enskilda och konsoliderade räkenskaper som omfattar de nya obligatoriska delarna och som innehåller mer detaljerad information om de resurser som kontrolleras av de olika enheterna, kostnaderna för deras transaktioner och information om kassaflödena. |
| --- | --- |

—

Aktörer fick enskilda och konsoliderade räkenskaper som omfattar de nya obligatoriska delarna och som innehåller mer detaljerad information om de resurser som kontrolleras av de olika enheterna, kostnaderna för deras transaktioner och information om kassaflödena.

| 1.11 | Trots den komplexa karaktären hos vissa frågor, de många problemen och de stora utmaningarna, förvaltade kommissionen projektet så att alla viktiga tidsfrister hölls. Bland de viktigaste resultaten kan nämnas: |
| --- | --- |

1.11

Trots den komplexa karaktären hos vissa frågor, de många problemen och de stora utmaningarna, förvaltade kommissionen projektet så att alla viktiga tidsfrister hölls. Bland de viktigaste resultaten kan nämnas:

| — | IT-systemen utvecklades för att kunna klara av de nya redovisningskraven. |
| --- | --- |

—

IT-systemen utvecklades för att kunna klara av de nya redovisningskraven.

| — | Övergången till det nya systemet har skötts framgångsrikt, vilket gjorde att det nya systemet kunde tas i bruk i början av januari 2005. |
| --- | --- |

—

Övergången till det nya systemet har skötts framgångsrikt, vilket gjorde att det nya systemet kunde tas i bruk i början av januari 2005.

| — | De administrativa förfarandena inom kommissionens samtliga avdelningar har anpassats för att motsvara behoven vid en periodiserad redovisning. |
| --- | --- |

—

De administrativa förfarandena inom kommissionens samtliga avdelningar har anpassats för att motsvara behoven vid en periodiserad redovisning.

| — | De ingående balanserna för den första periodiserade redovisningen har fastställts och godkänts. |
| --- | --- |

—

De ingående balanserna för den första periodiserade redovisningen har fastställts och godkänts.

| — | En integrerad räkenskapsmodul har utvecklats för att beakta den finansiella verksamhet som förvaltas av Generaldirektoratet för ekonomi och finans. |
| --- | --- |

—

En integrerad räkenskapsmodul har utvecklats för att beakta den finansiella verksamhet som förvaltas av Generaldirektoratet för ekonomi och finans.

| — | De utgifter som skall periodiseras vid årets slut har uppskattats av samtliga avdelningar. |
| --- | --- |

—

De utgifter som skall periodiseras vid årets slut har uppskattats av samtliga avdelningar.

| — | Kommissionen har upprättat sitt bokslut och konsoliderat räkenskaperna med de andra EU-institutionernas och EU-organens. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har upprättat sitt bokslut och konsoliderat räkenskaperna med de andra EU-institutionernas och EU-organens.

Kommissionen har slutligen också iakttagit de frister som anges i budgetförordningen för upprättandet av räkenskaperna, som nu i allt väsentligt följer internationella standarder. Den har också uppfyllt sitt löfte till Europaparlamentet och rådet att rapportera om sina framsteg mot målet att följa dessa standarder, ett mål som alla myndigheter ansåg som mycket ambitiöst.

| 1.12 | Tabell 1.1
  innehåller en uppföljning av den reservation om räkenskapernas tillförlitlighet som revisionsrätten lämnade i revisionsförklaringen för budgetåret 2004 och även de övriga punkterna som revisionsrätten tog upp och som (delvis) har åtgärdats i samband med moderniseringen av gemenskapens redovisningssystem. Liksom i alla nya system för periodiserad redovisning av en sådan omfattning förekommer dock fortfarande vissa brister (se nedan). |
| --- | --- |

1.12

Tabell 1.1
  innehåller en uppföljning av den reservation om räkenskapernas tillförlitlighet som revisionsrätten lämnade i revisionsförklaringen för budgetåret 2004 och även de övriga punkterna som revisionsrätten tog upp och som (delvis) har åtgärdats i samband med moderniseringen av gemenskapens redovisningssystem. Liksom i alla nya system för periodiserad redovisning av en sådan omfattning förekommer dock fortfarande vissa brister (se nedan).

Tabell 1.1

| 1.12 | Kommissionen har i ABAC-lägesrapporterna alltid understrukit att det återstår arbete att uträtta. |
| --- | --- |

1.12

Kommissionen har i ABAC-lägesrapporterna alltid understrukit att det återstår arbete att uträtta.

Tabell 1.1 – Uppföljning av reservationen i revisionsförklaringen för 2004 när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet och följder av moderniseringen av redovisningssystemet för vissa iakttagelser i årsrapporten för budgetåret 2004

| Reservation i revisionsförklaringen för 2004 | Svar i årsrapporten för budgetåret 2004 | Utveckling |
| --- | --- | --- |
| Eftersom det saknas ändamålsenliga förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att redovisningen av transaktioner gällande posten diverse gäldenärer har redovisats fullständigt och korrekt. | Kommissionen godtar revisionsrättens anmärkning men hävdar att införandet av det nya redovisningssystemet 2005 är ett sätt att komma till rätta med problemen. | Revisionsrätten inser att samtliga kommissionsavdelningar och även andra institutioner och organ har gjort stora ansträngningar för att inventera de förhandsfinansieringsbelopp som förts in som slutliga utgifter. På grundval av sina analyser av systemen och substansgranskningar drog dock revisionsrätten slutsatsen att den ännu inte kan betrakta förhandsfinansieringsbeloppen i balansräkningen som fullständiga och tillräckligt tillförlitliga. |
| Frågor som (delvis) har lösts genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem | Svar i årsrapporten för budgetåret 2004 | Hur situationen har utvecklats |
| Eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem har årsboksluten fortfarande i stor utsträckning utarbetats på grundval av registreringar utanför räkenskaperna. De uppgifter som använts för detta var inte alltid kopplade till de budgettransaktioner de hörde ihop med. Dessutom följde redovisningssystemet fortfarande till stor del redovisningsprinciperna för kontantmetoden och det gick inte att skilja mellan investeringar och andra utgifter, mellan slutbetalningar och förhandsfinansiering och inte ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkade beräkningen av det ekonomiska resultatet. | Det nya (periodiserade) redovisningssystemet infördes i januari 2005. Årsbokslutet för 2004 gjordes med stöd av samma regler och system som föregående årsredovisning i enlighet med både budgetförordningen och kommissionens meddelande om modernisering av redovisningssystemet. Möjligheten att skilja mellan investeringar och andra utgifter är en av förbättringarna i det nya redovisningssystemet. | Sedan det nya systemet för periodiserad redovisning infördes har man kommit till rätta med de flesta av de problem som tagits upp av revisionsrätten. Årsredovisningarna upprättas nu på grundval av uppgifter som hämtas från bokföringen. Räkenskaperna bokförs enligt allmänt erkända redovisningsprinciper, och man skiljer på investeringar och andra utgifter så fort en transaktion påbörjas. Förhandsfinansieringsbelopp och ännu obetalda fakturor/kostnadsredovisningar anges i balansräkningen. Dessa viktiga förändringar, som fortfarande kräver en kulturell förändring bland alla berörda parter, har dock lett till att framtagandet av den information som begärts har försenats internt och till felaktigheter i redovisningen som för första gången upprättas på grundval av periodiserad redovisning. |
| Revisionsrätten kan inte ge en försäkran om att de belopp som redovisas för de finansiella mellanhändernas konton är korrekta och fullständiga (1 313,6 miljoner euro per den 31 december 2004). | Genom det nya system som införts 2005 och som grundar sig på regler för periodiserad redovisning kommer kommissionen att bättre kunna kontrollera förfinansieringsbeloppen (exempelvis till finansiella mellanhänder). | De belopp som hålls av finansiella mellanhänder bör från och med 2005 ingå under förhandsfinansiering. Som redan har påpekats (se reservationen i revisionsförklaringen för 2004) kan dock revisionsrätten ännu inte betrakta förhandsfinansieringsbeloppen i den balansräkningen som fullständiga och tillräckligt tillförlitliga. |
| Andra brister som gäller uppställningen av räkenskaperna kvarstår avseende vissa typer av jordbruksutgifter och förskott som ännu inte har betalats ut men som redovisas som utbetalda (modulering), och bokföringen av pensionsrättigheter som innebär att inverkan på det ekonomiska resultatet neutraliseras. | Nuvarande moduleringssystem är på väg att utfasas och det planeras inte någon förändring av bokningen i budgeträkenskaperna under dess sista år. Hur systemet skall behandlas i den allmänna budgeten skall undersökas i samband med övergången till budgeträkenskaperna 2005. Frågan kommer att tas upp på nytt när det föreligger internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn avseende hantering av pensioner i offentliga organisationer. | De medel som hålls inne för modulering visas nu under rubriken förhandsfinansiering i balansräkningen tills de används; budgetbehandlingen av betalningarna är oförändrad.Trots att det fortfarande inte finns någon Ipsas-norm angående denna fråga påförs pensionsrättigheterna från och med nu kontot för det ekonomiska resultatet utan motsvarande fordran på medlemsstaterna. |
| Det anges fortfarande inte tillräckligt tydligt i de förklarande noterna till räkenskaperna att några transaktioner troligen senare kommer att korrigeras av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Noterna innehåller inte heller någon indikation på den eventuella omfattningen av sådana korrigeringar. Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna. | 2004 års redovisning innehåller en tilläggsanmärkning som visar att de flesta utbetalningar som gjorts under året är preliminära och omfattas av olika villkor. Kommissionen tillämpar nya regler vilkas effekter torde avteckna sig i årsredovisningen för 2005. Kommissionen kommer också att analysera möjligheten att öka tillförlitligheten i uppgifterna om den ekonomiska effekten av de korrigeringar som gjorts för tidigare årsredovisningar. När det gäller andra tveksamheter (t.ex. utlåtanden med reservation eller negativa utlåtanden från de attesterande organen eller uppskjutandet av kommissionens slutliga godkännande och avslutande av utbetalningsställenas räkenskaper) är de berörda utgifterna i allmänhet begränsade. | Noterna innehåller mer information än tidigare om att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras senare av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Det görs dock ingen klar och tydlig åtskillnad mellan utgifter som har verifierats och sedan godkänts och utgifter som är föremål för ytterligare granskning. |

Reservation i revisionsförklaringen för 2004

Svar i årsrapporten för budgetåret 2004

Utveckling

Eftersom det saknas ändamålsenliga förfaranden för den interna kontrollen av övriga inkomster och förskott kan revisionsrätten inte försäkra sig om att redovisningen av transaktioner gällande posten diverse gäldenärer har redovisats fullständigt och korrekt.

Kommissionen godtar revisionsrättens anmärkning men hävdar att införandet av det nya redovisningssystemet 2005 är ett sätt att komma till rätta med problemen.

Revisionsrätten inser att samtliga kommissionsavdelningar och även andra institutioner och organ har gjort stora ansträngningar för att inventera de förhandsfinansieringsbelopp som förts in som slutliga utgifter. På grundval av sina analyser av systemen och substansgranskningar drog dock revisionsrätten slutsatsen att den ännu inte kan betrakta förhandsfinansieringsbeloppen i balansräkningen som fullständiga och tillräckligt tillförlitliga.

Frågor som (delvis) har lösts genom moderniseringen av gemenskapernas redovisningssystem

Svar i årsrapporten för budgetåret 2004

Hur situationen har utvecklats

Eftersom det saknas ett lämpligt redovisningssystem har årsboksluten fortfarande i stor utsträckning utarbetats på grundval av registreringar utanför räkenskaperna. De uppgifter som använts för detta var inte alltid kopplade till de budgettransaktioner de hörde ihop med. Dessutom följde redovisningssystemet fortfarande till stor del redovisningsprinciperna för kontantmetoden och det gick inte att skilja mellan investeringar och andra utgifter, mellan slutbetalningar och förhandsfinansiering och inte ens att fastställa beloppen för skulder och fordringar. Detta påverkade beräkningen av det ekonomiska resultatet.

Det nya (periodiserade) redovisningssystemet infördes i januari 2005. Årsbokslutet för 2004 gjordes med stöd av samma regler och system som föregående årsredovisning i enlighet med både budgetförordningen och kommissionens meddelande om modernisering av redovisningssystemet. Möjligheten att skilja mellan investeringar och andra utgifter är en av förbättringarna i det nya redovisningssystemet.

Sedan det nya systemet för periodiserad redovisning infördes har man kommit till rätta med de flesta av de problem som tagits upp av revisionsrätten. Årsredovisningarna upprättas nu på grundval av uppgifter som hämtas från bokföringen. Räkenskaperna bokförs enligt allmänt erkända redovisningsprinciper, och man skiljer på investeringar och andra utgifter så fort en transaktion påbörjas. Förhandsfinansieringsbelopp och ännu obetalda fakturor/kostnadsredovisningar anges i balansräkningen. Dessa viktiga förändringar, som fortfarande kräver en kulturell förändring bland alla berörda parter, har dock lett till att framtagandet av den information som begärts har försenats internt och till felaktigheter i redovisningen som för första gången upprättas på grundval av periodiserad redovisning.

Revisionsrätten kan inte ge en försäkran om att de belopp som redovisas för de finansiella mellanhändernas konton är korrekta och fullständiga (1 313,6 miljoner euro per den 31 december 2004).

Genom det nya system som införts 2005 och som grundar sig på regler för periodiserad redovisning kommer kommissionen att bättre kunna kontrollera förfinansieringsbeloppen (exempelvis till finansiella mellanhänder).

De belopp som hålls av finansiella mellanhänder bör från och med 2005 ingå under förhandsfinansiering. Som redan har påpekats (se reservationen i revisionsförklaringen för 2004) kan dock revisionsrätten ännu inte betrakta förhandsfinansieringsbeloppen i den balansräkningen som fullständiga och tillräckligt tillförlitliga.

Andra brister som gäller uppställningen av räkenskaperna kvarstår avseende vissa typer av jordbruksutgifter och förskott som ännu inte har betalats ut men som redovisas som utbetalda (modulering), och bokföringen av pensionsrättigheter som innebär att inverkan på det ekonomiska resultatet neutraliseras.

Nuvarande moduleringssystem är på väg att utfasas och det planeras inte någon förändring av bokningen i budgeträkenskaperna under dess sista år. Hur systemet skall behandlas i den allmänna budgeten skall undersökas i samband med övergången till budgeträkenskaperna 2005. Frågan kommer att tas upp på nytt när det föreligger internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn avseende hantering av pensioner i offentliga organisationer.

De medel som hålls inne för modulering visas nu under rubriken förhandsfinansiering i balansräkningen tills de används; budgetbehandlingen av betalningarna är oförändrad.Trots att det fortfarande inte finns någon Ipsas-norm angående denna fråga påförs pensionsrättigheterna från och med nu kontot för det ekonomiska resultatet utan motsvarande fordran på medlemsstaterna.

Det anges fortfarande inte tillräckligt tydligt i de förklarande noterna till räkenskaperna att några transaktioner troligen senare kommer att korrigeras av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Noterna innehåller inte heller någon indikation på den eventuella omfattningen av sådana korrigeringar. Dessutom finns andra tveksamheter som tillfälligt kan påverka räkenskaperna.

2004 års redovisning innehåller en tilläggsanmärkning som visar att de flesta utbetalningar som gjorts under året är preliminära och omfattas av olika villkor. Kommissionen tillämpar nya regler vilkas effekter torde avteckna sig i årsredovisningen för 2005. Kommissionen kommer också att analysera möjligheten att öka tillförlitligheten i uppgifterna om den ekonomiska effekten av de korrigeringar som gjorts för tidigare årsredovisningar. När det gäller andra tveksamheter (t.ex. utlåtanden med reservation eller negativa utlåtanden från de attesterande organen eller uppskjutandet av kommissionens slutliga godkännande och avslutande av utbetalningsställenas räkenskaper) är de berörda utgifterna i allmänhet begränsade.

Noterna innehåller mer information än tidigare om att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras senare av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Det görs dock ingen klar och tydlig åtskillnad mellan utgifter som har verifierats och sedan godkänts och utgifter som är föremål för ytterligare granskning.

Granskningsresultat vid kommissionen

Interna förseningar i arbetet med kommissionens årsredovisningar för 2005

| 1.13 | Nyckelfaktorer i processen för att upprätta kommissionens årsredovisningar för 2005 var de olika generaldirektoratens genomförande av den övergripande periodavgränsningsmetoden/anvisningarna från kommissionens räkenskapsförare och godkännandet av ingående och utgående balanser från samtliga utanordnare (11). Dessa godkännanden var i de flesta fall försenade, särskilt vid de operativa generaldirektoraten. |
| --- | --- |

1.13

Nyckelfaktorer i processen för att upprätta kommissionens årsredovisningar för 2005 var de olika generaldirektoratens genomförande av den övergripande periodavgränsningsmetoden/anvisningarna från kommissionens räkenskapsförare och godkännandet av ingående och utgående balanser från samtliga utanordnare (11). Dessa godkännanden var i de flesta fall försenade, särskilt vid de operativa generaldirektoraten.

11

| 1.13 | Vissa förseningar uppstod i förhållande till krävande interna tidtabeller upprättade av Generaldirektoratet för budget. Ett bra arbetsprogram innehåller vanligtvis marginaler som gör det möjligt att föregripa möjliga förseningar, vilket också var fallet med kommissionens tidtabeller. Trots dessa interna förseningar höll sig kommissionen inom den i budgetförordningen föreskrivna tidsfristen och lade fram årsredovisningarna i tid. |
| --- | --- |

1.13

Vissa förseningar uppstod i förhållande till krävande interna tidtabeller upprättade av Generaldirektoratet för budget. Ett bra arbetsprogram innehåller vanligtvis marginaler som gör det möjligt att föregripa möjliga förseningar, vilket också var fallet med kommissionens tidtabeller. Trots dessa interna förseningar höll sig kommissionen inom den i budgetförordningen föreskrivna tidsfristen och lade fram årsredovisningarna i tid.

| 1.14 | Vid många av de generaldirektorat som revisionsrätten granskade konstaterades flera brister beträffande godkännandet av uppgifter: bristfällig övervakning, brist på personal som arbetar med denna uppgift och bristfällig dokumentation av utfört arbete. De uppgifter som presenterades i den finansiella bilagan till de årliga verksamhetsrapporterna från några operativa generaldirektorat innehöll fel (se punkt 1.16). |
| --- | --- |

1.14

Vid många av de generaldirektorat som revisionsrätten granskade konstaterades flera brister beträffande godkännandet av uppgifter: bristfällig övervakning, brist på personal som arbetar med denna uppgift och bristfällig dokumentation av utfört arbete. De uppgifter som presenterades i den finansiella bilagan till de årliga verksamhetsrapporterna från några operativa generaldirektorat innehöll fel (se punkt 1.16).

| 1.14 | Kommissionens avdelningar gjorde omfattande insatser under nästan två år för att identifiera och registrera uppgifter som saknades i det gamla systemet. |
| --- | --- |

1.14

Kommissionens avdelningar gjorde omfattande insatser under nästan två år för att identifiera och registrera uppgifter som saknades i det gamla systemet.

När det gäller den ingående balansräkningen gjordes ett flertal kontroller och godkännanden av uppgifterna i varje generaldirektorat, och i slutledet godkände alla generaldirektörer utom en formellt de ingående och utgående balansräkningarna i generaldirektoratet.

Kommissionen är medveten om att det krävs vissa förbättringar på området för räkenskapskontroll. En uppdatering/skärpning av räkenskapskontrollen utgör ett mål på medellång sikt. Vissa åtgärder har vidtagits under 2005 medan andra kommer att vidtas under 2006 och 2007.

Under 2005 erhölls för första gången fullständiga siffror uppdelade på generaldirektorat. Vissa brister uppstod vid indelningen av kontona i generaldirektorat, och det är pga. detta som vissa siffror i finansieringsöversikten i vissa generaldirektorats verksamhetsrapporter innehöll vara behäftade med små fel. Detta påverkade emellertid inte kommissionens räkenskaper i stort.

| 1.15 | Ofta slutfördes/formaliserades inte de enskilda metoderna vid generaldirektoraten av de olika utanordnarna innan räkenskaperna lades fram. Därför bokfördes periodavgränsningsposter avseende de ingående och utgående balanserna utan en formell metodisk grund som på generaldirektoratsnivå innebär att den övergripande periodavgränsningsmetoden/anvisningarna från kommissionens räkenskapsförare genomförs. |
| --- | --- |

1.15

Ofta slutfördes/formaliserades inte de enskilda metoderna vid generaldirektoraten av de olika utanordnarna innan räkenskaperna lades fram. Därför bokfördes periodavgränsningsposter avseende de ingående och utgående balanserna utan en formell metodisk grund som på generaldirektoratsnivå innebär att den övergripande periodavgränsningsmetoden/anvisningarna från kommissionens räkenskapsförare genomförs.

| 1.15 | Eftersom det inte fanns några riktmärken tillgängliga i den offentliga sektorn för förfarandet för periodavgränsning gavs prioritet åt att avsluta beräkningen av periodavgränsningen framför att formellt fastställa förfarandet. |
| --- | --- |

1.15

Eftersom det inte fanns några riktmärken tillgängliga i den offentliga sektorn för förfarandet för periodavgränsning gavs prioritet åt att avsluta beräkningen av periodavgränsningen framför att formellt fastställa förfarandet.

När det gäller metoden för periodavgränsning tillhandahöll redovisningstjänsterna emellertid en tydlig metod som skulle följas av samtliga avdelningar. Vissa alternativ gavs generaldirektörerna i uppdrag att välja utifrån de operativa faktorer som var specifika för deras sektorer.

Även om inte alla de tillämpade metoderna fastställdes formellt, vidtogs ett flertal åtgärder för att garantera en korrekt tillämpning: se över och ge återkoppling, anordna workshopar och ge ingående rådgivning till tjänsterna.

| 1.16 | Resursdirektörerna (12) ombads vidare att formellt godkänna de ekonomiska rapporterna, som framför allt innehåller ingående och utgående balanser, i samband med att de årliga verksamhetsrapporterna upprättades (det vill säga i slutet av mars 2006). Eftersom Generaldirektoratet för budget arbetade enligt samma tidsplan hade dock inte alla godkännanden tagits emot innan de preliminära räkenskaperna avslutades. Godkännandena för de slutliga räkenskaperna togs emot i tid. |
| --- | --- |

1.16

Resursdirektörerna (12) ombads vidare att formellt godkänna de ekonomiska rapporterna, som framför allt innehåller ingående och utgående balanser, i samband med att de årliga verksamhetsrapporterna upprättades (det vill säga i slutet av mars 2006). Eftersom Generaldirektoratet för budget arbetade enligt samma tidsplan hade dock inte alla godkännanden tagits emot innan de preliminära räkenskaperna avslutades. Godkännandena för de slutliga räkenskaperna togs emot i tid.

12

| 1.17 | De förseningar som tas upp i punkt 1.13 påverkade revisionsrättens substansgranskning eftersom de ingående balanser som revisionsrätten tog emot (före periodavgränsning, den 18 januari 2006 och efter periodavgränsning, den 15 mars 2006) fortfarande kunde bli föremål för ändringar. Den fullständiga preliminära ingående balansräkningen, som ger en indikation på effekten av de ändringar som gjorts för att räkna om balansräkningen per den 31 december 2004 i enlighet med de nya redovisningsprinciperna, togs emot den 31 mars 2006, samtidigt med de konsoliderade preliminära räkenskaperna. |
| --- | --- |

1.17

De förseningar som tas upp i punkt 1.13 påverkade revisionsrättens substansgranskning eftersom de ingående balanser som revisionsrätten tog emot (före periodavgränsning, den 18 januari 2006 och efter periodavgränsning, den 15 mars 2006) fortfarande kunde bli föremål för ändringar. Den fullständiga preliminära ingående balansräkningen, som ger en indikation på effekten av de ändringar som gjorts för att räkna om balansräkningen per den 31 december 2004 i enlighet med de nya redovisningsprinciperna, togs emot den 31 mars 2006, samtidigt med de konsoliderade preliminära räkenskaperna.

| 1.17 | Kommissionen förstår att revisionsrättens granskningsarbete detta år var komplicerat, liksom kommissionens hela projekt. |
| --- | --- |

1.17

Kommissionen förstår att revisionsrättens granskningsarbete detta år var komplicerat, liksom kommissionens hela projekt.

Men följande bör noteras:

| — | Sunda rutiner följdes, och systemet dokumenterades. |
| --- | --- |

—

Sunda rutiner följdes, och systemet dokumenterades.

| — | De balanser som inte var periodavgränsningar matades in först i januari 2005. |
| --- | --- |

—

De balanser som inte var periodavgränsningar matades in först i januari 2005.

| — | I mitten av 2005 var omkring 95 % av dessa balanser slutliga. |
| --- | --- |

—

I mitten av 2005 var omkring 95 % av dessa balanser slutliga.

| — | De ändringar som gjordes därefter dokumenterades och en särskild verifieringskedja upprättades. |
| --- | --- |

—

De ändringar som gjordes därefter dokumenterades och en särskild verifieringskedja upprättades.

Frågor av mindre betydelse är fortfarande olösta när det gäller det centrala redovisningssystemet (ABAC) – men väsentliga problem i lokala underordnade redovisningssystem kvarstår

| 1.18 | Efter det att en omfattande handlingsplan för att stärka säkerheten inom det centrala redovisningssystemet har genomförts finns två frågor kvar att lösa, nämligen en revidering av tillträdesrättigheterna vid Generaldirektoratet för budget och en ny bedömning av säkerheten i ABAC Workflow (13). Eftersom generaldirektören för budget inte ansåg att det arbete som återstod när det gäller dessa punkter är väsentligt, främst för att det finns ett ändamålsenligt övervakningssystem, hävdes den reservation om systemsäkerhet och tillträdesrättigheter som lämnades i den årliga verksamhetsrapporten 2004. Vid revisionsrättens granskning bekräftades att säkerheten i ABAC hade förbättrats. |
| --- | --- |

1.18

Efter det att en omfattande handlingsplan för att stärka säkerheten inom det centrala redovisningssystemet har genomförts finns två frågor kvar att lösa, nämligen en revidering av tillträdesrättigheterna vid Generaldirektoratet för budget och en ny bedömning av säkerheten i ABAC Workflow (13). Eftersom generaldirektören för budget inte ansåg att det arbete som återstod när det gäller dessa punkter är väsentligt, främst för att det finns ett ändamålsenligt övervakningssystem, hävdes den reservation om systemsäkerhet och tillträdesrättigheter som lämnades i den årliga verksamhetsrapporten 2004. Vid revisionsrättens granskning bekräftades att säkerheten i ABAC hade förbättrats.

13

| 1.19 | Många generaldirektorat använder sina egna IT-system för den ekonomiska förvaltningen och för att skapa transaktioner som skickas till det centrala redovisningssystemet (ABAC) via ett gränssnitt. Det kommer dock att ta längre tid att godkänna och modernisera sådana system. |
| --- | --- |

1.19

Många generaldirektorat använder sina egna IT-system för den ekonomiska förvaltningen och för att skapa transaktioner som skickas till det centrala redovisningssystemet (ABAC) via ett gränssnitt. Det kommer dock att ta längre tid att godkänna och modernisera sådana system.

| 1.19 | Situationen förändras kontinuerligt, och redovisningstjänsternas valideringsgrupp måste ständigt följa denna utveckling. Från och med den 1 juni 2006 har således även de infört ett förfarande för godkännande av ändringar i de lokala systemen, i enlighet med budgetförordningens genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

1.19

Situationen förändras kontinuerligt, och redovisningstjänsternas valideringsgrupp måste ständigt följa denna utveckling. Från och med den 1 juni 2006 har således även de infört ett förfarande för godkännande av ändringar i de lokala systemen, i enlighet med budgetförordningens genomförandebestämmelser.

| 1.20 | Revisionsrätten undersökte programmet för grundliga kontroller av lokala redovisningssystem som utfördes av kommissionens räkenskapsförares avdelningar 2005 när det gäller 13 generaldirektorat (det vill säga 8 där det vid den övergripande bedömningen 2004 hade konstaterats risker (14) plus ytterligare 5 som valts ut på grundval av deras ekonomiska betydelse och/eller organisatoriska komplexitet (15)). Vid revisionsrättens granskning bekräftades grunden för beslutet från kommissionens räkenskapsförare att, på grund av väsentliga brister, inte godkänna tre lokala system vid Byrån för samarbete EuropeAid, Generaldirektoratet för utbildning och kultur samt Generaldirektoratet för yttre förbindelser. I vissa fall är det dock inte klart varför otillräckliga resultat i fråga om flera kriterier för godkännande inte ledde till ett godkännande med reservation. |
| --- | --- |

1.20

Revisionsrätten undersökte programmet för grundliga kontroller av lokala redovisningssystem som utfördes av kommissionens räkenskapsförares avdelningar 2005 när det gäller 13 generaldirektorat (det vill säga 8 där det vid den övergripande bedömningen 2004 hade konstaterats risker (14) plus ytterligare 5 som valts ut på grundval av deras ekonomiska betydelse och/eller organisatoriska komplexitet (15)). Vid revisionsrättens granskning bekräftades grunden för beslutet från kommissionens räkenskapsförare att, på grund av väsentliga brister, inte godkänna tre lokala system vid Byrån för samarbete EuropeAid, Generaldirektoratet för utbildning och kultur samt Generaldirektoratet för yttre förbindelser. I vissa fall är det dock inte klart varför otillräckliga resultat i fråga om flera kriterier för godkännande inte ledde till ett godkännande med reservation.

14

15

| 1.20 | Förfarandet för godkännande är ingen revision. Slutsatserna kan inte jämföras med yttrandena om granskning. Godkännandet av lokala system är en relativt ny verksamhet, som innebär en tillämpning i praktiken av artikel 61 i budgetförordningen. Godkännanderapporterna sammanställs för att ge räkenskapsföraren tillräcklig information för godkännandet. Omfattningen och begränsningarna anges i ingresserna till godkännanderapporterna. |
| --- | --- |

1.20

Förfarandet för godkännande är ingen revision. Slutsatserna kan inte jämföras med yttrandena om granskning. Godkännandet av lokala system är en relativt ny verksamhet, som innebär en tillämpning i praktiken av artikel 61 i budgetförordningen. Godkännanderapporterna sammanställs för att ge räkenskapsföraren tillräcklig information för godkännandet. Omfattningen och begränsningarna anges i ingresserna till godkännanderapporterna.

| 1.21 | Revisionsrätten anser att på grundval av de resultat som uppnåtts och de frågor som återstår att lösa, måste de positiva uttalanden om godkännande som utfärdats av kommissionens räkenskapsförare beträffande lokala system betraktas som villkorliga uttalanden eller uttalanden med reservation. Denna situation bekräftas även av de många och viktiga övergripande frågorna (16) och problemen som behöver beaktas vidare (17) vilka togs upp i den slutliga rapporten från kommissionens räkenskapsförare vid slutet av 2005. |
| --- | --- |

1.21

Revisionsrätten anser att på grundval av de resultat som uppnåtts och de frågor som återstår att lösa, måste de positiva uttalanden om godkännande som utfärdats av kommissionens räkenskapsförare beträffande lokala system betraktas som villkorliga uttalanden eller uttalanden med reservation. Denna situation bekräftas även av de många och viktiga övergripande frågorna (16) och problemen som behöver beaktas vidare (17) vilka togs upp i den slutliga rapporten från kommissionens räkenskapsförare vid slutet av 2005.

16

17

| 1.21 | Bokföringstjänsterna åtar sig att följa upp de frågor och problem som behöver beaktas vidare, vilka tas upp i 2005 års godkännanderapporter. |
| --- | --- |

1.21

Bokföringstjänsterna åtar sig att följa upp de frågor och problem som behöver beaktas vidare, vilka tas upp i 2005 års godkännanderapporter.

Uppföljningsverksamheten beträffande ABAC-systemen kommer att bedrivas inom alla tjänster, även i Generaldirektoratet för budget och Generaldirektoratet för informationssamhället.

Arbete för att förbättra redovisningssystemens och redovisningsuppgifternas kvalitet efter att de preliminära räkenskaperna har lagts fram

Kommissionens åtgärder för att garantera korrekta slutliga räkenskaper

| 1.22 | I förklaringen från generaldirektören för budget ingick en reservation. Vid revisionsrättens granskning bekräftades att denna reservation var relevant (se punkterna 1.18–1.21 och 1.28–1.58) när det gäller tre lokala system som inte hade godkänts och kontroller av överensstämmelse avseende redovisning som ännu inte hade slutförts. I den allmänna slutsatsen om den sammantagna effekten av de brister som konstaterats i förklaringen uppgav generaldirektören att GD Budget tillsammans med kommissionens övriga avdelningar kommer att vidta ytterligare åtgärder när det gäller de fel eller osäkerhetsfaktorer som kvarstår och fortsätta att investera under 2006 för att stärka redovisningssystemet ABAC för gemenskapen. Generaldirektören anser att det är en fråga om lämpliga verktyg, till exempel utbildning, dokumentation och IT-system, men att det också handlar om att man måste arbeta med den kulturella förändring som detta medför. På den grunden kan, enligt generaldirektören, rimlig säkerhet ges i enlighet med de riktlinjer som fastställs i förklaringen. |
| --- | --- |

1.22

I förklaringen från generaldirektören för budget ingick en reservation. Vid revisionsrättens granskning bekräftades att denna reservation var relevant (se punkterna 1.18–1.21 och 1.28–1.58) när det gäller tre lokala system som inte hade godkänts och kontroller av överensstämmelse avseende redovisning som ännu inte hade slutförts. I den allmänna slutsatsen om den sammantagna effekten av de brister som konstaterats i förklaringen uppgav generaldirektören att GD Budget tillsammans med kommissionens övriga avdelningar kommer att vidta ytterligare åtgärder när det gäller de fel eller osäkerhetsfaktorer som kvarstår och fortsätta att investera under 2006 för att stärka redovisningssystemet ABAC för gemenskapen. Generaldirektören anser att det är en fråga om lämpliga verktyg, till exempel utbildning, dokumentation och IT-system, men att det också handlar om att man måste arbeta med den kulturella förändring som detta medför. På den grunden kan, enligt generaldirektören, rimlig säkerhet ges i enlighet med de riktlinjer som fastställs i förklaringen.

| 1.22 | Kommissionen framhåller att dess avdelningar har gjort en utomordentlig kraftansträngning för att övergången till periodiserad redovisning skulle kunna ske. Tre lokala system har emellertid inte godkänts av bokföringstjänsterna. GD Budgets generaldirektör lämnade den 31 mars 2006 en systemrelaterad, preliminär och tidsbegränsad reservation i sin verksamhetsrapport för 2005 av denna anledning, och på grund av att de preliminära räkenskaperna skulle granskas av revisionsrätten och att korrigeringar kan behöva göras innan de slutliga räkenskaperna godkänns den 31 juli 2006. |
| --- | --- |

1.22

Kommissionen framhåller att dess avdelningar har gjort en utomordentlig kraftansträngning för att övergången till periodiserad redovisning skulle kunna ske. Tre lokala system har emellertid inte godkänts av bokföringstjänsterna. GD Budgets generaldirektör lämnade den 31 mars 2006 en systemrelaterad, preliminär och tidsbegränsad reservation i sin verksamhetsrapport för 2005 av denna anledning, och på grund av att de preliminära räkenskaperna skulle granskas av revisionsrätten och att korrigeringar kan behöva göras innan de slutliga räkenskaperna godkänns den 31 juli 2006.

| 1.23 | Generaldirektören för utbildning och kultur lämnade också en reservation som gällde den bristande säkerheten i fråga om korrektheten hos de belopp som ingår i kommissionens balansräkning. Trots att kommissionens avdelningar och revisionsrätten även konstaterade betydande risker vid andra generaldirektorat har ingen annan utanordnare lämnat en reservation (18). 26 av 40 resursdirektörer uppgav dock att kontroller och vid behov korrigeringar fortfarande kan visa sig vara nödvändiga innan räkenskaperna avslutas definitivt med hänsyn till de brister som konstaterades i de årliga verksamhetsrapporterna och/eller med tanke på att detta är första gången som den preliminära räkenskapsavslutningen baseras på periodiserad redovisning. |
| --- | --- |

1.23

Generaldirektören för utbildning och kultur lämnade också en reservation som gällde den bristande säkerheten i fråga om korrektheten hos de belopp som ingår i kommissionens balansräkning. Trots att kommissionens avdelningar och revisionsrätten även konstaterade betydande risker vid andra generaldirektorat har ingen annan utanordnare lämnat en reservation (18). 26 av 40 resursdirektörer uppgav dock att kontroller och vid behov korrigeringar fortfarande kan visa sig vara nödvändiga innan räkenskaperna avslutas definitivt med hänsyn till de brister som konstaterades i de årliga verksamhetsrapporterna och/eller med tanke på att detta är första gången som den preliminära räkenskapsavslutningen baseras på periodiserad redovisning.

18

| 1.23 | Inkonsekvent behandling av kraven på periodiserad redovisning i det lokala redovisningssystemet APPFIN i Generaldirektoratet för utbildning och kultur har lett till skillnader i de ingående och utgående balanserna i det generaldirektoratets räkenskaper. Det lokala systemet håller på att modifieras, vilket kommer att garantera en korrekt behandling av transaktionerna i framtiden. Tidigare fel håller på att korrigeras, och detta arbete kommer att fullbordas senast vid årets slut. |
| --- | --- |

1.23

Inkonsekvent behandling av kraven på periodiserad redovisning i det lokala redovisningssystemet APPFIN i Generaldirektoratet för utbildning och kultur har lett till skillnader i de ingående och utgående balanserna i det generaldirektoratets räkenskaper. Det lokala systemet håller på att modifieras, vilket kommer att garantera en korrekt behandling av transaktionerna i framtiden. Tidigare fel håller på att korrigeras, och detta arbete kommer att fullbordas senast vid årets slut.

Trots GD Utbildning och kulturs ansträngningar att korrigera räkenskaperna lämnar det en reservation för eventuella fel i slutsiffrorna.

I övriga fall lämnades reservationer på grund av att de pågående revisionerna ännu inte hade avslutats den 31 mars 2006. De problem som konstaterades av generaldirektoraten eller av revisorerna åtgärdades i de slutliga redovisningarna.

Konsolideringens omfattning

| 1.24 | Den omfattning av konsolideringen som fastställs i redovisningsregel nr 1 som antagits av kommissionens räkenskapsförare är större än den som anges i artikel 121 i budgetförordningen (19) (till exempel ingår det gemensamma sjukförsäkringssystemet eller organ som inte avses i artikel 185 i budgetförordningen) (20). |
| --- | --- |

1.24

Den omfattning av konsolideringen som fastställs i redovisningsregel nr 1 som antagits av kommissionens räkenskapsförare är större än den som anges i artikel 121 i budgetförordningen (19) (till exempel ingår det gemensamma sjukförsäkringssystemet eller organ som inte avses i artikel 185 i budgetförordningen) (20).

19

20

| 1.24 | Den omfattning av konsolideringen som fastställs i redovisningsregel 1 beaktar principen om kontroll och är baserad på internationella redovisningsstandarder. I budgetförordningens artikel 121 föreskrivs å andra sidan endast konsolideringen av institutioner och subventionerade organ. |
| --- | --- |

1.24

Den omfattning av konsolideringen som fastställs i redovisningsregel 1 beaktar principen om kontroll och är baserad på internationella redovisningsstandarder. I budgetförordningens artikel 121 föreskrivs å andra sidan endast konsolideringen av institutioner och subventionerade organ.

För att undvika motsägelsen mellan redovisningsregeln och budgetförordningen har det föreslagits att artikel 121 i budgetförordningen skall ändras i samband med den allmänna översynen av budgetförordningen så att denna även skall innehålla en föreskrift om konsolidering av kontrollerade organ i enlighet med redovisningsregel 1.

| 1.25 | Det gemensamma sjukförsäkringssystemet och två organ (Gemenskapens växtsortsmyndighet och Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden) ingick dock inte i 2005 års konsoliderade räkenskaper (se även punkt 1.29). På grundval av den analys som gjorts av Europeiska gemenskapernas typ av kontroll över det gemensamma sjukförsäkringssystemet anser revisionsrätten att det inte borde ha omfattats av konsolideringen enligt redovisningsregel nr 1, och därför bör denna regel omprövas. |
| --- | --- |

1.25

Det gemensamma sjukförsäkringssystemet och två organ (Gemenskapens växtsortsmyndighet och Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden) ingick dock inte i 2005 års konsoliderade räkenskaper (se även punkt 1.29). På grundval av den analys som gjorts av Europeiska gemenskapernas typ av kontroll över det gemensamma sjukförsäkringssystemet anser revisionsrätten att det inte borde ha omfattats av konsolideringen enligt redovisningsregel nr 1, och därför bör denna regel omprövas.

| 1.25 | Redovisningsregeln kommer att uppdateras för att beakta att sjukförsäkringssystemet inte ingår i konsolideringen. |
| --- | --- |

1.25

Redovisningsregeln kommer att uppdateras för att beakta att sjukförsäkringssystemet inte ingår i konsolideringen.

Att de två organen i fråga inte inkluderades är av praktiska skäl tillåtet enligt budgetförordningen. Byrån för harmonisering inom den inre marknaden föredrar alltjämt att inte omfattas av konsolideringen. Gemenskapens växtsortsmyndighet gick med på att konsolideras, men medgivandet kom in för sent för 2005 års konsolidering. Såsom revisionsrätten anger i punkt 1.29 är det faktum att de inte har tagits med inte väsentligt.

Effekt av pågående arbete

| 1.26 | I yttrande nr 2/2001 (21) om ett förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget tog revisionsrätten upp de risker som uppstår i ett läge när de preliminära konsoliderade redovisningar som överlämnas till revisionsrätten fortfarande kan ändras. Revisionsrätten underströk att det är viktigt att ”de preliminära redovisningarna är redovisningar som är uttömmande och sammanhängande och som upprättas på ett korrekt sätt inom fastställda tidsramar. De är endast preliminära i det avseendet att kommissionen ännu inte formellt antagit dem och att de, i förekommande fall, kan bli föremål för rättelser som föreslås av revisionsrättens avdelningar.” |
| --- | --- |

1.26

I yttrande nr 2/2001 (21) om ett förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget tog revisionsrätten upp de risker som uppstår i ett läge när de preliminära konsoliderade redovisningar som överlämnas till revisionsrätten fortfarande kan ändras. Revisionsrätten underströk att det är viktigt att ”de preliminära redovisningarna är redovisningar som är uttömmande och sammanhängande och som upprättas på ett korrekt sätt inom fastställda tidsramar. De är endast preliminära i det avseendet att kommissionen ännu inte formellt antagit dem och att de, i förekommande fall, kan bli föremål för rättelser som föreslås av revisionsrättens avdelningar.”

21

| 1.27 | Kommissionen respekterade inte principen att inga andra ändringar bör göras än de som revisionsrätten har föreslagit med hänsyn till att 2005 var ett övergångsår. Därför var kommissionen tvungen att se till att revisionsrätten informerades på rätt sätt och i rätt tid om korrigeringar som på grundval av det pågående arbetet med de preliminära räkenskaperna ansågs nödvändiga. |
| --- | --- |

1.27

Kommissionen respekterade inte principen att inga andra ändringar bör göras än de som revisionsrätten har föreslagit med hänsyn till att 2005 var ett övergångsår. Därför var kommissionen tvungen att se till att revisionsrätten informerades på rätt sätt och i rätt tid om korrigeringar som på grundval av det pågående arbetet med de preliminära räkenskaperna ansågs nödvändiga.

| 1.27 | Det är svårt att ta hänsyn till denna princip, eftersom de preliminära redovisningarna nu måste färdigställas senast samma datum som verksamhetsrapporten. Förändringarna kommer dock att begränsas till ett strikt minimum. |
| --- | --- |

1.27

Det är svårt att ta hänsyn till denna princip, eftersom de preliminära redovisningarna nu måste färdigställas senast samma datum som verksamhetsrapporten. Förändringarna kommer dock att begränsas till ett strikt minimum.

De preliminära redovisningarna grundades på den information som fanns tillgänglig vid tiden för deras utarbetande. Förändringar har gjorts för att återspegla den uppdaterade information som inkommit, de fel som revisionsrätten påpekat och de korrigeringar som krävts av generaldirektoraten och som inte kunde ha åtgärdats till den 31 mars 2006. Alla förändringar har dokumenterats och förklarats för revisionsrätten.

Konsoliderad ingående balansräkning per den 1 januari 2005

| 1.28 | Revisionsrättens granskning av lämpligheten och korrektheten hos de justeringar som gjordes i samband med att de konsoliderade redovisningarna upprättades per den 1 januari 2005 för att siffrorna och informationen i de konsoliderade redovisningarna per den 31 december 2004 skulle fås att överensstämma med de nya principerna för periodiserad redovisning, presenteras nedan (se punkterna 1.29–1.49). |
| --- | --- |

1.28

Revisionsrättens granskning av lämpligheten och korrektheten hos de justeringar som gjordes i samband med att de konsoliderade redovisningarna upprättades per den 1 januari 2005 för att siffrorna och informationen i de konsoliderade redovisningarna per den 31 december 2004 skulle fås att överensstämma med de nya principerna för periodiserad redovisning, presenteras nedan (se punkterna 1.29–1.49).

| 1.29 | Nästan hela effekten av de gjorda ändringarna gäller kommissionens redovisningar. För första gången omfattas gemenskapsorganen av konsolideringen, men detta har endast haft en begränsad effekt på de konsoliderade räkenskaperna. Den främsta effekten är att de likvida medlen har ökat. Att två organ togs bort gjorde inte bilden mindre rättvisande. |
| --- | --- |

1.29

Nästan hela effekten av de gjorda ändringarna gäller kommissionens redovisningar. För första gången omfattas gemenskapsorganen av konsolideringen, men detta har endast haft en begränsad effekt på de konsoliderade räkenskaperna. Den främsta effekten är att de likvida medlen har ökat. Att två organ togs bort gjorde inte bilden mindre rättvisande.

Poster där begränsade justeringar har gjorts

| 1.30 | Revisionsrättens granskning av poster som endast påverkades av begränsade justeringar visade inga betydande resultat (det vill säga materiella och immateriella anläggningstillgångar, (kortfristiga) investeringar, lån, långfristiga och kortfristiga fordringar (22), lager, ersättningar till anställda, avsättningar för risker och kostnader, finansiella skulder och andra förpliktelser samt reserver). |
| --- | --- |

1.30

Revisionsrättens granskning av poster som endast påverkades av begränsade justeringar visade inga betydande resultat (det vill säga materiella och immateriella anläggningstillgångar, (kortfristiga) investeringar, lån, långfristiga och kortfristiga fordringar (22), lager, ersättningar till anställda, avsättningar för risker och kostnader, finansiella skulder och andra förpliktelser samt reserver).

22

| 1.30 | Beträffande fotnot 18 var informationen inte tillgänglig för de utestående beloppen den 31 december. |
| --- | --- |

1.30

Beträffande fotnot 18 var informationen inte tillgänglig för de utestående beloppen den 31 december.

Förhandsfinansiering

| 1.31 | Förhandsfinansiering är betalningar som skall förse stödmottagarna med kassaförskott. Om stödmottagarna inte ådrar sig några stödberättigande utgifter under den period som avses i överenskommelsen är de skyldiga att återbetala förhandsfinansieringen till gemenskaperna. |
| --- | --- |

1.31

Förhandsfinansiering är betalningar som skall förse stödmottagarna med kassaförskott. Om stödmottagarna inte ådrar sig några stödberättigande utgifter under den period som avses i överenskommelsen är de skyldiga att återbetala förhandsfinansieringen till gemenskaperna.

| 1.32 | Under ett antal år har revisionsrätten uppgett att redovisningen av posten diverse gäldenärer skapar problem eftersom förhandsfinansieringen bokförs som slutliga utgifter och eftersom belopp som skall återkrävas inte bokförs omgående (23). På den grunden lämnade revisionsrätten en reservation avseende räkenskaperna för de aktuella åren (24). |
| --- | --- |

1.32

Under ett antal år har revisionsrätten uppgett att redovisningen av posten diverse gäldenärer skapar problem eftersom förhandsfinansieringen bokförs som slutliga utgifter och eftersom belopp som skall återkrävas inte bokförs omgående (23). På den grunden lämnade revisionsrätten en reservation avseende räkenskaperna för de aktuella åren (24).

23

24

| 1.33 | För att komma till rätta med dessa brister upprättade varje institution och gemenskapsorgan under 2004 en förteckning över alla ej reglerade förhandsfinansieringsbelopp som hade betalats ut till och med den 31 december 2004, vilket ledde till cirka 30 000 förhandsfinansieringsposter för ett totalt belopp på 28 013 miljoner euro (25). |
| --- | --- |

1.33

För att komma till rätta med dessa brister upprättade varje institution och gemenskapsorgan under 2004 en förteckning över alla ej reglerade förhandsfinansieringsbelopp som hade betalats ut till och med den 31 december 2004, vilket ledde till cirka 30 000 förhandsfinansieringsposter för ett totalt belopp på 28 013 miljoner euro (25).

25

| 1.33 | I enlighet med kraven i de nya redovisningsreglerna upprättades en förteckning av förhandsfinansieringsbeloppen, och fr.o.m. januari 2005 inkluderades de utestående förhandsfinansieringsbeloppen på balansräkningens tillgångssida. |
| --- | --- |

1.33

I enlighet med kraven i de nya redovisningsreglerna upprättades en förteckning av förhandsfinansieringsbeloppen, och fr.o.m. januari 2005 inkluderades de utestående förhandsfinansieringsbeloppen på balansräkningens tillgångssida.

| 1.34 | Alla de tekniska aspekter och aspekter kring utformningen i fråga om genomförandet, som redan delvis hade konstaterats i årsrapporten för budgetåret 2004 (26), hade inte behandlats när den ingående balansräkningen lades fram per den 1 januari 2005. De brister som detta ledde till tas upp nedan. |
| --- | --- |

1.34

Alla de tekniska aspekter och aspekter kring utformningen i fråga om genomförandet, som redan delvis hade konstaterats i årsrapporten för budgetåret 2004 (26), hade inte behandlats när den ingående balansräkningen lades fram per den 1 januari 2005. De brister som detta ledde till tas upp nedan.

26

| 1.34 | Såsom förklarats i svaren på revisionsrättens årsrapport för 2004 tas villkoren i de olika avtalen med tredje man med i beräkningen i uppföljningen av förhandsfinansieringsbeloppen. Genom redogörelsen för nettobeloppen i balansräkningen framgår emellertid det faktiska ekonomiska läget när det gäller utestående förhandsfinansieringsbelopp. |
| --- | --- |

1.34

Såsom förklarats i svaren på revisionsrättens årsrapport för 2004 tas villkoren i de olika avtalen med tredje man med i beräkningen i uppföljningen av förhandsfinansieringsbeloppen. Genom redogörelsen för nettobeloppen i balansräkningen framgår emellertid det faktiska ekonomiska läget när det gäller utestående förhandsfinansieringsbelopp.

| 1.35 | Vid granskningen av ett representativt urval av 147 förhandsfinansieringstransaktioner från populationen av förhandsfinansieringar som i november 2005 var bokförda i redovisningssystemet konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Den vanligaste typen av fel är följande: |
| --- | --- |

1.35

Vid granskningen av ett representativt urval av 147 förhandsfinansieringstransaktioner från populationen av förhandsfinansieringar som i november 2005 var bokförda i redovisningssystemet konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Den vanligaste typen av fel är följande:

| — | Förhandsfinansieringsposter bokfördes med fel belopp. |
| --- | --- |

—

Förhandsfinansieringsposter bokfördes med fel belopp.

| — | Förhandsfinansieringsbelopp bokfördes trots att de hade reglerats före den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

—

Förhandsfinansieringsbelopp bokfördes trots att de hade reglerats före den 1 januari 2005.

| 1.35 | Kommissionen kommer att gå igenom de transaktioner som pekats ut av rätten. |
| --- | --- |

1.35

Kommissionen kommer att gå igenom de transaktioner som pekats ut av rätten.

| 1.36 | Dessutom visade ytterligare granskning av fastställandet och godkännandet av förhandsfinansieringsposter på följande problem när det gäller den ingående balansräkningens fullständighet/korrekthet: |
| --- | --- |

1.36

Dessutom visade ytterligare granskning av fastställandet och godkännandet av förhandsfinansieringsposter på följande problem när det gäller den ingående balansräkningens fullständighet/korrekthet:

| 1.36 | |
| --- | --- |

1.36

| — | Vid uppdelningen mellan långsiktig förhandsfinansiering (21 285 miljoner euro) och kortsiktig förhandsfinansiering (6 728 miljoner euro) tog man endast hänsyn till belopp som gällde strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Ispa och solidaritetsfonden för programperioden 2000–2006. Detta leder till att den långsiktiga förhandsfinansieringen underskattas och att den kortsiktiga förhandsfinansieringen överskattas på motsvarande sätt eftersom kontrakt som gäller andra politikområden med förhandsfinansiering, där den återstående kontraktstiden uppgick till mer än ett år, klassificerades som kortsiktiga. |
| --- | --- |

—

Vid uppdelningen mellan långsiktig förhandsfinansiering (21 285 miljoner euro) och kortsiktig förhandsfinansiering (6 728 miljoner euro) tog man endast hänsyn till belopp som gällde strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Ispa och solidaritetsfonden för programperioden 2000–2006. Detta leder till att den långsiktiga förhandsfinansieringen underskattas och att den kortsiktiga förhandsfinansieringen överskattas på motsvarande sätt eftersom kontrakt som gäller andra politikområden med förhandsfinansiering, där den återstående kontraktstiden uppgick till mer än ett år, klassificerades som kortsiktiga.

| — | uppdelningen på långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering görs endast för strukturfondsbeloppen, eftersom den förstnämnda utgör kommissionens ”faktiska” långsiktiga förhandsfinansiering. Beträffande de övriga politikområdena kunde inte de långsiktiga beloppen kvantifieras, och en uppdelning kan endast göras utifrån uppskattningar av projektens genomförande. När det gäller 2006 års räkenskaper kommer kommissionen, efter två års erfarenheter med det nya redovisningssystemet, att förfoga över mer information att basera en genomförbarhetsstudie av uppdelningen på. |
| --- | --- |

—

uppdelningen på långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering görs endast för strukturfondsbeloppen, eftersom den förstnämnda utgör kommissionens ”faktiska” långsiktiga förhandsfinansiering. Beträffande de övriga politikområdena kunde inte de långsiktiga beloppen kvantifieras, och en uppdelning kan endast göras utifrån uppskattningar av projektens genomförande. När det gäller 2006 års räkenskaper kommer kommissionen, efter två års erfarenheter med det nya redovisningssystemet, att förfoga över mer information att basera en genomförbarhetsstudie av uppdelningen på.

| — | När det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras (27). |
| --- | --- |

—

När det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras (27).

27

| — | De väsentliga problem som identifierats av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och följde av felaktig behandling av utbetalningarna av förfinansiering har korrigerats. |
| --- | --- |

—

De väsentliga problem som identifierats av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och följde av felaktig behandling av utbetalningarna av förfinansiering har korrigerats.

Skulder till leverantörer och stödmottagare

| 1.37 | Skulder till leverantörer och stödmottagare inbegriper främst upplupna kostnader, som behandlas i avsnittet om periodavgränsning (se punkterna 1.42–1.46), och löpande skulder, som innefattar fakturor och kostnadsredovisningar. Revisionsrättens granskningsresultat när det gäller löpande skulder behandlas i denna del. |
| --- | --- |

1.37

Skulder till leverantörer och stödmottagare inbegriper främst upplupna kostnader, som behandlas i avsnittet om periodavgränsning (se punkterna 1.42–1.46), och löpande skulder, som innefattar fakturor och kostnadsredovisningar. Revisionsrättens granskningsresultat när det gäller löpande skulder behandlas i denna del.

| 1.38 | Under det fjärde kvartalet av 2004 började man upprätta en förteckning över cirka 7 000 fakturor och kostnadsredovisningar som hade tagits emot men ännu inte betalats per den 1 januari 2005. Detta ledde till ett belopp av löpande skulder på 9 412 miljoner euro (28). |
| --- | --- |

1.38

Under det fjärde kvartalet av 2004 började man upprätta en förteckning över cirka 7 000 fakturor och kostnadsredovisningar som hade tagits emot men ännu inte betalats per den 1 januari 2005. Detta ledde till ett belopp av löpande skulder på 9 412 miljoner euro (28).

28

| 1.39 | När den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 (29) lades fram hade inte alla tekniska frågor och problem avseende genomförandet behandlats. Detta ledde till de brister som anges nedan. |
| --- | --- |

1.39

När den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 (29) lades fram hade inte alla tekniska frågor och problem avseende genomförandet behandlats. Detta ledde till de brister som anges nedan.

29

| 1.39 | Kommissionen kommer att förbättra sina interna kontroller för att åtgärda de tekniska frågor och problem som kvarstår i vissa generaldirektorat. |
| --- | --- |

1.39

Kommissionen kommer att förbättra sina interna kontroller för att åtgärda de tekniska frågor och problem som kvarstår i vissa generaldirektorat.

| 1.40 | Vid granskningen av ett representativt urval av 141 fakturor/kostnadsredovisningar från populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som i november 2005 var bokförda i redovisningssystemet konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Den vanligaste typen av fel är följande: |
| --- | --- |

1.40

Vid granskningen av ett representativt urval av 141 fakturor/kostnadsredovisningar från populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som i november 2005 var bokförda i redovisningssystemet konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Den vanligaste typen av fel är följande:

| — | Fakturor eller kostnadsredovisningar bokfördes med fel belopp. |
| --- | --- |

—

Fakturor eller kostnadsredovisningar bokfördes med fel belopp.

| — | Fakturor eller kostnadsredovisningar bokfördes trots att de redan hade betalats. |
| --- | --- |

—

Fakturor eller kostnadsredovisningar bokfördes trots att de redan hade betalats.

| 1.40 | De 6 felaktigheter som inverkade på räkenskaperna bland de 141 transaktioner som granskades kommer att undersökas av kommissionen. |
| --- | --- |

1.40

De 6 felaktigheter som inverkade på räkenskaperna bland de 141 transaktioner som granskades kommer att undersökas av kommissionen.

| 1.41 | När det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras. |
| --- | --- |

1.41

När det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras.

| 1.41 | Väsentliga problem som identifierats av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av fakturor/kostnadsredovisningar har korrigerats. |
| --- | --- |

1.41

Väsentliga problem som identifierats av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av fakturor/kostnadsredovisningar har korrigerats.

Delar i periodavgränsningen

| 1.42 | En av de viktigaste aspekterna av övergången till periodiserad redovisning är att de transaktioner som gjorts under året nu skall bokföras i den redovisningsperiod som de avser (periodavgränsning). Framför allt måste en beräkning göras av de stödberättigande utgifter som mottagarna av gemenskapsmedel har ådragit sig, men som ännu inte har rapporterats (upplupna kostnader), inkomster som ännu inte har uppburits trots att tjänster har utförts, varor har levererats eller att det föreligger en rättslig skyldighet (upplupna intäkter), eller utgifter och inkomster som bokförts under det innevarande året och som gäller efterföljande perioder (förutbetalda kostnader eller intäkter). |
| --- | --- |

1.42

En av de viktigaste aspekterna av övergången till periodiserad redovisning är att de transaktioner som gjorts under året nu skall bokföras i den redovisningsperiod som de avser (periodavgränsning). Framför allt måste en beräkning göras av de stödberättigande utgifter som mottagarna av gemenskapsmedel har ådragit sig, men som ännu inte har rapporterats (upplupna kostnader), inkomster som ännu inte har uppburits trots att tjänster har utförts, varor har levererats eller att det föreligger en rättslig skyldighet (upplupna intäkter), eller utgifter och inkomster som bokförts under det innevarande året och som gäller efterföljande perioder (förutbetalda kostnader eller intäkter).

| 1.43 | Justeringar för upplupna kostnader uppgick till ett totalt belopp på 64 205 miljoner euro (30). Revisionsrättens granskning av andra delar i periodavgränsningen visade inga väsentliga fel. Resultaten avseende upplupna kostnader redovisas nedan. |
| --- | --- |

1.43

Justeringar för upplupna kostnader uppgick till ett totalt belopp på 64 205 miljoner euro (30). Revisionsrättens granskning av andra delar i periodavgränsningen visade inga väsentliga fel. Resultaten avseende upplupna kostnader redovisas nedan.

30

| 1.44 | Som nämnts ovan (se punkt 1.15) slutfördes inte varje generaldirektorats genomförande av den övergripande metoden för periodavgränsning före periodavgränsningsbokningarna. De flesta generaldirektorat hade dessutom inte utfört tillräckliga kontroller av om den metod som tagits fram garanterar att transaktioner som gjorts under året bokförs korrekt i den redovisningsperiod som de avser. Med hänsyn till att 2005 är det första året med periodavgränsning och med tanke på gemenskapsverksamheternas särskilda karaktär finns heller ingen referensmetod tillgänglig som skulle kunna användas för att kontrollera metodernas lämplighet och beräkningsresultaten. |
| --- | --- |

1.44

Som nämnts ovan (se punkt 1.15) slutfördes inte varje generaldirektorats genomförande av den övergripande metoden för periodavgränsning före periodavgränsningsbokningarna. De flesta generaldirektorat hade dessutom inte utfört tillräckliga kontroller av om den metod som tagits fram garanterar att transaktioner som gjorts under året bokförs korrekt i den redovisningsperiod som de avser. Med hänsyn till att 2005 är det första året med periodavgränsning och med tanke på gemenskapsverksamheternas särskilda karaktär finns heller ingen referensmetod tillgänglig som skulle kunna användas för att kontrollera metodernas lämplighet och beräkningsresultaten.

| 1.44 | Bortsett från synpunkterna på genomförandet/kontrollen noterar kommissionen att revisionsrätten inte gör några påpekanden angående själva den övergripande metoden. |
| --- | --- |

1.44

Bortsett från synpunkterna på genomförandet/kontrollen noterar kommissionen att revisionsrätten inte gör några påpekanden angående själva den övergripande metoden.

När det gäller årsbokslutet för 2006 kommer fördjupade tester och kontroller att göras utifrån erfarenheterna från detta första år.

| 1.45 | Följande brister konstaterades i förfarandet för periodavgränsning, vilka innebär en risk för korrektheten i de beräkningar som många generaldirektorat gör: |
| --- | --- |

1.45

Följande brister konstaterades i förfarandet för periodavgränsning, vilka innebär en risk för korrektheten i de beräkningar som många generaldirektorat gör:

| — | Endast begränsade kontroller av resultaten av beräkningarna utfördes av generaldirektoraten. |
| --- | --- |

—

Endast begränsade kontroller av resultaten av beräkningarna utfördes av generaldirektoraten.

| — | Kvaliteten på de uppgifter som användes var i vissa fall otillräcklig. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på de uppgifter som användes var i vissa fall otillräcklig.

| — | Kunskaper och arbete var ofta koncentrerade till en enda person utan lämplig övervakning. |
| --- | --- |

—

Kunskaper och arbete var ofta koncentrerade till en enda person utan lämplig övervakning.

| 1.45 | Under 2006 kommer kommissionen att skärpa sina kontroller av tillämpningen av metoden för periodavgränsning. |
| --- | --- |

1.45

Under 2006 kommer kommissionen att skärpa sina kontroller av tillämpningen av metoden för periodavgränsning.

| 1.46 | Alla generaldirektorat (förutom Generaldirektoratet för regionalpolitik, Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter och Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling) beslutade att beräkna de upplupna kostnaderna på grundval av samtliga ej avslutade kontrakt. Samtliga granskade generaldirektorat (förutom Generaldirektoratet för utbildning och kultur) kunde stämma av de uppgifter som användes vid beräkningarna mot de grundläggande redovisningsuppgifterna med undantag av några oförklarade skillnader som trots att de inte var väsentliga bekräftar en viss risknivå, vilket konstaterats ovan (se punkt 1.45). |
| --- | --- |

1.46

Alla generaldirektorat (förutom Generaldirektoratet för regionalpolitik, Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter och Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling) beslutade att beräkna de upplupna kostnaderna på grundval av samtliga ej avslutade kontrakt. Samtliga granskade generaldirektorat (förutom Generaldirektoratet för utbildning och kultur) kunde stämma av de uppgifter som användes vid beräkningarna mot de grundläggande redovisningsuppgifterna med undantag av några oförklarade skillnader som trots att de inte var väsentliga bekräftar en viss risknivå, vilket konstaterats ovan (se punkt 1.45).

| 1.46 | Väsentliga problem som identifierats av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av upplupna kostnader har korrigerats. |
| --- | --- |

1.46

Väsentliga problem som identifierats av Generaldirektoratet för utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av upplupna kostnader har korrigerats.

Struktur och presentation

| 1.47 | På grund av de justeringar som gjorts som ett led i övergången till periodiserad redovisning överstiger de totala skulderna i den ingående balansräkningen (per den 1 januari 2005) de totala tillgångarna med 51 597 miljoner euro, medan de totala tillgångarna översteg de totala skulderna med 14 507 miljoner euro innan justeringarna gjordes. |
| --- | --- |

1.47

På grund av de justeringar som gjorts som ett led i övergången till periodiserad redovisning överstiger de totala skulderna i den ingående balansräkningen (per den 1 januari 2005) de totala tillgångarna med 51 597 miljoner euro, medan de totala tillgångarna översteg de totala skulderna med 14 507 miljoner euro innan justeringarna gjordes.

| 1.48 | En viktig förklaring till denna förändring är att införandet av förhandsfinansiering (totalt belopp på 28 013 miljoner euro) inte uppväger införandet av upplupna kostnader (totalt belopp på 64 205 miljoner euro). Dessutom har de långfristiga fordringarna kraftigt minskat eftersom gemenskapernas pensionsåtaganden gentemot ledamöter av och personal vid institutionerna (aktuellt nettovärde på 26 012 miljoner euro) inte längre neutraliseras av en motsvarande tillgång som utgörs av en fordran på medlemsstaterna. Skillnaden mellan tillgångar och skulder utgörs främst av de belopp som skall krävas av medlemsstaterna under kommande år. |
| --- | --- |

1.48

En viktig förklaring till denna förändring är att införandet av förhandsfinansiering (totalt belopp på 28 013 miljoner euro) inte uppväger införandet av upplupna kostnader (totalt belopp på 64 205 miljoner euro). Dessutom har de långfristiga fordringarna kraftigt minskat eftersom gemenskapernas pensionsåtaganden gentemot ledamöter av och personal vid institutionerna (aktuellt nettovärde på 26 012 miljoner euro) inte längre neutraliseras av en motsvarande tillgång som utgörs av en fordran på medlemsstaterna. Skillnaden mellan tillgångar och skulder utgörs främst av de belopp som skall krävas av medlemsstaterna under kommande år.

| 1.49 | Revisionsrätten noterade att räkenskapsföraren inte följde redovisningsreglerna nr 2 och 12 fullt ut när det gäller den nya strukturen på och presentationen av balansräkningen och det nya sättet att behandla gemenskapens pensionsåtaganden på (31). Därför bör åtgärder vidtas så att nödvändiga ändringar förs in. Dessutom bör den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av de belopp som skall krävas in av medlemsstaterna beskrivas tydligare, särskilt bör det anges om det rör sig om kortfristiga eller långfristiga belopp. |
| --- | --- |

1.49

Revisionsrätten noterade att räkenskapsföraren inte följde redovisningsreglerna nr 2 och 12 fullt ut när det gäller den nya strukturen på och presentationen av balansräkningen och det nya sättet att behandla gemenskapens pensionsåtaganden på (31). Därför bör åtgärder vidtas så att nödvändiga ändringar förs in. Dessutom bör den skiftande karaktären på de skulder som skall täckas av de belopp som skall krävas in av medlemsstaterna beskrivas tydligare, särskilt bör det anges om det rör sig om kortfristiga eller långfristiga belopp.

31

| 1.49 | Redovisningsreglerna 2 och 12 kommer att anpassas. |
| --- | --- |

1.49

Redovisningsreglerna 2 och 12 kommer att anpassas.

Särdragen hos de skulder som skall täckas av de belopp som skall krävas in av medlemsstaterna anges i noten till balansräkningen 3.20.

Konsoliderade årsredovisningar per den 31 december 2005

| 1.50 | Under 2005 ansträngde sig kommissionen för att garantera en fullständig och korrekt bokföring av nya förhandsfinansieringsbetalningar och även av nya, ännu ej betalda fakturor/kostnadsredovisningar samt regleringen av dem. Ett antal fel konstaterades dock, vilka redovisas nedan. Dessutom inverkar de brister som rör justeringar som gjorts för den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 på det ekonomiska resultatet för 2005 och därmed också på den konsoliderade balansräkningen och redogörelsen för förändringar i nettotillgångar. |
| --- | --- |

1.50

Under 2005 ansträngde sig kommissionen för att garantera en fullständig och korrekt bokföring av nya förhandsfinansieringsbetalningar och även av nya, ännu ej betalda fakturor/kostnadsredovisningar samt regleringen av dem. Ett antal fel konstaterades dock, vilka redovisas nedan. Dessutom inverkar de brister som rör justeringar som gjorts för den ingående balansräkningen per den 1 januari 2005 på det ekonomiska resultatet för 2005 och därmed också på den konsoliderade balansräkningen och redogörelsen för förändringar i nettotillgångar.

| 1.50 | Under 2005 gjordes flera kontroller och godkännanden av generaldirektoraten och avdelningarna för att garantera korrektheten hos det totala beloppet av den ingående balansräkningen. Många av de enkla korrigeringarna gjordes mot den ingående balansräkningen utan inverkan på det ekonomiska resultatet för 2005. |
| --- | --- |

1.50

Under 2005 gjordes flera kontroller och godkännanden av generaldirektoraten och avdelningarna för att garantera korrektheten hos det totala beloppet av den ingående balansräkningen. Många av de enkla korrigeringarna gjordes mot den ingående balansräkningen utan inverkan på det ekonomiska resultatet för 2005.

| 1.51 | Revisionsrättens analytiska granskning av materiella och immateriella anläggningstillgångar, (kortfristiga) investeringar, lån, långfristiga och kortfristiga fordringar, lager, finansiella och övriga skulder, ersättningar till anställda, avsättningar för risker och kostnader samt reserver gav inte upphov till några betydande resultat. |
| --- | --- |

1.51

Revisionsrättens analytiska granskning av materiella och immateriella anläggningstillgångar, (kortfristiga) investeringar, lån, långfristiga och kortfristiga fordringar, lager, finansiella och övriga skulder, ersättningar till anställda, avsättningar för risker och kostnader samt reserver gav inte upphov till några betydande resultat.

Konsoliderad balansräkning per den 31 december 2005

Förhandsfinansiering

| 1.52 | Vid granskningen av ett representativt urval av 162 förhandsfinansieringar från populationen av förhandsfinansieringar som i mars 2006 var bokförda i redovisningssystemet (29 349 miljoner euro) konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Samma typ av fel som gäller den konsoliderade ingående balansräkningen har konstaterats när det gäller den konsoliderade utgående balansräkningen (se punkt 1.35). |
| --- | --- |

1.52

Vid granskningen av ett representativt urval av 162 förhandsfinansieringar från populationen av förhandsfinansieringar som i mars 2006 var bokförda i redovisningssystemet (29 349 miljoner euro) konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Samma typ av fel som gäller den konsoliderade ingående balansräkningen har konstaterats när det gäller den konsoliderade utgående balansräkningen (se punkt 1.35).

| 1.52 | De 9 felaktigheter som inverkade på räkenskaperna bland de 162 transaktioner som granskades kommer att undersökas av kommissionen. |
| --- | --- |

1.52

De 9 felaktigheter som inverkade på räkenskaperna bland de 162 transaktioner som granskades kommer att undersökas av kommissionen.

| 1.53 | Dessutom visade ytterligare granskning av fastställandet och godkännandet av fakturor/kostnadsredovisningar på följande problem när det gäller den utgående balansräkningens fullständighet/korrekthet: |
| --- | --- |

1.53

Dessutom visade ytterligare granskning av fastställandet och godkännandet av fakturor/kostnadsredovisningar på följande problem när det gäller den utgående balansräkningens fullständighet/korrekthet:

| 1.53 | |
| --- | --- |

1.53

| — | Vid uppdelningen mellan långsiktig förhandsfinansiering (22 732 miljoner euro) och kortsiktig förhandsfinansiering (6 633 miljoner euro) tog man endast hänsyn till belopp som gällde strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Ispa och solidaritetsfonden för programperioden 2000–2006. Detta leder till att den långsiktiga förhandsfinansieringen underskattas och att den kortsiktiga förhandsfinansieringen överskattas på motsvarande sätt eftersom kontrakt som gäller andra politikområden med förhandsfinansiering, där den återstående kontraktstiden uppgick till mer än ett år, klassificerades som kortsiktiga. |
| --- | --- |

—

Vid uppdelningen mellan långsiktig förhandsfinansiering (22 732 miljoner euro) och kortsiktig förhandsfinansiering (6 633 miljoner euro) tog man endast hänsyn till belopp som gällde strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Ispa och solidaritetsfonden för programperioden 2000–2006. Detta leder till att den långsiktiga förhandsfinansieringen underskattas och att den kortsiktiga förhandsfinansieringen överskattas på motsvarande sätt eftersom kontrakt som gäller andra politikområden med förhandsfinansiering, där den återstående kontraktstiden uppgick till mer än ett år, klassificerades som kortsiktiga.

| — | uppdelningen på långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering görs i princip endast för strukturfondsbeloppen, eftersom den förstnämnda utgör kommissionens ”faktiska” långsiktiga förhandsfinansiering. Beträffande de övriga politikområdena kunde inte den ekonomiska inverkan av revisionsrättens granskningsresultat kvantifieras. När det gäller 2006 års räkenskaper kommer kommissionen, efter två års erfarenheter med det nya redovisningssystemet, att förfoga över mer information att basera en genomförbarhetsstudie av uppdelningen på. |
| --- | --- |

—

uppdelningen på långsiktig och kortsiktig förhandsfinansiering görs i princip endast för strukturfondsbeloppen, eftersom den förstnämnda utgör kommissionens ”faktiska” långsiktiga förhandsfinansiering. Beträffande de övriga politikområdena kunde inte den ekonomiska inverkan av revisionsrättens granskningsresultat kvantifieras. När det gäller 2006 års räkenskaper kommer kommissionen, efter två års erfarenheter med det nya redovisningssystemet, att förfoga över mer information att basera en genomförbarhetsstudie av uppdelningen på.

| — | När det gäller generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras. |
| --- | --- |

—

När det gäller generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras.

| — | Väsentliga problem som identifierats av GD Utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av utbetalningarna av förhandsfinansiering har korrigerats. |
| --- | --- |

—

Väsentliga problem som identifierats av GD Utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av utbetalningarna av förhandsfinansiering har korrigerats.

Skulder till leverantörer och stödmottagare

| 1.54 | Vid granskningen av ett representativt urval av 148 fakturor/kostnadsredovisningar från populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som var bokförda i mars 2006 i redovisningssystemet (16 194 miljoner euro) konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Samma typ av fel som gäller den konsoliderade ingående balansräkningen har konstaterats när det gäller den konsoliderade utgående balansräkningen (se punkt 1.40). |
| --- | --- |

1.54

Vid granskningen av ett representativt urval av 148 fakturor/kostnadsredovisningar från populationen av skulder till leverantörer och stödmottagare som var bokförda i mars 2006 i redovisningssystemet (16 194 miljoner euro) konstaterades en väsentlig felnivå i fråga om frekvens och ekonomisk inverkan. Samma typ av fel som gäller den konsoliderade ingående balansräkningen har konstaterats när det gäller den konsoliderade utgående balansräkningen (se punkt 1.40).

| 1.54 | De 9 felaktigheter som inverkade på räkenskaperna bland de 148 transaktioner som granskades kommer att undersökas av kommissionen.. |
| --- | --- |

1.54

De 9 felaktigheter som inverkade på räkenskaperna bland de 148 transaktioner som granskades kommer att undersökas av kommissionen..

| 1.55 | När det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras. |
| --- | --- |

1.55

När det gäller Generaldirektoratet för utbildning och kultur finns det fortfarande, trots det arbete som gjorts sedan de preliminära räkenskaperna upprättades, risk för att utelämnanden och dubbla eller felaktiga bokföringsposter skulle kunna leda till fel som på grund av problemens komplexitet inte kan kvantifieras.

| 1.55 | Väsentliga problem som identifierats av GD Utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av fakturor/kostnadsredovisningar har korrigerats. |
| --- | --- |

1.55

Väsentliga problem som identifierats av GD Utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av fakturor/kostnadsredovisningar har korrigerats.

Delar i periodavgränsningen

| 1.56 | De problem som nämnts när det gäller den konsoliderade ingående balansräkningen (se punkterna 1.44–1.46) ledde till följande brister i den konsoliderade utgående balansräkningen. Samtliga granskade generaldirektorat (förutom Generaldirektoratet för utbildning och kultur) kunde stämma av de uppgifter som användes vid beräkningarna mot de grundläggande redovisningsuppgifterna, med undantag av vissa oförklarade skillnader som trots att de inte var väsentliga bekräftar en viss risknivå, vilket konstaterats ovan (se punkt 1.45). |
| --- | --- |

1.56

De problem som nämnts när det gäller den konsoliderade ingående balansräkningen (se punkterna 1.44–1.46) ledde till följande brister i den konsoliderade utgående balansräkningen. Samtliga granskade generaldirektorat (förutom Generaldirektoratet för utbildning och kultur) kunde stämma av de uppgifter som användes vid beräkningarna mot de grundläggande redovisningsuppgifterna, med undantag av vissa oförklarade skillnader som trots att de inte var väsentliga bekräftar en viss risknivå, vilket konstaterats ovan (se punkt 1.45).

| 1.56 | Väsentliga problem som identifierats av GD Utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av delar i periodavgränsningen har korrigerats. |
| --- | --- |

1.56

Väsentliga problem som identifierats av GD Utbildning och kultur och som följde av felaktig behandling av delar i periodavgränsningen har korrigerats.

Åtaganden utanför balansräkningen och noter

| 1.57 | De förklarande noterna till de konsoliderade räkenskaperna innehåller mer information än tidigare (32) om det faktum att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras vid ett senare tillfälle av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Men i noterna anges inte det utgiftsbelopp som kan komma att bli föremål för kontroller och förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna (se även punkterna 1.63–1.65). |
| --- | --- |

1.57

De förklarande noterna till de konsoliderade räkenskaperna innehåller mer information än tidigare (32) om det faktum att vissa transaktioner troligen kommer att korrigeras vid ett senare tillfälle av kommissionens avdelningar eller av medlemsstaterna. Men i noterna anges inte det utgiftsbelopp som kan komma att bli föremål för kontroller och förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna (se även punkterna 1.63–1.65).

32

| 1.57 | Förutom det årliga avslutandet av utbetalningsställenas räkenskaper har kommissionen rätt att göra korrigeringar enligt besluten om överensstämmelse. Kommissionen har följt rekommendationen i revisionsrättens rapport för 2004 om vilka överensstämmelsekorrigeringar som fortfarande återstår att göra. Till exempel har Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling för budgetåren 2001–2005 tydligt angett i sin verksamhetsrapport för 2005 (33) vilka beslut om korrigeringar som skall fattas i framtida överensstämmelsebeslut, och detta belopp anges som en eventualtillgång i kommissionens räkenskaper. Den har vidare uppskattat det totala belopp som skall återvinnas i framtiden till 1 151 miljoner euro, baserat på en genomsnittlig andel finansiella korrigeringar på 0,95 % – se även svaren på punkterna 5.56 och 5.62. |
| --- | --- |

1.57

Förutom det årliga avslutandet av utbetalningsställenas räkenskaper har kommissionen rätt att göra korrigeringar enligt besluten om överensstämmelse. Kommissionen har följt rekommendationen i revisionsrättens rapport för 2004 om vilka överensstämmelsekorrigeringar som fortfarande återstår att göra. Till exempel har Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling för budgetåren 2001–2005 tydligt angett i sin verksamhetsrapport för 2005 (33) vilka beslut om korrigeringar som skall fattas i framtida överensstämmelsebeslut, och detta belopp anges som en eventualtillgång i kommissionens räkenskaper. Den har vidare uppskattat det totala belopp som skall återvinnas i framtiden till 1 151 miljoner euro, baserat på en genomsnittlig andel finansiella korrigeringar på 0,95 % – se även svaren på punkterna 5.56 och 5.62.

33

Konsoliderad resultaträkning

| 1.58 | En detaljerad avstämning mellan budgetresultatet och det ekonomiska resultatet är nödvändig för att man skall uppnå rimlig säkerhet om räkenskapernas tillförlitlighet. Med undantag av kommissionen blev denna information endast tillgänglig efter det att de slutliga räkenskaperna hade lagts fram. Revisionsrätten kunde ändå använda dessa uppgifter för att stämma av budgetresultatet mot det ekonomiska resultatet. |
| --- | --- |

1.58

En detaljerad avstämning mellan budgetresultatet och det ekonomiska resultatet är nödvändig för att man skall uppnå rimlig säkerhet om räkenskapernas tillförlitlighet. Med undantag av kommissionen blev denna information endast tillgänglig efter det att de slutliga räkenskaperna hade lagts fram. Revisionsrätten kunde ändå använda dessa uppgifter för att stämma av budgetresultatet mot det ekonomiska resultatet.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Revisionsrättens tillvägagångssätt

| 1.59 | Med hänsyn till kraven i artikel 248.1 i fördraget, den förändrade granskningsmiljön (som är extremt komplex och har förändrats i grunden efter den ekonomiska reformen av kommissionen) och förväntningarna från ”användarna” av revisionsförklaringen (det vill säga myndigheten som beviljar ansvarsfrihet) beslutade revisionsrätten 2002 (34) att dess revisionsutlåtande skall baseras på en sammanställning av de särskilda bedömningarna av egna medel och av var och en av de sex utgiftskategorierna i budgetplanen för 2000–2006 (35). Dessa särskilda bedömningar, vilkas syfte är att ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet möjlighet att övervaka kvaliteten på förvaltningen av medel på varje större område för gemenskapens insatser (36), grundas på fyra beviskällor: |
| --- | --- |

1.59

Med hänsyn till kraven i artikel 248.1 i fördraget, den förändrade granskningsmiljön (som är extremt komplex och har förändrats i grunden efter den ekonomiska reformen av kommissionen) och förväntningarna från ”användarna” av revisionsförklaringen (det vill säga myndigheten som beviljar ansvarsfrihet) beslutade revisionsrätten 2002 (34) att dess revisionsutlåtande skall baseras på en sammanställning av de särskilda bedömningarna av egna medel och av var och en av de sex utgiftskategorierna i budgetplanen för 2000–2006 (35). Dessa särskilda bedömningar, vilkas syfte är att ge den myndighet som beviljar ansvarsfrihet möjlighet att övervaka kvaliteten på förvaltningen av medel på varje större område för gemenskapens insatser (36), grundas på fyra beviskällor:

34

35

36

| a) | En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, såväl vid gemenskapsinstitutionerna som i medlemsstaterna och i tredjeländer. |
| --- | --- |

a)

En bedömning av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, såväl vid gemenskapsinstitutionerna som i medlemsstaterna och i tredjeländer.

| b) | Stickprovskontroller av transaktioner från varje större område som även omfattar den slutliga stödmottagaren. |
| --- | --- |

b)

Stickprovskontroller av transaktioner från varje större område som även omfattar den slutliga stödmottagaren.

| c) | En analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar samt av de förfaranden som använts för att utarbeta dem. |
| --- | --- |

c)

En analys av generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar samt av de förfaranden som använts för att utarbeta dem.

| d) | Om möjligt en genomgång av arbete som utförts av andra revisorer som inte är underställda gemenskapens förvaltningsförfaranden. |
| --- | --- |

d)

Om möjligt en genomgång av arbete som utförts av andra revisorer som inte är underställda gemenskapens förvaltningsförfaranden.

| 1.60 | Målet med granskningen av systemen för övervakning och kontroll är att bedöma i vilken utsträckning de hanterar riskerna avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med granskningen av transaktioner är att få direkta bevis för laglighet och korrekthet samt att för påträffade fel få indikationer om ursprung, frekvens, typ och effekt. Resultaten av granskningen av transaktioner används för att komplettera och bidra till slutsatserna om systemen. Uppgifter från bägge källorna används för att ta fram rekommendationer om korrigerande åtgärder. I enlighet med internationella redovisningsstandarder tar revisionsrätten även hänsyn till ”uttalanden från ledningen” i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna och i den sammanfattning av dem som godkänns av kommissionen. Slutligen går revisionsrätten igenom andra revisorers arbete (37) för att se om det kan vara relevant för de särskilda bedömningarna. |
| --- | --- |

1.60

Målet med granskningen av systemen för övervakning och kontroll är att bedöma i vilken utsträckning de hanterar riskerna avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Syftet med granskningen av transaktioner är att få direkta bevis för laglighet och korrekthet samt att för påträffade fel få indikationer om ursprung, frekvens, typ och effekt. Resultaten av granskningen av transaktioner används för att komplettera och bidra till slutsatserna om systemen. Uppgifter från bägge källorna används för att ta fram rekommendationer om korrigerande åtgärder. I enlighet med internationella redovisningsstandarder tar revisionsrätten även hänsyn till ”uttalanden från ledningen” i de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna och i den sammanfattning av dem som godkänns av kommissionen. Slutligen går revisionsrätten igenom andra revisorers arbete (37) för att se om det kan vara relevant för de särskilda bedömningarna.

37

Granskningsresultat 2005

Fortsatt behov av att göra systemen för övervakning och kontroll mer ändamålsenliga

| 1.61 | Liksom tidigare är slutsatserna från de särskilda bedömningarna av olika tillgängliga källor till revisionsförklaringen i hög grad överensstämmande. På områden där system för övervakning och kontroll, enligt revisionsrättens granskning, har införts och det går att hantera risker på ett lämpligt sätt tenderar revisionsrättens substansgranskningar att inte leda till väsentliga resultat när det gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (se punkterna 4.26–4.30, 5.53, 9.19 och 10.20). Revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas och de delegerade utanordnarnas förklaringar bekräftade också att inga eller endast mindre reservationer behövde lämnas (se punkterna 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.61

Liksom tidigare är slutsatserna från de särskilda bedömningarna av olika tillgängliga källor till revisionsförklaringen i hög grad överensstämmande. På områden där system för övervakning och kontroll, enligt revisionsrättens granskning, har införts och det går att hantera risker på ett lämpligt sätt tenderar revisionsrättens substansgranskningar att inte leda till väsentliga resultat när det gäller underliggande transaktioners laglighet och korrekthet (se punkterna 4.26–4.30, 5.53, 9.19 och 10.20). Revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas och de delegerade utanordnarnas förklaringar bekräftade också att inga eller endast mindre reservationer behövde lämnas (se punkterna 2.14–2.19).

| 1.62 | På områden där det finns system för övervakning och kontroll men där systemens hantering av tillhörande risker, enligt revisionsrättens bedömning, måste bli mer ändamålsenliga, tenderar revisionsrättens substansgranskningar fortfarande att ge väsentliga resultat när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkterna 5.52–5.57, 6.38–6.41, 7.28 och när det gäller verkställande organ 8.21–8.22). Vidare bekräftade revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas förklaringar att väsentliga reservationer antingen hade lämnats eller, enligt revisionsrättens åsikt, borde ha lämnats (se punkterna 2.14–2.19). |
| --- | --- |

1.62

På områden där det finns system för övervakning och kontroll men där systemens hantering av tillhörande risker, enligt revisionsrättens bedömning, måste bli mer ändamålsenliga, tenderar revisionsrättens substansgranskningar fortfarande att ge väsentliga resultat när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (se punkterna 5.52–5.57, 6.38–6.41, 7.28 och när det gäller verkställande organ 8.21–8.22). Vidare bekräftade revisionsrättens bedömning av generaldirektörernas förklaringar att väsentliga reservationer antingen hade lämnats eller, enligt revisionsrättens åsikt, borde ha lämnats (se punkterna 2.14–2.19).

| 1.62 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att hantera riskerna i samband med delad förvaltning genom revisioner, handlingsplaner i medlemsstaterna för att åtgärda brister i systemen, finansiella korrigeringar, vägledning om särskilt viktiga kontroller och förbättrad rapportering av de nationella revisorernas slutsatser. Verksamhetsrapporterna från generaldirektoraten för strukturfonderna innehåller rapporter om dessa åtgärder och ger indikationer på vilka förbättringar som gjorts i medlemsstaternas system. Det ingår i systemet för delad förvaltning att vissa fel och brister endast kommer att åtgärdas efter återbetalning av utgiften i fråga. Kommissionen hänvisar till sina svar på revisionsrättens iakttagelser i punkterna 2.8, 2.25 och 2.26. |
| --- | --- |

1.62

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att hantera riskerna i samband med delad förvaltning genom revisioner, handlingsplaner i medlemsstaterna för att åtgärda brister i systemen, finansiella korrigeringar, vägledning om särskilt viktiga kontroller och förbättrad rapportering av de nationella revisorernas slutsatser. Verksamhetsrapporterna från generaldirektoraten för strukturfonderna innehåller rapporter om dessa åtgärder och ger indikationer på vilka förbättringar som gjorts i medlemsstaternas system. Det ingår i systemet för delad förvaltning att vissa fel och brister endast kommer att åtgärdas efter återbetalning av utgiften i fråga. Kommissionen hänvisar till sina svar på revisionsrättens iakttagelser i punkterna 2.8, 2.25 och 2.26.

Såsom anges i svaren på punkterna 2.18 och 2.19 ansåg de berörda generaldirektörerna att de befintliga systemen utgjorde en stabil grund för att uppnå rimlig säkerhet om de utgifter som de ansvarar för, och införde endast reservation i de fall då det tycktes föreligga betydande brister som innebar en väsentlig risk för gemenskapsbudgeten.

När det gäller de organisationer som verkställer externa åtgärder, se kommissionens svar på punkterna 8.20 och 8.21.

Gemenskapsverksamheternas fleråriga karaktär och korrigering av fel

| 1.63 | I diskussionerna om iakttagelserna inom ramen för revisionsförklaringen sägs det ofta att de brister som konstateras av revisionsrätten när det gäller de underliggande transaktionerna endast har en tillfällig inverkan och att revisionsförklaringen inte tar hänsyn till att vissa gemenskapsverksamheter pågår i flera år. Därför påstås det att kommissionen beaktar fel när den granskar och godkänner räkenskaperna inom EUGFJ-garanti, när den avslutar operativa program inom strukturfonderna och när den avslutar granskningar avseende decentraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

1.63

I diskussionerna om iakttagelserna inom ramen för revisionsförklaringen sägs det ofta att de brister som konstateras av revisionsrätten när det gäller de underliggande transaktionerna endast har en tillfällig inverkan och att revisionsförklaringen inte tar hänsyn till att vissa gemenskapsverksamheter pågår i flera år. Därför påstås det att kommissionen beaktar fel när den granskar och godkänner räkenskaperna inom EUGFJ-garanti, när den avslutar operativa program inom strukturfonderna och när den avslutar granskningar avseende decentraliserad förvaltning.

| 1.63 | Kommissionens argument är att det vid delad förvaltning finns en kontrollcykel för kontroll av gemenskapsfinansierade utgifter som löper över en fyraårsperiod. För strukturfonderna inleds denna med kontroller på primär nivå av medlemsstaterna och avslutas med en revision i efterhand av kommissionen. Det faktum att revisionsrätten finner felaktigheter i transaktioner i ett visst stadium i kontrollcykeln innebär inte att kontrollsystemet inte fungerar effektivt. Kommissionen vill inte därmed förneka den stora vikten av att ledningen kontrollerar de underliggande transaktionerna vid källan innan utgifterna rapporteras för återbetalning och av förebyggande åtgärder såsom väglednings- och informationsaktiviteter. |
| --- | --- |

1.63

Kommissionens argument är att det vid delad förvaltning finns en kontrollcykel för kontroll av gemenskapsfinansierade utgifter som löper över en fyraårsperiod. För strukturfonderna inleds denna med kontroller på primär nivå av medlemsstaterna och avslutas med en revision i efterhand av kommissionen. Det faktum att revisionsrätten finner felaktigheter i transaktioner i ett visst stadium i kontrollcykeln innebär inte att kontrollsystemet inte fungerar effektivt. Kommissionen vill inte därmed förneka den stora vikten av att ledningen kontrollerar de underliggande transaktionerna vid källan innan utgifterna rapporteras för återbetalning och av förebyggande åtgärder såsom väglednings- och informationsaktiviteter.

| 1.64 | I enlighet med artikel 53.5 i budgetförordningen och artikel 42 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen (38) är dessa beslut och korrigerande åtgärder synnerligen viktiga delar av kommissionens system för övervakning och kontroll. De brister som konstaterats vid revisionsrättens granskningar visar dock att ”beslut om överensstämmelse” vid granskningen och godkännandet av räkenskaperna för jordbruket, förfarandena vid avslutandet av operativa program inom strukturfonderna och avslutande granskningar avseende decentraliserad förvaltning inte kan betraktas som mekanismer som garanterar att fel förebyggs samt identifieras och korrigeras i tid (se punkterna 5.56 och 5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 och 7.26–7.28). |
| --- | --- |

1.64

I enlighet med artikel 53.5 i budgetförordningen och artikel 42 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen (38) är dessa beslut och korrigerande åtgärder synnerligen viktiga delar av kommissionens system för övervakning och kontroll. De brister som konstaterats vid revisionsrättens granskningar visar dock att ”beslut om överensstämmelse” vid granskningen och godkännandet av räkenskaperna för jordbruket, förfarandena vid avslutandet av operativa program inom strukturfonderna och avslutande granskningar avseende decentraliserad förvaltning inte kan betraktas som mekanismer som garanterar att fel förebyggs samt identifieras och korrigeras i tid (se punkterna 5.56 och 5.57, 6.31–6.37, 6.41, 7.21–7.24 och 7.26–7.28).

38

| 1.64 | Målet med överensstämmelsebesluten i samband med räkenskapsavslutningen är att från gemenskapsfinansieringen utesluta sådana utgifter som inte har effektuerats i överensstämmelse med gemenskapsreglerna. Dessa beslut riktar sig till medlemsstaterna och skyddar EU:s skattebetalare från bördan att finansiera felaktiga utgifter. Inom ramen för den delade förvaltningen ansvarar medlemsstaterna för att förebygga, identifiera och korrigera fel hos slutanvändaren. Besluten om avslutande av räkenskaperna uppmuntrar medlemsstaterna att göra sitt bästa för att garantera att felfrekvensen hålls på en godtagbar nivå och att upptäckta felaktiga utbetalningar återvinns. Kontrollsystemen kombineras även med preventivt verkande påföljder när fel upptäcks av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.64

Målet med överensstämmelsebesluten i samband med räkenskapsavslutningen är att från gemenskapsfinansieringen utesluta sådana utgifter som inte har effektuerats i överensstämmelse med gemenskapsreglerna. Dessa beslut riktar sig till medlemsstaterna och skyddar EU:s skattebetalare från bördan att finansiera felaktiga utgifter. Inom ramen för den delade förvaltningen ansvarar medlemsstaterna för att förebygga, identifiera och korrigera fel hos slutanvändaren. Besluten om avslutande av räkenskaperna uppmuntrar medlemsstaterna att göra sitt bästa för att garantera att felfrekvensen hålls på en godtagbar nivå och att upptäckta felaktiga utbetalningar återvinns. Kontrollsystemen kombineras även med preventivt verkande påföljder när fel upptäcks av medlemsstaterna.

Beträffande jordbruksutgifterna anser kommissionen att den kedja av kontroller som utförs av medlemsstaterna och av kommissionen ger tillräcklig säkerhet om att fel identifieras och korrigeras (se svaren på punkterna 5.56 och 5.58).

Beträffande strukturfonderna utgör förfarandena för avslutande också slutsteget i kontrollcykeln och möjliggör korrigeringar för fel i samband med slutbetalningen. Kontrollsystemet består emellertid inte enbart av förfarandena för avslutande. Risken för budgeten på grund av misslyckanden vid kontrollerna på primär nivå åtgärdas genom förfarandena för attestering av utgifter, revision och finansiella korrigeringar som medlemsstaterna och kommissionen utför under genomförandeperioden.

| 1.65 | Beslut om finansiella korrigeringar på området delad förvaltning, som innebär att pengar återkrävs från medlemsstater som inte har genomfört och/eller inte använt sig av tillförlitliga system, gör dessutom inte de underliggande transaktionerna mindre olagliga/oriktiga, även om de kan ha en avskräckande effekt. Vidare kan inte de finansiella korrigeringarna direkt relateras till fel i de underliggande transaktionerna eftersom de korrigeringar som görs är ett resultat av brister i systemen. Effekten av att finansiella korrigeringar införs är att kostnaden för (underkända) olagliga/oriktiga transaktioner flyttas från EU-budgeten till skattebetalarna i de olika länderna. |
| --- | --- |

1.65

Beslut om finansiella korrigeringar på området delad förvaltning, som innebär att pengar återkrävs från medlemsstater som inte har genomfört och/eller inte använt sig av tillförlitliga system, gör dessutom inte de underliggande transaktionerna mindre olagliga/oriktiga, även om de kan ha en avskräckande effekt. Vidare kan inte de finansiella korrigeringarna direkt relateras till fel i de underliggande transaktionerna eftersom de korrigeringar som görs är ett resultat av brister i systemen. Effekten av att finansiella korrigeringar införs är att kostnaden för (underkända) olagliga/oriktiga transaktioner flyttas från EU-budgeten till skattebetalarna i de olika länderna.

| 1.65 | Förfarandet för godkännande av förenligheten är inte i sig självt någon mekanism för återvinnande av oriktiga betalningar till mottagare, eftersom den är inriktad på medlemsstaternas kontrollsystem. Om vid dessa kontroller oegentligheter konstateras, är det medlemsstaternas skyldighet att följa upp dem, såsom tydligt anges i artikel 9.1 i förordning (EG) 9.1 i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

1.65

Förfarandet för godkännande av förenligheten är inte i sig självt någon mekanism för återvinnande av oriktiga betalningar till mottagare, eftersom den är inriktad på medlemsstaternas kontrollsystem. Om vid dessa kontroller oegentligheter konstateras, är det medlemsstaternas skyldighet att följa upp dem, såsom tydligt anges i artikel 9.1 i förordning (EG) 9.1 i förordning (EG) nr 1290/2005.

Huruvida kostnaden för den finansiella korrigeringen förs över på slutmottagaren eller på programbudgeten eller vältras över på de nationella skattebetalarna beror på skälet till korrigeringen. Medlemsstaterna är skyldiga att återvinna felaktigt utbetalda belopp om detta är möjligt och lämpligt. I riktlinjerna för korrigeringar föreskrivs att kommissionen får inleda överträdelseförfaranden om medlemsstaterna inte återvinner de felaktiga betalningarna, även om en finansiell korrigering har skett. Beträffande fel som upptäcks i enskilda transaktioner där mottagaren har begått felet förväntas att ett återvinningsförfarande inleds gentemot mottagaren. Om en korrigering beror på bristande försiktighet i medlemsstaternas kontrollaktiviteter, vilket ofta är skälet till finansiella korrigeringar, ligger felet hos myndigheterna, inte hos slutmottagaren. I sådana fall ersätts kostnaden för korrigeringen från medlemsstatens budget.

Enligt kommissionen utgör sådana korrigeringar ersättning för den skada som åsamkats EU:s budget p.g.a. brister i fråga om de berörda transaktionernas laglighet och korrekthet.

---

(1)  Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning utgör volym 1 i Europeiska gemenskapernas årsredovisning, budgetåret 2005.

1

(2)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) som utfärdas av Internationella revisorsförbundet (IFAC) eller när sådana saknas på internationella redovisningsstandarder (IAS)/internationella standarder för ekonomisk rapportering (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standards Board (styrelsen för internationella redovisningsstandarder).

2

(3)  De konsoliderade årsredovisningarna omfattar balansräkningen, resultaträkningen (inbegripet segmentrapportering), tabellen över kassaflöden och redogörelsen för förändringar i nettotillgångar.

3

(4)  De huvudsakliga nya delarna är förhandsfinansiering, skulder till leverantörer och stödmottagare samt periodavgränsning.

4

(5)  Se punkterna 1.51 och 1.52 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2004 och kapitel 2 i denna årsrapport.

5

(6)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

6

(7)  Meddelande från kommissionen – Modernisering av Europeiska gemenskapernas redovisningssystem (KOM(2002) 755 slutlig, 17.12.2002).

7

(8)  Se punkt 1.8 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.25 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkt 1.44 i årsrapporten för budgetåret 2004.

8

(9)  Till exempel vid Förenta nationernas huvudkontor och Organisationen för ekonomiskt samarbete och ekonomisk utveckling eller i Australien, Danmark, Frankrike, Spanien, Sverige, Förenade kungariket och Förenta staterna.

9

(10)  Den nya uppsättningen av 15 redovisningsregler som antogs av kommissionens räkenskapsförare grundas på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) och när det gäller typer av transaktioner som ännu inte omfattas av IPSAS på relevanta internationella redovisningsstandarder (IAS) eller internationella standarder för ekonomisk rapportering (IFRS).

10

(11)  Enligt artikel 59 i budgetförordningen fastställer varje institution i sina interna administrativa regler till vilken nivå i organisationen den delegerar ansvaret som utanordnare för verkställigheten av inkomster och utgifter, hur omfattande befogenheterna skall vara för de anställda som tilldelas dem samt på vilka villkor befogenheterna får delegeras vidare. Vid kommissionen delegeras i regel ansvaret till generaldirektörer och avdelningschefer.

11

(12)  Inom varje generaldirektorat är resursdirektören ansvarig för förvaltningen av tillgängliga budgetresurser och personalresurser. Han har särskilt ansvar för frågor som gäller revision, intern kontroll, ekonomisk förvaltning och tillhörande informationssystem.

12

(13)  ABAC Workflow är en IT-modul som är ingången till de flesta budget- och redovisningsuppgifter.

13

(14)  Byrån för samarbete EuropeAid, Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Byrån för löneadministration och utbetalning av individuella ersättningar, Generaldirektoratet för informationssamhället och medier, Generaldirektoratet för utbildning och kultur, Generaldirektoratet för humanitärt bistånd och Generaldirektoratet för yttre förbindelser (se även punkterna 1.38–1.42 i årsrapporten för budgetåret 2004).

14

(15)  Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling, Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, Generaldirektoratet för kommunikation, Generaldirektoratet för regionalpolitik och Generaldirektoratet för forskning.

15

(16)  Stärkta kontroller som stöder redovisningsinformationen, förhandsfinansiering, bokföring av transaktioner i tid, förfaranden för periodavgränsning, fastställande och formalisering av rollen för kontaktpersonen för redovisningsfrågor, rättssubjekt, lokala IT-system, utbildning, val av ämneskoder, kulturförändring i en miljö med periodiserad redovisning och godkännande av ingående balanser.

16

(17)  Koppling mellan en återvinning och det därtill hörande åtagandet inte obligatoriskt i ABAC, fakturor och leverantörsuppgifter, redovisningsrapportering från SAP och avstämning av en garanti mot ett motsvarande ramkontrakt vid införandet i ABAC Guarantee.

17

(18)  Reservationen från gemensamma forskningscentrets generaldirektör om bristen på tydlighet beträffande vissa delars status i balansräkningen och det ekonomiska resultatet samt kvaliteten på uppgifterna i vissa av de berörda posterna är främst av teknisk natur.

18

(19)  Detta beslut grundades på Ipsas ”kontrollbegrepp”.

19

(20)  Trots att de olika kriterier som skall följas vid konsolideringen förklaras i redovisningsregel nr 1 anges inte skälen för att inte låta EUF omfattas av konsolideringen.

20

(21)  EGT C 162, 5.6.2001, s. 1.

21

(22)  När det gäller långfristiga och kortfristiga fordringar bör kommissionen få siffrorna för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbrukets (EUGFJ) fordringsliggare per den 31 december och inte i slutet av EUGFJ-året (dvs. per den 15 oktober).

22

(23)  Se punkt 1.23 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 1.10 e, 1.14 och 1.15 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkt 1.17 i årsrapporten för budgetåret 2004.

23

(24)  Se punkt II d i revisionsförklaringen för 2002 och punkt III i revisionsförklaringen för 2003 och för 2004.

24

(25)  För kommissionen uppgick det totala beloppet för den ursprungliga förhandsfinansieringen innan de stödberättigande utgifterna hade dragits av till 64 600 miljoner euro.

25

(26)  Se punkterna 1.30–1.32 i årsrapporten för budgetåret 2004.

26

(27)  Granskningen av Generaldirektoratet för utbildning och kultur utfördes av kommissionens tjänst för internrevision under revisionsrättens överinseende.

27

(28)  Det ursprungliga bruttobeloppet av löpande skulder före avdrag för (den del av) fakturor/kostnadsredovisningar som redan hade betalats uppgick till ungefär 35 000 miljoner euro, som fördes över till det nya redovisningssystemet i början av 2005.

28

(29)  Se punkterna 1.34 och 1.35 i årsrapporten för budgetåret 2004.

29

(30)  Till detta belopp skall upplupna kostnader som dragits av från den kortfristiga förhandsfinansieringen motsvarande cirka 6 400 miljoner euro läggas.

30

(31)  Kommissionen använder inte längre det förfarande som revisionsrätten har kritiserat de senaste åren när det gäller gemenskapernas pensionsåtaganden, genom vilket en parallell registrering av fordringar och kostnader innebar att effekten på det ekonomiska resultatet neutraliserades eftersom förändringen från ett år till ett annat inte visades (se punkterna 1.31 och 1.32 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.10 h i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkt 1.20 i årsrapporten för budgetåret 2004).

31

(32)  Se punkterna 1.10 och 1.11 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 1.11 i årsrapporten för budgetåret 2003 samt punkterna 1.12 och 1.13 i årsrapporten för budgetåret 2004.

32

(33)  Se kapitel 2 ”systemen för förvaltning och internkontroll”, punkt 2.2.2.1 ”utgifter för garantisektionen”.

33

(34)  I februari 2006 godkände revisionsrätten ett reviderat arbetssätt avseende revisionsförklaringen som skall genomföras för första gången för budgetåret 2006.

34

(35)  Jordbruk, strukturåtgärder, inre politik, externa åtgärder, administration och strategi inför anslutningen.

35

(36)  När det gäller utgifter skiljer budgetförordningen på följande olika fall (artikel 53): kommissionen genomför budgeten centralt (administrativa utgifter och inre politik), förvaltningen av transaktioner delas med nationella myndigheter i medlemsstaterna (EUGFJ-garanti och strukturfonderna), kommissionen decentraliserar genomförandet av vissa delar av sin verksamhet till mottagarländer efter att ha gjort en förhandskontroll (strategi inför anslutningen) och kommissionen får förvalta vissa verksamheter gemensamt med internationella organisationer.

36

(37)  Med andra revisorer menas en privatperson eller yrkesmässigt verksam person som i egenskap av revisor skall ge en bedömning av transaktioner som helt eller delvis finansieras från gemenskapsbudgeten men vars åliggande inte har sitt ursprung i gemenskapens bestämmelser.

37

(38)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

38

---

KAPITEL 2

Kommissionens interna kontroll

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning och granskningens omfattning

Resultat av granskningen av uppgifter från kommissionens ledning

Kommissionens sammanfattande rapport

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Utarbetandet

Generaldirektörernas förklaringar

Indikatorer

Granskningsresultat avseende normer för intern kontroll

Allmän sammanfattning och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING OCH GRANSKNINGENS OMFATTNING |
| 2.1 | Liksom tidigare år har revisionsrätten undersökt kommissionens framsteg när det gäller att genomföra de finansiella aspekterna av sitt reformprogram. Revisionsrätten har särskilt tittat på följande aspekter: |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING OCH GRANSKNINGENS OMFATTNING

2.1

Liksom tidigare år har revisionsrätten undersökt kommissionens framsteg när det gäller att genomföra de finansiella aspekterna av sitt reformprogram. Revisionsrätten har särskilt tittat på följande aspekter:

| — | De årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektörerna vid kommissionen. Av dessa framgår hur varje generaldirektör har utfört sina åligganden. Rapporterna innehåller även en bedömning av i vilken utsträckning de utgifter generaldirektören ansvarar för är lagliga och korrekta. Kvaliteten och tillförlitligheten i dessa dokument är alltså viktiga för att kommissionen skall kunna veta att den på ett tillfredsställande sätt har genomfört sina åligganden när det gäller genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

—

De årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektörerna vid kommissionen. Av dessa framgår hur varje generaldirektör har utfört sina åligganden. Rapporterna innehåller även en bedömning av i vilken utsträckning de utgifter generaldirektören ansvarar för är lagliga och korrekta. Kvaliteten och tillförlitligheten i dessa dokument är alltså viktiga för att kommissionen skall kunna veta att den på ett tillfredsställande sätt har genomfört sina åligganden när det gäller genomförandet av budgeten.

| — | Kommissionens ”sammanfattande rapport” som ger en samlad bedömning av kommissionens system för intern kontroll och som baseras på uppgifter från de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

—

Kommissionens ”sammanfattande rapport” som ger en samlad bedömning av kommissionens system för intern kontroll och som baseras på uppgifter från de årliga verksamhetsrapporterna.

| — | Kommissionens system för intern kontroll. |
| --- | --- |

—

Kommissionens system för intern kontroll.

| 2.2 | Under 2005 fortsatte kommissionen sina ansträngningar att bygga in riskhantering (1) i sina befintliga processer för planering och beslutsfattande, med målsättningen att utveckla ett enhetligt (som gäller för hela kommissionen) arbetssätt i förhållande till förvaltning och en enhetlig förvaltningskultur vid generaldirektoraten. |
| --- | --- |

2.2

Under 2005 fortsatte kommissionen sina ansträngningar att bygga in riskhantering (1) i sina befintliga processer för planering och beslutsfattande, med målsättningen att utveckla ett enhetligt (som gäller för hela kommissionen) arbetssätt i förhållande till förvaltning och en enhetlig förvaltningskultur vid generaldirektoraten.

| 2.2 | Som ett resultat av utvärderingen av pilotprojekten antog kommissionen 2005 gemensamma metoder för riskhantering. Generaldirektoratens och tjänstegrenarnas arbete med den årliga förvaltningsplanen för år 2006 (som inleddes 2005) inbegrep för första gången en bedömning av allvarliga risker för generaldirektoratens övergripande strategiska mål samt en översyn eller ersättning av nödvändiga förebyggande kontroller. |
| --- | --- |

2.2

Som ett resultat av utvärderingen av pilotprojekten antog kommissionen 2005 gemensamma metoder för riskhantering. Generaldirektoratens och tjänstegrenarnas arbete med den årliga förvaltningsplanen för år 2006 (som inleddes 2005) inbegrep för första gången en bedömning av allvarliga risker för generaldirektoratens övergripande strategiska mål samt en översyn eller ersättning av nödvändiga förebyggande kontroller.

| 2.3 | Den 17 januari 2006 antog kommissionen en ”handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll” (2) i vilken hänsyn togs till resultatet av den ”bedömning av skillnader” mellan olika sätt att genomföra budgeten (3) som kommissionens tjänstegrenar genomförde 2005. Revisionsrätten kommer att utvärdera handlingsplanen när de relevanta åtgärderna har införts och det är möjligt att bedöma effekten av dem. |
| --- | --- |

2.3

Den 17 januari 2006 antog kommissionen en ”handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll” (2) i vilken hänsyn togs till resultatet av den ”bedömning av skillnader” mellan olika sätt att genomföra budgeten (3) som kommissionens tjänstegrenar genomförde 2005. Revisionsrätten kommer att utvärdera handlingsplanen när de relevanta åtgärderna har införts och det är möjligt att bedöma effekten av dem.

| 2.3 | Även om kommissionen uppskattar revisionsrättens resultatinriktade inställning återspeglar också åtgärdsplanen de ansträngningar som gjorts av kommissionen för att stärka sitt system för intern kontroll i syfte att förse revisionsrätten med tillräckliga belägg för att hanteringen av risken för felaktigheter har skett tillfredsställande. Åtgärderna skall genomföras av generaldirektorat och tjänstegrenar i nära samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.3

Även om kommissionen uppskattar revisionsrättens resultatinriktade inställning återspeglar också åtgärdsplanen de ansträngningar som gjorts av kommissionen för att stärka sitt system för intern kontroll i syfte att förse revisionsrätten med tillräckliga belägg för att hanteringen av risken för felaktigheter har skett tillfredsställande. Åtgärderna skall genomföras av generaldirektorat och tjänstegrenar i nära samarbete med medlemsstaterna.

Kommissionen skulle välkomna revisionsrättens utvärdering snarast möjligt för att avgöra huruvida ramen för intern kontroll, förbättrad genom planerade åtgärder, kan ge en lämplig säkerhet när den tillämpas på ett lämpligt sätt.

| 2.4 | Revisionsrätten undersökte i vilken utsträckning ledningens uppgifter i de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar, och i kommissionens sammanfattande rapport, bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat och är relevanta för revisionsförklaringen. Revisionsrätten analyserade också vilka framsteg som har gjorts när det gäller införandet av normerna för intern kontroll och bedömde ändamålsenligheten i de förfaranden som har införts och de verktyg som har tagits fram för att garantera att de transaktioner som ligger till grund för betalningar från budgeten är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

2.4

Revisionsrätten undersökte i vilken utsträckning ledningens uppgifter i de årliga verksamhetsrapporterna och generaldirektörernas förklaringar, och i kommissionens sammanfattande rapport, bekräftas av revisionsrättens granskningsresultat och är relevanta för revisionsförklaringen. Revisionsrätten analyserade också vilka framsteg som har gjorts när det gäller införandet av normerna för intern kontroll och bedömde ändamålsenligheten i de förfaranden som har införts och de verktyg som har tagits fram för att garantera att de transaktioner som ligger till grund för betalningar från budgeten är lagliga och korrekta.

RESULTAT AV GRANSKNINGEN AV UPPGIFTER FRÅN KOMMISSIONENS LEDNING

Kommissionens sammanfattande rapport

| 2.5 | För första gången delas den sammanfattande rapporten 2005 om de årliga verksamhetsrapporterna upp i två separata rapporter: en (4) om resultat av politiken 2005 och huruvida kommissionens stategiska mål uppnåddes, och en (5) om generaldirektoratens förvaltning där det fastställs vilka åtgärder som krävs för att komma till rätta med de viktigaste bristerna i systemen för övervakning och kontroll. Genom att anta den senare rapporten tar kommissionen det politiska ansvaret för sina generaldirektörers förvaltning, med utgångspunkt från generaldirektörernas förklaringar och reservationer i de årliga verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

2.5

För första gången delas den sammanfattande rapporten 2005 om de årliga verksamhetsrapporterna upp i två separata rapporter: en (4) om resultat av politiken 2005 och huruvida kommissionens stategiska mål uppnåddes, och en (5) om generaldirektoratens förvaltning där det fastställs vilka åtgärder som krävs för att komma till rätta med de viktigaste bristerna i systemen för övervakning och kontroll. Genom att anta den senare rapporten tar kommissionen det politiska ansvaret för sina generaldirektörers förvaltning, med utgångspunkt från generaldirektörernas förklaringar och reservationer i de årliga verksamhetsrapporterna.

| 2.6 | I sin sammanfattande rapport för 2005 om framsteg i förvaltningen anser kommissionen att ”de nuvarande interna kontrollsystemen, trots de ofullkomligheter som nämns i verksamhetsrapporterna för 2005, [ger] rimlig säkerhet beträffande transaktionernas laglighet och korrekthet, för vilket kommissionen är ansvarig enligt artikel 274 i EG-fördraget. Kommissionen erkänner emellertid att det finns flera brister som behöver rättas till. Hit hör särskilt de brister som tas upp i de delegerade utanordnarnas reservationer.” |
| --- | --- |

2.6

I sin sammanfattande rapport för 2005 om framsteg i förvaltningen anser kommissionen att ”de nuvarande interna kontrollsystemen, trots de ofullkomligheter som nämns i verksamhetsrapporterna för 2005, [ger] rimlig säkerhet beträffande transaktionernas laglighet och korrekthet, för vilket kommissionen är ansvarig enligt artikel 274 i EG-fördraget. Kommissionen erkänner emellertid att det finns flera brister som behöver rättas till. Hit hör särskilt de brister som tas upp i de delegerade utanordnarnas reservationer.”

| 2.7 | Kommissionens bedömning överensstämmer i några avseenden med revisionsrättens analys, i synnerhet vad beträffar bättre riktlinjer för de årliga verksamhetsrapporterna (se punkterna 2.11 och 2.12) och behovet av att ta fram indikatorer för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och för hur nyckelkontroller skall fungera (se punkterna 2.13 och 2.20), att fortsätta ansträngningarna att se till att den interna kontrollen är ändamålsenlig (se punkterna 2.21–2.23) och att ytterligare förstärka redovisningsprocesser och redovisningssystem för att förbättra den ekonomiska informationen (se punkterna 1.5–1.58). |
| --- | --- |

2.7

Kommissionens bedömning överensstämmer i några avseenden med revisionsrättens analys, i synnerhet vad beträffar bättre riktlinjer för de årliga verksamhetsrapporterna (se punkterna 2.11 och 2.12) och behovet av att ta fram indikatorer för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och för hur nyckelkontroller skall fungera (se punkterna 2.13 och 2.20), att fortsätta ansträngningarna att se till att den interna kontrollen är ändamålsenlig (se punkterna 2.21–2.23) och att ytterligare förstärka redovisningsprocesser och redovisningssystem för att förbättra den ekonomiska informationen (se punkterna 1.5–1.58).

| 2.8 | När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturåtgärder indikerar revisionsrättens granskningsresultat att det krävs åtgärder som går längre än vad generaldirektörerna anser vara nödvändigt för att garantera att den rimliga säkerheten i förklaringarna till de årliga verksamhetsrapporterna verkligen härleds från adekvata system för övervakning och kontroll (se punkterna 2.18 och 2.19). |
| --- | --- |

2.8

När det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken och strukturåtgärder indikerar revisionsrättens granskningsresultat att det krävs åtgärder som går längre än vad generaldirektörerna anser vara nödvändigt för att garantera att den rimliga säkerheten i förklaringarna till de årliga verksamhetsrapporterna verkligen härleds från adekvata system för övervakning och kontroll (se punkterna 2.18 och 2.19).

| 2.8 | Kommissionen anser att de åtgärder som den genomför i sin roll som övervakande myndighet redan på ett tillfredsställande sätt ger den rimliga säkerhet som generaldirektörerna efterlyst för de utgifter som de ansvarar för. Allt eftersom revisionsarbetet utförs inom ramen för en flerårig strategi, gör granskningsresultaten att nivån på försäkringen i de nationella systemen kan byggas upp år från år. Grunden för försäkringen kommer att förstärkas ytterligare genom de åtgärder som utvecklats för att uppnå bättre efterlevnad av reglerna och effektivare kontroll inom ramen för åtgärdsplanen för en integrerad ram för intern kontroll och genom förbättringar i regelverket för programperioden 2007–13. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen anser att de åtgärder som den genomför i sin roll som övervakande myndighet redan på ett tillfredsställande sätt ger den rimliga säkerhet som generaldirektörerna efterlyst för de utgifter som de ansvarar för. Allt eftersom revisionsarbetet utförs inom ramen för en flerårig strategi, gör granskningsresultaten att nivån på försäkringen i de nationella systemen kan byggas upp år från år. Grunden för försäkringen kommer att förstärkas ytterligare genom de åtgärder som utvecklats för att uppnå bättre efterlevnad av reglerna och effektivare kontroll inom ramen för åtgärdsplanen för en integrerad ram för intern kontroll och genom förbättringar i regelverket för programperioden 2007–13.

| 2.9 | Revisionsrätten noterar den vikt kommissionen har lagt vid inrättandet av en integrerad ram för intern kontroll (se punkt 2.3). Vidare uppskattar revisionsrätten att kommissionen har uppdaterat de fleråriga målen i sin handlingsplan från 2004 (6) och fokuserar på de viktigaste övergripande frågor som identifierades under budgetåret 2005, och att kommissionen inser att merparten av de identifierade bristerna endast kan elimineras på medellång sikt (7). |
| --- | --- |

2.9

Revisionsrätten noterar den vikt kommissionen har lagt vid inrättandet av en integrerad ram för intern kontroll (se punkt 2.3). Vidare uppskattar revisionsrätten att kommissionen har uppdaterat de fleråriga målen i sin handlingsplan från 2004 (6) och fokuserar på de viktigaste övergripande frågor som identifierades under budgetåret 2005, och att kommissionen inser att merparten av de identifierade bristerna endast kan elimineras på medellång sikt (7).

| 2.10 | Revisionsrätten anser att ett av de viktigaste mål som kommissionen fastställt gäller proportionella och kostnadseffektiva kontroller. I detta sammanhang skulle förenklingen av utgiftsprogrammen i budgetplanen för 2007–2013 (till exempel den ökade användningen av schablonbelopp och klumpsummor samt förenklade regler för upphandling och bidrag) och användningen av revisionsintyg och revisionsförklaringar från en tredje part med ansvar för budgetgenomförandeuppgifter kunna spela en viktig roll. |
| --- | --- |

2.10

Revisionsrätten anser att ett av de viktigaste mål som kommissionen fastställt gäller proportionella och kostnadseffektiva kontroller. I detta sammanhang skulle förenklingen av utgiftsprogrammen i budgetplanen för 2007–2013 (till exempel den ökade användningen av schablonbelopp och klumpsummor samt förenklade regler för upphandling och bidrag) och användningen av revisionsintyg och revisionsförklaringar från en tredje part med ansvar för budgetgenomförandeuppgifter kunna spela en viktig roll.

Generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar

Utarbetandet

| 2.11 | Kommissionens centrala tjänstegrenar (8) upprättade en skrivelse (9) för de årliga verksamhetsrapporterna 2005 i syfte att förenkla och förbättra utarbetandet och ange riktlinjer för tröskelvärdet för väsentlighet när det gäller brister. Vidare ledde den inbördes granskningen (peer review) (10) till en förbättring av reservationernas innehåll och deras inverkan på den rimliga säkerheten (väsentlighet, omfattning och kvantifiering). |
| --- | --- |

2.11

Kommissionens centrala tjänstegrenar (8) upprättade en skrivelse (9) för de årliga verksamhetsrapporterna 2005 i syfte att förenkla och förbättra utarbetandet och ange riktlinjer för tröskelvärdet för väsentlighet när det gäller brister. Vidare ledde den inbördes granskningen (peer review) (10) till en förbättring av reservationernas innehåll och deras inverkan på den rimliga säkerheten (väsentlighet, omfattning och kvantifiering).

| 2.11 | Tack vare det fortsatta arbetet för att förbättra innehållet i förklaringarna och uppföljningen av efterlevnaden av de regler på vilka de bygger, strävar kommissionen efter att göra årliga verksamhetsrapporter och förklaringar till ett effektivt styrverktyg och en tillförlitliga indikator på de resultat som den uppnått och den strategi som den tillämpar för att ta itu med identifierade risker på ett sätt som gör att revisionsrätten kan använda dem som grund för sin försäkran. |
| --- | --- |

2.11

Tack vare det fortsatta arbetet för att förbättra innehållet i förklaringarna och uppföljningen av efterlevnaden av de regler på vilka de bygger, strävar kommissionen efter att göra årliga verksamhetsrapporter och förklaringar till ett effektivt styrverktyg och en tillförlitliga indikator på de resultat som den uppnått och den strategi som den tillämpar för att ta itu med identifierade risker på ett sätt som gör att revisionsrätten kan använda dem som grund för sin försäkran.

| 2.12 | Revisionsrätten anser att de åtgärder kommissionen har vidtagit har stärkt utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna, särskilt när det gäller upprättandet av tydliga riktlinjer för bedömningen av väsentliga brister i systemen (11) som kompletterar de grundläggande principerna om väsentlighet (12). Revisionsrätten noterar dock att riktlinjerna inte följdes helt i några fall (se punkt 2.15). |
| --- | --- |

2.12

Revisionsrätten anser att de åtgärder kommissionen har vidtagit har stärkt utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna, särskilt när det gäller upprättandet av tydliga riktlinjer för bedömningen av väsentliga brister i systemen (11) som kompletterar de grundläggande principerna om väsentlighet (12). Revisionsrätten noterar dock att riktlinjerna inte följdes helt i några fall (se punkt 2.15).

| 2.12 | Kommissionen anser att avsevärda framsteg har gjorts under 2005 på detta område, särskilt fastställandet av en gemensam strategi för väsentliga brister utifrån ”grupper” genom betoningen på del 2 i de årliga verksamhetsrapporterna på grundval av revisionsförklaringen och använda kriterier för väsentliga brister och reservernas sammantagna inverkan på revisionsförklaringen genom översikten i del 3. |
| --- | --- |

2.12

Kommissionen anser att avsevärda framsteg har gjorts under 2005 på detta område, särskilt fastställandet av en gemensam strategi för väsentliga brister utifrån ”grupper” genom betoningen på del 2 i de årliga verksamhetsrapporterna på grundval av revisionsförklaringen och använda kriterier för väsentliga brister och reservernas sammantagna inverkan på revisionsförklaringen genom översikten i del 3.

Se även svaret på punkt 2.15.

| 2.13 | Revisionsrätten anser vidare att det fortfarande finns utrymme för förbättringar, särskilt när det gäller presentationen av indikatorer som har en direkt koppling till laglighet och korrekthet. Trots att generaldirektörerna skall lägga fram relevanta centrala siffror och resultatindikatorer (inklusive laglighet och korrekthet) (13) finns det ingen specifik anvisning för vilka övervakningselement (indikatorer) som skall användas (14). |
| --- | --- |

2.13

Revisionsrätten anser vidare att det fortfarande finns utrymme för förbättringar, särskilt när det gäller presentationen av indikatorer som har en direkt koppling till laglighet och korrekthet. Trots att generaldirektörerna skall lägga fram relevanta centrala siffror och resultatindikatorer (inklusive laglighet och korrekthet) (13) finns det ingen specifik anvisning för vilka övervakningselement (indikatorer) som skall användas (14).

| 2.13 | Kommissionen har i sina riktlinjer föredragit att överlåta på sina tjänstegrenar att välja ut de centrala uppgifterna och resultatindikatorerna. |
| --- | --- |

2.13

Kommissionen har i sina riktlinjer föredragit att överlåta på sina tjänstegrenar att välja ut de centrala uppgifterna och resultatindikatorerna.

Huvuddelen av tjänstegrenarna med kontroll över gemenskapsprogram har lagt fram indikatorer för laglighet och korrekthet.

Som en följd av den sammanfattande rapporten för år 2004 pågår för närvarande dessutom ett harmoniseringsarbete för att säkerställa en sammanhållen inställning gruppvis och för att utifrån dessa indikatorer utveckla operativa kontrollverktyg som anpassas efter åtgärderna.

Generaldirektörernas förklaringar

| 2.14 | I de förklaringar som bifogas de årliga verksamhetsrapporterna uppger generaldirektörerna att de förfaranden för intern kontroll som har införts ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Vid väsentliga brister i den interna kontrollen eller oriktigheter gör de förbehåll i förklaringen eller lämnar reservationer (15). |
| --- | --- |

2.14

I de förklaringar som bifogas de årliga verksamhetsrapporterna uppger generaldirektörerna att de förfaranden för intern kontroll som har införts ger rimlig säkerhet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Vid väsentliga brister i den interna kontrollen eller oriktigheter gör de förbehåll i förklaringen eller lämnar reservationer (15).

| 2.15 | Revisionsrättens analys av generaldirektörernas förklaringar för budgetåret 2005 visar att definitionen av kriterierna för väsentlighet, liksom tillämpningen av dem vid formuleringen av reservationer, ibland behöver förtydligas. Till exempel skulle i några fall (16) de valda kriterierna (kvalitativa och/eller kvantitativa), och i andra fall (17) den ekonomiska effekten av reservationerna, kunna specifieras bättre. |
| --- | --- |

2.15

Revisionsrättens analys av generaldirektörernas förklaringar för budgetåret 2005 visar att definitionen av kriterierna för väsentlighet, liksom tillämpningen av dem vid formuleringen av reservationer, ibland behöver förtydligas. Till exempel skulle i några fall (16) de valda kriterierna (kvalitativa och/eller kvantitativa), och i andra fall (17) den ekonomiska effekten av reservationerna, kunna specifieras bättre.

| 2.15 | Kommissionen uppskattar att tjänstegrenarna har följt riktlinjerna för rundskrivelsen om de årliga verksamhetsrapporterna och kommissionens meddelande KOM(2003) 28 med ett klargörande angående metoden för utarbetande av årliga verksamhetsrapporter. Frågan om väsentligheten är i första hand en sak som rör den delegerade utanordnaren och åtagandet visavi de mottagande parterna. Ett underskotts väsentlighet undersöks kvantitativt eller kvalitativt. I fall av systematiska underskott kan kvalitativa inslag också leda till att en reservation görs. |
| --- | --- |

2.15

Kommissionen uppskattar att tjänstegrenarna har följt riktlinjerna för rundskrivelsen om de årliga verksamhetsrapporterna och kommissionens meddelande KOM(2003) 28 med ett klargörande angående metoden för utarbetande av årliga verksamhetsrapporter. Frågan om väsentligheten är i första hand en sak som rör den delegerade utanordnaren och åtagandet visavi de mottagande parterna. Ett underskotts väsentlighet undersöks kvantitativt eller kvalitativt. I fall av systematiska underskott kan kvalitativa inslag också leda till att en reservation görs.

I de fall som nämns av revisionsrätten redovisas de tillämpade kriterierna och underliggande elementen i utarbetandet av en reservation i del 3 i den årliga verksamhetsrapporten och gäller vanligen kvalitativa kriterier (även om den uppskattade potentiella ekonomiska effekten ligger under de kvantitativa kriterierna).

| 2.16 | Samtliga generaldirektörer angav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de resurser som hade tilldelats dem hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten noterar att 21 av de 40 förklaringarna innehåller en eller flera reservationer. |
| --- | --- |

2.16

Samtliga generaldirektörer angav att de hade uppnått rimlig säkerhet om att de resurser som hade tilldelats dem hade använts för avsedda ändamål och att de interna kontroller som de hade infört garanterade de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten noterar att 21 av de 40 förklaringarna innehåller en eller flera reservationer.

| 2.16 | Utarbetandet av reservationer till generaldirektoratens revisionsförklaring utgör den logiska slutsatsen av den redovisning som görs i del 2 (revisionsförklaringens grund) och 3 (tillämpade väsentlighetskriterier, reservationerna och reservationernas sammantagna in verkan på revisionsförklaringen) som försäkrar att den årliga verksamhetsrapporten, förklaringen och reservationerna överensstämmer. |
| --- | --- |

2.16

Utarbetandet av reservationer till generaldirektoratens revisionsförklaring utgör den logiska slutsatsen av den redovisning som görs i del 2 (revisionsförklaringens grund) och 3 (tillämpade väsentlighetskriterier, reservationerna och reservationernas sammantagna in verkan på revisionsförklaringen) som försäkrar att den årliga verksamhetsrapporten, förklaringen och reservationerna överensstämmer.

Samtliga delegerade utanordnare kom fram till att de kunde lämna en försäkran om rimlig säkerhet.

| 2.17 | Det totala antalet reservationer var i stort sett oförändrat från 2004 (32) till 2005 (31). Flertalet (18) gäller brister som redan hade identifierats 2004 (18). De viktigaste reservationerna för revisionsförklaringen redovisas i
  tabell 2.1
  . |
| --- | --- |

2.17

Det totala antalet reservationer var i stort sett oförändrat från 2004 (32) till 2005 (31). Flertalet (18) gäller brister som redan hade identifierats 2004 (18). De viktigaste reservationerna för revisionsförklaringen redovisas i
  tabell 2.1
  .

| 2.17 | Kommissionen är medveten om att de flesta reservationer är återkommande. I sin sammanfattande rapport för år 2005 analyserade den emellertid de olika typerna av återkommande reservationer (för närvarande arbetar kommissionen med att lösa de underliggande problemen – i vissa fall krävs ytterligare insatser från tredje parter; reservationer som gäller strukturproblem; reservationer som gäller svagheter som påverkar åtgärder som vidtas på andra platser än huvudkontoren). |
| --- | --- |

2.17

Kommissionen är medveten om att de flesta reservationer är återkommande. I sin sammanfattande rapport för år 2005 analyserade den emellertid de olika typerna av återkommande reservationer (för närvarande arbetar kommissionen med att lösa de underliggande problemen – i vissa fall krävs ytterligare insatser från tredje parter; reservationer som gäller strukturproblem; reservationer som gäller svagheter som påverkar åtgärder som vidtas på andra platser än huvudkontoren).

I varje enskilt fall kommer kommissionen noggrant att följa upp om berörda generaldirektoratet under 2006 vidtar nödvändiga åtgärder för att lösa problemet.

| 2.18 | I jämförelse med 2004 (19) noterar revisionsrätten en allmän förbättring av kvaliteten på bedömningen av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, och av den övergripande inverkan av motsvarande reservationer på den försäkran som ges i förklaringarna. Revisionsrätten anser dock att några väsentliga brister som har kommit fram vid dess granskningar (20) borde ha tagits med i form av reservationer i generaldirektörernas förklaringar (se
  tabell 2.1
  och punkterna 6.38–6.40 samt punkt 7.17). |
| --- | --- |

2.18

I jämförelse med 2004 (19) noterar revisionsrätten en allmän förbättring av kvaliteten på bedömningen av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar, och av den övergripande inverkan av motsvarande reservationer på den försäkran som ges i förklaringarna. Revisionsrätten anser dock att några väsentliga brister som har kommit fram vid dess granskningar (20) borde ha tagits med i form av reservationer i generaldirektörernas förklaringar (se
  tabell 2.1
  och punkterna 6.38–6.40 samt punkt 7.17).

| 2.18 | De berörda generaldirektoraten, som förvaltar huvuddelen av budgeten, att det system som används för att kontrollera utgifterna utgör en stabil grund för deras revisionsförklaring. De har kommit med reservationer i sina förklaringar, där den information som de har samlat från sitt eget och medlemsstaternas revisionsarbete om systemets funktion visat betydande brister, vilka innebär en betydande risk för gemenskapens budget som inte kan hanteras på ett adekvat sätt genom de normala korrektionsmekanismerna i kontrollsystemet. I de fall där en risk kunde hanteras på ett adekvat sätt, ansåg generaldirektören att det förelåg en säkerhet och ingen reserv var nödvändig. |
| --- | --- |

2.18

De berörda generaldirektoraten, som förvaltar huvuddelen av budgeten, att det system som används för att kontrollera utgifterna utgör en stabil grund för deras revisionsförklaring. De har kommit med reservationer i sina förklaringar, där den information som de har samlat från sitt eget och medlemsstaternas revisionsarbete om systemets funktion visat betydande brister, vilka innebär en betydande risk för gemenskapens budget som inte kan hanteras på ett adekvat sätt genom de normala korrektionsmekanismerna i kontrollsystemet. I de fall där en risk kunde hanteras på ett adekvat sätt, ansåg generaldirektören att det förelåg en säkerhet och ingen reserv var nödvändig.

Detta överensstämde helt med rundskrivelsen om den årliga revisionsrapporten för 2005 (SEK(2005) 1533). Se även punkt 2.2. i 2005 års sammanfattande rapport: ”Förekomsten av risk motiverar inte nödvändigtvis en reservation, såvida det inte har uppstått något problem under det år som rapporten omfattar eller kontrollsystemet inte har kunnat förhindra att det uppstått problem som fått stora effekter.”

Kommissionen vill särskilt hänvisa till sina svar under punkterna 6.39–6.40 och 7.17.

Tabell 2.1 – Utvecklingen när det gäller bevis i generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter för revisionsrättens revisionsförklaring

| Sektor | Generaldirektörernas viktigaste reservationer
  (som ingår i förklaringarna) | 2003 | 2004 | 2005 | | Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörernas försäkran enligt revisionsrätten (21) | Utveckling (23) 2004–2005 | Andra viktiga brister som framkommit vid revisionsrättens granskningar och/eller genom kommissionen (som inte ingår i förklaringarna) | 2003 | 2004 | 2005 | | Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens granskningslutsatser (22) | Utveckling (23) 2004–2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Egna medel | — | Övervakning av tillämpningen av förmånsordningar |

Sektor

Generaldirektörernas viktigaste reservationer

(som ingår i förklaringarna)

2003

2004

2005

Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörernas försäkran enligt revisionsrätten (21)

Utveckling (23) 2004–2005

Andra viktiga brister som framkommit vid revisionsrättens granskningar och/eller genom kommissionen (som inte ingår i förklaringarna)

2003

2004

2005

Bevis i den årliga verksamhetsrapporten som beaktats för revisionsrättens granskningslutsatser (22)

Utveckling (23) 2004–2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Egna medel

—

Övervakning av tillämpningen av förmånsordningar

×

B

A

A

=

/

A

A

A

=

| — | Import av basmatiris |
| --- | --- |

—

Import av basmatiris

×

| — | Nötkött ”Hilton” (Hilton beef) |
| --- | --- |

—

Nötkött ”Hilton” (Hilton beef)

×

×

×

Gemensamma jordbrukspolitiken

| — | Internationella rådet för olivolja |
| --- | --- |

—

Internationella rådet för olivolja

×

B

B

B

=

| — | Systemen för övervakning och kontroll har inte beaktats tillräckligt när det gäller transaktioner under innevarande budgetår |
| --- | --- |

—

Systemen för övervakning och kontroll har inte beaktats tillräckligt när det gäller transaktioner under innevarande budgetår

×

C

C

B (25)

C (26)

+

| — | IACS i Grekland |
| --- | --- |

—

IACS i Grekland

×

×

×

| — | Begränsad omfattning av kommissionens övervakningsverksamhet och eftersläpning av ej slutförda kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 |
| --- | --- |

—

Begränsad omfattning av kommissionens övervakningsverksamhet och eftersläpning av ej slutförda kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89

×

Strukturåtgärder

| — | EUGFJ-utveckling: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EUGFJ-utveckling: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

×

C

B

B

+

| — | Risker i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 och/eller väsentliga brister i genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97 (se punkt 6.39 och 6.40) |
| --- | --- |

—

Risker i samband med avslutandet av programperioden 1994–1999 och/eller väsentliga brister i genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97 (se punkt 6.39 och 6.40)

×

×

×

C

C

C

=

| — | ESF: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ESF: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

×

×

(Förenade kungariket)

| — | Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) för flera program (24) (punkt 6.39) |
| --- | --- |

—

Förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) för flera program (24) (punkt 6.39)

×

| — | FFU: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006) |
| --- | --- |

—

FFU: förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna (2000/2006)

×

×

(Italien)

| — | ERUF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

ERUF: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

(Grekland och Spanien)

×

(Grekland)

×

(Förenade kungariket och Spanien)

| — | Urbana och Interreg, förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Urbana och Interreg, förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

| — | Sammanhållningsfonden: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Sammanhållningsfonden: förvaltnings- och kontrollsystem (2000/2006)

×

(Grekland, Spanien och Portugal)

×

(Grekland)

×

(Spanien)

Inre politik, inbegripet forskning

| — | (Förhandskontroller inom ramen för indirekt centraliserad förvaltning [artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen]) – Otillräcklig säkerhet om förvaltning genom nationella kontor |
| --- | --- |

—

(Förhandskontroller inom ramen för indirekt centraliserad förvaltning [artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen]) – Otillräcklig säkerhet om förvaltning genom nationella kontor

×

×

B

B

B

=

| — | Risker i samband med det systematiska överskridandet av betalningsfrister på forskningområdet (24) |
| --- | --- |

—

Risker i samband med det systematiska överskridandet av betalningsfrister på forskningområdet (24)

×

B

B

B

=

| — | Granskningar på plats |
| --- | --- |

—

Granskningar på plats

×

×

×

| — | Förhandskontroller vid indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) (24) |
| --- | --- |

—

Förhandskontroller vid indirekt central förvaltning (artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) (24)

×

| — | Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningarna för forskningskontrakt |
| --- | --- |

—

Felfrekvens (stödberättigande) i kostnadsredovisningarna för forskningskontrakt

×

×

×

(5:e ram-programmet)

| — | Felfrekvens på folkhälsoområdet |
| --- | --- |

—

Felfrekvens på folkhälsoområdet

×

| — | Brister i Europeiska flyktingfondens förvaltningssystem |
| --- | --- |

—

Brister i Europeiska flyktingfondens förvaltningssystem

×

(Förenade kungariket och Luxemburg)

×

(Förenade kungariket)

| — | Felfrekvens för sjätte ramprogrammet för forskning (24) (punkt 7.17) |
| --- | --- |

—

Felfrekvens för sjätte ramprogrammet för forskning (24) (punkt 7.17)

×

Externa åtgärder

| — | Partnerskap med en icke-statlig organisation |
| --- | --- |

—

Partnerskap med en icke-statlig organisation

×

B

A

A

+

| — | Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet vid verkställande organ måste förbättras ytterligare för att bli helt operativa |
| --- | --- |

—

Systemen för övervakning och kontroll av underliggande transaktioners laglighet och korrekthet vid verkställande organ måste förbättras ytterligare för att bli helt operativa

×

×

C

C

B

+

| — | En humanitär organisation har inte följt förfarandena för offentlig upphandling |
| --- | --- |

—

En humanitär organisation har inte följt förfarandena för offentlig upphandling

×

| — | Kontraktpartens rättsliga ställning och ansvar inom ramen för genomförandet av EU:s bidrag till UNMIK:s fjärde pelare i Kosovo |
| --- | --- |

—

Kontraktpartens rättsliga ställning och ansvar inom ramen för genomförandet av EU:s bidrag till UNMIK:s fjärde pelare i Kosovo

×

Strategi inför anslutning

| — | Ispa: förvaltnings- och kontrollsystem |
| --- | --- |

—

Ispa: förvaltnings- och kontrollsystem

×

×

(Rumänien)

C

B

A

+

| — | Risk för att några kandidatländer inte kan fullgöra sina skyldigheter i fråga om medfinansiering (24) |
| --- | --- |

—

Risk för att några kandidatländer inte kan fullgöra sina skyldigheter i fråga om medfinansiering (24)

×

B

B

A

+

| — | Phare: Inbyggda risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner |
| --- | --- |

—

Phare: Inbyggda risker i decentraliserade system, brister i granskningen av system och transaktioner

×

×

(Rumänien och Bulgarien)

Administrativa utgifter

| — | Införandet av normer för intern kontroll vid EU:s delegationer |
| --- | --- |

—

Införandet av normer för intern kontroll vid EU:s delegationer

×

×

×

A

A

A

=

/

B

A

A

=

Källa: Revisionsrätten.

| 2.19 | Trots att utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna har förbättrats (se punkterna 2.11–2.13) anser revisionsrätten att några av rapporterna (27) ännu inte har tillräckliga belägg för sin revisionsförklaring (se punkterna 2.15 och 2.18). |
| --- | --- |

2.19

Trots att utarbetandet av de årliga verksamhetsrapporterna har förbättrats (se punkterna 2.11–2.13) anser revisionsrätten att några av rapporterna (27) ännu inte har tillräckliga belägg för sin revisionsförklaring (se punkterna 2.15 och 2.18).

| 2.19 | Berörda generaldirektörer och enhetschefer godkände grunden för revisionsförklaringen (del 2 i den årliga verksamhetsrapporten) och redogjorde utförligt för reserverna i försäkran om rimlig säkerhet avseende användningen av medel samt åtgärdernas laglighet och korrekthet. De konstaterade att de kunde lämna en försäkran. |
| --- | --- |

2.19

Berörda generaldirektörer och enhetschefer godkände grunden för revisionsförklaringen (del 2 i den årliga verksamhetsrapporten) och redogjorde utförligt för reserverna i försäkran om rimlig säkerhet avseende användningen av medel samt åtgärdernas laglighet och korrekthet. De konstaterade att de kunde lämna en försäkran.

Kommissionen finner därför att den även kan fungera som ett av flera inslag för att ge revisionsrätten en bättre försäkran än den som framgår av bedömningen i tabell 2.1. Därför ansåg alla tre generaldirektoratet som förvaltar huvuddelen av budgeten att deras årliga verksamhetsrapporter tydligt visar på vilken grund generaldirektoraten försäkringar lämnas.

Indikatorer

| 2.20 | Revisionsrätten noterar att ett antal (28) generaldirektorat lägger fram indikatorer för laglighet och korrekthet i sina årliga verksamhetsrapporter för 2005. Utformningen och kommissionens tjänstegrenars användning av dessa övervakningselement skulle dock kunna förbättras ytterligare och möjliggöra mätning av kvaliteten på systemen för övervakning och kontroll, liksom lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. |
| --- | --- |

2.20

Revisionsrätten noterar att ett antal (28) generaldirektorat lägger fram indikatorer för laglighet och korrekthet i sina årliga verksamhetsrapporter för 2005. Utformningen och kommissionens tjänstegrenars användning av dessa övervakningselement skulle dock kunna förbättras ytterligare och möjliggöra mätning av kvaliteten på systemen för övervakning och kontroll, liksom lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna.

| 2.20 | Huvuddelen av tjänstegrenarna med kontroll över gemenskapsprogram har lagt fram indikatorer för laglighet och korrekthet. De har dessutom redovisat grunden för sina försäkringar i del 2 i sin årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

2.20

Huvuddelen av tjänstegrenarna med kontroll över gemenskapsprogram har lagt fram indikatorer för laglighet och korrekthet. De har dessutom redovisat grunden för sina försäkringar i del 2 i sin årliga verksamhetsrapport.

Kommissionen anstränger sig för att förbättra sina uppföljningsindikatorer. Som ett resultat av den sammanfattande rapporten för år 2004 pågår för närvarande dessutom ett harmoniseringsarbete för att säkerställa en sammanhållen inställning gruppvis och att utifrån utveckla dessa indikatorer utveckla operativa kontrollverktyg som anpassas efter åtgärderna.

GRANSKNINGSRESULTAT AVSEENDE NORMER FÖR INTERN KONTROLL

| 2.21 | Revisionsrätten undersökte hur normerna för intern kontroll (29) tillämpades av 14 (30) av kommissionens tjänstegrenar i syfte att bedöma inte endast graden av införande när det gällde minimikraven (baskraven) utan också utvärdera i vilken omfattning normerna bidrog till att garantera att transaktioner var lagliga och korrekta. Den omedelbara direkta effekten av normerna för intern kontroll varierar beroende på hur budgetgenomförandet förvaltas. När det gäller till exempel jordbruk och strukturfonder, där den löpande förvaltningen handhas av nationella eller regionala myndigheter, sträcker sig kommissionens interna kontroller till övervakningen av förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.21

Revisionsrätten undersökte hur normerna för intern kontroll (29) tillämpades av 14 (30) av kommissionens tjänstegrenar i syfte att bedöma inte endast graden av införande när det gällde minimikraven (baskraven) utan också utvärdera i vilken omfattning normerna bidrog till att garantera att transaktioner var lagliga och korrekta. Den omedelbara direkta effekten av normerna för intern kontroll varierar beroende på hur budgetgenomförandet förvaltas. När det gäller till exempel jordbruk och strukturfonder, där den löpande förvaltningen handhas av nationella eller regionala myndigheter, sträcker sig kommissionens interna kontroller till övervakningen av förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna.

| 2.21 | Detta är också syftet med kommissionens åtgärdsplan för utarbetande av en integrerad ram för intern kontroll. |
| --- | --- |

2.21

Detta är också syftet med kommissionens åtgärdsplan för utarbetande av en integrerad ram för intern kontroll.

| 2.22 | Av lägesrapporten om intern kontroll vid kommissionens generaldirektorat och tjänstegrenar 2005 (31), som lades fram av Generaldirektoratet för budget, framgår att för budgetåret 2005 uppfyller generaldirektoraten i genomsnitt 95 % av baskraven. Eftersom baskraven är praktiskt taget oförändrade (32) noterar revisionsrätten en något ökad överensstämmelse med normerna för intern kontroll jämfört med 2004 (93 %). Revisionsrättens analys av införandet av normerna för intern kontroll överensstämmer i allmänhet med kommissionens bedömning och presenteras i
  tabell 2.2
  . |
| --- | --- |

2.22

Av lägesrapporten om intern kontroll vid kommissionens generaldirektorat och tjänstegrenar 2005 (31), som lades fram av Generaldirektoratet för budget, framgår att för budgetåret 2005 uppfyller generaldirektoraten i genomsnitt 95 % av baskraven. Eftersom baskraven är praktiskt taget oförändrade (32) noterar revisionsrätten en något ökad överensstämmelse med normerna för intern kontroll jämfört med 2004 (93 %). Revisionsrättens analys av införandet av normerna för intern kontroll överensstämmer i allmänhet med kommissionens bedömning och presenteras i
  tabell 2.2
  .

| 2.23 | Trots att överensstämmelsen med baskraven var så hög visar revisionsrättens genomgång av de årliga verksamhetsrapporterna och granskningsresultat att i majoriteten (33) av de granskade generaldirektoraten kan ändamålsenligheten i några centrala delar av den interna kontrollen (34) förbättras ytterligare för att bidra till förbättad laglighet och korrekthet i de underliggande transaktionerna. Denna analys stämmer överens med kommissionens bedömning i lägesrapporten om intern kontroll och med årsrapporten från kommissionens internrevisionstjänst (35). |
| --- | --- |

2.23

Trots att överensstämmelsen med baskraven var så hög visar revisionsrättens genomgång av de årliga verksamhetsrapporterna och granskningsresultat att i majoriteten (33) av de granskade generaldirektoraten kan ändamålsenligheten i några centrala delar av den interna kontrollen (34) förbättras ytterligare för att bidra till förbättad laglighet och korrekthet i de underliggande transaktionerna. Denna analys stämmer överens med kommissionens bedömning i lägesrapporten om intern kontroll och med årsrapporten från kommissionens internrevisionstjänst (35).

| 2.23 | Kommissionen anser att strukturen för intern kontroll i dess tjänstegrenar är på plats men generaldirektoraten måste ständigt finjustera sina system för att uppnå effektivitet och effektivare förvaltning och kontroller. De särskilda områden som hamnar i fokus är definition av mål och indikatorer, utveckling av en dynamisk strategi för intern kontroll, kontinuitet samt personalens kompetens avseende personalförvaltning, ansvarsrapportering och förbättrad förhandskontroll. |
| --- | --- |

2.23

Kommissionen anser att strukturen för intern kontroll i dess tjänstegrenar är på plats men generaldirektoraten måste ständigt finjustera sina system för att uppnå effektivitet och effektivare förvaltning och kontroller. De särskilda områden som hamnar i fokus är definition av mål och indikatorer, utveckling av en dynamisk strategi för intern kontroll, kontinuitet samt personalens kompetens avseende personalförvaltning, ansvarsrapportering och förbättrad förhandskontroll.

Tabell 2.2 – Revisionsrättens analys av införandet av (efterlevnad av) normerna för intern kontroll (med direkt anknytning till de underliggande transaktonernas laglighet och korrekthet för de största generaldirektoraten) (läget per den 31 december 2005)

| Generaldirektorat eller avdelning | Utnyttjade betalningsbemyndiganden per politikområde 2005
  (miljoner euro) | Norm 11
  Riskanalys och riskhantering | Norm 12
  Särskild information om förvaltningen | Norm 14
  Anmälan av oriktigheter | Norm 17
  Övervakning | Norm 18
  Registrering av avvikelser | Norm 20
  Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen | Norm 21
  Granskningsrapporter | Nor 22
  Internrevisionsenhet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Jordbruk och landsbygdsutveckling | 52 737 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid | 3 165 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budget | 1 371 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Konkurrens | 90 | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A |
| Utbildning och kultur | 1 003 | B | A | A | B | A | B | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Ekonomi och finans | 357 | B | B | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Utvidgning | 1 903 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | 9 756 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Näringsliv | 305 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 111 | B | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | A | B | A |
| Fiske och havsfrågor | 819 | A | B | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | B | B | A |
| Informationssamhället och medier | 1 227 | B | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Regionalpolitik | 19 982 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Forskning | 3 015 | A | A | A | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Bedömning:
  A: Efterlevnad av baskraven
  B: Delvis efterlevnad av baskraven

  Källa: Revisionsrätten. |

Generaldirektorat eller avdelning

Utnyttjade betalningsbemyndiganden per politikområde 2005

(miljoner euro)

Norm 11

Riskanalys och riskhantering

Norm 12

Särskild information om förvaltningen

Norm 14

Anmälan av oriktigheter

Norm 17

Övervakning

Norm 18

Registrering av avvikelser

Norm 20

Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen

Norm 21

Granskningsrapporter

Nor 22

Internrevisionsenhet

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

2003

2004

2005

Jordbruk och landsbygdsutveckling

52 737

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid

3 165

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budget

1 371

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Konkurrens

90

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

Utbildning och kultur

1 003

B

A

A

B

A

B

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Ekonomi och finans

357

B

B

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Utvidgning

1 903

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

9 756

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Näringsliv

305

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

111

B

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

A

B

A

Fiske och havsfrågor

819

A

B

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

B

B

A

Informationssamhället och medier

1 227

B

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Regionalpolitik

19 982

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Forskning

3 015

A

A

A

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Bedömning:

A: Efterlevnad av baskraven

B: Delvis efterlevnad av baskraven

Källa: Revisionsrätten.

ALLMÄN SAMMANFATTNING OCH REKOMMENDATIONER

| 2.24 | Revisionsrätten konstaterar att kommissionens system för intern kontroll fortsatte att förbättras under budgetåret 2005. Handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll är ett steg framåt och en del i arbetet med färdplanen (36). Revisionsrätten kommer att utvärdera resultatet av den när de relevanta åtgärderna har införts och det går att bedöma effekterna av dem. |
| --- | --- |

2.24

Revisionsrätten konstaterar att kommissionens system för intern kontroll fortsatte att förbättras under budgetåret 2005. Handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll är ett steg framåt och en del i arbetet med färdplanen (36). Revisionsrätten kommer att utvärdera resultatet av den när de relevanta åtgärderna har införts och det går att bedöma effekterna av dem.

| 2.24 | Även om kommissionen uppskattar revisionsrätten resultatinriktade inställning, återspeglar också åtgärdsplanen de ansträngningar som gjorts av kommissionen för stärka sitt system för intern kontroll för att förse revisionsrätten med tillräckligt revisionsunderlag om tillfredsställande hantering av risken för felaktigheter. Åtgärderna skall genomföras av generaldirektorat och tjänstegrenar i nära samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.24

Även om kommissionen uppskattar revisionsrätten resultatinriktade inställning, återspeglar också åtgärdsplanen de ansträngningar som gjorts av kommissionen för stärka sitt system för intern kontroll för att förse revisionsrätten med tillräckligt revisionsunderlag om tillfredsställande hantering av risken för felaktigheter. Åtgärderna skall genomföras av generaldirektorat och tjänstegrenar i nära samarbete med medlemsstaterna.

Kommissionen skulle välkomna revisionsrättens utvärdering snarast möjligt för att avgöra huruvida ramen för intern kontroll, förbättrad genom planerade åtgärder, kan innebära en lämplig säkerhet när den tillämpas på ett lämpligt sätt.

| 2.25 | Trots kommissionens framsteg när det gäller att förstärka de årliga verksamhetsrapporternas roll som ett instrument för förbättrad ansvarsskyldighet och kommunikation, avslöjade revisionsrättens granskning väsentliga brister i systemen för övervakning och kontroll på flera av budgetplanens områden (37) som inte har beaktats i generaldirektörernas (årliga verksamhetsrapporter och) förklaringar. |
| --- | --- |

2.25

Trots kommissionens framsteg när det gäller att förstärka de årliga verksamhetsrapporternas roll som ett instrument för förbättrad ansvarsskyldighet och kommunikation, avslöjade revisionsrättens granskning väsentliga brister i systemen för övervakning och kontroll på flera av budgetplanens områden (37) som inte har beaktats i generaldirektörernas (årliga verksamhetsrapporter och) förklaringar.

| 2.25 | Generaldirektoraten för strukturåtgärder grundade sina bedömningar av säkerheten från förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna avseende information från sitt eget och medlemsstaternas revisionsarbete, som beaktar deras olika möjligheter att hantera risken med oregelbundna utbetalningar. |
| --- | --- |

2.25

Generaldirektoraten för strukturåtgärder grundade sina bedömningar av säkerheten från förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna avseende information från sitt eget och medlemsstaternas revisionsarbete, som beaktar deras olika möjligheter att hantera risken med oregelbundna utbetalningar.

De ansvariga generaldirektoraten har genom eget revisionsarbete funnit brister i vissa medlemsstaterna som liknar dem som revisionsrätten funnit, och i utövandet av sin roll som övervakande myndighet försäkrar de att riskerna för gemenskapens medel bemöts på lämpligt sätt, vilket innefattar tillämpning av ekonomiska korrektionsmekanismer i nödvändiga fall. Kommissionen anser att detta visar att kommissionen fungerat väl i sin roll som övervakande myndighet.

| 2.26 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra systemen för övervakning och kontroll vid sina generaldirektorat och koncentrerar sig på följande punkter: |
| --- | --- |

2.26

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra systemen för övervakning och kontroll vid sina generaldirektorat och koncentrerar sig på följande punkter:

| 2.26 | |
| --- | --- |

2.26

| a) | Ser till att riktlinjerna tillämpas fullt ut på de centrala tjänstegrenarnas årliga verksamhetsrapporter, särskilt när det gäller väsentlighet och reservationernas inverkan på förklaringarna. |
| --- | --- |

a)

Ser till att riktlinjerna tillämpas fullt ut på de centrala tjänstegrenarnas årliga verksamhetsrapporter, särskilt när det gäller väsentlighet och reservationernas inverkan på förklaringarna.

| a) | De berörda generaldirektorat som förvaltar huvuddelen av budgeten anser att det system som används för att kontrollera utgifterna utgör en stabil grund för deras revisionsförklaring. De har kommit med reservationer i sina förklaringar, där den information som de har samlat från sitt eget och medlemsstaternas revisionsarbete om systemets funktion visat betydande brister, vilka innebär en betydande risk för gemenskapens budget som inte kan hanteras på ett adekvat sätt genom de normala korrektionsmekanismerna i kontrollsystemet. I de fall där en risk hanterades på ett adekvat sätt, ansåg generaldirektören att det förelåg en säkerhet och ingen reserv var nödvändig. |
| --- | --- |

a)

De berörda generaldirektorat som förvaltar huvuddelen av budgeten anser att det system som används för att kontrollera utgifterna utgör en stabil grund för deras revisionsförklaring. De har kommit med reservationer i sina förklaringar, där den information som de har samlat från sitt eget och medlemsstaternas revisionsarbete om systemets funktion visat betydande brister, vilka innebär en betydande risk för gemenskapens budget som inte kan hanteras på ett adekvat sätt genom de normala korrektionsmekanismerna i kontrollsystemet. I de fall där en risk hanterades på ett adekvat sätt, ansåg generaldirektören att det förelåg en säkerhet och ingen reserv var nödvändig.

| b) | Förbättrar ändamålsenligheten i tillämpningen av normerna för intern kontroll genom att systematiskt analysera de uppnådda effekterna. |
| --- | --- |

b)

Förbättrar ändamålsenligheten i tillämpningen av normerna för intern kontroll genom att systematiskt analysera de uppnådda effekterna.

| b) | Kommissionen medger att förbättringar i den interna kontrollen alltid kommer att vara möjliga och att nya ansträngningar alltid görs på området. De interna kontrollernas effektivitet är emellertid i hög grad beroende av kvalitetsbedömningar som inte alltid kan göras utifrån enkla indikatorer. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen medger att förbättringar i den interna kontrollen alltid kommer att vara möjliga och att nya ansträngningar alltid görs på området. De interna kontrollernas effektivitet är emellertid i hög grad beroende av kvalitetsbedömningar som inte alltid kan göras utifrån enkla indikatorer.

| c) | Tar fram specifika indikatorer för hur ändamålsenligt nyckelkontroller fungerar och för underliggande transaktioners laglighet och korrekthet för att kunna bedöma förbättringar över tiden av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

c)

Tar fram specifika indikatorer för hur ändamålsenligt nyckelkontroller fungerar och för underliggande transaktioners laglighet och korrekthet för att kunna bedöma förbättringar över tiden av systemen för övervakning och kontroll.

| c) | Kommissionen arbetar för närvarande på 2004 års sammanfattande rapport om mål och indikatorer som syftar till att analysera och definiera relevanta mål och indikatorer åtgärdernas laglighet och korrekthet. Dessutom bör åtgärder enligt ”Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll” [KOM(2006) 9] i framtiden garantera en förbättrad presentation av de centrala kontroller som använts för att ge rimlig säkerhet. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen arbetar för närvarande på 2004 års sammanfattande rapport om mål och indikatorer som syftar till att analysera och definiera relevanta mål och indikatorer åtgärdernas laglighet och korrekthet. Dessutom bör åtgärder enligt ”Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll” [KOM(2006) 9] i framtiden garantera en förbättrad presentation av de centrala kontroller som använts för att ge rimlig säkerhet.

---

(1)  Åtgärden aviserades i den sammanfattande rapporten för 2004 (flerårigt mål nummer 3). Se bilaga 1 till den sammanfattande rapporten för 2004 (KOM(2005) 256 slutlig av den 15 juni 2005), ett memorandum till kommissionen om att utveckla en ändamålsenlig och enhetlig riskhantering vid kommissionens tjänstegrenar (SEK(2005) 1 327 av den 20 oktober 2005) och ett dokument med riktlinjer för tillämpning av riskhantering (”Risk management implementation guide”) daterat den 15 november 2005.

(2)  Se meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska revisionsrätten KOM(2006) 9 slutlig och meddelande till kommissionen SEK(2006) 49 av den 17 januari 2006.

(3)  Se artikel 53 i budgetförordningen (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Resultat av vår politik 2005 (KOM(2006) 124 slutlig av den 14 mars 2006).

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska revisionsrätten (KOM(2006) 277 slutlig av den 7 juni 2006).

(6)  I bilaga 1 till den sammanfattande rapporten 2005 ingår 15 åtgärder inom följande områden: resultatstyrning och intern kontroll, styrelseformer, ekonomisk förvaltning och finansiell rapportering samt personal. De flesta av dessa åtgärder är uppföljningar av de fleråriga målen i den sammanfattande rapporten 2004.

(7)  Se även revisionsrättens årsrapporter för budgetåren 2003 och 2004, punkt 1.67.

(8)  Generalsekretariatet, GD Budget samt GD Personal och administration.

(9)  Meddelande till generaldirektörer och avdelningschefer – Skrivelse om de årliga verksamhetsrapporterna för budgetåret 2005 (SEK(2005) 1533 av den 15 november 2005).

(10)  Detta är en process som grupper av generaldirektorat organiserar för att förbättra överensstämmelsen och samstämmigheten mellan reservationer.

(11)  Se del 3.1 och bilaga 3 i skrivelsen om de årliga verksamhetsrapporterna för budgetåret 2005. Enligt dessa riktlinjer anses en brist i systemet vara väsentlig om den uppfyller både kvalitativa och kvantitativa kriterier. Särskilda genomförandebestämmelser vidareutvecklades av de generaldirektorat som arbetar med delad förvaltning och forskning i syfte att få gemensamma kriterier för väsentlighet och en gemensam metod för kvantifiering, i enlighet med det fleråriga målet nummer 6 som lades fast i den sammanfattande rapporten för 2004 (KOM(2005) 256 slutlig av den 15 juni 2005), bilaga 1.

(12)  Specifikt anges tröskelvärdet i de befintliga riktlinjerna i förhållande till den berörda verksamhetens budget, det vill säga 2 % av beloppet för den aktuella verksamheten (KOM(2003) 28 slutlig av den 21 januari 2003).

(13)  I del 1, avsnitt 1.2, i den aktuella skrivelsen anges att det i tjänstegrenens resultattavla för budgetåret 2005 skall råda jämvikt mellan indikatorer för inverkan, resultat, arbetsbörda, förvaltning samt laglighet och korrekthet.

(14)  I bilaga 6 till skrivelsen om de årliga verksamhetsrapporterna för budgetåret 2005 aviserades publiceringen av ett tilläggsdokument om resultatindikatorer. Denna process avbröts i avvaktan på resultaten från den grupp som arbetar med standardiserade mål och indikatorer för övergripande verksamhet.

(15)  I riktlinjerna för de årliga verksamhetsrapporterna påpekas att reservationerna inte får urholka förklaringen och att det kan inträffa att generaldirektören i extrema fall inte kan avge den nödvändiga försäkran. För att åtgärda brister bör det utarbetas handlingsplaner med tidsfrister för genomförandet.

(16)  GD Kommunikation, GD Utbildning och kultur samt Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel.

(17)  GD Informationssamhället och medier, GD Rättvisa, frihet och säkerhet samt GD Yttre förbindelser.

(18)  Se även revisionsrättens årsrapporter för budgetåren 2003 och 2004, punkt 1.67.

(19)  För 2005 analyserades informationen i de årliga verksamhetsrapporterna (och inte bara i förklaringarna). Bedömningarna som gjordes 2003 och 2004 har anpassats så att situationen 2003, 2004 respektive 2005 kan jämföras.

(20)  Även om de i några fall (förvaltnings- och kontrollsystem i medlemsstaterna 2000/2006 för flera strukturåtgärdsprogram och felfrekvensen för sjätte ramprogrammet för forskning) togs upp i de årliga verksamhetsrapporterna.

(21)  Dessa viktigaste reservationers inverkan på generaldirektörernas försäkran enligt revisionsrätten:

A: Rimlig säkerhet om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet utan eller med obetydliga förbehåll.

B: Rimlig säkerhet med förbehåll om att systemen för intern kontroll garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (fel < 2 % eller brister i systemen vars ekonomiska effekt < 10 % av den aktuella budgeten).

C: Ingen säkerhet (fel > 2 % eller brister i systemen vars ekonomiska effekt > 10 % av den aktuella budgeten).

(22)  Bevis i den årliga verksamhetsrapportensom beaktats för revisionsrättens granskningsslutsats:

För 2005 analyserades informationen i de årliga verksamhetsrapporterna (och inte bara i förklaringarna). Bedömningarna som gjordes 2003 och 2004 har anpassats så att situationen 2003, 2004 respektive 2005 kan jämföras.

A: Tillräckliga belägg för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen (klara och otvetydiga).

B: Tillräckliga belägg för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen efter korrigeringar (oväsentliga felaktigheter eller att mindre viktig information saknas).

C: Otillräckliga belägg för revisionsrättens slutsatser i revisionsförklaringen (med betydande felaktigheter eller att viktig information saknas, t.ex. man bortser från problemen vid delad förvaltning, täckningen av föregående budgetår, ingen kvantifiering och ej användbara uppgifter).

(23)  Utveckling:

- Förbättring

= Oförändrad

– Försämring

(24)  Trots att den ingår i de årliga verksamhetsrapporterna.

(25)  Gäller GJP-utgifter, där IACS tillämpas på ett korrekt sätt.

(26)  Gäller GJP-utgifter, som inte behandlas i IACS eller där IACS inte tillämpas på ett korrekt sätt.

Källa: Revisionsrätten.

(27)  GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter och GD Regionalpolitik.

(28)  Till exempel GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Kommunikation, GD Utbildning och kultur, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Näringsliv, GD Miljö, GD Informationssamhället och medier, GD Rättvisa, frihet och säkerhet, GD Regionalpolitik, GD Forskning, GD Hälsa och konsumentskydd, GD Energi och transport, EuropeAid, Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel.

(29)  Norm 11 – Riskanalys och riskhantering, 12 – Särskild information om förvaltningen, 14 – Anmälan av oriktigheter, 17 – Övervakning, 18 – Registrering av avvikelser, 20 – Identifiering och korrigering av brister i den interna kontrollen, 21 – Granskningsrapporter samt 22 – Internrevisionsenhet.

(30)  GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Budget, GD Konkurrens, GD Utbildning och kultur, GD Ekonomi och finans, GD Utvidgning, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Näringsliv, GD Fiske och havsfrågor, GD Informationssamhället och medier, GD Regionalpolitik, GD Forskning, EuropeAid och Eurostat.

(31)  SEK(2006) 567 av den 28 april 2006.

(32)  Antalet baskrav ökade från 71 till 75. Två av de baskrav som valdes ut 2005 hade skärpts jämfört med 2004.

(33)  GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, GD Budget, GD Konkurrens, GD Utbildning och kultur, GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, GD Forskning, GD Regionalpolitik och EuropeAid.

(34)  I synnerhet norm för intern kontroll 11 – Riskanalys och riskhantering och/eller 17 – Övervakning.

(35)  I enlighet med artikel 86 i budgetförordningen.

(36)  Se meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och revisionsrätten om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2005) 252 slutlig av den 15 juni 2005) och revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2004, punkt 1.85.

(37)  Den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder och inre politik inbegripet forskning.

---

KAPITEL 3

Budgetförvaltning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Iakttagelser

Ökad budget för första hela året efter utvidgningen

Nästan fullt utnyttjad budget

Fortsatt ökning av utestående budgetåtaganden

Behov av högre utnyttjandegrad för strukturåtgärder under de kommande tre åren

Åtaganden har endast i begränsad utsträckning dragits tillbaka enligt ”år n + 2”-regeln

Slutsatser och rekommendationer

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 3.1 | I detta kapitel analyseras frågor som gäller genomförandet av EU:s allmänna budget under 2005 (1). I budgeten finns separata anslag för åtaganden och betalningar. Anslag för åtaganden är de belopp som unionen kan använda för att göra budgetåtaganden under det innevarande året i syfte att fullgöra mer långsiktiga rättsliga åtaganden (eller avtal). Anslag för betalningar är belopp som kan betalas ut under det innevarande året. När det gäller icke-differentierade anslag (bland annat en stor del av jordbruksutgifterna) är budgetanslagen för åtaganden och betalningar lika stora och utnyttjas under året. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

3.1

I detta kapitel analyseras frågor som gäller genomförandet av EU:s allmänna budget under 2005 (1). I budgeten finns separata anslag för åtaganden och betalningar. Anslag för åtaganden är de belopp som unionen kan använda för att göra budgetåtaganden under det innevarande året i syfte att fullgöra mer långsiktiga rättsliga åtaganden (eller avtal). Anslag för betalningar är belopp som kan betalas ut under det innevarande året. När det gäller icke-differentierade anslag (bland annat en stor del av jordbruksutgifterna) är budgetanslagen för åtaganden och betalningar lika stora och utnyttjas under året.

| 3.2 | Huvuddelen av utgifterna för strukturåtgärder och för inre politik och externa åtgärder avser program som förvaltas under flera år (till exempel 2000–2006 när det gäller den nuvarande programperioden för strukturfonderna). När det gäller dessa ”differentierade” utgifter återspeglas rättsliga skyldigheter som budgetåtaganden fördelade på årliga delbelopp under programmens löptid. Eftersom större delen av budgetåtagandena inte leder till utbetalning under det år åtagandet ingås, utan under efterföljande år, kvarstår ett saldo av utestående budgetåtaganden. För ytterligare information om budgeten se
  bilaga I
  . |
| --- | --- |

3.2

Huvuddelen av utgifterna för strukturåtgärder och för inre politik och externa åtgärder avser program som förvaltas under flera år (till exempel 2000–2006 när det gäller den nuvarande programperioden för strukturfonderna). När det gäller dessa ”differentierade” utgifter återspeglas rättsliga skyldigheter som budgetåtaganden fördelade på årliga delbelopp under programmens löptid. Eftersom större delen av budgetåtagandena inte leder till utbetalning under det år åtagandet ingås, utan under efterföljande år, kvarstår ett saldo av utestående budgetåtaganden. För ytterligare information om budgeten se
  bilaga I
  .

IAKTTAGELSER

Ökad budget för första hela året efter utvidgningen

| 3.3 | År 2005 var det första hela året för det utvidgade EU. Totala anslag för åtaganden (116,6 miljarder euro) och för betalningar (106,3 miljarder euro) var 6,2 % respektive 4,4 % högre än den slutliga budgeten för 2004. Ökningen av åtaganden är proportionellt sett större, eftersom de kan omfatta utgifter för mer än ett år (se punkt 3.2), medan betalningsbemyndigandena hänger samman med utnyttjandekapaciteten. Totalt låg åtagande- och betalningsbemyndigandena 3,0 miljarder euro respektive 7,9 miljarder euro under de tak som fastställts i budgetplanen. |
| --- | --- |

3.3

År 2005 var det första hela året för det utvidgade EU. Totala anslag för åtaganden (116,6 miljarder euro) och för betalningar (106,3 miljarder euro) var 6,2 % respektive 4,4 % högre än den slutliga budgeten för 2004. Ökningen av åtaganden är proportionellt sett större, eftersom de kan omfatta utgifter för mer än ett år (se punkt 3.2), medan betalningsbemyndigandena hänger samman med utnyttjandekapaciteten. Totalt låg åtagande- och betalningsbemyndigandena 3,0 miljarder euro respektive 7,9 miljarder euro under de tak som fastställts i budgetplanen.

| 3.4 | De åtta ändringsbudgetar som antogs under året resulterade i en minskning med sammanlagt 0,6 miljarder euro av både anslag för åtaganden och anslag för betalningar, framför allt avseende jordbruks- och strukturåtgärder. |
| --- | --- |

3.4

De åtta ändringsbudgetar som antogs under året resulterade i en minskning med sammanlagt 0,6 miljarder euro av både anslag för åtaganden och anslag för betalningar, framför allt avseende jordbruks- och strukturåtgärder.

Nästan fullt utnyttjad budget

| 3.5 | Resultatet av budgetgenomförandet för 2005 visas i
  diagrammen III och IV
  i
  bilaga I
  : |
| --- | --- |

3.5

Resultatet av budgetgenomförandet för 2005 visas i
  diagrammen III och IV
  i
  bilaga I
  :

| — | Utnyttjandegraden för både åtaganden och betalningar –99 % respektive 96 % – låg på ungefär samma höga nivå som 2004 (98 % och 95 %). |
| --- | --- |

—

Utnyttjandegraden för både åtaganden och betalningar –99 % respektive 96 % – låg på ungefär samma höga nivå som 2004 (98 % och 95 %).

| — | Ett belopp på 2,7 miljarder euro i outnyttjade betalningsbemyndiganden förföll inte utan fördes över från 2005 till 2006, ett ungefär lika stort belopp som överföringen från 2004 till 2005 (2,8 miljarder euro) (2). |
| --- | --- |

—

Ett belopp på 2,7 miljarder euro i outnyttjade betalningsbemyndiganden förföll inte utan fördes över från 2005 till 2006, ett ungefär lika stort belopp som överföringen från 2004 till 2005 (2,8 miljarder euro) (2).

| — | Årets budgetöverskott (3) uppgick till 2,4 miljarder euro, vilket innebär en liten minskning jämfört med 2,7 miljarder euro 2004. |
| --- | --- |

—

Årets budgetöverskott (3) uppgick till 2,4 miljarder euro, vilket innebär en liten minskning jämfört med 2,7 miljarder euro 2004.

Fortsatt ökning av utestående budgetåtaganden

| 3.6 | De utestående budgetåtagandena (4) ökade med 9,1 miljarder euro eller 8 % till 119 miljarder euro (se
  tabell 3.1
  ). 94 % av ökningen avsåg strukturåtgärder, varav 4 miljarder euro gick till program för EU-15 och 3 miljarder euro till EU-10. Nästan 3 miljarder euro av ökningen när det gäller strukturfonderna avsåg Sammanhållningsfonden. De utestående budgetåtagandena för differentierade utgifter som helhet motsvarade 2,4 års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad (2,2 års betalningar 2004). |
| --- | --- |

3.6

De utestående budgetåtagandena (4) ökade med 9,1 miljarder euro eller 8 % till 119 miljarder euro (se
  tabell 3.1
  ). 94 % av ökningen avsåg strukturåtgärder, varav 4 miljarder euro gick till program för EU-15 och 3 miljarder euro till EU-10. Nästan 3 miljarder euro av ökningen när det gäller strukturfonderna avsåg Sammanhållningsfonden. De utestående budgetåtagandena för differentierade utgifter som helhet motsvarade 2,4 års betalningar med nuvarande utnyttjandegrad (2,2 års betalningar 2004).

| 3.6 | Att de utestående budgetåtagandena för strukturåtgärder i EU-10 skulle öka var att vänta, eftersom de budgeterade åtagandena normalt är något högre än utbetalningarna under programplaneringens första år. |
| --- | --- |

3.6

Att de utestående budgetåtagandena för strukturåtgärder i EU-10 skulle öka var att vänta, eftersom de budgeterade åtagandena normalt är något högre än utbetalningarna under programplaneringens första år.

Tabell 3.1 – Förändring av utestående åtaganden 2005

| | Per anslagstyp | Totalt | Jordbruk | Strukturåtgärder | Inre politik | Externa åtgärder | Administrativa utgifter | Reserver | Strategi inför anslutningen | Kompensation | Avrundning |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke-differentierade | Differentierade anslag |
| Överförda åtaganden |
| Saldo som förts över | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 808 | 0 | 8 840 | 0 | –1 |
| Betalningar | –1 072 | –42 852 | –43 924 | –1 394 | –31 184 | –4 415 | –3 306 | – 673 | 0 | –2 953 | 0 | 1 |
| Åtaganden som dragits tillbaka | –47 | –2 245 | –2 293 | –5 | –1 304 | – 410 | – 405 | –35 | 0 | – 133 | 0 | –1 |
| Belopp som förfallit | – 191 | 0 | – 191 | –47 | –1 | –24 | –18 | –96 | 0 | –5 | 0 | 0 |
| Åtaganden gjorda 2005 |
| Gjorda åtaganden | 55 589 | 60 689 | 116 278 | 48 928 | 42 490 | 9 548 | 5 516 | 6 355 | 140 | 1 994 | 1 305 | 2 |
| Betalningar | –54 311 | –6 600 | –60 911 | –47 071 | –1 580 | –3 556 | –1 707 | –5 518 | – 140 | –32 | –1 305 | –2 |
| Belopp som förfallit | –26 | 0 | –26 | 0 | –2 | –12 | –6 | –5 | 0 | –1 | 0 | 0 |
| Avrundning | –1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Utestående åtaganden i slutet av 2005 | 1 254 | 117 826 | 119 080 | 1 863 | 81 704 | 14 581 | 12 387 | 836 | 0 | 7 710 | 0 | –1 |
| Källa: Årsredovisningen för 2005. |

Per anslagstyp

Totalt

Jordbruk

Strukturåtgärder

Inre politik

Externa åtgärder

Administrativa utgifter

Reserver

Strategi inför anslutningen

Kompensation

Avrundning

Icke-differentierade

Differentierade anslag

Överförda åtaganden

Saldo som förts över

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

808

0

8 840

0

–1

Betalningar

–1 072

–42 852

–43 924

–1 394

–31 184

–4 415

–3 306

– 673

0

–2 953

0

1

Åtaganden som dragits tillbaka

–47

–2 245

–2 293

–5

–1 304

– 410

– 405

–35

0

– 133

0

–1

Belopp som förfallit

– 191

0

– 191

–47

–1

–24

–18

–96

0

–5

0

0

Åtaganden gjorda 2005

Gjorda åtaganden

55 589

60 689

116 278

48 928

42 490

9 548

5 516

6 355

140

1 994

1 305

2

Betalningar

–54 311

–6 600

–60 911

–47 071

–1 580

–3 556

–1 707

–5 518

– 140

–32

–1 305

–2

Belopp som förfallit

–26

0

–26

0

–2

–12

–6

–5

0

–1

0

0

Avrundning

–1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Utestående åtaganden i slutet av 2005

1 254

117 826

119 080

1 863

81 704

14 581

12 387

836

0

7 710

0

–1

Källa: Årsredovisningen för 2005.

| 3.7 | Diagram 3.1
  visar värdet av de utestående budgetåtagandena för differentierade utgifter sedan 1994, och den stadiga ökningen i både absoluta och relativa termer. Ökningen beror på |
| --- | --- |

3.7

Diagram 3.1
  visar värdet av de utestående budgetåtagandena för differentierade utgifter sedan 1994, och den stadiga ökningen i både absoluta och relativa termer. Ökningen beror på

| — | den ackumulerade effekten av underutnyttjandet mellan 1999 och 2003, som resulterade i att 40 miljarder euro i betalningsbemyndiganden förföll (5), |
| --- | --- |

—

den ackumulerade effekten av underutnyttjandet mellan 1999 och 2003, som resulterade i att 40 miljarder euro i betalningsbemyndiganden förföll (5),

| — | en växande budget – delvis på grund av utvidgningen – med anslag för åtaganden som i allmänhet är större än anslagen för betalningar. |
| --- | --- |

—

en växande budget – delvis på grund av utvidgningen – med anslag för åtaganden som i allmänhet är större än anslagen för betalningar.

| 3.7 | En betydande ökning av den absoluta nivån för utestående budgetåtaganden var att vänta: det är en naturlig följd av de nya reglerna för åtaganden och betalningar inom ramen för strukturfonderna under perioden 2000–2006. |
| --- | --- |

3.7

En betydande ökning av den absoluta nivån för utestående budgetåtaganden var att vänta: det är en naturlig följd av de nya reglerna för åtaganden och betalningar inom ramen för strukturfonderna under perioden 2000–2006.

Behov av högre utnyttjandegrad för strukturåtgärder under de kommande tre åren

| 3.8 | På grund av budgetförfarandets karaktär återspeglar inte saldot för utestående budgetåtaganden den fulla omfattningen av Europeiska gemenskapens rättsliga åtaganden (se punkt 3.1). I slutet av 2005 fanns rättsliga åtaganden motsvarande 48,4 miljarder euro för vilka inga budgetåtaganden hade ingåtts. De utestående rättsliga åtagandena motsvarade totalt 3,4 års betalningar. Detta bör betraktas mot bakgrund av de olika tidsfristerna för betalningar inom olika budgetområden. |
| --- | --- |

3.8

På grund av budgetförfarandets karaktär återspeglar inte saldot för utestående budgetåtaganden den fulla omfattningen av Europeiska gemenskapens rättsliga åtaganden (se punkt 3.1). I slutet av 2005 fanns rättsliga åtaganden motsvarande 48,4 miljarder euro för vilka inga budgetåtaganden hade ingåtts. De utestående rättsliga åtagandena motsvarade totalt 3,4 års betalningar. Detta bör betraktas mot bakgrund av de olika tidsfristerna för betalningar inom olika budgetområden.

| 3.8 | De indikatorer som används i punkterna 3.8–3.11 bör tolkas med försiktighet. Förhållandet mellan ”utestående rättsliga åtaganden” och betalningar under ett givet år är, av de skäl som revisionsrätten själv anger, inte i sig en användbar indikator. |
| --- | --- |

3.8

De indikatorer som används i punkterna 3.8–3.11 bör tolkas med försiktighet. Förhållandet mellan ”utestående rättsliga åtaganden” och betalningar under ett givet år är, av de skäl som revisionsrätten själv anger, inte i sig en användbar indikator.

Image

| 3.9 | Större delen av saldot för utestående budgetåtaganden avser strukturåtgärder. I slutet av 2005 uppgick de utestående budgetåtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 till 67 miljarder euro, eller 2,3 års utgifter med 2005 års utnyttjandegrad, vilket utgör en liten ökning jämfört med 2004. De rättsliga åtaganden som ännu inte omvandlats till budgetåtaganden uppgick till totalt 39 miljarder euro. Därmed uppgick de totala utestående rättsliga åtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 i slutet av 2005 till 106 miljarder euro. Detta motsvarar 3,6 års betalningar med 2005 års utnyttjandegrad, jämfört med nästan fem års betalningar 2004. Denna minskning beror delvis på att betalningarna var större 2005 än 2004 och är framför allt en naturlig följd av att år 2005 ligger närmare slutet av programmets betalningscykel (se
  diagram 3.2
  ). |
| --- | --- |

3.9

Större delen av saldot för utestående budgetåtaganden avser strukturåtgärder. I slutet av 2005 uppgick de utestående budgetåtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 till 67 miljarder euro, eller 2,3 års utgifter med 2005 års utnyttjandegrad, vilket utgör en liten ökning jämfört med 2004. De rättsliga åtaganden som ännu inte omvandlats till budgetåtaganden uppgick till totalt 39 miljarder euro. Därmed uppgick de totala utestående rättsliga åtagandena för strukturfondernas programperiod 2000–2006 i slutet av 2005 till 106 miljarder euro. Detta motsvarar 3,6 års betalningar med 2005 års utnyttjandegrad, jämfört med nästan fem års betalningar 2004. Denna minskning beror delvis på att betalningarna var större 2005 än 2004 och är framför allt en naturlig följd av att år 2005 ligger närmare slutet av programmets betalningscykel (se
  diagram 3.2
  ).

Image

| 3.10 | Det belopp som krävs för att betala de utestående rättsliga åtagandena för strukturåtgärder bör sättas i relation till att tidsfristen för medlemsstaternas utbetalningar till stödmottagarna löper ut i slutet av 2008 (6). För att kunna iaktta denna tidsfrist kommer medlemsstaterna att behöva öka den redan höga utnyttjandegraden ytterligare. Detta kommer att bli svårt eftersom utnyttjandegraden brukar minska i slutet av programperioden när projekten skall avslutas. Dessutom bör man från och med 2007 börja göra utbetalningar som avser programperioden 2007–2013, men på grund av behovet av att slutföra den nuvarande perioden är det risk för att starten och därmed genomförandet av de nya programmen försenas (7). |
| --- | --- |

3.10

Det belopp som krävs för att betala de utestående rättsliga åtagandena för strukturåtgärder bör sättas i relation till att tidsfristen för medlemsstaternas utbetalningar till stödmottagarna löper ut i slutet av 2008 (6). För att kunna iaktta denna tidsfrist kommer medlemsstaterna att behöva öka den redan höga utnyttjandegraden ytterligare. Detta kommer att bli svårt eftersom utnyttjandegraden brukar minska i slutet av programperioden när projekten skall avslutas. Dessutom bör man från och med 2007 börja göra utbetalningar som avser programperioden 2007–2013, men på grund av behovet av att slutföra den nuvarande perioden är det risk för att starten och därmed genomförandet av de nya programmen försenas (7).

| 3.10 | Medlemsstaterna och kommissionen är medvetna om behovet av vaksamhet för att säkerställa en smidig övergång från en programperiod till en annan. Det gäller både att se till att programmen genomförs som planerat och att hantera det extra arbete som är förenat med att upprätta de nya programmen. Programavslutningen för perioden 2000–2006 förbereds redan av kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.10

Medlemsstaterna och kommissionen är medvetna om behovet av vaksamhet för att säkerställa en smidig övergång från en programperiod till en annan. Det gäller både att se till att programmen genomförs som planerat och att hantera det extra arbete som är förenat med att upprätta de nya programmen. Programavslutningen för perioden 2000–2006 förbereds redan av kommissionen och medlemsstaterna.

Kommissionens förslag till anslagstilldelning kommer att motsvara den väntade beloppsnivån för godtagbara ansökningar om utbetalning, oavsett om ansökningarna hänför sig till programperioden 2000–2006 eller till programperioden 2007–2013. Utgifterna kommer inte nödvändigtvis att minska under den nuvarande programperiodens sista år. En del av saldot för programmen för den innevarande perioden kommer att betalas ut under åren 2007–2011 och kommer därför att överlappa nästa period (8).

”År n + 2”-regeln, som inte tillämpades under programperioden 1994–1999, har under den innevarande perioden fungerat som ett kraftfullt incitament för medlemsstaterna att se till att genomförandet håller tillräckligt hög takt: medel som inte används i tid dras ju tillbaka.

| 3.11 | Utnyttjandegraden var lägre än väntat för Sammanhållningsfonden, vilket till stor del beror på att den var lägre i de nya medlemsstaterna. Genom en ändringsbudget minskades betalningsbemyndigandena med 0,9 miljarder euro eller 30 %, och utestående budgetåtaganden ökade från 9,7 miljarder euro 2004 till 12,5 miljarder euro i slutet av 2005. Detta innebar att utestående rättsliga åtaganden för Sammanhållningsfonden uppgick till totalt 18,6 miljarder euro vilket motsvarar 8,5 års betalningar med 2005 års utnyttjandegrad. Till skillnad från strukturfonderna finns det dock ingen allmän rättslig tidsfrist för när betalningar skall göras. |
| --- | --- |

3.11

Utnyttjandegraden var lägre än väntat för Sammanhållningsfonden, vilket till stor del beror på att den var lägre i de nya medlemsstaterna. Genom en ändringsbudget minskades betalningsbemyndigandena med 0,9 miljarder euro eller 30 %, och utestående budgetåtaganden ökade från 9,7 miljarder euro 2004 till 12,5 miljarder euro i slutet av 2005. Detta innebar att utestående rättsliga åtaganden för Sammanhållningsfonden uppgick till totalt 18,6 miljarder euro vilket motsvarar 8,5 års betalningar med 2005 års utnyttjandegrad. Till skillnad från strukturfonderna finns det dock ingen allmän rättslig tidsfrist för när betalningar skall göras.

| 3.11 | Utvidgningen i maj 2004 medförde att beloppet för totala utestående rättsliga åtaganden ökade väsentligt. De nya programmen har däremot i startskedet av naturliga skäl bara begränsade effekter på betalningarna. |
| --- | --- |

3.11

Utvidgningen i maj 2004 medförde att beloppet för totala utestående rättsliga åtaganden ökade väsentligt. De nya programmen har däremot i startskedet av naturliga skäl bara begränsade effekter på betalningarna.

Åtaganden har endast i begränsad utsträckning dragits tillbaka enligt ”år n + 2”-regeln

| 3.12 | ”År n + 2”-regeln som gäller för strukturfonderna innebär att ett åtagande förfaller automatiskt om ingen ansökan om utbetalning gjorts inom två år från det år det ingicks och syftar till att förhindra att utestående budgetåtaganden ackumuleras i alltför stor utsträckning (9). Under 2005 drogs endast 286 miljoner euro av de utestående budgetåtagandena tillbaka med tillämpning av ”år n + 2”-regeln. Detta var något mer än 2004 (245 miljoner euro) men motsvarade ändå bara 0,9 % av de anslag i form av delåtaganden som var mer än två år gamla och som därför skulle kunna förfalla (och 0,4 % av de utestående budgetåtagandena totalt). |
| --- | --- |

3.12

”År n + 2”-regeln som gäller för strukturfonderna innebär att ett åtagande förfaller automatiskt om ingen ansökan om utbetalning gjorts inom två år från det år det ingicks och syftar till att förhindra att utestående budgetåtaganden ackumuleras i alltför stor utsträckning (9). Under 2005 drogs endast 286 miljoner euro av de utestående budgetåtagandena tillbaka med tillämpning av ”år n + 2”-regeln. Detta var något mer än 2004 (245 miljoner euro) men motsvarade ändå bara 0,9 % av de anslag i form av delåtaganden som var mer än två år gamla och som därför skulle kunna förfalla (och 0,4 % av de utestående budgetåtagandena totalt).

| 3.12 | De utbetalade förskotten i början av programperioden, som utgjorde 7 % av det totala rambeloppet för EU-15 för varje program 2000–2006, ger ett relativt bestående skydd mot risken för att åtaganden behöver dras tillbaka enligt ”år n + 2”-regeln, eftersom förskotten sänker nivån på de återbetalningar som krävs för att undvika ett automatiskt tillbakadragande. |
| --- | --- |

3.12

De utbetalade förskotten i början av programperioden, som utgjorde 7 % av det totala rambeloppet för EU-15 för varje program 2000–2006, ger ett relativt bestående skydd mot risken för att åtaganden behöver dras tillbaka enligt ”år n + 2”-regeln, eftersom förskotten sänker nivån på de återbetalningar som krävs för att undvika ett automatiskt tillbakadragande.

Skyddet avtar med tiden och kan leda till att åtaganden i ökande utsträckning dras tillbaka enligt ”år n + 2”-regeln de kommande åren (se kommissionens svar på punkt 2.24 i revisionsrättens årsrapport för 2004). EU-10 kommer att omfattas av ”år n + 2”-förfarandet för första gången i slutet av 2006.

| 3.13 | I praktiken kan ”år n + 2”-regeln uppmuntra medlemsstaterna att göra en betalningsansökan så snart de har gjort de underliggande betalningarna till stödmottagarna i stället för när stödmottagarna faktiskt har haft utgifterna. Risken finns att medlemsstaterna begär ersättning för icke stödberättigande utgifter eller beräknade (i stället för faktiska) utgifter för att förhindra att åtaganden dras tillbaka. Ett sådant tillvägagångssätt kan minska ”år n + 2”-regelns ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

3.13

I praktiken kan ”år n + 2”-regeln uppmuntra medlemsstaterna att göra en betalningsansökan så snart de har gjort de underliggande betalningarna till stödmottagarna i stället för när stödmottagarna faktiskt har haft utgifterna. Risken finns att medlemsstaterna begär ersättning för icke stödberättigande utgifter eller beräknade (i stället för faktiska) utgifter för att förhindra att åtaganden dras tillbaka. Ett sådant tillvägagångssätt kan minska ”år n + 2”-regelns ändamålsenlighet.

| 3.13 | Kommissionen är medveten om risken och kontrollerar i samband med sina egna revisioner om det eventuellt förekommit något missbruk. |
| --- | --- |

3.13

Kommissionen är medveten om risken och kontrollerar i samband med sina egna revisioner om det eventuellt förekommit något missbruk.

| 3.14 | Större delen av de åtaganden som dragits tillbaka med hänvisning till ”år n + 2”-regeln avser Europeiska socialfonden. I praktiken fördelades nya åtaganden från resultatreserven (10) – liksom 2004 – i vissa fall till de program för vilka åtaganden dragits tillbaka, vilket delvis upphävde effekten av förfarandet (11). |
| --- | --- |

3.14

Större delen av de åtaganden som dragits tillbaka med hänvisning till ”år n + 2”-regeln avser Europeiska socialfonden. I praktiken fördelades nya åtaganden från resultatreserven (10) – liksom 2004 – i vissa fall till de program för vilka åtaganden dragits tillbaka, vilket delvis upphävde effekten av förfarandet (11).

| 3.14 | Eftersom anslag inte kan flyttas mellan mål (beloppen har fastställts vid Europeiska rådets möte i Berlin 1999 och i strukturfondsförordningen) kan bara program inom ett och samma mål i en medlemsstat konkurrera om resultatreserven. |
| --- | --- |

3.14

Eftersom anslag inte kan flyttas mellan mål (beloppen har fastställts vid Europeiska rådets möte i Berlin 1999 och i strukturfondsförordningen) kan bara program inom ett och samma mål i en medlemsstat konkurrera om resultatreserven.

Det finns bara ett samlat programdokument för mål 3 i Nederländerna, och kommissionen hade därför inget annat val än att anslå reserven till detta program. Medlen anslogs emellertid till de prioriteringar i programmet som uppvisade bäst resultat (se kommissionens svar på punkt 2.25 i revisionsrättens årsrapport för 2004).

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 3.15 | Den höga utnyttjandegraden 2005 och den aktiva budgetförvaltningen har inneburit att man kunnat fortsätta de goda budgetresultaten från 2004. Framför allt låg de stora utgiftsprogrammen kvar på förväntade nivåer, trots att det förekom svårigheter att utnyttja medlen i EU-10, särskilt när det gäller Sammanhållningsfonden. Trots den höga utnyttjandegraden ökade de utestående budgetåtagandena med 8 % till rekordnivån 119 miljarder euro, eller 2,4 års betalningar. |
| --- | --- |

3.15

Den höga utnyttjandegraden 2005 och den aktiva budgetförvaltningen har inneburit att man kunnat fortsätta de goda budgetresultaten från 2004. Framför allt låg de stora utgiftsprogrammen kvar på förväntade nivåer, trots att det förekom svårigheter att utnyttja medlen i EU-10, särskilt när det gäller Sammanhållningsfonden. Trots den höga utnyttjandegraden ökade de utestående budgetåtagandena med 8 % till rekordnivån 119 miljarder euro, eller 2,4 års betalningar.

| 3.15 | En viss ökning av de utestående budgetåtagandena var att vänta, eftersom anslagen till differentierade åtagandena för fleråriga program höjdes med anledning av utvidgningen. |
| --- | --- |

3.15

En viss ökning av de utestående budgetåtagandena var att vänta, eftersom anslagen till differentierade åtagandena för fleråriga program höjdes med anledning av utvidgningen.

| 3.16 | För strukturfonderna (som utgör den största andelen av de differentierade utgifterna och av de utestående åtagandena) behöver den höga utnyttjandegraden höjas ytterligare för att stödmottagarnas utgifter skall uppstå inom tidsfristen (slutet av 2008) för programperioden 2000–2006. Detta kommer att bli särskilt svårt eftersom utnyttjandegraden har en tendens att minska i slutet av programperioden. Det finns därför risk för att avslutningen av de nuvarande programmen försenar starten och genomförandet av programmen för perioden 2007–2013, såsom även har skett tidigare. |
| --- | --- |

3.16

För strukturfonderna (som utgör den största andelen av de differentierade utgifterna och av de utestående åtagandena) behöver den höga utnyttjandegraden höjas ytterligare för att stödmottagarnas utgifter skall uppstå inom tidsfristen (slutet av 2008) för programperioden 2000–2006. Detta kommer att bli särskilt svårt eftersom utnyttjandegraden har en tendens att minska i slutet av programperioden. Det finns därför risk för att avslutningen av de nuvarande programmen försenar starten och genomförandet av programmen för perioden 2007–2013, såsom även har skett tidigare.

| 3.16 | Utgifterna minskar inte nödvändigtvis under en programperiods sista år. Tillgängliga uppgifter om i vilken takt programmen genomförs under denna programperiod tyder inte på någon större avmattning. Medlemsstaterna och kommissionen är medvetna om behovet av vaksamhet för att säkerställa en smidig övergång från en programperiod till en annan. Det gäller både att se till att programmen genomförs som planerat och att hantera det extra arbete som är förenat med att upprätta de nya programmen. Programavslutningen för perioden 2000–2006 förbereds redan av kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.16

Utgifterna minskar inte nödvändigtvis under en programperiods sista år. Tillgängliga uppgifter om i vilken takt programmen genomförs under denna programperiod tyder inte på någon större avmattning. Medlemsstaterna och kommissionen är medvetna om behovet av vaksamhet för att säkerställa en smidig övergång från en programperiod till en annan. Det gäller både att se till att programmen genomförs som planerat och att hantera det extra arbete som är förenat med att upprätta de nya programmen. Programavslutningen för perioden 2000–2006 förbereds redan av kommissionen och medlemsstaterna.

| 3.17 | En ändamålsenlig budgetförvaltning förutsätter en realistisk och lagom stor budget som tar hänsyn till den förväntade betalningsprofilen, framför allt medlemsstaternas och mottagarstaternas kapacitet att utnyttja medlen. Detta var inte fallet under de första tre åren av den nuvarande programperioden. Åtaganden för stora utgiftsprogram har delats upp i lika stora delbelopp som inte motsvarar någon betalningsprofil eller tidsplanering för betalningar. Den låga utnyttjandegraden i början av programmen har resulterat i en ackumulering av utestående budgetåtaganden, och de betalningar som motsvarar dessa åtaganden görs först flera år efter det att åtagandena ingicks. |
| --- | --- |

3.17

En ändamålsenlig budgetförvaltning förutsätter en realistisk och lagom stor budget som tar hänsyn till den förväntade betalningsprofilen, framför allt medlemsstaternas och mottagarstaternas kapacitet att utnyttja medlen. Detta var inte fallet under de första tre åren av den nuvarande programperioden. Åtaganden för stora utgiftsprogram har delats upp i lika stora delbelopp som inte motsvarar någon betalningsprofil eller tidsplanering för betalningar. Den låga utnyttjandegraden i början av programmen har resulterat i en ackumulering av utestående budgetåtaganden, och de betalningar som motsvarar dessa åtaganden görs först flera år efter det att åtagandena ingicks.

| 3.17 | Sett till genomförandet av de tillgängliga betalningsbemyndigandena var 2005 ett mycket bra år. Delvis avspeglar detta att budgeten var realistisk och lagom stor. |
| --- | --- |

3.17

Sett till genomförandet av de tillgängliga betalningsbemyndigandena var 2005 ett mycket bra år. Delvis avspeglar detta att budgeten var realistisk och lagom stor.

Kommissionen budgeterar åtagandebemyndigandena i enlighet med överenskommelsen med medlemsstaterna om budgetplanen och med villkoren i strukturfondsförordningarna.

| 3.18 | Denna situation är resultatet av en ständig och gradvis ökning av de årliga budgetarna för åtaganden och betalningar. Kommissionen har fastställt betalningsbudgeten utifrån förväntningen att när programperioder överlappar varandra kompenseras den lägre efterfrågan på betalningar i inledningen av en ny period av betalningar som avser slutet av den gamla perioden (12). När detta inte är fallet (exempelvis 2000–2003) leder det till ett betydande underutnyttjande. Därför finns en risk att betalningsnivåerna ligger kvar på en hög nivå långt efter budgetplansperioden 2000–2006. |
| --- | --- |

3.18

Denna situation är resultatet av en ständig och gradvis ökning av de årliga budgetarna för åtaganden och betalningar. Kommissionen har fastställt betalningsbudgeten utifrån förväntningen att när programperioder överlappar varandra kompenseras den lägre efterfrågan på betalningar i inledningen av en ny period av betalningar som avser slutet av den gamla perioden (12). När detta inte är fallet (exempelvis 2000–2003) leder det till ett betydande underutnyttjande. Därför finns en risk att betalningsnivåerna ligger kvar på en hög nivå långt efter budgetplansperioden 2000–2006.

| 3.18 | Kommissionens anslagsberäkningar bygger på en detaljerad analys av behoven för varje programperiod. |
| --- | --- |

3.18

Kommissionens anslagsberäkningar bygger på en detaljerad analys av behoven för varje programperiod.

Enligt nuvarande regler (och enligt de regler som budgetmyndigheten håller på att diskutera för perioden 2007–2013) kommer betydande utgiftsbelopp för programmen för en viss programperiod att betalas ut under några år av den påföljande programperioden. Kommissionen kommer att övervaka situationen noga för att minska risken för att problemen uppträder på nytt i början av den nya programcykeln.

| 3.19 | För strukturfonderna har ”år n + 2”-regeln hittills endast i liten utsträckning lett till att åtaganden dragits tillbaka. Regelns ändamålsenlighet som budgetförvaltningsverktyg kan komma att begränsas om medlemsstaterna begär ersättning för icke stödberättigande eller beräknade utgifter för att förhindra att åtaganden dras tillbaka. |
| --- | --- |

3.19

För strukturfonderna har ”år n + 2”-regeln hittills endast i liten utsträckning lett till att åtaganden dragits tillbaka. Regelns ändamålsenlighet som budgetförvaltningsverktyg kan komma att begränsas om medlemsstaterna begär ersättning för icke stödberättigande eller beräknade utgifter för att förhindra att åtaganden dras tillbaka.

| 3.19 | Nivån för tillbakadragna åtaganden är inte i sig någon lämplig indikator på ”år n + 2”-regelns effektivitet just därför att regeln också påverkar budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

3.19

Nivån för tillbakadragna åtaganden är inte i sig någon lämplig indikator på ”år n + 2”-regelns effektivitet just därför att regeln också påverkar budgetgenomförandet.

Kommissionen delar helt revisionsrättens uppfattning att ”år n + 2”-regeln måste tillämpas rigoröst.

| 3.20 | Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen noga analyserar den förestående avslutningen av de pågående utgiftsprogrammen avseende strukturåtgärder och avslutningens inverkan på inledningen av de nya programmen. Kommissionen bör även se till att ”år n + 2”-regeln tillämpas ändamålsenligt för strukturfonderna, vilket betyder att den måste dra tillbaka budgetåtaganden motsvarande ett stort belopp om inte medlemsstaterna lyckas öka de stödberättigande utgifterna ytterligare. |
| --- | --- |

3.20

Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen noga analyserar den förestående avslutningen av de pågående utgiftsprogrammen avseende strukturåtgärder och avslutningens inverkan på inledningen av de nya programmen. Kommissionen bör även se till att ”år n + 2”-regeln tillämpas ändamålsenligt för strukturfonderna, vilket betyder att den måste dra tillbaka budgetåtaganden motsvarande ett stort belopp om inte medlemsstaterna lyckas öka de stödberättigande utgifterna ytterligare.

| 3.20 | Kommissionen ansluter sig till rekommendationen. |
| --- | --- |

3.20

Kommissionen ansluter sig till rekommendationen.

Kommissionen kommer att fortsätta att se till att ”år n + 2”-regeln tillämpas ändamålsenligt.

| 3.21 | För programperioden 2007–2013 bör kommissionen |
| --- | --- |

3.21

För programperioden 2007–2013 bör kommissionen

| — | se till att program antas snabbt och baseras på rimliga antaganden, |
| --- | --- |

—

se till att program antas snabbt och baseras på rimliga antaganden,

| — | kritiskt granska medlemsstaternas betalningsprognoser, |
| --- | --- |

—

kritiskt granska medlemsstaternas betalningsprognoser,

| — | se till att de årliga budgetarna under en programperiod bygger på realistiska antaganden om utnyttjandegraden. |
| --- | --- |

—

se till att de årliga budgetarna under en programperiod bygger på realistiska antaganden om utnyttjandegraden.

| 3.21 | Kommissionen ansluter sig till rekommendationen. |
| --- | --- |

3.21

Kommissionen ansluter sig till rekommendationen.

---

(1)  Detaljerad information om genomförandet av budgeten för 2005 finns i kommissionens dokument ”Report on budgetary and Financial management – Financial year 2005.” Se http://ec.europa.eu/budget/publications/fin_manag_account_en.htm

(2)  För ytterligare förklaringar till överföringen av anslag mellan budgetåren se punkt 7.3 i
  bilaga I
  .

(3)  Budgetöverskottet – som inte är samma sak som det ekonomiska resultatet – speglar hur stor del av budgetanslagen som inte har utnyttjats för betalningar. Överskottet är inte en reserv som kan ackumuleras och utnyttjas kommande år till att finansiera utgifter. Den outnyttjade inkomst som överskottet utgör justeras mot de egna medel som skall uppbäras det följande året.

(4)  Se punkt 3.2.

(5)  Se punkt 2.12 i revisionsrättens årsrapport för 2003.

(6)  I början eller mitten av 2009 i vissa fall.

(7)  Avslutningen av programmen har tidigare varit en svår period i programplaneringscykeln: ”De administrativa och finansiella påfrestningarna i samband med avslutandet av programmen 1994–1999 bidrog i hög grad till att programmen för perioden 2000–2006 kom igång så sent.” KOM(2002) 528 slutlig, s. 4.

(8)  Fristen för att utgifter som avser program för perioden 2000–2006 skall kunna vara stödberättigande löper normalt ut vid utgången av 2008, i enlighet med ”år n + 2”-regeln. De sista fem procentens utgifter för ett program kan emellertid betalas först när medlemsstaterna har lämnat in godtagbara dokument för avslutning av stödformen. Tidsfristen för detta är början av 2010. Det betyder i praktiken att vissa betalningar kommer att göras 2010 och 2011.

(9)  Se kommissionens svar till punkt 2.23 i revisionsrättens årsrapport för 2004. Se även kommissionens svar till punkt 2.48 i revisionsrättens årsrapport för 2003: ”Under de närmaste åren bör ’n + 2’-regeln leda till en stabilisering av utestående åtaganden (...)”.

(10)  4 % av de anslag som tilldelades varje medlemsstat placerades i reserven för fördelning till de program som hade bäst resultat, i tre delutbetalningar från 2004 till 2006.

(11)  När det till exempel gällde 79 miljoner euro som dragits tillbaka från ett program i Nederländerna i enlighet med ”år n + 2”-regeln fördelades 24 miljoner euro till samma program från resultatreserven.

(12)  Se kommissionens svar till punkt 2.16 i revisionsrättens årsrapport för 2003: ”Att fleråriga programs programperioder överlappar varandra gör på längre sikt att utbetalningsmönstren jämnas ut. I början av en strukturfonds nya programperiod kompenserar t.ex. utbetalningar för föregående periods program normalt för de nya programmens fortfarande låga betalningsnivå, dvs. innan dessa kommit upp i normal takt.”

---

KAPITEL 4

Inkomster

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Hur fungerar systemen för övervakning och kontroll?

Kommissionens system för övervakning och kontroll

Medlemsstaternas system för övervakning och kontroll

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser

Traditionella egna medel: justering av B-räkenskaper

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 4.1 | Inkomsterna i Europeiska unionens budget utgörs av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 4.1, diagram 4.1
  och
  diagram 4.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (94,3 %). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

4.1

Inkomsterna i Europeiska unionens budget utgörs av egna medel och övriga inkomster. Som framgår av
  tabell 4.1, diagram 4.1
  och
  diagram 4.2
  är egna medel utan jämförelse den viktigaste källan till finansiering av budgetutgifter (94,3 %).

Tabell 4.1 – Inkomster budgetåren 2004 och 2005

| (miljoner euro) |
| --- |
| Typ av inkomst och motsvarande budgetrubrik | Faktiska inkomster 2004 | Budgetens utveckling 2005 | Faktiska inkomster 2005 | Förändring i % (2004 till 2005) |
| Ursprunglig budget | Slutlig budget |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = ((d)-(a))/(a) |
| 1 | Traditionella egna medel (netto efter 25 % avdrag för uppbördskostnader) | 12 307,1 | 12 363,0 | 13 944,0 | 14 063,1 | 14,3 |
| — Jordbruksavgifter (kapitel 10) | 1 313,4 | 819,5 | 1 119,4 | 1 350,8 | 2,8 |
| — Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11) | 401,6 | 793,6 | 793,8 | 695,1 | 73,1 |
| — Tullar (kapitel 12) | 10 592,1 | 10 749,9 | 12 030,8 | 12 017,2 | 13,5 |
| 2 | Egna medel från moms | 13 912,1 | 15 313,5 | 15 956,0 | 16 018,0 | 15,1 |
| — Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13) | 13 679,3 | 15 313,5 | 15 556,0 | 15 618,9 | |
| — Saldon från tidigare år (kapitel 31) | 232,8 | 0,0 | 400,0 | 399,1 | |
| 3 | Egna medel från BNI | 68 982,0 | 77 583,0 | 70 935,4 | 70 860,6 | 2,7 |
| — Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 14) | 69 214,2 | 77 583,0 | 68 884,1 | 68 811,6 | |
| — Saldon från tidigare år (kapitel 32) | – 232,2 | 0,0 | 2 051,3 | 2 049,0 | |
| 4 | Saldon och justeringar | – 148,0 | 0,0 | 0,0 | – 130,6 | –11,8 |
| — Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 15) | – 149,3 | 0,0 | 0,0 | – 120,3 | |
| — Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 35) | 1,3 | 0,0 | 0,0 | –10,3 | |
| 5 | Övriga inkomster | 8 458,7 | 1 040,5 | 4 848,6 | 6 279,5 | –25,8 |
| — Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 30) | 5 693,0 | 0,0 | 3 262,7 | 3 262,7 | –42,7 |
| — Diverse inkomster (avdelningarna 4 till 9) | 2 765,7 | 1 040,5 | 1 585,9 | 3 016,8 | 9,1 |
| Totalsumma | 103 511,9 | 106 300,0 | 105 684,0 | 107 090,6 | 3,5 |
| Källa: Budgetar och ändringsbudgetar för 2005; årsredovisning för Europeiska gemenskaperna, 2005. |

(miljoner euro)

Typ av inkomst och motsvarande budgetrubrik

Faktiska inkomster 2004

Budgetens utveckling 2005

Faktiska inkomster 2005

Förändring i % (2004 till 2005)

Ursprunglig budget

Slutlig budget

(a)

(b)

(c)

(d)

e = ((d)-(a))/(a)

1

Traditionella egna medel (netto efter 25 % avdrag för uppbördskostnader)

12 307,1

12 363,0

13 944,0

14 063,1

14,3

— Jordbruksavgifter (kapitel 10)

1 313,4

819,5

1 119,4

1 350,8

2,8

— Socker- och isoglukosavgifter (kapitel 11)

401,6

793,6

793,8

695,1

73,1

— Tullar (kapitel 12)

10 592,1

10 749,9

12 030,8

12 017,2

13,5

2

Egna medel från moms

13 912,1

15 313,5

15 956,0

16 018,0

15,1

— Egna medel från moms under innevarande budgetår (kapitel 13)

13 679,3

15 313,5

15 556,0

15 618,9

— Saldon från tidigare år (kapitel 31)

232,8

0,0

400,0

399,1

3

Egna medel från BNI

68 982,0

77 583,0

70 935,4

70 860,6

2,7

— Egna medel från BNI under innevarande budgetår (kapitel 14)

69 214,2

77 583,0

68 884,1

68 811,6

— Saldon från tidigare år (kapitel 32)

– 232,2

0,0

2 051,3

2 049,0

4

Saldon och justeringar

– 148,0

0,0

0,0

– 130,6

–11,8

— Korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 15)

– 149,3

0,0

0,0

– 120,3

— Slutlig beräkning av korrigeringen för Förenade kungariket (kapitel 35)

1,3

0,0

0,0

–10,3

5

Övriga inkomster

8 458,7

1 040,5

4 848,6

6 279,5

–25,8

— Överskott från det föregående budgetåret (kapitel 30)

5 693,0

0,0

3 262,7

3 262,7

–42,7

— Diverse inkomster (avdelningarna 4 till 9)

2 765,7

1 040,5

1 585,9

3 016,8

9,1

Totalsumma

103 511,9

106 300,0

105 684,0

107 090,6

3,5

Källa: Budgetar och ändringsbudgetar för 2005; årsredovisning för Europeiska gemenskaperna, 2005.

Image

Image

| 4.2 | Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (2) (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (13,3 %), egna medel som beräknas på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna (14,9 %) och egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (3) (66,1 %). |
| --- | --- |

4.2

Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel (2) (tullar, jordbruksavgifter och sockeravgifter) (13,3 %), egna medel som beräknas på grundval av mervärdesskatt (moms) som uppbärs i medlemsstaterna (14,9 %) och egna medel som härrör från medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI) (3) (66,1 %).

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning

Traditionella egna medel

| 4.3 | De största riskerna i samband med uppbörd av traditionella egna medel är att skattebetalaren undanhåller tull genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling, att tullar och avgifter beräknas felaktigt eller inte fastställs på grund av oupptäckta misstag eller brister i myndigheternas system och att medlemsstaternas redovisning av de fastställda tullarna och avgifterna innehåller felaktigheter eller utelämnanden. |
| --- | --- |

4.3

De största riskerna i samband med uppbörd av traditionella egna medel är att skattebetalaren undanhåller tull genom felaktig redovisning eller helt enkelt genom smuggling, att tullar och avgifter beräknas felaktigt eller inte fastställs på grund av oupptäckta misstag eller brister i myndigheternas system och att medlemsstaternas redovisning av de fastställda tullarna och avgifterna innehåller felaktigheter eller utelämnanden.

| 4.4 | Revisionsrättens granskning av redovisningen kan varken omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. I revisionsrättens granskningsarbete ingick dock en utvärdering av systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen och i medlemsstaterna, för att bedöma huruvida dessa gav rimlig säkerhet i fråga om fullständighet. Granskningen bestod av en genomgång av hur tullövervakningen och de nationella systemen för redovisning av traditionella egna medel är organiserade i åtta medlemsstater (4) (se punkt 4.22), en undersökning av ändamålsenligheten i arrangemangen för ömsesidigt bistånd (punkterna 4.10–4.12), en undersökning av kommissionens konton för traditionella egna medel samt en analys av flödet av tullar och avgifter för att uppnå rimlig säkerhet om att de redovisade beloppen var fullständiga och korrekta. |
| --- | --- |

4.4

Revisionsrättens granskning av redovisningen kan varken omfatta odeklarerad import eller import som har undgått tullens övervakning. I revisionsrättens granskningsarbete ingick dock en utvärdering av systemen för övervakning och kontroll, både vid kommissionen och i medlemsstaterna, för att bedöma huruvida dessa gav rimlig säkerhet i fråga om fullständighet. Granskningen bestod av en genomgång av hur tullövervakningen och de nationella systemen för redovisning av traditionella egna medel är organiserade i åtta medlemsstater (4) (se punkt 4.22), en undersökning av ändamålsenligheten i arrangemangen för ömsesidigt bistånd (punkterna 4.10–4.12), en undersökning av kommissionens konton för traditionella egna medel samt en analys av flödet av tullar och avgifter för att uppnå rimlig säkerhet om att de redovisade beloppen var fullständiga och korrekta.

Egna medel från moms och BNI

| 4.5 | Egna medel från moms och BNI återspeglar makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan granskas direkt. Granskningen av moms och BNI utgick därför från de makroekonomiska aggregat som medlemsstaterna har tagit fram och överlämnat till kommissionen (antingen prognoser eller slutliga uppgifter). Syftet var att bedöma kommissionens system för behandling av uppgifterna innan de till sist förs in i de slutliga räkenskaperna. Granskningen omfattade således upprättandet och genomförandet av den årliga budgeten när det gäller medlemsstaternas betalningar. Vidare fortsatte revisionsrätten sin genomgång av systemen för övervakning och kontroll när det gäller sammanställningen av nationalräkenskaper vid statistikkontor i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.5

Egna medel från moms och BNI återspeglar makroekonomisk statistik vars underliggande uppgifter inte kan granskas direkt. Granskningen av moms och BNI utgick därför från de makroekonomiska aggregat som medlemsstaterna har tagit fram och överlämnat till kommissionen (antingen prognoser eller slutliga uppgifter). Syftet var att bedöma kommissionens system för behandling av uppgifterna innan de till sist förs in i de slutliga räkenskaperna. Granskningen omfattade således upprättandet och genomförandet av den årliga budgeten när det gäller medlemsstaternas betalningar. Vidare fortsatte revisionsrätten sin genomgång av systemen för övervakning och kontroll när det gäller sammanställningen av nationalräkenskaper vid statistikkontor i medlemsstaterna.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Traditionella egna medel

| 4.6 | Mindre fel konstaterades i tulldeklarationerna (de underliggande transaktionerna för traditionella egna medel) men de hade ingen väsentlig effekt på räkenskaperna. Vissa transaktioner beträffande traditionella egna medel, som utan dröjsmål borde ha ställts till kommissionens förfogande, hölls dock felaktigt inne och fördes in i separata räkenskaper (B-räkenskaper). |
| --- | --- |

4.6

Mindre fel konstaterades i tulldeklarationerna (de underliggande transaktionerna för traditionella egna medel) men de hade ingen väsentlig effekt på räkenskaperna. Vissa transaktioner beträffande traditionella egna medel, som utan dröjsmål borde ha ställts till kommissionens förfogande, hölls dock felaktigt inne och fördes in i separata räkenskaper (B-räkenskaper).

| 4.6 | Kommissionen kräver att medlemsstaterna skall betala dröjsmålsränta om det upptäcks att de inte ställt traditionella egna medel till förfogande i tid. |
| --- | --- |

4.6

Kommissionen kräver att medlemsstaterna skall betala dröjsmålsränta om det upptäcks att de inte ställt traditionella egna medel till förfogande i tid.

| 4.7 | Liksom tidigare år konstaterades vid revisionsrättens granskning och kommissionens kontroller (se punkt 4.9) systematiska problem med B-räkenskaperna i ett antal medlemsstater (5). Vissa fel har att göra med villkoren för vad som får föras in i räkenskaperna. I medlemsstater vilkas B-räkenskaper utgör 34 % av de totala räkenskaperna, förs tullfordringar för vilka säkerhet delvis har ställts ändå in i sin helhet i B-räkenskaperna, vilket gör att den säkrade delen ställs till kommissionens förfogande för sent. Andra fel uppstår på grund av att medlemsstaterna inte har anpassat sina redovisningssystem så att överklagande eller återvinning bokförs på ett korrekt sätt eller på grund av att den interna kontrollen över sammanställningen av rapporterna är otillräcklig. En diskussion pågår fortfarande mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 mijoner euro i potentiella tullar och avgifter som en följd av detta problem. |
| --- | --- |

4.7

Liksom tidigare år konstaterades vid revisionsrättens granskning och kommissionens kontroller (se punkt 4.9) systematiska problem med B-räkenskaperna i ett antal medlemsstater (5). Vissa fel har att göra med villkoren för vad som får föras in i räkenskaperna. I medlemsstater vilkas B-räkenskaper utgör 34 % av de totala räkenskaperna, förs tullfordringar för vilka säkerhet delvis har ställts ändå in i sin helhet i B-räkenskaperna, vilket gör att den säkrade delen ställs till kommissionens förfogande för sent. Andra fel uppstår på grund av att medlemsstaterna inte har anpassat sina redovisningssystem så att överklagande eller återvinning bokförs på ett korrekt sätt eller på grund av att den interna kontrollen över sammanställningen av rapporterna är otillräcklig. En diskussion pågår fortfarande mellan kommissionen och Tyskland om 22,7 mijoner euro i potentiella tullar och avgifter som en följd av detta problem.

| 4.7 | Kommissionen instämmer i revisionsrättens konstateranden. Det är inte korrekt praxis att inkludera icke ifrågasatta belopp i B-räkenskaperna av den anledningen att den säkerhet som ställts kan vara otillräcklig. Den strider också mot kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna. Kommissionen kommer att vidta alla lämpliga åtgärder, också överträdelseförfaranden, mot denna felaktiga praxis. |
| --- | --- |

4.7

Kommissionen instämmer i revisionsrättens konstateranden. Det är inte korrekt praxis att inkludera icke ifrågasatta belopp i B-räkenskaperna av den anledningen att den säkerhet som ställts kan vara otillräcklig. Den strider också mot kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna. Kommissionen kommer att vidta alla lämpliga åtgärder, också överträdelseförfaranden, mot denna felaktiga praxis.

Till att börja med korrigerade Tyskland sitt saldo i B-räkenskaperna med totalt 40 miljoner euro. Liksom tidigare har kommissionen krävt att man skall ge en tillförlitlig precisering av korrigeringens ekonomiska konsekvenser. Hittills har detta bara gjorts för något mindre än hälften av korrigeringarna, och 387 415 euro har ställts till kommissionens förfogande. Tyskland har anmodats att lägga fram ytterligare styrkande handlingar för återstoden (ca 22,7 miljoner euro). Kommissionen kommer därefter att vidta lämpliga åtgärder.

Egna medel från moms och BNI

| 4.8 | Vid revisionsrättens granskning framkom inga väsentliga oriktigheter när det gäller medlemsstaternas betalningar av egna medel från moms och BNI. |
| --- | --- |

4.8

Vid revisionsrättens granskning framkom inga väsentliga oriktigheter när det gäller medlemsstaternas betalningar av egna medel från moms och BNI.

Hur fungerar systemen för övervakning och kontroll?

Kommissionens system för övervakning och kontroll

Traditionella egna medel

| 4.9 | Revisionsrätten har gått igenom kommissionens kontroller (6) och tagit hänsyn till resultaten. Liksom tidigare år konstaterades kommissionens metod vara välgrundad och dokumentationen god. Vid kontrollerna konstaterades att systemen för uppbörd av egna medel i allmänhet var tillfredsställande, men det bekräftades att B-räkenskapernas tillförlitlighet fortfarande var bristfällig i några medlemsstater (se punkt 4.7). |
| --- | --- |

4.9

Revisionsrätten har gått igenom kommissionens kontroller (6) och tagit hänsyn till resultaten. Liksom tidigare år konstaterades kommissionens metod vara välgrundad och dokumentationen god. Vid kontrollerna konstaterades att systemen för uppbörd av egna medel i allmänhet var tillfredsställande, men det bekräftades att B-räkenskapernas tillförlitlighet fortfarande var bristfällig i några medlemsstater (se punkt 4.7).

Ömsesidigt bistånd i tullfrågor

| 4.10 | En viktig aspekt av systemen för övervakning och kontroll är att medlemsstaterna och kommissionen samordnar sina åtgärder för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägeri och oegentligheter (7). Brister i systemen skulle innebära att uppbörden av tullar och avgifter riskerar att bli ofullständig. Särskilda bestämmelser om ömsesidigt bistånd inom tull- och jordbrukssektorn finns i rådets förordning (EG) nr 515/97 (8). Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) stödjer kommissionen i detta samarbete. |
| --- | --- |

4.10

En viktig aspekt av systemen för övervakning och kontroll är att medlemsstaterna och kommissionen samordnar sina åtgärder för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägeri och oegentligheter (7). Brister i systemen skulle innebära att uppbörden av tullar och avgifter riskerar att bli ofullständig. Särskilda bestämmelser om ömsesidigt bistånd inom tull- och jordbrukssektorn finns i rådets förordning (EG) nr 515/97 (8). Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) stödjer kommissionen i detta samarbete.

| 4.11 | Medlemsstaternas rapportering om fall av ömsesidigt bistånd är fortfarande inkonsekvent, och de administrativa utredningarna är fortfarande kraftigt försenade, ibland mer än fem år, vilket skulle kunna leda till inkomstbortfall eftersom ett ärende i allmänhet preskriberas efter tre år. Detta resultat stämmer överens med iakttagelsen i revisionsrättens nyligen utförda granskning av förvaltningen av OLAF (9) där det konstaterades att inga regler fastställts för en kontinuerlig och konsekvent övervakning av framsteg i fall av ömsesidigt bistånd i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.11

Medlemsstaternas rapportering om fall av ömsesidigt bistånd är fortfarande inkonsekvent, och de administrativa utredningarna är fortfarande kraftigt försenade, ibland mer än fem år, vilket skulle kunna leda till inkomstbortfall eftersom ett ärende i allmänhet preskriberas efter tre år. Detta resultat stämmer överens med iakttagelsen i revisionsrättens nyligen utförda granskning av förvaltningen av OLAF (9) där det konstaterades att inga regler fastställts för en kontinuerlig och konsekvent övervakning av framsteg i fall av ömsesidigt bistånd i medlemsstaterna.

| 4.11 | Utredningsfasen kan vara både komplicerad och tidskrävande. När det visar sig att medlemsstaterna har tagit onödigt lång tid på sig att försöka få fram bevis för oegentligheter och detta lett till inkomstbortfall, har kommissionen begärt att de skall betala det tullbelopp som gemenskapen gått miste om plus dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

4.11

Utredningsfasen kan vara både komplicerad och tidskrävande. När det visar sig att medlemsstaterna har tagit onödigt lång tid på sig att försöka få fram bevis för oegentligheter och detta lett till inkomstbortfall, har kommissionen begärt att de skall betala det tullbelopp som gemenskapen gått miste om plus dröjsmålsränta.

Kommissionen har icke desto mindre redan gjort en utvärdering av hanteringen av meddelandena om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaterna. I det sammanhanget konstaterade man att det behövs ett modernare förfarande, dels för att underlätta för medlemsstaterna att inhämta, överföra och analysera information, dels för att förkorta fristen för att reagera på ett meddelande om ömsesidigt bistånd. Alla nuvarande moduler i informationssystemet för bedrägeribekämpning (AFIS – Anti-Fraud Information System) håller nu på att ställas om till ny webbteknik. Vidare har kommissionen och medlemsstaterna kommit överens om att integrera ändringar och förbättringar av det elektroniska kommunikationssystemet för ömsesidigt bistånd i denna process.

| 4.12 | Generaldirektoratet för skatter och tullar införde nyligen ett system med riskinformationsformulär för utbyte av information om kontroller och risker mellan medlemsstaternas tullavdelningar. 90 % av uppgiftsfälten i riskinformationsformulären finns även i standardmeddelandet om ömsesidigt bistånd. Informationen som fås från dessa två system används i många fall av samma avdelningar i medlemsstaterna, inbegripet utrednings- och underrättelseavdelningarna och kontrollavdelningarna. Även om en potentiell risk har rapporterats med hjälp av ett riskinformationsformulär krävs det enligt bestämmelserna att ett meddelande skickas parallellt till OLAF i enlighet med förfarandena för ömsesidigt bistånd i fall av brott mot tullagstiftningen. |
| --- | --- |

4.12

Generaldirektoratet för skatter och tullar införde nyligen ett system med riskinformationsformulär för utbyte av information om kontroller och risker mellan medlemsstaternas tullavdelningar. 90 % av uppgiftsfälten i riskinformationsformulären finns även i standardmeddelandet om ömsesidigt bistånd. Informationen som fås från dessa två system används i många fall av samma avdelningar i medlemsstaterna, inbegripet utrednings- och underrättelseavdelningarna och kontrollavdelningarna. Även om en potentiell risk har rapporterats med hjälp av ett riskinformationsformulär krävs det enligt bestämmelserna att ett meddelande skickas parallellt till OLAF i enlighet med förfarandena för ömsesidigt bistånd i fall av brott mot tullagstiftningen.

| 4.12 | Rådets förordning (EG) nr 648/2005 innehåller ett allmänt krav på en ram för riskhantering på gemenskapsnivå. Systemet med informationsutbyte genom riskinformationsformulär (RIF) ingår i denna ram. Erfarenheterna hittills tyder enligt kommissionens mening på att systemet uppfyller ett viktigt mål, nämligen att nå ut med informationen till en bredare krets av kontrolltjänstemän ute på fältet. |
| --- | --- |

4.12

Rådets förordning (EG) nr 648/2005 innehåller ett allmänt krav på en ram för riskhantering på gemenskapsnivå. Systemet med informationsutbyte genom riskinformationsformulär (RIF) ingår i denna ram. Erfarenheterna hittills tyder enligt kommissionens mening på att systemet uppfyller ett viktigt mål, nämligen att nå ut med informationen till en bredare krets av kontrolltjänstemän ute på fältet.

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) och GD Skatter och tullar samarbetar redan, och kommer att fortsätta att samarbeta, för att uppnå största möjliga samverkanseffekter mellan AFIS och RIF, med beaktande av skillnaderna mellan kontrollkraven i första fasen och åtgärder för att bekämpa bedrägeri.

Egna medel från moms

| 4.13 | Kommissionen lyckades behålla frekvensen av och kvaliteten på sina kontroller på plats under budgetåret 2005 i den utvidgade Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.13

Kommissionen lyckades behålla frekvensen av och kvaliteten på sina kontroller på plats under budgetåret 2005 i den utvidgade Europeiska unionen.

| 4.14 | Antalet utestående reservationer (10) när det gäller medlemsstaternas momsredovisningar är fortsatt högt. Med 37 hävda reservationer och 41 nya reservationer ökade antalet till 111 i slutet av 2005. Hur dessa reservationer är fördelade mellan de berörda medlemsstaterna visas i
  tabell 4.2
  . Kommissionen har inte uppskattat den ekonomiska effekten av dem. |
| --- | --- |

4.14

Antalet utestående reservationer (10) när det gäller medlemsstaternas momsredovisningar är fortsatt högt. Med 37 hävda reservationer och 41 nya reservationer ökade antalet till 111 i slutet av 2005. Hur dessa reservationer är fördelade mellan de berörda medlemsstaterna visas i
  tabell 4.2
  . Kommissionen har inte uppskattat den ekonomiska effekten av dem.

| 4.14 | Kommissionen meddelar reservationer när den inte kan godta en medlemsstats uppgifter eller beräkningsmetod, när den begär in handlingar som styrker de uppgifter som lämnats eller den beräkningsmetod som använts eller när en medlemsstat inte lämnat några uppgifter alls. Det är därför i regel svårt att exakt bedöma reservationernas ekonomiska effekter. Sådana bedömningar skulle vidare kunna avskräcka medlemsstaterna från att utföra det ibland svåra arbetet med att ta fram korrekta uppgifter och lämpliga beräkningsmetoder, och det är något som kommissionen vill undvika. Kommissionen kommer emellertid att överväga denna fråga på nytt. |
| --- | --- |

4.14

Kommissionen meddelar reservationer när den inte kan godta en medlemsstats uppgifter eller beräkningsmetod, när den begär in handlingar som styrker de uppgifter som lämnats eller den beräkningsmetod som använts eller när en medlemsstat inte lämnat några uppgifter alls. Det är därför i regel svårt att exakt bedöma reservationernas ekonomiska effekter. Sådana bedömningar skulle vidare kunna avskräcka medlemsstaterna från att utföra det ibland svåra arbetet med att ta fram korrekta uppgifter och lämpliga beräkningsmetoder, och det är något som kommissionen vill undvika. Kommissionen kommer emellertid att överväga denna fråga på nytt.

Tabell 4.2 – Momsreservationer per den 31 december 2005

| Medlemsstater (11) | Antal utestående reservationer per den 31 december 2004 | Reservationer som gjorts 2005 | Reservationer som hävts 2005 | Antal utestående reservationer per den 31 december 2005 | Tidigaste år som reservationerna gäller |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 4 | 5 | 3 | 6 | 1989 |
| Danmark | 1 | 0 | 0 | 1 | 1991 |
| Tyskland | 17 | 8 | 8 | 17 | 1999 |
| Grekland | 13 | 0 | 0 | 13 | 1997 |
| Spanien | 3 | 6 | 3 | 6 | 1999 |
| Frankrike | 9 | 4 | 6 | 7 | 1993 |
| Irland | 1 | 9 | 0 | 10 | 1998 |
| Italien | 12 | 0 | 1 | 11 | 1995 |
| Luxemburg | 3 | 1 | 3 | 1 | 1997 |
| Nederländerna | 2 | 1 | 2 | 1 | 2001 |
| Österrike | 3 | 5 | 0 | 8 | 1995 |
| Portugal | 5 | 0 | 0 | 5 | 1996 |
| Finland | 6 | 1 | 0 | 7 | 1995 |
| Sverige | 21 | 1 | 11 | 11 | 1995 |
| Förenade kungariket | 7 | 0 | 0 | 7 | 1995 |
| Totalt | 107 | 41 | 37 | 111 | |

Medlemsstater (11)

Antal utestående reservationer per den 31 december 2004

Reservationer som gjorts 2005

Reservationer som hävts 2005

Antal utestående reservationer per den 31 december 2005

Tidigaste år som reservationerna gäller

Belgien

4

5

3

6

1989

Danmark

1

0

0

1

1991

Tyskland

17

8

8

17

1999

Grekland

13

0

0

13

1997

Spanien

3

6

3

6

1999

Frankrike

9

4

6

7

1993

Irland

1

9

0

10

1998

Italien

12

0

1

11

1995

Luxemburg

3

1

3

1

1997

Nederländerna

2

1

2

1

2001

Österrike

3

5

0

8

1995

Portugal

5

0

0

5

1996

Finland

6

1

0

7

1995

Sverige

21

1

11

11

1995

Förenade kungariket

7

0

0

7

1995

Totalt

107

41

37

111

| 4.15 | Revisionsrätten konstaterar att hävandet av en reservation till stor del beror på om lämplig åtgärd vidtas av medlemsstaten i fråga. För vissa reservationer kan ett överträdelseförfarande inledas vid Europeiska gemenskapernas domstol. Utöver det finns för närvarande inget ändamålsenligt instrument för att garantera att medlemsstaterna tillhandahåller lämplig information inom tydligt fastställda tidsfrister, så att kommissionen kan besluta om att häva utestående reservationer inom rimlig tid. |
| --- | --- |

4.15

Revisionsrätten konstaterar att hävandet av en reservation till stor del beror på om lämplig åtgärd vidtas av medlemsstaten i fråga. För vissa reservationer kan ett överträdelseförfarande inledas vid Europeiska gemenskapernas domstol. Utöver det finns för närvarande inget ändamålsenligt instrument för att garantera att medlemsstaterna tillhandahåller lämplig information inom tydligt fastställda tidsfrister, så att kommissionen kan besluta om att häva utestående reservationer inom rimlig tid.

| 4.15 | Reservationerna är ett medel för att hålla ”svaga” delar av momsöversikterna öppna för korrigeringar efter den fyraårsfrist som gäller enligt gemenskapslagstiftningen. För de fall där medlemsstaterna tillämpat mervärdesskattebestämmelserna eller bestämmelserna om egna medel felaktigt anser kommissionen att det kan vara ändamålsenligt att tillgripa överträdelseförfarandet. För andra fall kommer kommissionen att undersöka om det är möjligt och lämpligt att lägga till ett instrument av det slag som revisionsrätten föreslår, t.ex. i rådets förordning (EEG) nr 1553/89. |
| --- | --- |

4.15

Reservationerna är ett medel för att hålla ”svaga” delar av momsöversikterna öppna för korrigeringar efter den fyraårsfrist som gäller enligt gemenskapslagstiftningen. För de fall där medlemsstaterna tillämpat mervärdesskattebestämmelserna eller bestämmelserna om egna medel felaktigt anser kommissionen att det kan vara ändamålsenligt att tillgripa överträdelseförfarandet. För andra fall kommer kommissionen att undersöka om det är möjligt och lämpligt att lägga till ett instrument av det slag som revisionsrätten föreslår, t.ex. i rådets förordning (EEG) nr 1553/89.

Egna medel från BNI

| 4.16 | När det gäller egna medel från BNI var kommissionens kontroll av de underliggande nationalräkenskaper som ligger till grund för de siffror som uppges i BNI-frågeformulären fortfarande otillräcklig (12). Under 2005 begränsades de kontroller som kommissionen utför inom ramen för systemen för övervakning och kontroll till skrivbordsgranskningar (13) av uppgifternas kvalitet och samstämdhet i de årliga BNI-frågeformulär som lämnas in av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.16

När det gäller egna medel från BNI var kommissionens kontroll av de underliggande nationalräkenskaper som ligger till grund för de siffror som uppges i BNI-frågeformulären fortfarande otillräcklig (12). Under 2005 begränsades de kontroller som kommissionen utför inom ramen för systemen för övervakning och kontroll till skrivbordsgranskningar (13) av uppgifternas kvalitet och samstämdhet i de årliga BNI-frågeformulär som lämnas in av medlemsstaterna.

| 4.16 | Kommissionen kontrollerar under hösten uppgifterna i de årliga BNI-frågeformulären och använder samma standardiserade checklista för samtliga medlemsstater. I stor utsträckning utnyttjar kommissionen sina egna experters kännedom om ländernas praxis. Vid behov begär den in ytterligare uppgifter från medlemsstaterna. BNI-frågeformuläret översänds sedan till BNI-kommittén för granskning. Genom att man går tillväga på detta sätt kan uppgifterna preliminärt användas för budgetberäkningarna, med beaktande av de befintliga reservationerna för vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

4.16

Kommissionen kontrollerar under hösten uppgifterna i de årliga BNI-frågeformulären och använder samma standardiserade checklista för samtliga medlemsstater. I stor utsträckning utnyttjar kommissionen sina egna experters kännedom om ländernas praxis. Vid behov begär den in ytterligare uppgifter från medlemsstaterna. BNI-frågeformuläret översänds sedan till BNI-kommittén för granskning. Genom att man går tillväga på detta sätt kan uppgifterna preliminärt användas för budgetberäkningarna, med beaktande av de befintliga reservationerna för vissa medlemsstater.

När de nya översikterna föreligger och har analyserats 2008 kommer kommissionen, som komplement till denna skrivbordsgranskning, att återuppta kontrollbesöken i medlemsstaterna och kommer då att lägga större tonvikt vid de källor och metoder som använts och vid reservationerna. Rådande resursbegränsningar måste beaktas i detta arbete.

| 4.17 | I årsrapporten för budgetåret 2004 (14) uppmärksammade revisionsrätten vissa brister i medlemsstaternas kvalitetsrapporter. En genomgång av de kvalitetsrapporter som lämnades in 2005 visade att de flesta av dessa brister har åtgärdats. Det förekommer dock fortfarande ingen rapportering om resultaten av de utredningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter som medlemsstaterna har gjort. |
| --- | --- |

4.17

I årsrapporten för budgetåret 2004 (14) uppmärksammade revisionsrätten vissa brister i medlemsstaternas kvalitetsrapporter. En genomgång av de kvalitetsrapporter som lämnades in 2005 visade att de flesta av dessa brister har åtgärdats. Det förekommer dock fortfarande ingen rapportering om resultaten av de utredningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter som medlemsstaterna har gjort.

| 4.17 | Kommissionen har enträget uppmanat medlemsstaterna att öka sina ansträngningar när det gäller att redovisa resultaten av sina utredningar om kvaliteten på BNI (se svaret på punkt 4.30 c). |
| --- | --- |

4.17

Kommissionen har enträget uppmanat medlemsstaterna att öka sina ansträngningar när det gäller att redovisa resultaten av sina utredningar om kvaliteten på BNI (se svaret på punkt 4.30 c).

| 4.18 | Vid utgången av budgetåret 2005 fanns totalt 63 utestående särskilda reservationer (15) (merparten för åren 1995–2001), ojämnt fördelade mellan EU-15-medlemsstaterna, både när det gäller antalet reservationer och de åtgärder som vidtagits för att häva dem, se
  tabell 4.3
  . |
| --- | --- |

4.18

Vid utgången av budgetåret 2005 fanns totalt 63 utestående särskilda reservationer (15) (merparten för åren 1995–2001), ojämnt fördelade mellan EU-15-medlemsstaterna, både när det gäller antalet reservationer och de åtgärder som vidtagits för att häva dem, se
  tabell 4.3
  .

Tabell 4.3 – BNI-reservationer per den 31 december 2005

| Medlemsstater (16) | Antal utestående reservationer per den 31 december 2004 | Reservationer som gjorts 2005 | Reservationer som hävts 2005 | Antal utestående reservationer per den 31 december 2005 (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 | — | — | 3 |
| Danmark | 5 | — | — | 5 |
| Tyskland | 1 | 3 | 1 | 3 |
| Grekland | 7 | — | — | 7 |
| Spanien | 5 | — | — | 5 |
| Frankrike | 8 | — | — | 8 |
| Irland | 4 | — | — | 4 |
| Italien | 4 | — | — | 4 |
| Luxemburg | 1 | 8 | 1 | 8 |
| Nederländerna | 4 | — | 2 | 2 |
| Österrike | 4 | — | 3 | 1 |
| Portugal | 4 | — | — | 4 |
| Finland | 3 | — | — | 3 |
| Sverige | 0 | — | — | 0 |
| Förenade kungariket | 6 | — | — | 6 |
| Totalt | 59 | 11 | 7 | 63 |

Medlemsstater (16)

Antal utestående reservationer per den 31 december 2004

Reservationer som gjorts 2005

Reservationer som hävts 2005

Antal utestående reservationer per den 31 december 2005 (17)

Belgien

3

—

—

3

Danmark

5

—

—

5

Tyskland

1

3

1

3

Grekland

7

—

—

7

Spanien

5

—

—

5

Frankrike

8

—

—

8

Irland

4

—

—

4

Italien

4

—

—

4

Luxemburg

1

8

1

8

Nederländerna

4

—

2

2

Österrike

4

—

3

1

Portugal

4

—

—

4

Finland

3

—

—

3

Sverige

0

—

—

0

Förenade kungariket

6

—

—

6

Totalt

59

11

7

63

| 4.19 | När det gäller att inkludera illegal verksamhet i BNI kommer kommissionen att behöva göra ytterligare en reservation som gäller för alla EU-15-medlemsstater för att justeringar skall kunna göras i de berörda aggregaten från och med 2002 (18). |
| --- | --- |

4.19

När det gäller att inkludera illegal verksamhet i BNI kommer kommissionen att behöva göra ytterligare en reservation som gäller för alla EU-15-medlemsstater för att justeringar skall kunna göras i de berörda aggregaten från och med 2002 (18).

| 4.19 | Kommissionen har i juli 2006 meddelat medlemsstaterna en reservation beträffande illegal verksamhet. |
| --- | --- |

4.19

Kommissionen har i juli 2006 meddelat medlemsstaterna en reservation beträffande illegal verksamhet.

Indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM)

| 4.20 | Sedan 2005 gäller nya regler för fördelningen av FISIM inom europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) (19). Målet är att inom gemenskapen uppnå en korrektare jämförelse av medlemsstaternas BNI-nivåer. Enligt Eurostat (20) skulle tillämpningen av de nya reglerna leda till en markant ökning av BNI som varierar beroende på medlemsstat och år, men pendlar mellan 0,5 och 2 % ungefär. |
| --- | --- |

4.20

Sedan 2005 gäller nya regler för fördelningen av FISIM inom europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) (19). Målet är att inom gemenskapen uppnå en korrektare jämförelse av medlemsstaternas BNI-nivåer. Enligt Eurostat (20) skulle tillämpningen av de nya reglerna leda till en markant ökning av BNI som varierar beroende på medlemsstat och år, men pendlar mellan 0,5 och 2 % ungefär.

| 4.21 | I fall där ändringar av ENS 95 leder till markanta förändringar av BNI skall rådet på grundval av ett förslag från kommissionen besluta huruvida dessa ändringar skall tillämpas när det gäller egna medel (21). Trots att beslutet om de nya reglerna för fördelningen av FISIM inom ramen för ENS 95 redan hade fattats 2002 har kommissionen fortfarande inte lagt fram något förslag om FISIM-fördelning när det gäller egna medel. En sådan fördelning skulle ha inverkat på medlemsstaternas ekonomiska börda. |
| --- | --- |

4.21

I fall där ändringar av ENS 95 leder till markanta förändringar av BNI skall rådet på grundval av ett förslag från kommissionen besluta huruvida dessa ändringar skall tillämpas när det gäller egna medel (21). Trots att beslutet om de nya reglerna för fördelningen av FISIM inom ramen för ENS 95 redan hade fattats 2002 har kommissionen fortfarande inte lagt fram något förslag om FISIM-fördelning när det gäller egna medel. En sådan fördelning skulle ha inverkat på medlemsstaternas ekonomiska börda.

| 4.21 | De statistiska ändringar som EU infört för att förbättra de metoder som tillämpas i det europeiska räkenskapssystemet (ENS) och få en mera korrekt jämförelse mellan den ekonomiska aktiviteten i medlemsstaterna bör, när de överenskomna ändringarna tillämpas på ett enhetligt sätt i alla medlemsstaterna, också gälla för inbetalningar av egna medel. Kommissionen kommer därför att lägga fram förslag om att inkludera fördelade FISIM (indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster) vid beräkningen av egna medel från BNI när den bedömer att samtliga medlemsstater är i stånd att genomföra anpassningen på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

4.21

De statistiska ändringar som EU infört för att förbättra de metoder som tillämpas i det europeiska räkenskapssystemet (ENS) och få en mera korrekt jämförelse mellan den ekonomiska aktiviteten i medlemsstaterna bör, när de överenskomna ändringarna tillämpas på ett enhetligt sätt i alla medlemsstaterna, också gälla för inbetalningar av egna medel. Kommissionen kommer därför att lägga fram förslag om att inkludera fördelade FISIM (indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster) vid beräkningen av egna medel från BNI när den bedömer att samtliga medlemsstater är i stånd att genomföra anpassningen på ett enhetligt sätt.

Medlemsstaternas system för övervakning och kontroll

Traditionella egna medel

| 4.22 | Systemen för tullövervakning och redovisning av traditionella egna medel visade sig i regel fungera korrekt. En undersökning av gemenskapens transiteringssystem visade dock att många medlemsstater (22) inte hade ändamålsenliga system för att inleda utredningar i tid när det fanns tvivel om varupartiers ankomst. Stora förseningar förekom också under senare stadier av utredningen och indrivningsförfarandet. Därför uppbars tullar och avgifter ofta sent i sådana fall. I flera medlemsstater (23) var tullkontrollerna av varor i tillfällig förvaring (24) inte tillräcklig för att garantera att tidsfrister och andra regler i gemenskapens tullkodex iakttogs. I en medlemsstat (25) kunde intervallen mellan tullens granskningar av ekonomiska operatörer rutinmässigt överstiga tre år vilket utgjorde en risk för uppbörden av traditionella egna medel på grund av att preskriptionstiden hade gått ut. |
| --- | --- |

4.22

Systemen för tullövervakning och redovisning av traditionella egna medel visade sig i regel fungera korrekt. En undersökning av gemenskapens transiteringssystem visade dock att många medlemsstater (22) inte hade ändamålsenliga system för att inleda utredningar i tid när det fanns tvivel om varupartiers ankomst. Stora förseningar förekom också under senare stadier av utredningen och indrivningsförfarandet. Därför uppbars tullar och avgifter ofta sent i sådana fall. I flera medlemsstater (23) var tullkontrollerna av varor i tillfällig förvaring (24) inte tillräcklig för att garantera att tidsfrister och andra regler i gemenskapens tullkodex iakttogs. I en medlemsstat (25) kunde intervallen mellan tullens granskningar av ekonomiska operatörer rutinmässigt överstiga tre år vilket utgjorde en risk för uppbörden av traditionella egna medel på grund av att preskriptionstiden hade gått ut.

| 4.22 | Alla revisionsrättens kommentarer kommer att tas upp med de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.22

Alla revisionsrättens kommentarer kommer att tas upp med de berörda medlemsstaterna.

När det gäller transitering med tillämpning av det pappersbaserade systemet förekom det ofta tvivel om huruvida befordringar av varor hade avslutats korrekt – något som ofta tog mycket lång tid att utreda. I och med det fullständiga genomförandet 2005 av det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS) finns det numera en mycket bättre ram för arbetet. Antalet fall där man ifrågasätter om en varubefordran har avslutats fullständigt och i tid kan väntas minska, och de fall som faktiskt aktualiseras kommer förmodligen att avgöras snabbare. Kommissionen undersöker för närvarande hur transiteringsbestämmelserna tillämpas i medlemsstaterna. De preliminära resultaten tyder på att de redovisningsförseningar som påverkar de traditionella egna medlen hänför sig till varubefordringar som hanterats enligt det gamla systemet, inte det nya, och att utvecklingen för närvarande ger anledning till optimism. Dessutom pågår en separat översyn av undersökningsförfarandet.

Tullkontroller görs numera i ökande omfattning inne i länderna genom revisionsbaserade granskningar av bokföringen som genomförs på grundval av riskanalys. För att minimera risken för preskription har den berörda medlemsstaten för avsikt att revidera sin strategi.

Egna medel från BNI

| 4.23 | I årsrapporten för budgetåret 2004 konstaterade revisionsrätten att det fanns stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om förekomst och användning av vissa delar av systemen för övervakning och kontroll vid statistikkontoren när det gäller sammanställningen av nationalräkenskaper. År 2005 utvidgades granskningen till ytterligare sex medlemsstater (26), och ett antal brister konstaterades på följande områden: |
| --- | --- |

4.23

I årsrapporten för budgetåret 2004 konstaterade revisionsrätten att det fanns stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om förekomst och användning av vissa delar av systemen för övervakning och kontroll vid statistikkontoren när det gäller sammanställningen av nationalräkenskaper. År 2005 utvidgades granskningen till ytterligare sex medlemsstater (26), och ett antal brister konstaterades på följande områden:

| a) | Genomförande av en formell och strukturerad riskanalys i samband med processen för sammanställning av nationalräkenskaper (27). |
| --- | --- |

a)

Genomförande av en formell och strukturerad riskanalys i samband med processen för sammanställning av nationalräkenskaper (27).

| b) | Förekomst av överenskommelser eller likvärdiga arrangemang mellan avdelningar för nationalräkenskaper och enheter som tillhandahåller grundläggande statistiska uppgifter där villkoren för leverans av uppgifter och uppgifternas kvalitet anges (28). |
| --- | --- |

b)

Förekomst av överenskommelser eller likvärdiga arrangemang mellan avdelningar för nationalräkenskaper och enheter som tillhandahåller grundläggande statistiska uppgifter där villkoren för leverans av uppgifter och uppgifternas kvalitet anges (28).

| c) | Systematiskt framtagande av ”kvalitetsrapporter” som åtföljer statistiska undersökningar (29). |
| --- | --- |

c)

Systematiskt framtagande av ”kvalitetsrapporter” som åtföljer statistiska undersökningar (29).

| d) | Genomförande av interna granskningar av insamlings- och sammanställningsprocessen för statistiska uppgifter (30). |
| --- | --- |

d)

Genomförande av interna granskningar av insamlings- och sammanställningsprocessen för statistiska uppgifter (30).

| 4.23 | Se svaret på punkt 4.25. |
| --- | --- |

4.23

Se svaret på punkt 4.25.

| 4.24 | År 2005 antogs en uppförandekod för europeisk statistik (31), där grundprinciperna för att förbättra kvaliteten på statistiska produkter (inbegripet nationalräkenskaper) läggs fram. Under 2005 var de nationella statistikkontoren skyldiga att göra en självutvärdering av hur de följde kodens grundprinciper. Dessa självutvärderingar kommer att kompletteras och godkännas genom de inbördes granskningar (peer review) som skall utföras under 2006 och 2007 och samordnas av kommissionen. |
| --- | --- |

4.24

År 2005 antogs en uppförandekod för europeisk statistik (31), där grundprinciperna för att förbättra kvaliteten på statistiska produkter (inbegripet nationalräkenskaper) läggs fram. Under 2005 var de nationella statistikkontoren skyldiga att göra en självutvärdering av hur de följde kodens grundprinciper. Dessa självutvärderingar kommer att kompletteras och godkännas genom de inbördes granskningar (peer review) som skall utföras under 2006 och 2007 och samordnas av kommissionen.

| 4.25 | Revisionsrätten vidhåller att skillnaderna i förekomst och användning av system för övervakning och kontroll skulle kunna leda till olika grader av tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet i nationalräkenskaperna. |
| --- | --- |

4.25

Revisionsrätten vidhåller att skillnaderna i förekomst och användning av system för övervakning och kontroll skulle kunna leda till olika grader av tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet i nationalräkenskaperna.

| 4.25 | Kommissionen använder ett standardiserat verktyg för att kontrollera tillförlitligheten, jämförbarheten och fullständigheten hos de BNI-data från medlemsstaterna som används för att beräkna egna medel, inbegripet utförliga beskrivningar av källor och metoder (BNI-dokumentation) med årliga uppdateringar i form av kvalitetsrapporterna. Kommissionen anser att detta tillvägagångssätt är av avgörande betydelse för att BNI-uppgifternas tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet skall kunna bekräftas. |
| --- | --- |

4.25

Kommissionen använder ett standardiserat verktyg för att kontrollera tillförlitligheten, jämförbarheten och fullständigheten hos de BNI-data från medlemsstaterna som används för att beräkna egna medel, inbegripet utförliga beskrivningar av källor och metoder (BNI-dokumentation) med årliga uppdateringar i form av kvalitetsrapporterna. Kommissionen anser att detta tillvägagångssätt är av avgörande betydelse för att BNI-uppgifternas tillförlitlighet, jämförbarhet och fullständighet skall kunna bekräftas.

Ytterligare garantier i detta avseende skulle ges om medlemsstaterna tillämpade ett system för att övervaka och kontrollera sammanställningen av nationalräkenskaperna. Kommissionen kommer därför att aktivt verka för att medlemsstaterna delar med sig till varandra av väl fungerande organisatoriska lösningar.

Slutsatser och rekommendationer

| 4.26 | Med hänsyn till granskningens omfattning (se punkt 4.3) och med undantag av de frågor angående B-räkenskaperna som redovisas i punkterna 4.6 och 4.7 konstaterade revisionsrätten att tullövervakningssystemen i alla väsentliga avseenden var tillfredsställande, att redovisningen av traditionella egna medel var tillförlitlig och att de underliggande transaktionerna var lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

4.26

Med hänsyn till granskningens omfattning (se punkt 4.3) och med undantag av de frågor angående B-räkenskaperna som redovisas i punkterna 4.6 och 4.7 konstaterade revisionsrätten att tullövervakningssystemen i alla väsentliga avseenden var tillfredsställande, att redovisningen av traditionella egna medel var tillförlitlig och att de underliggande transaktionerna var lagliga och korrekta.

| 4.27 | När det gäller traditionella egna medel rekommenderar revisionsrätten att |
| --- | --- |

4.27

När det gäller traditionella egna medel rekommenderar revisionsrätten att

| 4.27 | |
| --- | --- |

4.27

| a) | OLAF och GD Skatter och tullar rationaliserar både rapporterings- och övervakningssystemen och arbetar för ett mer integrerat arbetssätt, till exempel med hjälp av en handlingsplan som gäller båda generaldirektoraten (punkt 4.12) för att förbättra det ömsesidiga biståndets ändamålsenlighet och minska risken för att ansökningar inte behandlas i tid, |
| --- | --- |

a)

OLAF och GD Skatter och tullar rationaliserar både rapporterings- och övervakningssystemen och arbetar för ett mer integrerat arbetssätt, till exempel med hjälp av en handlingsplan som gäller båda generaldirektoraten (punkt 4.12) för att förbättra det ömsesidiga biståndets ändamålsenlighet och minska risken för att ansökningar inte behandlas i tid,

| a) | OLAF och GD Skatter och tullar samarbetar redan i frågan om ett mera integrerat tillvägagångssätt när det gäller att förbättra rapporterings- och övervakningssystemen (se svaret på punkt 4.12). |
| --- | --- |

a)

OLAF och GD Skatter och tullar samarbetar redan i frågan om ett mera integrerat tillvägagångssätt när det gäller att förbättra rapporterings- och övervakningssystemen (se svaret på punkt 4.12).

| b) | kommissionen så småningom beaktar om den nuvarande förordningen anger kraven tillräckligt tydligt, om det finns utrymme att ge vägledning om bästa praxis och om förfarandena kan förenklas för att minska förekomsten av fel (punkt 4.7) mot bakgrund av de fortsatta problemen med B-räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

kommissionen så småningom beaktar om den nuvarande förordningen anger kraven tillräckligt tydligt, om det finns utrymme att ge vägledning om bästa praxis och om förfarandena kan förenklas för att minska förekomsten av fel (punkt 4.7) mot bakgrund av de fortsatta problemen med B-räkenskaperna.

| b) | Under 2004 godkände rådet kommissionens förslag till ändrade regler i ordningen för B-räkenskaperna. En övergångsperiod, som löper ut 2009, har fastställts för ändringarna. Effekterna av dessa ändringar bör utvärderas innan man tar initiativ till ytterligare ändringar. Under tiden kommer kommissionen att fortsätta att informera medlemsstaterna om den korrekta användningen av B-räkenskaperna och om konsekvenserna av domstolsutslag av betydelse för hur traditionella egna medel skall behandlas i räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

Under 2004 godkände rådet kommissionens förslag till ändrade regler i ordningen för B-räkenskaperna. En övergångsperiod, som löper ut 2009, har fastställts för ändringarna. Effekterna av dessa ändringar bör utvärderas innan man tar initiativ till ytterligare ändringar. Under tiden kommer kommissionen att fortsätta att informera medlemsstaterna om den korrekta användningen av B-räkenskaperna och om konsekvenserna av domstolsutslag av betydelse för hur traditionella egna medel skall behandlas i räkenskaperna.

| 4.28 | Med hänsyn till granskningens omfattning såsom den redovisas i punkt 4.5 konstaterade revisionsrätten på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat in, att medel från moms och BNI i alla väsentliga avseenden har beräknats, uppburits och redovisats korrekt i gemenskapens räkenskaper av kommissionen. |
| --- | --- |

4.28

Med hänsyn till granskningens omfattning såsom den redovisas i punkt 4.5 konstaterade revisionsrätten på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna har lämnat in, att medel från moms och BNI i alla väsentliga avseenden har beräknats, uppburits och redovisats korrekt i gemenskapens räkenskaper av kommissionen.

| 4.29 | När det gäller kommissionens kontroller av de system som ligger till grund för beräkningen av egna medel från moms |
| --- | --- |

4.29

När det gäller kommissionens kontroller av de system som ligger till grund för beräkningen av egna medel från moms

| 4.29 | |
| --- | --- |

4.29

| a) | konstaterar revisionsrätten att reservationer inverkar på korrektheten i medlemsstaternas momsredovisningar, särskilt med tanke på det stora antalet (111), och rekommenderar att kommissionen i samråd med medlemsstaterna kvantifierar inverkan av dessa reservationer när så är möjligt (se punkt 4.14), |
| --- | --- |

a)

konstaterar revisionsrätten att reservationer inverkar på korrektheten i medlemsstaternas momsredovisningar, särskilt med tanke på det stora antalet (111), och rekommenderar att kommissionen i samråd med medlemsstaterna kvantifierar inverkan av dessa reservationer när så är möjligt (se punkt 4.14),

| a) | När kommissionen har meddelat en reservation fortsätter den att diskutera med den berörda medlemsstaten tills man hittar en lösning, som sedan läggs fram för den rådgivande kommittén för egna medel. Kommissionen kommer att undersöka om det är möjligt att rangordna reservationerna efter deras möjliga ekonomiska betydelse. Den kommer samtidigt att fortsätta sina diskussioner med medlemsstaternas myndigheter för att komma fram till en slutgiltig lösning. |
| --- | --- |

a)

När kommissionen har meddelat en reservation fortsätter den att diskutera med den berörda medlemsstaten tills man hittar en lösning, som sedan läggs fram för den rådgivande kommittén för egna medel. Kommissionen kommer att undersöka om det är möjligt att rangordna reservationerna efter deras möjliga ekonomiska betydelse. Den kommer samtidigt att fortsätta sina diskussioner med medlemsstaternas myndigheter för att komma fram till en slutgiltig lösning.

| b) | rekommenderar revisionsrätten att kommissionen inrättar ett instrument för att garantera att reservationer hävs inom rimlig tid (se punkt 4.15). |
| --- | --- |

b)

rekommenderar revisionsrätten att kommissionen inrättar ett instrument för att garantera att reservationer hävs inom rimlig tid (se punkt 4.15).

| b) | Kommissionen kommer att undersöka om det är möjligt och lämpligt att införa en sådan praxis när det gäller reservationer i rådets förordning (EEG) nr 1553/89 och att fastställa ett förfarande för tillämpningen (se svaret på punkt 4.15). |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer att undersöka om det är möjligt och lämpligt att införa en sådan praxis när det gäller reservationer i rådets förordning (EEG) nr 1553/89 och att fastställa ett förfarande för tillämpningen (se svaret på punkt 4.15).

| 4.30 | Revisionsrättens granskning av egna medel från BNI har visat på brister som skulle kunna påverka kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaternas BNI-bidrag grundas på. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen |
| --- | --- |

4.30

Revisionsrättens granskning av egna medel från BNI har visat på brister som skulle kunna påverka kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaternas BNI-bidrag grundas på. Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen

| 4.30 | |
| --- | --- |

4.30

| a) | gör fler kontroller av utvalda nationalräkenskapsaggregat (se punkt 4.16), |
| --- | --- |

a)

gör fler kontroller av utvalda nationalräkenskapsaggregat (se punkt 4.16),

| a) | Det tillvägagångssätt som anges i svaret på punkt 4.16 gör att uppgifterna preliminärt kan användas för budgetberäkningarna, med beaktande av de befintliga reservationerna för vissa medlemsstater.
  Kommissionen diskuterar för närvarande med medlemsstaterna i BNI-kommittén hur fler direkta kontroller, i den mening som revisionsrätten avser, skulle kunna genomföras, vilken räckvidd de bör ha och när de helst bör äga rum.
  Rådande resursbegränsningar måste beaktas i denna kontrollverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Det tillvägagångssätt som anges i svaret på punkt 4.16 gör att uppgifterna preliminärt kan användas för budgetberäkningarna, med beaktande av de befintliga reservationerna för vissa medlemsstater.

Kommissionen diskuterar för närvarande med medlemsstaterna i BNI-kommittén hur fler direkta kontroller, i den mening som revisionsrätten avser, skulle kunna genomföras, vilken räckvidd de bör ha och när de helst bör äga rum.

Rådande resursbegränsningar måste beaktas i denna kontrollverksamhet.

| b) | fortsätter att uppmuntra medlemsstaterna att vidta åtgärder för att häva reservationer (se punkterna 4.18 och 4.19), |
| --- | --- |

b)

fortsätter att uppmuntra medlemsstaterna att vidta åtgärder för att häva reservationer (se punkterna 4.18 och 4.19),

| b) | Vid BNI-kommitténs möte den 3–4 juli 2006 uppmuntrade kommissionen på nytt medlemsstaterna att påskynda sina ansträngningar för att få reservationerna hävda. |
| --- | --- |

b)

Vid BNI-kommitténs möte den 3–4 juli 2006 uppmuntrade kommissionen på nytt medlemsstaterna att påskynda sina ansträngningar för att få reservationerna hävda.

| c) | formulerar tydligare riktlinjer när det gäller rapportering om resultat av utredningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter (se punkt 4.17), |
| --- | --- |

c)

formulerar tydligare riktlinjer när det gäller rapportering om resultat av utredningar om kvaliteten på BNI och dess komponenter (se punkt 4.17),

| c) | Vid BNI-kommitténs möte den 3–4 juli 2006 diskuterades frågan om medlemsstaternas egna utredningar om kvaliteten på BNI. Kommissionen har enträget uppmanat medlemsstaterna att öka sina ansträngningar när det gäller att redovisa resultaten av sina utredningar om kvaliteten på BNI. |
| --- | --- |

c)

Vid BNI-kommitténs möte den 3–4 juli 2006 diskuterades frågan om medlemsstaternas egna utredningar om kvaliteten på BNI. Kommissionen har enträget uppmanat medlemsstaterna att öka sina ansträngningar när det gäller att redovisa resultaten av sina utredningar om kvaliteten på BNI.

| d) | ser över genomförandet av medlemsstaternas övervakning och kontroller när det gäller sammanställningen av nationalräkenskaper och främjar införandet av bästa praxis (se punkterna 4.24 och 4.25), |
| --- | --- |

d)

ser över genomförandet av medlemsstaternas övervakning och kontroller när det gäller sammanställningen av nationalräkenskaper och främjar införandet av bästa praxis (se punkterna 4.24 och 4.25),

| d) | Kommissionen kommer att aktivt verka för att medlemsstaterna delar med sig till varandra av väl fungerande organisatoriska lösningar, även om organisatoriska aspekter när det gäller de nationella statistikbyråerna hör till medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen kommer att aktivt verka för att medlemsstaterna delar med sig till varandra av väl fungerande organisatoriska lösningar, även om organisatoriska aspekter när det gäller de nationella statistikbyråerna hör till medlemsstaternas ansvar.

| e) | lägger fram ett förslag som innebär att FISIM ingår i den BNI som används vid beräkningen av egna medel (se punkterna 4.20 och 4.21). |
| --- | --- |

e)

lägger fram ett förslag som innebär att FISIM ingår i den BNI som används vid beräkningen av egna medel (se punkterna 4.20 och 4.21).

| e) | Kommissionen kommer att lägga fram förslag om att inkludera fördelade FISIM (indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster) vid beräkningen av egna medel från BNI när den anser att samtliga medlemsstater är i stånd att genomföra anpassningen på ett enhetligt sätt, vilket väntas ske 2008 (se svaret på punkt 4.21). |
| --- | --- |

e)

Kommissionen kommer att lägga fram förslag om att inkludera fördelade FISIM (indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster) vid beräkningen av egna medel från BNI när den anser att samtliga medlemsstater är i stånd att genomföra anpassningen på ett enhetligt sätt, vilket väntas ske 2008 (se svaret på punkt 4.21).

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Traditionella egna medel: justering av B-räkenskaper

| 4.31 | Fordringar utan säkerhet, och fordringar som det rests invändningar mot och som kan komma att ändras, behöver inte ställas till kommissionens förfogande innan betalningen har tagits emot, förutsatt att medlemsstaterna redovisar dem i separata räkenskaper (B-räkenskaperna). För att markera att det är osäkert om beloppen kommer att återvinnas för kommissionen in en nedskrivning i sin balansräkning, vilken sedan 2004 grundas på beräkningar från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.31

Fordringar utan säkerhet, och fordringar som det rests invändningar mot och som kan komma att ändras, behöver inte ställas till kommissionens förfogande innan betalningen har tagits emot, förutsatt att medlemsstaterna redovisar dem i separata räkenskaper (B-räkenskaperna). För att markera att det är osäkert om beloppen kommer att återvinnas för kommissionen in en nedskrivning i sin balansräkning, vilken sedan 2004 grundas på beräkningar från medlemsstaterna.

| 4.32 | Eftersom merparten av medlemsstaterna inte hade lämnat information om vilka metoder de använt för att göra sina beräkningar kunde revisionsrätten inte bekräfta det nedskrivna beloppet (32) för 2004. Revisionsrätten har gått igenom 2005 års beräkning i dess helhet, tillsammans med kommissionens kontroller. Trots att vissa medlemsstater ännu inte fullt ut har utvecklat förfaranden för att garantera att deras beräkningar är samstämda anser revisionsrätten att den totala justeringen (33) är rimlig. |
| --- | --- |

4.32

Eftersom merparten av medlemsstaterna inte hade lämnat information om vilka metoder de använt för att göra sina beräkningar kunde revisionsrätten inte bekräfta det nedskrivna beloppet (32) för 2004. Revisionsrätten har gått igenom 2005 års beräkning i dess helhet, tillsammans med kommissionens kontroller. Trots att vissa medlemsstater ännu inte fullt ut har utvecklat förfaranden för att garantera att deras beräkningar är samstämda anser revisionsrätten att den totala justeringen (33) är rimlig.

---

(1)  Innehåller överskott från det föregående budgetåret och diverse inkomster.

(2)  Traditionella egna medel uppbärs av medlemsstaterna på Europeiska unionens vägnar, som behåller 25 % för att täcka uppbördskostnaderna.

(3)  Till skillnad från EU:s intäkter från traditionella egna medel är egna medel från moms och BNI bidrag som är en följd av att enhetliga nivåer tillämpas på medlemsstaternas harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt eller på medlemsstaternas BNI, som beräknas i enlighet med gemenskapsreglerna.

(4)  Belgien, Tjeckien, Tyskland, Irland, Luxemburg, Malta, Nederländerna och Förenade kungariket. Dessutom granskades redovisningssystemen för traditionella egna medel i Italien, Polen och Sverige.

(5)  Belgien, Tjeckien, Tyskland, Irland, Italien, Grekland, Spanien, Finland och Förenade kungariket.

(6)  Artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 94/728/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2028/2004 (EUT L 352, 27.11.2004, s. 1).

(7)  Artikel 6.5 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

(8)  Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

(9)  Särskild rapport nr 1/2005 (EUT C 202, 18.8.2005).

(10)  Reservationerna gäller användandet av tillförlitliga kvantitativa uppgifter och en acceptabel metod för medlemsstaternas framställande av momsredovisningar och gör det möjligt att föra in ändringar i dessa redovisningar före tidsgränsen på fyra år som fastställts i gemenskapslagstiftningen.

(11)  Inga reservationer har gjorts för de tio nya medlemsstaterna eftersom de lämnade in sina första momsredovisningar 2005.

(12)  Dokument som baseras på en gemensam mall med hjälp av vilket de nationella statistikkontoren meddelar sina BNI-uppgifter till Eurostat varje år. Dessa uppgifter tjänar som grund för beräkningen av egna medel från BNI.

(13)  Med undantag av ett granskningsbesök i Tyskland.

(14)  Se årsrapport för budgetåret 2004, punkterna 3.36 och 3.37.

(15)  Reservationer som gäller BNI handlar om källor och metoder som medlemsstaterna använder för sammanställningen av nationalräkenskapsaggregaten efter tidsfristen på fyra år som fastställts i gemenskapslagstiftningen.

(16)  Det finns ännu inte några reservationer för någon av de tio nya medlemsstaterna eftersom deras ENS 95-dokumentation inte behöver lämnas in förrän i slutet av 2006.

(17)  Österrike, Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Spanien och Portugal har lämnat in reviderade uppgifter för vissa av de utestående reservationerna för att kommissionen skall kunna fatta ett beslut.

(18)  Se årsrapport för budgetåret 2004, punkterna 3.43 och 3.44 samt kommissionens svar.

(19)  Kommissionens förordning (EG) nr 1889/2002 av den 23 oktober 2002 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 448/98 om komplettering och ändring av rådets förordning (EG) nr 2223/96 om fördelning av indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster (FISIM) inom ramen för det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS) (EGT L 286, 24.10.2002, s. 11).

(20)  ”Ändringar i nationalräkenskaperna under 2005”, dokument från Eurostat daterat den 14 februari 2006.

(21)  Artikel 2.7 i rådets beslut 2000/597/EG av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EGT L 253, 7.10.2000, s. 42).

(22)  Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Lettland, Ungern, Polen, Slovenien och Sverige.

(23)  Tjeckien, Tyskland, Malta och Förenade kungariket.

(24)  Varor som har ankommit och inkluderats i en summarisk tulldeklaration, men som väntar på de formaliteter som krävs för att de skall tilldelas en slutlig behandling eller användning godkänd av tullen (t.ex. övergång till fri omsättning).

(25)  Förenade kungariket. Enligt gemenskapens tullkodex kan extra tull i allmänhet inte debiteras mer än tre år efter det att den ursprungliga tullskulden uppstod.

(26)  Österrike, Belgien, Finland, Tjeckien, Slovakien och Sverige.

(27)  Denna del är inte helt genomförd i någon av de medlemsstater som besöktes.

(28)  Denna del var helt genomförd i Belgien, Tjeckien, Österrike, Slovakien och Sverige.

(29)  Förekom i Österrike, Slovakien, Finland och Sverige.

(30)  Denna del var helt genomförd i Tjeckien och Sverige.

(31)  KOM(2005) 217 slutlig, 25.5.2005.

(32)  Se årsrapporten för budgetåret 2004, punkterna 3.21 och 3.22.

(33)  Nedskrivningen i balansräkningen var 759,2 miljoner euro.

---

KAPITEL 5

Den gemensamma jordbrukspolitiken

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)

Arealstöd

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i de nya medlemsstaterna

Djurbidrag

Olivolja

Landsbygdsutveckling

EU-15

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling för de nya medlemsstaterna

Exportbidrag

Efterhandskontroller av bidrag som betalats till handlare och förädlingsföretag

Kommissionens granskning och godkännande av räkenskaper

Attesterande organ

Godkännande av överensstämmelse

Granskning av kommissionens enheter för granskning och godkännande av räkenskaper

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser

Landsbygdsutveckling: stöd till mindre gynnade områden

Organisationen av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen

Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan förra årsrapporten

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 5.1 | Detta kapitel handlar om revisionsrättens granskning av rubrik 1 (Jordbruk) i budgetplanen för perioden 2000–2006. Här ingår utgifter för att reglera och stödja marknaderna för jordbruksprodukter och utgifter för direkt inkomststöd till jordbrukare. Utgifterna under 2005 till den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) (1) uppgick till totalt 48 466 miljoner euro (2004: 43 579 miljoner euro) (för detaljerade uppgifter se
  diagram 5.1
  och
  5.2
  ). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

5.1

Detta kapitel handlar om revisionsrättens granskning av rubrik 1 (Jordbruk) i budgetplanen för perioden 2000–2006. Här ingår utgifter för att reglera och stödja marknaderna för jordbruksprodukter och utgifter för direkt inkomststöd till jordbrukare. Utgifterna under 2005 till den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) (1) uppgick till totalt 48 466 miljoner euro (2004: 43 579 miljoner euro) (för detaljerade uppgifter se
  diagram 5.1
  och
  5.2
  ).

Image

Image

| 5.2 | Enligt fördraget har Europeiska kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. Så gott som samtliga jordbruksutgifter genomförs med delad förvaltning (EUGFJ-garanti). Detta innebär att betalningar till slutmottagare (jordbrukare, privata företag, handlare, sammanslutningar eller offentliga enheter) görs av utbetalningsställen som godkänts av medlemsstaterna. Mindre än 1 % av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen. |
| --- | --- |

5.2

Enligt fördraget har Europeiska kommissionen det övergripande ansvaret för genomförandet av EU-budgeten. Så gott som samtliga jordbruksutgifter genomförs med delad förvaltning (EUGFJ-garanti). Detta innebär att betalningar till slutmottagare (jordbrukare, privata företag, handlare, sammanslutningar eller offentliga enheter) görs av utbetalningsställen som godkänts av medlemsstaterna. Mindre än 1 % av utgifterna förvaltas direkt av kommissionen.

| 5.3 | De utgifter medlemsstaterna redovisar skall behandlas i flera kontrollsystem enligt följande: |
| --- | --- |

5.3

De utgifter medlemsstaterna redovisar skall behandlas i flera kontrollsystem enligt följande:

| a) | Kontroll av att jordbrukarnas stödansökningar är korrekta i det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) (4). |
| --- | --- |

a)

Kontroll av att jordbrukarnas stödansökningar är korrekta i det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) (4).

| b) | Sektorspecifika kontroller, till exempel för olivolja och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

b)

Sektorspecifika kontroller, till exempel för olivolja och landsbygdsutveckling.

| c) | Fysiska kontroller av subventionerad export av jordbruksvaror (5). |
| --- | --- |

c)

Fysiska kontroller av subventionerad export av jordbruksvaror (5).

| d) | Efterhandskontroller av affärshandlingar hos handlare och förädlingsföretag som hanterar jordbruksprodukter (6). |
| --- | --- |

d)

Efterhandskontroller av affärshandlingar hos handlare och förädlingsföretag som hanterar jordbruksprodukter (6).

| e) | Förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaper, som omfattar alla redovisade utgifter i fråga om årsredovisningens fullständighet och korrekthet (det finansiella beslutet) och, över flera år, utgifternas laglighet och korrekthet (beslut om överensstämmelse). |
| --- | --- |

e)

Förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaper, som omfattar alla redovisade utgifter i fråga om årsredovisningens fullständighet och korrekthet (det finansiella beslutet) och, över flera år, utgifternas laglighet och korrekthet (beslut om överensstämmelse).

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning

| 5.4 | För att uppnå säkerhet om att de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper är lagliga och korrekta granskade revisionsrätten de viktigaste systemen för övervakning och kontroll (se punkt 5.3) och testade slumpvis utvalda utbetalningar från 25 utbetalningsställen i EU-15 (som tillsammans stod för 66 % av GJP-utgifterna) (se
  tabell 5.1
  ) och 20 betalningar från systemet för enhetlig arealersättning (SAPS, Single Area Payments Scheme) (7) i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.4

För att uppnå säkerhet om att de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper är lagliga och korrekta granskade revisionsrätten de viktigaste systemen för övervakning och kontroll (se punkt 5.3) och testade slumpvis utvalda utbetalningar från 25 utbetalningsställen i EU-15 (som tillsammans stod för 66 % av GJP-utgifterna) (se
  tabell 5.1
  ) och 20 betalningar från systemet för enhetlig arealersättning (SAPS, Single Area Payments Scheme) (7) i de nya medlemsstaterna.

Tabell 5.1 – Utbetalningsställen fördelade enligt redovisade utgifter 2005

| Nr | Medlemsstat | Utbetalningsställe | Redovisade belopp i miljoner euro (8) | % av tot.bel. | Intyg med reservation | Avskilda räkenskaper (9) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Frankrike | ONIC | 4 535,37 | 9,36 | × | |
| 2 | Italien | AGEA | 3 832,32 | 7,91 | × | × |
| 3 | Förenade kungariket | RPA | 2 952,11 | 6,09 | | |
| 4 | Grekland | OPEKEPE | 2 756,08 | 5,69 | | |
| 5 | Frankrike | OFIVAL | 2 401,35 | 4,95 | | |
| 6 | Spanien | Andalucía | 1 817,00 | 3,75 | | |
| 7 | Irland | DAF | 1 805,72 | 3,72 | | |
| 8 | Danmark | EU-direktoratet | 1 223,61 | 2,52 | | |
| 9 | Polen | ARiMR | 1 193,04 | 2,46 | | |
| 10 | Österrike | AMA | 1 192,37 | 2,46 | | |
| 11 | Frankrike | ONIOL | 967,48 | 2,00 | | |
| 12 | Spanien | Castilla-León | 956,40 | 1,97 | | |
| 13 | Sverige | SJV | 954,42 | 1,97 | | |
| 14 | Finland | MMM | 901,48 | 1,86 | | |
| 15 | Spanien | Castilla-La Mancha | 882,45 | 1,82 | | |
| 16 | Tyskland | Niedersachsen | 881,09 | 1,82 | | |
| 17 | Portugal | INGA | 801,25 | 1,65 | | |
| 18 | Ungern | ARDA | 553,72 | 1,14 | | × |
| 19 | Belgien | BIRB | 525,63 | 1,08 | | |
| 20 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LWK | 524,04 | 1,08 | | |
| 21 | Tjeckien | SAIF | 424,82 | 0,88 | | |
| 22 | Nederländerna | Dienst Regelingen | 375,61 | 0,77 | | |
| 23 | Spanien | Cataluña | 368,39 | 0,76 | | |
| 24 | Tyskland | BLE | 307,41 | 0,63 | | |
| 25 | Förenade kungariket | NAWAD | 297,38 | 0,61 | | |
| 26 | Frankrike | ONIFLHOR | 276,03 | 0,57 | × | |
| 27 | Belgien | Région Wallonne | 256,67 | 0,53 | × | |
| 28 | Litauen | NMA | 235,90 | 0,49 | | |
| 29 | Slovakien | APA | 205,56 | 0,42 | × | |
| 30 | Polen | ARR | 166,46 | 0,34 | | |
| 31 | Nederländerna | PT | 74,33 | 0,15 | | |
| Utbetalningsställen som ingick i revisionsförklaringen 2005 | Delsumma
   (10) | 34 645,52 | 71,47 | | |
| 32 | Tyskland | Bayern Landwirtschaft | 1 176,61 | 2,43 | × | |
| 33 | Frankrike | CNASEA | 813,81 | 1,68 | × | |
| 34 | Förenade kungariket | SERAD | 644,32 | 1,33 | | |
| 35 | Spanien | Extremadura | 633,95 | 1,31 | | |
| 36 | Italien | AVEPA | 560,02 | 1,16 | | |
| 37 | Spanien | Aragón | 535,47 | 1,10 | | |
| 38 | Tyskland | Baden-Württemberg | 474,29 | 0,98 | × | |
| 39 | Italien | AGREA | 444,56 | 0,92 | | |
| 40 | Italien | Region Lombardie | 436,96 | 0,90 | | |
| 41 | Tyskland | Mecklenburg-Vorpommern | 429,65 | 0,89 | | |
| 42 | Nederländerna | PZ | 416,27 | 0,86 | | |
| 43 | Tyskland | Brandenburg | 412,50 | 0,85 | | |
| 44 | Tyskland | Sachsen-Anhalt | 404,81 | 0,84 | | |
| 45 | Spanien | FEGA | 389,87 | 0,80 | | |
| 46 | Tyskland | Schleswig-Holstein | 382,16 | 0,79 | | |
| 47 | Tyskland | Hamburg-Jonas | 374,01 | 0,77 | | |
| 48 | Frankrike | FIRS | 355,04 | 0,73 | | |
| 49 | Tyskland | Sachsen | 345,39 | 0,71 | | |
| 50 | Frankrike | ONILAIT | 329,50 | 0,68 | | |
| 51 | Förenade kungariket | DARD | 323,06 | 0,67 | × | |
| 52 | Nederländerna | HPA | 291,47 | 0,60 | | |
| 53 | Tyskland | Thüringen | 291,31 | 0,60 | | |
| 54 | Frankrike | ONIVINS | 270,71 | 0,56 | | |
| 55 | Belgien | ABKL | 252,20 | 0,52 | | |
| 56 | Italien | ENR | 248,50 | 0,51 | | |
| 57 | Tyskland | Hessen | 242,77 | 0,50 | | |
| 58 | Italien | ARTEA | 204,07 | 0,42 | | |
| 59 | Tyskland | Rheinland-Pfalz | 194,53 | 0,40 | | |
| 60 | Spanien | Valencia | 173,04 | 0,36 | | |
| 61 | Spanien | Galicia | 151,41 | 0,31 | | |
| 62 | Frankrike | ODEADOM | 129,73 | 0,27 | × | |
| 63 | Spanien | Navarra | 128,59 | 0,27 | | |
| 64 | Spanien | Canarias | 121,23 | 0,25 | | |
| 65 | Spanien | Murcia | 108,91 | 0,22 | × | |
| 66 | Slovenien | AAMRD | 106,65 | 0,22 | | |
| 67 | Italien | SAISA | 99,10 | 0,20 | | |
| 68 | Lettland | RSS | 98,86 | 0,20 | | |
| 69 | Portugal | IFADAP | 91,52 | 0,19 | × | × |
| 70 | Spanien | Asturias | 81,25 | 0,17 | | |
| 71 | Estland | PRIA | 67,32 | 0,14 | | |
| 72 | Spanien | País Vasco | 61,34 | 0,13 | | |
| 73 | Spanien | Madrid | 57,94 | 0,12 | | |
| 74 | Nederländerna | PVE | 52,83 | 0,11 | | |
| 75 | Nederländerna | DLG | 46,07 | 0,10 | | |
| 76 | Luxemburg | Ministère de l'Agriculture | 45,07 | 0,09 | × | × |
| 77 | Spanien | La Rioja | 43,77 | 0,09 | | |
| 78 | Österrike | ZA Salzburg | 43,31 | 0,09 | | |
| 79 | Spanien | Cantabria | 39,45 | 0,08 | × | |
| 80 | Cypern | CAPO | 38,61 | 0,08 | | |
| 81 | Spanien | Baleares | 32,51 | 0,07 | | |
| 82 | Tyskland | Bayern Umwelt | 26,60 | 0,05 | × | × |
| 83 | Italien | ARBEA | 25,78 | 0,05 | × | |
| 84 | Tyskland | Saarland | 21,57 | 0,04 | | |
| 85 | Förenade kungariket | FC | 13,45 | 0,03 | | |
| 86 | Frankrike | OFIMER | 8,98 | 0,02 | | |
| 87 | Italien | FINPIEMONTE | 8,72 | 0,02 | | |
| 88 | Tyskland | Hamburg | 7,41 | 0,02 | | |
| 89 | Malta | MRAE | 7,33 | 0,02 | | × |
| 90 | Förenade kungariket | CCW | 4,58 | 0,01 | | |
| 91 | Tyskland | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,35 | 0,01 | | |
| 92 | Tyskland | Bremen | 2,28 | 0,00 | | |
| 93 | Spanien | FROM | 1,91 | 0,00 | × | |
| 94 | Irland | DCMNR | 1,45 | 0,00 | | |
| 95 | Frankrike | SDE | 0,22 | 0,00 | | |
| | | Delsumma | 13 830,96 | 28,53 | | |
| TOTALT | 48 476,48 | 100,00 | | |
| Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis räkenskaper för 2005. |

Nr

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Redovisade belopp i miljoner euro (8)

% av tot.bel.

Intyg med reservation

Avskilda räkenskaper (9)

1

Frankrike

ONIC

4 535,37

9,36

×

2

Italien

AGEA

3 832,32

7,91

×

×

3

Förenade kungariket

RPA

2 952,11

6,09

4

Grekland

OPEKEPE

2 756,08

5,69

5

Frankrike

OFIVAL

2 401,35

4,95

6

Spanien

Andalucía

1 817,00

3,75

7

Irland

DAF

1 805,72

3,72

8

Danmark

EU-direktoratet

1 223,61

2,52

9

Polen

ARiMR

1 193,04

2,46

10

Österrike

AMA

1 192,37

2,46

11

Frankrike

ONIOL

967,48

2,00

12

Spanien

Castilla-León

956,40

1,97

13

Sverige

SJV

954,42

1,97

14

Finland

MMM

901,48

1,86

15

Spanien

Castilla-La Mancha

882,45

1,82

16

Tyskland

Niedersachsen

881,09

1,82

17

Portugal

INGA

801,25

1,65

18

Ungern

ARDA

553,72

1,14

×

19

Belgien

BIRB

525,63

1,08

20

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LWK

524,04

1,08

21

Tjeckien

SAIF

424,82

0,88

22

Nederländerna

Dienst Regelingen

375,61

0,77

23

Spanien

Cataluña

368,39

0,76

24

Tyskland

BLE

307,41

0,63

25

Förenade kungariket

NAWAD

297,38

0,61

26

Frankrike

ONIFLHOR

276,03

0,57

×

27

Belgien

Région Wallonne

256,67

0,53

×

28

Litauen

NMA

235,90

0,49

29

Slovakien

APA

205,56

0,42

×

30

Polen

ARR

166,46

0,34

31

Nederländerna

PT

74,33

0,15

Utbetalningsställen som ingick i revisionsförklaringen 2005

Delsumma
   (10)

34 645,52

71,47

32

Tyskland

Bayern Landwirtschaft

1 176,61

2,43

×

33

Frankrike

CNASEA

813,81

1,68

×

34

Förenade kungariket

SERAD

644,32

1,33

35

Spanien

Extremadura

633,95

1,31

36

Italien

AVEPA

560,02

1,16

37

Spanien

Aragón

535,47

1,10

38

Tyskland

Baden-Württemberg

474,29

0,98

×

39

Italien

AGREA

444,56

0,92

40

Italien

Region Lombardie

436,96

0,90

41

Tyskland

Mecklenburg-Vorpommern

429,65

0,89

42

Nederländerna

PZ

416,27

0,86

43

Tyskland

Brandenburg

412,50

0,85

44

Tyskland

Sachsen-Anhalt

404,81

0,84

45

Spanien

FEGA

389,87

0,80

46

Tyskland

Schleswig-Holstein

382,16

0,79

47

Tyskland

Hamburg-Jonas

374,01

0,77

48

Frankrike

FIRS

355,04

0,73

49

Tyskland

Sachsen

345,39

0,71

50

Frankrike

ONILAIT

329,50

0,68

51

Förenade kungariket

DARD

323,06

0,67

×

52

Nederländerna

HPA

291,47

0,60

53

Tyskland

Thüringen

291,31

0,60

54

Frankrike

ONIVINS

270,71

0,56

55

Belgien

ABKL

252,20

0,52

56

Italien

ENR

248,50

0,51

57

Tyskland

Hessen

242,77

0,50

58

Italien

ARTEA

204,07

0,42

59

Tyskland

Rheinland-Pfalz

194,53

0,40

60

Spanien

Valencia

173,04

0,36

61

Spanien

Galicia

151,41

0,31

62

Frankrike

ODEADOM

129,73

0,27

×

63

Spanien

Navarra

128,59

0,27

64

Spanien

Canarias

121,23

0,25

65

Spanien

Murcia

108,91

0,22

×

66

Slovenien

AAMRD

106,65

0,22

67

Italien

SAISA

99,10

0,20

68

Lettland

RSS

98,86

0,20

69

Portugal

IFADAP

91,52

0,19

×

×

70

Spanien

Asturias

81,25

0,17

71

Estland

PRIA

67,32

0,14

72

Spanien

País Vasco

61,34

0,13

73

Spanien

Madrid

57,94

0,12

74

Nederländerna

PVE

52,83

0,11

75

Nederländerna

DLG

46,07

0,10

76

Luxemburg

Ministère de l'Agriculture

45,07

0,09

×

×

77

Spanien

La Rioja

43,77

0,09

78

Österrike

ZA Salzburg

43,31

0,09

79

Spanien

Cantabria

39,45

0,08

×

80

Cypern

CAPO

38,61

0,08

81

Spanien

Baleares

32,51

0,07

82

Tyskland

Bayern Umwelt

26,60

0,05

×

×

83

Italien

ARBEA

25,78

0,05

×

84

Tyskland

Saarland

21,57

0,04

85

Förenade kungariket

FC

13,45

0,03

86

Frankrike

OFIMER

8,98

0,02

87

Italien

FINPIEMONTE

8,72

0,02

88

Tyskland

Hamburg

7,41

0,02

89

Malta

MRAE

7,33

0,02

×

90

Förenade kungariket

CCW

4,58

0,01

91

Tyskland

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,35

0,01

92

Tyskland

Bremen

2,28

0,00

93

Spanien

FROM

1,91

0,00

×

94

Irland

DCMNR

1,45

0,00

95

Frankrike

SDE

0,22

0,00

Delsumma

13 830,96

28,53

TOTALT

48 476,48

100,00

Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis räkenskaper för 2005.

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS)

| 5.5 | IACS är det centrala förvaltnings- och kontrollverktyget för arealstöd, djurbidrag och det nya systemet för enhetlig arealersättning. Det innehåller en databas över jordbruksföretag och stödansökningar samt system för identifiering av jordbruksskiften och identifiering och registrering av djur. |
| --- | --- |

5.5

IACS är det centrala förvaltnings- och kontrollverktyget för arealstöd, djurbidrag och det nya systemet för enhetlig arealersättning. Det innehåller en databas över jordbruksföretag och stödansökningar samt system för identifiering av jordbruksskiften och identifiering och registrering av djur.

| 5.6 | Revisionsrätten analyserade statistik från IACS-inspektioner för alla medlemsstater och granskade genomförandet av systemet i ett antal gamla medlemsstater liksom i fem (11) av de åtta nya medlemsstater som har valt SAPS, och i de två nya medlemsstater (12) som har valt de traditionella systemen med direktstöd (se
  bilagorna 5.2
  och
  5.3
  ). |
| --- | --- |

5.6

Revisionsrätten analyserade statistik från IACS-inspektioner för alla medlemsstater och granskade genomförandet av systemet i ett antal gamla medlemsstater liksom i fem (11) av de åtta nya medlemsstater som har valt SAPS, och i de två nya medlemsstater (12) som har valt de traditionella systemen med direktstöd (se
  bilagorna 5.2
  och
  5.3
  ).

Arealstöd

| 5.7 | Revisionsrätten analyserade resultaten av medlemsstaternas IACS-inspektioner av arealdeklarationer för 2004 (avseende betalningar under 2005) (se
  tabell 5.2
  ). Sammantaget för alla medlemsstater innehöll 40 % av de kontrollerade ansökningarna fel. Dessa fel motsvarar 2,1 % av den areal som kontrollerats av utbetalningsställena. För EU-15 har detta procenttal ökat från 1,8 % 2003 till 2,2 % 2004 och överstiger därmed det tröskelvärde för väsentlighet på 2 % (13) som fastställts på kommissionsnivå. I de nya medlemsstaterna var procenttalet lägre: 2,0 % 2004. De fel som utbetalningsställena identifierar vid sina kontroller av minst 5 % av de mottagna stödansökningarna, korrigeras innan betalningen till jordbrukaren görs. I de 14 medlemsstater som har infört IACS på ett tillfredsställande sätt visade de slumpmässiga kontrollerna en felfrekvens på 1,95 %. |
| --- | --- |

5.7

Revisionsrätten analyserade resultaten av medlemsstaternas IACS-inspektioner av arealdeklarationer för 2004 (avseende betalningar under 2005) (se
  tabell 5.2
  ). Sammantaget för alla medlemsstater innehöll 40 % av de kontrollerade ansökningarna fel. Dessa fel motsvarar 2,1 % av den areal som kontrollerats av utbetalningsställena. För EU-15 har detta procenttal ökat från 1,8 % 2003 till 2,2 % 2004 och överstiger därmed det tröskelvärde för väsentlighet på 2 % (13) som fastställts på kommissionsnivå. I de nya medlemsstaterna var procenttalet lägre: 2,0 % 2004. De fel som utbetalningsställena identifierar vid sina kontroller av minst 5 % av de mottagna stödansökningarna, korrigeras innan betalningen till jordbrukaren görs. I de 14 medlemsstater som har infört IACS på ett tillfredsställande sätt visade de slumpmässiga kontrollerna en felfrekvens på 1,95 %.

| 5.7 | Kommissionen har inte angivit en väsentlighetsgräns på 2 % som kan anses utgöra en godtagbar felprocent för betalningarna. Den avgörande beståndsdelen i reservationerna i årsrapporten, som revisionsrätten uppenbarligen hänvisar till, är förekomsten av betydande brister i systemen för förvaltning och kontroll. Tröskelvärdet på 2 % (uttryckt i finansiella termer per verksamhetsbaserad budgetering och utan att utesluta andra särskilda tröskelvärden) används endast vid betydande brister som inte åtgärdas via förfarandena för finansiella korrigeringar. Enligt kommissionen ger slumpmässiga kontroller en rimlig uppskattning av det troliga felet vid stödutbetalningar, såsom anges i revisionsrättens årsrapport för 2004. |
| --- | --- |

5.7

Kommissionen har inte angivit en väsentlighetsgräns på 2 % som kan anses utgöra en godtagbar felprocent för betalningarna. Den avgörande beståndsdelen i reservationerna i årsrapporten, som revisionsrätten uppenbarligen hänvisar till, är förekomsten av betydande brister i systemen för förvaltning och kontroll. Tröskelvärdet på 2 % (uttryckt i finansiella termer per verksamhetsbaserad budgetering och utan att utesluta andra särskilda tröskelvärden) används endast vid betydande brister som inte åtgärdas via förfarandena för finansiella korrigeringar. Enligt kommissionen ger slumpmässiga kontroller en rimlig uppskattning av det troliga felet vid stödutbetalningar, såsom anges i revisionsrättens årsrapport för 2004.

Tabell 5.2 – Arealstöd, grovfoderarealer och andra grödor – Resultat av IACS-inspektioner på fältet och fjärranalys 2004 avseende stöd som betalats ut 2005

| Medlemsstater | Inlämnade ansökningar | Kontrollerade ansökningar | Ansökningar med fel |
| --- | --- | --- | --- |
| Antal | Areal (ha) | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % | Genomsnittlig areal (ha) | Antal | % | Areal (ha) | % |
| Belgien | 39 821 | 1 000 289,72 | 25 | 3 815 | 9,6 | 133 656,40 | 13,4 | 35 | 1 584 | 41,5 | 1 273,33 | 1,0 |
| Danmark | 47 391 | 2 329 078,35 | 49 | 2 506 | 5,3 | 136 454,12 | 5,9 | 54 | 852 | 34,0 | 1 185,91 | 0,9 |
| Tyskland | 298 771 | 14 050 886,00 | 47 | 17 798 | 6,0 | 1 093 602,00 | 7,8 | 61 | 7 873 | 44,2 | 6 278,00 | 0,6 |
| Grekland | 318 947 | 3 995 969,16 | 13 | 39 169 | 12,3 | 1 018 459,45 | 25,5 | 26 | 9 379 | 23,9 | 25 872,12 | 2,5 |
| Spanien | 420 001 | 17 456 253,40 | 42 | 44 212 | 10,5 | 1 895 096,68 | 10,9 | 43 | 18 793 | 42,5 | 61 788,13 | 3,3 |
| Frankrike | 401 827 | 23 977 233,71 | 60 | 27 365 | 6,8 | 1 975 055,48 | 8,2 | 72 | 12 212 | 44,6 | 11 231,17 | 0,6 |
| Irland | 130 508 | 4 727 823,77 | 36 | 8 892 | 6,8 | 363 336,38 | 7,7 | 41 | 1 441 | 16,2 | 1 468,96 | 0,4 |
| Italien | 599 095 | 7 219 935,24 | 12 | 42 540 | 7,1 | 819 002,00 | 11,3 | 19 | 20 212 | 47,5 | 51 457,19 | 6,3 |
| Luxemburg | 1 935 | 121 623,00 | 63 | 113 | 5,8 | 7 200,00 | 5,9 | 64 | 118 | 104,4 | 251,66 | 3,5 |
| Nederländerna | 44 996 | 657 563,25 | 15 | 3 154 | 7,0 | 50 283,43 | 7,6 | 16 | 1 160 | 36,8 | 2 450,47 | 4,9 |
| Österrike | 137 677 | 2 538 918,68 | 18 | 8 649 | 6,3 | 184 400,41 | 7,3 | 21 | 5 115 | 59,1 | 4 169,18 | 2,3 |
| Portugal | 130 854 | 1 825 638,94 | 14 | 7 641 | 5,8 | 431 406,95 | 23,6 | 56 | 5 904 | 77,3 | 22 391,65 | 5,2 |
| Finland | 67 090 | 2 086 152,39 | 31 | 4 290 | 6,4 | 160 238,86 | 7,7 | 37 | 2 088 | 48,7 | 1 105,08 | 0,7 |
| Sverige | 59 058 | 2 763 403,94 | 47 | 3 793 | 6,4 | 206 888,21 | 7,5 | 55 | 2 429 | 64,0 | 6 550,03 | 3,2 |
| Förenade kungariket | 131 410 | 14 101 732,67 | 107 | 7 091 | 5,4 | 907 565,00 | 6,4 | 128 | 4 335 | 61,1 | 6 898,37 | 0,8 |
| Totalt 2004 EU-15 | 2 829 381 | 98 852 502,22 | 35 | 221 028 | 7,8 | 9 382 645,37 | 9,5 | 42 | 93 495 | 42,3 | 204 371,25 | 2,2 |
| Totalt 2003 (14) | 2 840 153 | 98 843 983,00 | 35 | 230 170 | 8,1 | 11 309 077,00 | 11,4 | 49 | 97 729 | 42,5 | 199 740,00 | 1,8 |
| Totalt 2002 | 2 894 917 | 97 955 796,00 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029,00 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079,00 | 1,7 |
| Totalt 2001 | 2 935 273 | 98 275 675,00 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423,00 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786,00 | 2,1 |
| Tjeckien | 18 759 | 3 529 134,84 | 188 | 1 344 | 7,2 | 454 565,96 | 12,9 | 338 | 831 | 61,8 | 3 765,64 | 0,8 |
| Estland | 18 954 | 818 453,31 | 43 | 1 068 | 5,6 | 259 394,41 | 31,7 | 243 | 548 | 51,3 | 1 855,02 | 0,7 |
| Cypern | 39 025 | 173 372,00 | 4 | 1 992 | 5,1 | 33 691,00 | 19,4 | 17 | 1 770 | 88,9 | 5 400,00 | 16,0 |
| Lettland | 69 847 | 1 338 352,28 | 19 | 5 220 | 7,5 | 366 043,87 | 27,4 | 70 | 2 667 | 51,1 | 11 539,71 | 3,2 |
| Litauen | 238 068 | 2 550 554,55 | 11 | 17 413 | 7,3 | 352 572,07 | 13,8 | 20 | 7 418 | 42,6 | 6 603,17 | 1,9 |
| Ungern | 208 809 | 5 002 586,57 | 24 | 11 205 | 5,4 | 549 871,90 | 11,0 | 49 | 1 763 | 15,7 | 9 442,44 | 1,7 |
| Malta | 4 981 | 5 152,14 | 1 | 1 011 | 20,3 | 1 940,72 | 37,7 | 2 | 481 | 47,6 | 201,36 | 10,4 |
| Polen | 1 400 401 | 13 689 068,96 | 10 | 78 618 | 5,6 | 1 235 809,26 | 9,0 | 16 | 23 061 | 29,3 | 21 207,68 | 1,7 |
| Slovenien | 77 049 | 166 113,00 | 2 | 5 093 | 6,6 | 16 725,25 | 10,1 | 3 | 5 232 | 102,7 | 8 944,87 | 53,5 |
| Slovakien | 12 399 | 1 831 840,09 | 148 | 1 704 | 13,7 | 528 587,61 | 28,9 | 310 | 1 042 | 61,2 | 8 133,01 | 1,5 |
| Totalt 2004 EU-10 | 2 088 292 | 29 104 627,74 | 14 | 124 668 | 6,0 | 3 799 202 | 13,1 | 30 | 44 813 | 35,9 | 77 092,90 | 2,0 |
| TOTALT | 4 917 673 | 127 957 129,96 | 26 | 345 696 | 7,0 | 13 181 847,42 | 10,3 | 38 | 138 308 | 40,0 | 281 464,15 | 2,1 |
| Anm. 1: Fjärranalys innebär användning av satellit- eller flygfoton för att kontrollera IACS-applikationer.

  Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N + 1.

  Källa: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk. |

Medlemsstater

Inlämnade ansökningar

Kontrollerade ansökningar

Ansökningar med fel

Antal

Areal (ha)

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Genomsnittlig areal (ha)

Antal

%

Areal (ha)

%

Belgien

39 821

1 000 289,72

25

3 815

9,6

133 656,40

13,4

35

1 584

41,5

1 273,33

1,0

Danmark

47 391

2 329 078,35

49

2 506

5,3

136 454,12

5,9

54

852

34,0

1 185,91

0,9

Tyskland

298 771

14 050 886,00

47

17 798

6,0

1 093 602,00

7,8

61

7 873

44,2

6 278,00

0,6

Grekland

318 947

3 995 969,16

13

39 169

12,3

1 018 459,45

25,5

26

9 379

23,9

25 872,12

2,5

Spanien

420 001

17 456 253,40

42

44 212

10,5

1 895 096,68

10,9

43

18 793

42,5

61 788,13

3,3

Frankrike

401 827

23 977 233,71

60

27 365

6,8

1 975 055,48

8,2

72

12 212

44,6

11 231,17

0,6

Irland

130 508

4 727 823,77

36

8 892

6,8

363 336,38

7,7

41

1 441

16,2

1 468,96

0,4

Italien

599 095

7 219 935,24

12

42 540

7,1

819 002,00

11,3

19

20 212

47,5

51 457,19

6,3

Luxemburg

1 935

121 623,00

63

113

5,8

7 200,00

5,9

64

118

104,4

251,66

3,5

Nederländerna

44 996

657 563,25

15

3 154

7,0

50 283,43

7,6

16

1 160

36,8

2 450,47

4,9

Österrike

137 677

2 538 918,68

18

8 649

6,3

184 400,41

7,3

21

5 115

59,1

4 169,18

2,3

Portugal

130 854

1 825 638,94

14

7 641

5,8

431 406,95

23,6

56

5 904

77,3

22 391,65

5,2

Finland

67 090

2 086 152,39

31

4 290

6,4

160 238,86

7,7

37

2 088

48,7

1 105,08

0,7

Sverige

59 058

2 763 403,94

47

3 793

6,4

206 888,21

7,5

55

2 429

64,0

6 550,03

3,2

Förenade kungariket

131 410

14 101 732,67

107

7 091

5,4

907 565,00

6,4

128

4 335

61,1

6 898,37

0,8

Totalt 2004 EU-15

2 829 381

98 852 502,22

35

221 028

7,8

9 382 645,37

9,5

42

93 495

42,3

204 371,25

2,2

Totalt 2003 (14)

2 840 153

98 843 983,00

35

230 170

8,1

11 309 077,00

11,4

49

97 729

42,5

199 740,00

1,8

Totalt 2002

2 894 917

97 955 796,00

34

248 572

8,6

11 656 029,00

11,9

47

94 717

38,1

198 079,00

1,7

Totalt 2001

2 935 273

98 275 675,00

33

299 716

10,2

11 638 423,00

11,8

39

105 099

35,1

240 786,00

2,1

Tjeckien

18 759

3 529 134,84

188

1 344

7,2

454 565,96

12,9

338

831

61,8

3 765,64

0,8

Estland

18 954

818 453,31

43

1 068

5,6

259 394,41

31,7

243

548

51,3

1 855,02

0,7

Cypern

39 025

173 372,00

4

1 992

5,1

33 691,00

19,4

17

1 770

88,9

5 400,00

16,0

Lettland

69 847

1 338 352,28

19

5 220

7,5

366 043,87

27,4

70

2 667

51,1

11 539,71

3,2

Litauen

238 068

2 550 554,55

11

17 413

7,3

352 572,07

13,8

20

7 418

42,6

6 603,17

1,9

Ungern

208 809

5 002 586,57

24

11 205

5,4

549 871,90

11,0

49

1 763

15,7

9 442,44

1,7

Malta

4 981

5 152,14

1

1 011

20,3

1 940,72

37,7

2

481

47,6

201,36

10,4

Polen

1 400 401

13 689 068,96

10

78 618

5,6

1 235 809,26

9,0

16

23 061

29,3

21 207,68

1,7

Slovenien

77 049

166 113,00

2

5 093

6,6

16 725,25

10,1

3

5 232

102,7

8 944,87

53,5

Slovakien

12 399

1 831 840,09

148

1 704

13,7

528 587,61

28,9

310

1 042

61,2

8 133,01

1,5

Totalt 2004 EU-10

2 088 292

29 104 627,74

14

124 668

6,0

3 799 202

13,1

30

44 813

35,9

77 092,90

2,0

TOTALT

4 917 673

127 957 129,96

26

345 696

7,0

13 181 847,42

10,3

38

138 308

40,0

281 464,15

2,1

Anm. 1: Fjärranalys innebär användning av satellit- eller flygfoton för att kontrollera IACS-applikationer.

Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N + 1.

Källa: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

| 5.8 | När det gäller inspektioner på plats av ansökningar, bygger uppgifterna om arealer som inte påträffats (15) (se
  diagram 5.3
  ) på resultat av såväl kontroller av slumpvis utvalda ansökningar som kontroller av ansökningar som valts ut på grundval av riskanalys. Liksom tidigare år visade det sig i vissa medlemsstater att riskbaserade transaktioner hade lägre felfrekvens än slumpvis utvalda transaktioner, vilket är tvärt emot vad som skulle kunna förväntas. Även om kommissionen har hanterat problemet genom att anta förordning (EG) nr 118/2004 (16) kommer effekterna inte att visa sig förrän 2006. |
| --- | --- |

5.8

När det gäller inspektioner på plats av ansökningar, bygger uppgifterna om arealer som inte påträffats (15) (se
  diagram 5.3
  ) på resultat av såväl kontroller av slumpvis utvalda ansökningar som kontroller av ansökningar som valts ut på grundval av riskanalys. Liksom tidigare år visade det sig i vissa medlemsstater att riskbaserade transaktioner hade lägre felfrekvens än slumpvis utvalda transaktioner, vilket är tvärt emot vad som skulle kunna förväntas. Även om kommissionen har hanterat problemet genom att anta förordning (EG) nr 118/2004 (16) kommer effekterna inte att visa sig förrän 2006.

| 5.8 | Kommissionens granskning har gett vid handen att vissa medlemsstater registrerade kontroller med hjälp av fjärranalys som slumpmässiga kontroller, trots att urvalet av jordbrukare var grundade sig på risker inom området. Följaktligen ger statistiken en snedvriden bild. När det gäller skillnaderna i resultat mellan de båda urvalstyperna visar kommissionens analys, efter kompensation för avvikelser till följd av den felaktiga rapporteringen, att endast i Danmark och i viss mån Irland leder det slumpvisa urvalet till en högre siffra än det riskbaserade urvalet (Grekland beaktas inte). |
| --- | --- |

5.8

Kommissionens granskning har gett vid handen att vissa medlemsstater registrerade kontroller med hjälp av fjärranalys som slumpmässiga kontroller, trots att urvalet av jordbrukare var grundade sig på risker inom området. Följaktligen ger statistiken en snedvriden bild. När det gäller skillnaderna i resultat mellan de båda urvalstyperna visar kommissionens analys, efter kompensation för avvikelser till följd av den felaktiga rapporteringen, att endast i Danmark och i viss mån Irland leder det slumpvisa urvalet till en högre siffra än det riskbaserade urvalet (Grekland beaktas inte).

| 5.9 | I likhet med förra året konstaterades att för omkring 40 % av de betalningar som revisionsrätten kontrollerade var de redovisade arealerna för vilka stöd begärdes större än de fält som mättes upp. Omkring var tredje betalning var påverkad av ett relativt litet mätfel och ett litet antal fall var påverkade av större fel. |
| --- | --- |

5.9

I likhet med förra året konstaterades att för omkring 40 % av de betalningar som revisionsrätten kontrollerade var de redovisade arealerna för vilka stöd begärdes större än de fält som mättes upp. Omkring var tredje betalning var påverkad av ett relativt litet mätfel och ett litet antal fall var påverkade av större fel.

| 5.9 | Kommissionen har fått ärendena helt nyligen och kan därför inte kommentera resultaten. |
| --- | --- |

5.9

Kommissionen har fått ärendena helt nyligen och kan därför inte kommentera resultaten.

Image

| 5.10 | Revisionsrättens kontroller i Grekland visar att det inte har skett någon väsentlig förbättring sedan förra året: |
| --- | --- |

5.10

Revisionsrättens kontroller i Grekland visar att det inte har skett någon väsentlig förbättring sedan förra året:

| 5.10 | |
| --- | --- |

5.10

| a) | Kvaliteten på inspektionerna är låg och resultaten är dåliga eller inte alls dokumenterade, rapporteringen av resultat är otillförlitlig och baseras inte alltid på verkliga inspektioner. |
| --- | --- |

a)

Kvaliteten på inspektionerna är låg och resultaten är dåliga eller inte alls dokumenterade, rapporteringen av resultat är otillförlitlig och baseras inte alltid på verkliga inspektioner.

| b) | Vid vissa lokala myndigheter i Grekland leder den teknik som används för att mäta skiften till en högre teknisk toleransmarginal än vad som är tillåtet (5 %). De ekonomiska konsekvenserna av detta tillvägagångssätt kan inte kvantifieras. |
| --- | --- |

b)

Vid vissa lokala myndigheter i Grekland leder den teknik som används för att mäta skiften till en högre teknisk toleransmarginal än vad som är tillåtet (5 %). De ekonomiska konsekvenserna av detta tillvägagångssätt kan inte kvantifieras.

| a) och b) | Under 2005 fortsatte kommissionen sitt utökade revisionsprogram och andra övervakningsåtgärder avseende Grekland. Av totalt tretton revisionsförrättningar utfördes åtta på IACS eller IACS-relaterade åtgärder. I de fall då brister upptäcktes följdes dessa upp med förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna.
  På initiativ av kommissionen har de grekiska myndigheterna utarbetat en handlingsplan inriktad på bristerna, för att se till att de viktigaste beståndsdelarna i IACS förstärks och utnyttjas på ett effektivt sätt. Handlingsplanen rymmer de brister som revisionsrätten tar upp. Kommissionen kontrollerar kontinuerligt att den genomförs på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

a) och b)

Under 2005 fortsatte kommissionen sitt utökade revisionsprogram och andra övervakningsåtgärder avseende Grekland. Av totalt tretton revisionsförrättningar utfördes åtta på IACS eller IACS-relaterade åtgärder. I de fall då brister upptäcktes följdes dessa upp med förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna.

På initiativ av kommissionen har de grekiska myndigheterna utarbetat en handlingsplan inriktad på bristerna, för att se till att de viktigaste beståndsdelarna i IACS förstärks och utnyttjas på ett effektivt sätt. Handlingsplanen rymmer de brister som revisionsrätten tar upp. Kommissionen kontrollerar kontinuerligt att den genomförs på ett korrekt sätt.

| c) | Jordbrukarföreningar kontrollerar registreringen av alla uppgifter i datasystemet. Ingen uppgift i datasystemet är säkrad och uppgifterna kan ändras av jordbrukarföreningarna när som helst före utbetalningen, vilket också sker. Det registreras inte i datasystemet när och varför de ursprungliga uppgifterna ändras. Många av dessa ändringar är oriktiga men kan inte exakt kvantifieras. |
| --- | --- |

c)

Jordbrukarföreningar kontrollerar registreringen av alla uppgifter i datasystemet. Ingen uppgift i datasystemet är säkrad och uppgifterna kan ändras av jordbrukarföreningarna när som helst före utbetalningen, vilket också sker. Det registreras inte i datasystemet när och varför de ursprungliga uppgifterna ändras. Många av dessa ändringar är oriktiga men kan inte exakt kvantifieras.

| c) | Kommissionen har vid upprepade tillfällen kritiserat jordbrukarföreningarnas roll i ansökningsförfarandet och gjorde i juni 2004 en formell begäran om att myndigheterna inför ett nytt förfarande. De grekiska myndigheterna har tagit med detta i sin genomförandeplan för 2006.
  Revisionsrättens iakttagelser gäller endast fram till slutet av ansökningsåret 2004 (budgetåret 2005). För ansökningsåret 2005 har de grekiska myndigheterna infört en verifieringskedja som gör det möjligt att spåra alla förändringar tillbaka till de ursprungliga uppgifterna. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har vid upprepade tillfällen kritiserat jordbrukarföreningarnas roll i ansökningsförfarandet och gjorde i juni 2004 en formell begäran om att myndigheterna inför ett nytt förfarande. De grekiska myndigheterna har tagit med detta i sin genomförandeplan för 2006.

Revisionsrättens iakttagelser gäller endast fram till slutet av ansökningsåret 2004 (budgetåret 2005). För ansökningsåret 2005 har de grekiska myndigheterna infört en verifieringskedja som gör det möjligt att spåra alla förändringar tillbaka till de ursprungliga uppgifterna.

| d) | Revisionsrätten upptäckte återigen att jordbrukare hade redovisat för stora arealer i sina stödansökningar. |
| --- | --- |

d)

Revisionsrätten upptäckte återigen att jordbrukare hade redovisat för stora arealer i sina stödansökningar.

| 5.11 | Den areal för vilken stöd begärs och för vilken stöd betalas till jordbrukaren får vara större eller mindre än den areal som mäts upp vid inspektionen så länge den ligger inom en viss teknisk toleransmarginal. Vid redovisning av för stora arealer i Slovenien tillämpas dock toleransmarginalen på 4 % på ett felaktigt sätt vilket leder till för stora betalningar. |
| --- | --- |

5.11

Den areal för vilken stöd begärs och för vilken stöd betalas till jordbrukaren får vara större eller mindre än den areal som mäts upp vid inspektionen så länge den ligger inom en viss teknisk toleransmarginal. Vid redovisning av för stora arealer i Slovenien tillämpas dock toleransmarginalen på 4 % på ett felaktigt sätt vilket leder till för stora betalningar.

| 5.11 | Kommissionens tjänsteavdelningar upptäckte denna punkt redan under undersökningen i mars 2005 och informerade medlemsstaterna skriftligen i september 2005. Denna punkt är tillsammans med andra konstateranden nu föremål för förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

5.11

Kommissionens tjänsteavdelningar upptäckte denna punkt redan under undersökningen i mars 2005 och informerade medlemsstaterna skriftligen i september 2005. Denna punkt är tillsammans med andra konstateranden nu föremål för förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Det integrerade systemet för administration och kontroll (IACS) i de nya medlemsstaterna

| 5.12 | En central del i IACS är systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS, Land Parcel Identification System) som innehåller ett register över all jordbruksmark. Av de sju nya medlemsstater revisionsrätten besökte har fyra valt att använda odlingsenheten som referensskifte i LPIS (17). De övriga tre har angett att fastighetsskiftet skall vara referensskifte. |
| --- | --- |

5.12

En central del i IACS är systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS, Land Parcel Identification System) som innehåller ett register över all jordbruksmark. Av de sju nya medlemsstater revisionsrätten besökte har fyra valt att använda odlingsenheten som referensskifte i LPIS (17). De övriga tre har angett att fastighetsskiftet skall vara referensskifte.

| 5.13 | Av revisionsrättens granskning framkom att av de granskade medlemsstater som tillämpar SAPS och har valt att använda odlingsenheten som referensskifte är det endast Tjeckien som i sitt LPIS-system har uppgifter om jordbruksskiftenas stödberättigande. I de andra medlemsstaterna innehåller LPIS-systemen endast uppgifter om referensskiftenas stödberättigande. Dessa medlemsstater krävde dock inte att ansökan skulle åtföljas av detaljuppgifter och handlingar med vars hjälp det går att lokalisera och mäta upp varje enskilt jordbruksskifte (18), så den information myndigheterna hade tillgång till räckte inte för att garantera att varje jordbruksskifte kan identifieras på ett tillförlitligt sätt. Denna brist påverkade möjligheten att med kontrollernas hjälp på ett ändamålsenligt sätt upptäcka och förhindra fel. |
| --- | --- |

5.13

Av revisionsrättens granskning framkom att av de granskade medlemsstater som tillämpar SAPS och har valt att använda odlingsenheten som referensskifte är det endast Tjeckien som i sitt LPIS-system har uppgifter om jordbruksskiftenas stödberättigande. I de andra medlemsstaterna innehåller LPIS-systemen endast uppgifter om referensskiftenas stödberättigande. Dessa medlemsstater krävde dock inte att ansökan skulle åtföljas av detaljuppgifter och handlingar med vars hjälp det går att lokalisera och mäta upp varje enskilt jordbruksskifte (18), så den information myndigheterna hade tillgång till räckte inte för att garantera att varje jordbruksskifte kan identifieras på ett tillförlitligt sätt. Denna brist påverkade möjligheten att med kontrollernas hjälp på ett ändamålsenligt sätt upptäcka och förhindra fel.

| 5.13 | Om ett jordbruksskifte ryms inom referensskiftet eller odlingsenheten, och referensskiftets totala stödberättigade areal inte överskrids, är det i princip fastställt att jordbruksskiftet är stödberättigat. |
| --- | --- |

5.13

Om ett jordbruksskifte ryms inom referensskiftet eller odlingsenheten, och referensskiftets totala stödberättigade areal inte överskrids, är det i princip fastställt att jordbruksskiftet är stödberättigat.

Kommissionen utförde kontroller på plats i varje medlemsstat under perioden 2004–2005 och är, trots att brister konstaterades i vissa system för identifiering av jordbruksskiften (LPIS, Land Parcel Identification System), rimligt tillfredställd med genomförandegraden under de första åren. Utfallet av dubbelkontrollerna beror emellertid på kvaliteten hos de uppgifter som registreras i systemet för identifiering av jordbruksskiften. Därför har kommissionen inom ramen för revisionerna understrukit behovet av att enheterna minskas och skisserat möjliga sätt att åstadkomma detta. Av den senaste skriftväxlingen framgår det tydligt att avsevärda förbättringar håller på att göras tack vare dessa rekommendationer.

| 5.14 | Konsekvensen blir att ansökningar med för stora redovisade arealer och/eller dubbla ansökningar på jordbruksskiften inte upptäcks så länge referensskiftets areal inte överdrivits i ansökan. Skiften för vilka det inte görs ansökningar eller där endast en jordbrukare ansöker om en del kan kompensera för dubbla ansökningar eller ansökningar med för stora arealer som görs av en annan jordbrukare, så att den verkliga omfattningen av ansökningar med för stora arealer och/eller dubbla ansökningar för ett referensskifte inte kan fastställas korrekt. Bidragsminskningar och påföljder tillämpas därför inte alls, eller så sker det på för låg nivå (19). Till exempel ledde detta i Ungern och Slovakien till att det godtyckligt gjordes minskningar och bestämdes om påföljder när ansökningar innehöll för stora referensskiften och det inte var möjligt att lägga ansvaret för ansökan på en viss jordbrukare. Inte i någon av de besökta medlemsstaterna fanns en skyldighet att inspektera alla skiften för vilka stöd begärdes inom odlingsenheten. |
| --- | --- |

5.14

Konsekvensen blir att ansökningar med för stora redovisade arealer och/eller dubbla ansökningar på jordbruksskiften inte upptäcks så länge referensskiftets areal inte överdrivits i ansökan. Skiften för vilka det inte görs ansökningar eller där endast en jordbrukare ansöker om en del kan kompensera för dubbla ansökningar eller ansökningar med för stora arealer som görs av en annan jordbrukare, så att den verkliga omfattningen av ansökningar med för stora arealer och/eller dubbla ansökningar för ett referensskifte inte kan fastställas korrekt. Bidragsminskningar och påföljder tillämpas därför inte alls, eller så sker det på för låg nivå (19). Till exempel ledde detta i Ungern och Slovakien till att det godtyckligt gjordes minskningar och bestämdes om påföljder när ansökningar innehöll för stora referensskiften och det inte var möjligt att lägga ansvaret för ansökan på en viss jordbrukare. Inte i någon av de besökta medlemsstaterna fanns en skyldighet att inspektera alla skiften för vilka stöd begärdes inom odlingsenheten.

| 5.14 | De risker som tas upp av revisionsrätten är typiska för LPIS baserat på fysiska enheter, både i de nya och de gamla medlemsstaterna, och måste motverkas genom en minskning av enheternas storlek. Användningen av översiktskartor och annat bildmaterial minskar riskerna, men om osäkerhet uppstår måste alla skiften inom enheten inspekteras, vilket är det rekommenderade tillvägagångssättet. |
| --- | --- |

5.14

De risker som tas upp av revisionsrätten är typiska för LPIS baserat på fysiska enheter, både i de nya och de gamla medlemsstaterna, och måste motverkas genom en minskning av enheternas storlek. Användningen av översiktskartor och annat bildmaterial minskar riskerna, men om osäkerhet uppstår måste alla skiften inom enheten inspekteras, vilket är det rekommenderade tillvägagångssättet.

Kommissionen anser att LPIS baserat på fysiska enheter, när det tillämpas korrekt, är det lämpligaste verktyget och underlättar identifieringen av gränser på plats (vilka lättare kan identifieras än med ett LPIS baserat på fastighetsregistret).

| 5.15 | I samband med inspektioner på plats kan ansökningar med för stora respektive för små skiften kvittas mot varandra så länge fastighetsskiftets areal inte överskrids. I Polen kvittades överskottsareal som mätts upp för ett jordbruksskifte i förhållande till fastighetsskiftet mot underskott av areal som konstaterats på andra skiften. De ekonomiska konsekvenserna av detta fel kan inte kvantifieras. |
| --- | --- |

5.15

I samband med inspektioner på plats kan ansökningar med för stora respektive för små skiften kvittas mot varandra så länge fastighetsskiftets areal inte överskrids. I Polen kvittades överskottsareal som mätts upp för ett jordbruksskifte i förhållande till fastighetsskiftet mot underskott av areal som konstaterats på andra skiften. De ekonomiska konsekvenserna av detta fel kan inte kvantifieras.

| 5.15 | Detta problem har konstaterats av kommissionen och håller på att följas upp. |
| --- | --- |

5.15

Detta problem har konstaterats av kommissionen och håller på att följas upp.

| a) | Kommissionen kommer att följa upp detta under de bilaterala mötena med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kommer att följa upp detta under de bilaterala mötena med medlemsstaterna.

| b) | Detta kommer att följas upp i samband med kommissionens tjänsteavdelningars undersökning. |
| --- | --- |

b)

Detta kommer att följas upp i samband med kommissionens tjänsteavdelningars undersökning.

| 5.16 | Ytterligare problem konstaterades på följande områden: |
| --- | --- |

5.16

Ytterligare problem konstaterades på följande områden:

| a) | Ungern: Man tog inte alls, eller inte på ett korrekt sätt, hänsyn till inspektionsresultat när SAPS-betalningen beräknades (20). |
| --- | --- |

a)

Ungern: Man tog inte alls, eller inte på ett korrekt sätt, hänsyn till inspektionsresultat när SAPS-betalningen beräknades (20).

| b) | Polen: villkoren för kompletterande nationellt stöd (21) är mer restriktiva än villkoren för SAPS-betalningar. När de nationella kriterierna inte uppfylldes minskades SAPS-betalningarna i samma utsträckning som de nationella betalningarna trots att SAPS-kriterierna uppfylldes. Detta överensstämmer inte med EU:s lagstiftning. Vidare tolereras vid de administrativa dubbelkontrollerna avvikelser mellan den areal för vilken stöd begärs och den stödberättigande areal som är registrerad i LPIS, vilket endast är tillåtet för skiften som kontrolleras på plats. |
| --- | --- |

b)

Polen: villkoren för kompletterande nationellt stöd (21) är mer restriktiva än villkoren för SAPS-betalningar. När de nationella kriterierna inte uppfylldes minskades SAPS-betalningarna i samma utsträckning som de nationella betalningarna trots att SAPS-kriterierna uppfylldes. Detta överensstämmer inte med EU:s lagstiftning. Vidare tolereras vid de administrativa dubbelkontrollerna avvikelser mellan den areal för vilken stöd begärs och den stödberättigande areal som är registrerad i LPIS, vilket endast är tillåtet för skiften som kontrolleras på plats.

| 5.17 | I fem medlemsstater (22) utvärderades inte de tillämpade riskfaktorerna eller så dokumenterades inte utvärderingen för ansökningsåret 2004 och tillämpades inte för ansökningsåret 2005 (som gäller budgetåret 2006). |
| --- | --- |

5.17

I fem medlemsstater (22) utvärderades inte de tillämpade riskfaktorerna eller så dokumenterades inte utvärderingen för ansökningsåret 2004 och tillämpades inte för ansökningsåret 2005 (som gäller budgetåret 2006).

| 5.17 | Som en del av den allmänna planen för att förbättra statistiken och användningen av denna, har kommissionens tjänsteavdelningar sedan 2005 vid sina möten med medlemsstaterna uppmanat dessa att utvärdera riskanalysen. |
| --- | --- |

5.17

Som en del av den allmänna planen för att förbättra statistiken och användningen av denna, har kommissionens tjänsteavdelningar sedan 2005 vid sina möten med medlemsstaterna uppmanat dessa att utvärdera riskanalysen.

| 5.18 | Om det totala stöd som skulle betalas i en medlemsstat överskred de nationellt anslagna medlen skulle stödet per hektar enligt SAPS minskas i proportion till detta. Medlemsstaterna skulle informera kommissionen om minskningen senast den 30 november 2004. Myndigheterna i Tjeckien kunde inte belägga de sifferuppgifter för den totala areal för vilken stöd begärdes som användes för att beräkna minskningen av stödet med 1,63 %. Ungern och Litauen meddelade inte den slutliga minskningskoefficienten inom tidsfristen. |
| --- | --- |

5.18

Om det totala stöd som skulle betalas i en medlemsstat överskred de nationellt anslagna medlen skulle stödet per hektar enligt SAPS minskas i proportion till detta. Medlemsstaterna skulle informera kommissionen om minskningen senast den 30 november 2004. Myndigheterna i Tjeckien kunde inte belägga de sifferuppgifter för den totala areal för vilken stöd begärdes som användes för att beräkna minskningen av stödet med 1,63 %. Ungern och Litauen meddelade inte den slutliga minskningskoefficienten inom tidsfristen.

| 5.18–5.19 | Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

5.18–5.19

Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens iakttagelser.

| 5.19 | Enligt förordningarna skall SAPS-stöd betalas ut en gång, mellan den 16 oktober 2004 och den 30 april 2005. Ungern gjorde två utbetalningar. Det finns ingen rättslig grund för detta. |
| --- | --- |

5.19

Enligt förordningarna skall SAPS-stöd betalas ut en gång, mellan den 16 oktober 2004 och den 30 april 2005. Ungern gjorde två utbetalningar. Det finns ingen rättslig grund för detta.

| 5.20 | I det stickprov på 20 SAPS-transaktioner som revisionsrätten slumpvis hade valt ut påträffades fem betalningar som var för stora och som innehöll en väsentlig andel fel. Fyra av dessa berodde på att de sökande hade uppgivit för stora arealer och den femte ingick i en ändring av en ansökan som gjordes efter att den lagstadgade tidsfristen hade gått ut. |
| --- | --- |

5.20

I det stickprov på 20 SAPS-transaktioner som revisionsrätten slumpvis hade valt ut påträffades fem betalningar som var för stora och som innehöll en väsentlig andel fel. Fyra av dessa berodde på att de sökande hade uppgivit för stora arealer och den femte ingick i en ändring av en ansökan som gjordes efter att den lagstadgade tidsfristen hade gått ut.

| 5.20 | Kommissionen kommer att undersöka revisionsrättens synpunkter. |
| --- | --- |

5.20

Kommissionen kommer att undersöka revisionsrättens synpunkter.

Djurbidrag

| 5.21 | Av kommissionens statistik över djurbidrag framgår hur många djur som jordbrukare hade sökt bidrag för men som vid kontroll befanns inte existera eller inte vara stödberättigande. För det största bidragssystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 5.3
  och
  diagram 5.4
  ) kontrollerade medlemsstaterna 14,9 % av de djur för vilka bidrag begärdes och fann att 1,8 % av djuren inte fanns eller inte var stödberättigande. Allmänt sett varierar denna procentandel för nötkreatur inte mycket mellan medlemsstaterna. För Italien, Malta och Slovenien är den dock mycket hög (för am- och dikobidrag i Italien 11,4 % och i Slovenien 48,2 %, samt för det särskilda nötköttsbidraget i Malta 11,8 %, i Italien 21,8 % och i Slovenien 56,2 %). |
| --- | --- |

5.21

Av kommissionens statistik över djurbidrag framgår hur många djur som jordbrukare hade sökt bidrag för men som vid kontroll befanns inte existera eller inte vara stödberättigande. För det största bidragssystemet, am- och dikobidraget (se
  tabell 5.3
  och
  diagram 5.4
  ) kontrollerade medlemsstaterna 14,9 % av de djur för vilka bidrag begärdes och fann att 1,8 % av djuren inte fanns eller inte var stödberättigande. Allmänt sett varierar denna procentandel för nötkreatur inte mycket mellan medlemsstaterna. För Italien, Malta och Slovenien är den dock mycket hög (för am- och dikobidrag i Italien 11,4 % och i Slovenien 48,2 %, samt för det särskilda nötköttsbidraget i Malta 11,8 %, i Italien 21,8 % och i Slovenien 56,2 %).

| 5.21 | Kommissionen medger visserligen att andelen statistiska minskningar för Italien är relativt hög, men andelen berörda jordbrukare har också minskat markant under 2004, vilket tyder på att problemen är koncentrerade till färre jordbrukare. Frågan kommer att tas upp med de italienska myndigheterna i avsikt att lättare identifiera skälen till denna höga andel. |
| --- | --- |

5.21

Kommissionen medger visserligen att andelen statistiska minskningar för Italien är relativt hög, men andelen berörda jordbrukare har också minskat markant under 2004, vilket tyder på att problemen är koncentrerade till färre jordbrukare. Frågan kommer att tas upp med de italienska myndigheterna i avsikt att lättare identifiera skälen till denna höga andel.

Kontrollerna av Malta och Slovenien har redan visat att statistiken inte är tillförlitlig, och kommissionen har krävt att den ses över.

Tabell 5.3 – IACS-inspektioner av am- och dikobidrag – Resultat av kontroller på plats 2004 avseende stöd som betalats ut 2005

| Medlemsstat | Kontrollerade stödansökningar | Kontrollerade stödansökningar som delvis avslagits | Kontrollerade stödansökningar som avslagits i sin helhet | Kontrollerade djur | Kontrollerade djur som givit upphov till avslag |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt antal inlämnade stödansökningar | Antal | % | Antal | % | Antal | % | Totalt antal djur för vilka stöd begärts | Antal | % | Antal | % |
| Belgien | 14 886 | 707 | 4,7 | 6 | 0,8 | 3 | 0,4 | 395 197 | 30 885 | 7,8 | 58 | 0,2 |
| Danmark | 8 650 | 1 047 | 12,1 | 5 | 0,5 | 3 | 0,3 | 109 355 | 25 066 | 22,9 | 18 | 0,1 |
| Tyskland | 32 899 | 3 508 | 10,7 | 227 | 6,5 | 81 | 2,3 | 641 781 | 87 995 | 13,7 | 1 125 | 1,3 |
| Grekland | 10 849 | 3 728 | 34,4 | 201 | 5,4 | 22 | 0,6 | 209 825 | 125 424 | 59,8 | 1 179 | 0,9 |
| Spanien | 59 800 | 5 195 | 8,7 | 293 | 5,6 | 44 | 0,8 | 1 758 858 | 311 213 | 17,7 | 4 188 | 1,3 |
| Frankrike | 117 249 | 13 958 | 11,9 | 1 024 | 7,3 | 217 | 1,6 | 4 214 721 | 548 148 | 13,0 | 2 181 | 0,4 |
| Irland | 61 840 | 4 698 | 7,6 | 421 | 9,0 | 19 | 0,4 | 1 104 521 | 132 916 | 12,0 | 603 | 0,5 |
| Italien | 55 850 | 8 443 | 15,1 | 212 | 2,5 | 288 | 3,4 | 763 119 | 122 665 | 16,1 | 13 954 | 11,4 |
| Luxemburg | 491 | 62 | 12,6 | 4 | 6,5 | 0 | 0,0 | 23 288 | 4 959 | 21,3 | 12 | 0,2 |
| Nederländerna | 4 549 | 648 | 14,2 | 16 | 2,5 | 30 | 4,6 | 73 105 | 10 015 | 13,7 | 141 | 1,4 |
| Österrike | 92 616 | 6 563 | 7,1 | 408 | 6,2 | 79 | 1,2 | 403 022 | 69 724 | 17,3 | 876 | 1,3 |
| Portugal | 24 849 | 2 792 | 11,2 | 91 | 3,3 | 41 | 1,5 | 364 386 | 59 322 | 16,3 | 345 | 0,6 |
| Finland | 1 666 | 225 | 13,5 | 29 | 12,9 | 4 | 1,8 | 41 499 | 6 714 | 16,2 | 126 | 1,9 |
| Sverige | 9 809 | 590 | 6,0 | 2 | 0,3 | 1 | 0,2 | 152 363 | 10 661 | 7,0 | 8 | 0,1 |
| Förenade kungariket | 43 778 | 5 457 | 12,5 | 410 | 7,5 | 33 | 0,6 | 1 709 788 | 235 665 | 13,8 | 1 499 | 0,6 |
| Totalt EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Malta | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 | 0 | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Slovenien | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Totalt EU-2 | 27 813 | 2 832 | 10,2 | 825 | 29,1 | 45 | 1,6 | 98 537 | 13 556 | 13,8 | 6 534 | 48,2 |
| Totalt 2004 – EU-17 | 567 594 | 60 453 | 10,7 | 4 174 | 6,9 | 910 | 1,5 | 12 063 365 | 1 794 928 | 14,9 | 32 847 | 1,8 |
| Totalt 2004 – EU-15 | 539 781 | 57 621 | 10,7 | 3 349 | 5,8 | 865 | 1,5 | 11 964 828 | 1 781 372 | 14,9 | 26 313 | 1,5 |
| Totalt 2003 – EU-15
   (23) | 522 146 | 66 340 | 12,7 | 4 596 | 6,9 | 1 683 | 2,5 | 11 998 677 | 2 060 855 | 17,2 | 25 052 | 1,2 |
| Totalt 2002 – EU-15 | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| Anm. 1: En ansökan avslås när det konstateras en avvikelse på mer än 20 % mellan antalet redovisade djur och det antal som fastställts vara stödberättigande, eller när avvikelsen beror på avsiktligt begångna oegentligheter.

  Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N + 1.

  Källa: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk. |

Medlemsstat

Kontrollerade stödansökningar

Kontrollerade stödansökningar som delvis avslagits

Kontrollerade stödansökningar som avslagits i sin helhet

Kontrollerade djur

Kontrollerade djur som givit upphov till avslag

Totalt antal inlämnade stödansökningar

Antal

%

Antal

%

Antal

%

Totalt antal djur för vilka stöd begärts

Antal

%

Antal

%

Belgien

14 886

707

4,7

6

0,8

3

0,4

395 197

30 885

7,8

58

0,2

Danmark

8 650

1 047

12,1

5

0,5

3

0,3

109 355

25 066

22,9

18

0,1

Tyskland

32 899

3 508

10,7

227

6,5

81

2,3

641 781

87 995

13,7

1 125

1,3

Grekland

10 849

3 728

34,4

201

5,4

22

0,6

209 825

125 424

59,8

1 179

0,9

Spanien

59 800

5 195

8,7

293

5,6

44

0,8

1 758 858

311 213

17,7

4 188

1,3

Frankrike

117 249

13 958

11,9

1 024

7,3

217

1,6

4 214 721

548 148

13,0

2 181

0,4

Irland

61 840

4 698

7,6

421

9,0

19

0,4

1 104 521

132 916

12,0

603

0,5

Italien

55 850

8 443

15,1

212

2,5

288

3,4

763 119

122 665

16,1

13 954

11,4

Luxemburg

491

62

12,6

4

6,5

0

0,0

23 288

4 959

21,3

12

0,2

Nederländerna

4 549

648

14,2

16

2,5

30

4,6

73 105

10 015

13,7

141

1,4

Österrike

92 616

6 563

7,1

408

6,2

79

1,2

403 022

69 724

17,3

876

1,3

Portugal

24 849

2 792

11,2

91

3,3

41

1,5

364 386

59 322

16,3

345

0,6

Finland

1 666

225

13,5

29

12,9

4

1,8

41 499

6 714

16,2

126

1,9

Sverige

9 809

590

6,0

2

0,3

1

0,2

152 363

10 661

7,0

8

0,1

Förenade kungariket

43 778

5 457

12,5

410

7,5

33

0,6

1 709 788

235 665

13,8

1 499

0,6

Totalt EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Malta

0

0

0,0

0

0,0

0

0,0

0

0

0,0

0

0,0

Slovenien

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Totalt EU-2

27 813

2 832

10,2

825

29,1

45

1,6

98 537

13 556

13,8

6 534

48,2

Totalt 2004 – EU-17

567 594

60 453

10,7

4 174

6,9

910

1,5

12 063 365

1 794 928

14,9

32 847

1,8

Totalt 2004 – EU-15

539 781

57 621

10,7

3 349

5,8

865

1,5

11 964 828

1 781 372

14,9

26 313

1,5

Totalt 2003 – EU-15
   (23)

522 146

66 340

12,7

4 596

6,9

1 683

2,5

11 998 677

2 060 855

17,2

25 052

1,2

Totalt 2002 – EU-15

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

Anm. 1: En ansökan avslås när det konstateras en avvikelse på mer än 20 % mellan antalet redovisade djur och det antal som fastställts vara stödberättigande, eller när avvikelsen beror på avsiktligt begångna oegentligheter.

Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N + 1.

Källa: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

Image

| 5.22 | För får- och getbidragen minskade det för högt redovisade antalet djur från 8,2 % 2003 till 6,3 %. Från Italien och Slovenien rapporteras betydligt högre felnivåer när det gäller får- och getbidrag (10 % respektive 24,1 %) än i de andra medlemsstaterna (1,2 %). Revisionsrätten påträffade problem i Grekland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket. Uppdateringen av djurflocksregistren sköts dåligt. Registren är inte tillförlitliga när det gäller att bekräfta att kraven på djurhållningsperioder har respekterats eller att antalet får i ansökan överensstämmer med det antal som konstaterats vid inspektion. |
| --- | --- |

5.22

För får- och getbidragen minskade det för högt redovisade antalet djur från 8,2 % 2003 till 6,3 %. Från Italien och Slovenien rapporteras betydligt högre felnivåer när det gäller får- och getbidrag (10 % respektive 24,1 %) än i de andra medlemsstaterna (1,2 %). Revisionsrätten påträffade problem i Grekland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket. Uppdateringen av djurflocksregistren sköts dåligt. Registren är inte tillförlitliga när det gäller att bekräfta att kraven på djurhållningsperioder har respekterats eller att antalet får i ansökan överensstämmer med det antal som konstaterats vid inspektion.

| 5.22 | När det gäller iakttagelserna avseende Italien och Slovenien hänvisas till svaret på punkt 5.20. |
| --- | --- |

5.22

När det gäller iakttagelserna avseende Italien och Slovenien hänvisas till svaret på punkt 5.20.

Kommissionens revisionsförrättningar till Grekland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och andra medlemsstater under 2005 har samtliga visat på brister i jordbrukarnas sätt att föra djurregister. Dessa iakttagelser beaktas i förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaperna.

| 5.23 | I Malta beräknades bidragsminskningar och påföljder för nötköttsbidrag och för får- och getbidrag systematiskt på ett felaktigt sätt. |
| --- | --- |

5.23

I Malta beräknades bidragsminskningar och påföljder för nötköttsbidrag och för får- och getbidrag systematiskt på ett felaktigt sätt.

| 5.23 | Detta kommer att följas upp inom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna efter det att en utförlig version av revisionsrättens iakttagelser har erhållits. |
| --- | --- |

5.23

Detta kommer att följas upp inom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna efter det att en utförlig version av revisionsrättens iakttagelser har erhållits.

| 5.24 | Generellt sätt är den nationella statistiken över djurbidrag fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd. Det är större risk för alltför höga betalningar på grund av frekventa djurförflyttningar och komplexa villkor för djurbidragssystemen. Allmänt sett avviker inte bevisen från revisionsrättens egna kontroller väsentligt från IACS-statistiken. |
| --- | --- |

5.24

Generellt sätt är den nationella statistiken över djurbidrag fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd. Det är större risk för alltför höga betalningar på grund av frekventa djurförflyttningar och komplexa villkor för djurbidragssystemen. Allmänt sett avviker inte bevisen från revisionsrättens egna kontroller väsentligt från IACS-statistiken.

Olivolja

| 5.25 | Revisionsrätten undersökte nio betalningar av stöd till olivoljeproduktion i Spanien, Grekland och Italien (24); dessa medlemsstater redovisade omkring 2 000 miljoner euro. Samtliga transaktioner innehöll antingen en för hög betalning och/eller ett eller flera formella fel, och de två ärendena i Italien befanns vara oriktiga. Resultaten tyder på att det finns allvarliga brister i kontrollen av systemet för produktionsstöd och även mer allmänt med tillförlitligheten i det geografiska informationssystemet (GIS) för olivodlingar. Systemet består av flygfoton som används för att verifiera att skiften med olivträd existerar. |
| --- | --- |

5.25

Revisionsrätten undersökte nio betalningar av stöd till olivoljeproduktion i Spanien, Grekland och Italien (24); dessa medlemsstater redovisade omkring 2 000 miljoner euro. Samtliga transaktioner innehöll antingen en för hög betalning och/eller ett eller flera formella fel, och de två ärendena i Italien befanns vara oriktiga. Resultaten tyder på att det finns allvarliga brister i kontrollen av systemet för produktionsstöd och även mer allmänt med tillförlitligheten i det geografiska informationssystemet (GIS) för olivodlingar. Systemet består av flygfoton som används för att verifiera att skiften med olivträd existerar.

| 5.25 | GIS-systemet för olivodlingar är, tillsammans med kontrollen av olivoljefabrikerna, en del av systemet för kontroll av stöd till olivoljeproduktion. Det är endast obligatoriskt fr.o.m. regleringsåret 2003/04. Vid kommissionens revisioner under förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna har – alltsedan 2003 – liknande brister i de medlemsstater som revisionsrätten har granskat konstaterats i uppdateringen av GIS-systemet för olivodlingar. Samma ska gäller sanktioneringen av olivpressningsanläggningar och utnyttjandet av GIS-systemet för olivodlingar för att kontrollera avkastningen eller påföra sanktioner på de producenter som överdeklarerar antalet olivträd. Medlemsstaterna har informerats, och det pågår för närvarade ett förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna. Finansiella korrigeringar kommer att göras om en risk för EUGFJ bekräftas. |
| --- | --- |

5.25

GIS-systemet för olivodlingar är, tillsammans med kontrollen av olivoljefabrikerna, en del av systemet för kontroll av stöd till olivoljeproduktion. Det är endast obligatoriskt fr.o.m. regleringsåret 2003/04. Vid kommissionens revisioner under förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna har – alltsedan 2003 – liknande brister i de medlemsstater som revisionsrätten har granskat konstaterats i uppdateringen av GIS-systemet för olivodlingar. Samma ska gäller sanktioneringen av olivpressningsanläggningar och utnyttjandet av GIS-systemet för olivodlingar för att kontrollera avkastningen eller påföra sanktioner på de producenter som överdeklarerar antalet olivträd. Medlemsstaterna har informerats, och det pågår för närvarade ett förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna. Finansiella korrigeringar kommer att göras om en risk för EUGFJ bekräftas.

| 5.26 | GIS-systemet skulle ha varit fullt operativt från regleringsåret 2003/2004. Ursprungligen hade kommissionen ansvaret för att godkänna att GIS var helt och hållet infört men ändrade förordningen så att det är medlemsstaterna som skall redovisa när systemet är infört. Trots att medlemsstaterna har bekräftat införandet fann revisionsrätten att samtliga medlemsstater har underlåtit att uppdatera uppgifterna i GIS (den alfanumeriska databasen, det faktiska antalet olivträd, nyplanteringar och produktionspotentialen) vilket tydligt visar att GIS ännu inte kan anses vara fullt operativt. Detta får väsentliga konsekvenser eftersom GIS-systemet för olivodlingar kommer att slås samman med IACS och användas som bas vid beräkningen av rätten till utbetalningar och för förvaltningen och kontrollen av det nya systemet med samlat gårdsstöd (SPS, Single Payments Scheme) (25) (olivodlare kommer att betalas på grundval av areal). |
| --- | --- |

5.26

GIS-systemet skulle ha varit fullt operativt från regleringsåret 2003/2004. Ursprungligen hade kommissionen ansvaret för att godkänna att GIS var helt och hållet infört men ändrade förordningen så att det är medlemsstaterna som skall redovisa när systemet är infört. Trots att medlemsstaterna har bekräftat införandet fann revisionsrätten att samtliga medlemsstater har underlåtit att uppdatera uppgifterna i GIS (den alfanumeriska databasen, det faktiska antalet olivträd, nyplanteringar och produktionspotentialen) vilket tydligt visar att GIS ännu inte kan anses vara fullt operativt. Detta får väsentliga konsekvenser eftersom GIS-systemet för olivodlingar kommer att slås samman med IACS och användas som bas vid beräkningen av rätten till utbetalningar och för förvaltningen och kontrollen av det nya systemet med samlat gårdsstöd (SPS, Single Payments Scheme) (25) (olivodlare kommer att betalas på grundval av areal).

| 5.26 | Även kommissionen känner till bristerna hos GIS-systemet för olivodlingar och delar revisionsrättens oro beträffande genomförandet av reformen. Rekommendationer har gjorts till medlemsstaterna vid förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaperna. När utbetalningen av utgifterna för de nya programmen har gjorts, kommer risken för EUGFJ att utvärderas, vilket kan leda till finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

5.26

Även kommissionen känner till bristerna hos GIS-systemet för olivodlingar och delar revisionsrättens oro beträffande genomförandet av reformen. Rekommendationer har gjorts till medlemsstaterna vid förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaperna. När utbetalningen av utgifterna för de nya programmen har gjorts, kommer risken för EUGFJ att utvärderas, vilket kan leda till finansiella korrigeringar.

| 5.27 | Den genomsnittliga avkastningen för produktionszonen fastställs av kommissionen varje år. Det är svårt för kommissionen att kontrollera att medlemsstaterna använder dessa genomsnitt på ett korrekt sätt när de kontrollerar att den produktion för vilken stöd begärs är stödberättigande och att de inte gör oriktiga betalningar (se till exempel Italien, punkt 5.25). |
| --- | --- |

5.27

Den genomsnittliga avkastningen för produktionszonen fastställs av kommissionen varje år. Det är svårt för kommissionen att kontrollera att medlemsstaterna använder dessa genomsnitt på ett korrekt sätt när de kontrollerar att den produktion för vilken stöd begärs är stödberättigande och att de inte gör oriktiga betalningar (se till exempel Italien, punkt 5.25).

| 5.27 | Att följa den genomsnittliga avkastningen är inget villkor för stödberättigande men ett sätt att kontrollera den verkliga olivoljeproduktionen. Om produktionen överskrider den genomsnittliga avkastningen och detta inte kan motiveras, kan jordbrukaren utestängas från delar av stödet. |
| --- | --- |

5.27

Att följa den genomsnittliga avkastningen är inget villkor för stödberättigande men ett sätt att kontrollera den verkliga olivoljeproduktionen. Om produktionen överskrider den genomsnittliga avkastningen och detta inte kan motiveras, kan jordbrukaren utestängas från delar av stödet.

I samband med granskningarna har kommissionen uppmanat medlemsstaterna att bevisa att deras kontroll av avkastningen är effektiv, och kommissionen har tillämpat finansiella korrigeringar på Italien på grund av bland annat frånvaron av en sådan kontroll. I Spanien och Grekland har kommissionen kritiserat

| — | metoden, som endast bygger på ett kriterium och inte stöds av någon grundlig analys, |
| --- | --- |

—

metoden, som endast bygger på ett kriterium och inte stöds av någon grundlig analys,

| — | den uppenbara bristen på effektivitet hos denna metod, eftersom största delen av den produktion som kontrollerades i slutändan ansågs stödberättigad. |
| --- | --- |

—

den uppenbara bristen på effektivitet hos denna metod, eftersom största delen av den produktion som kontrollerades i slutändan ansågs stödberättigad.

Landsbygdsutveckling

EU-15

| 5.28 | EUGFJ-garantins utgifter för landsbygdsutveckling uppgick till 6 311 miljoner euro 2005 (13 % av GJP-utgifterna). Häri ingår utgifter för miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag till jordbruk i mindre gynnade områden, skogsbruk, investeringar samt stöd till unga jordbrukare och till jordbrukare som avser att gå i pension. |
| --- | --- |

5.28

EUGFJ-garantins utgifter för landsbygdsutveckling uppgick till 6 311 miljoner euro 2005 (13 % av GJP-utgifterna). Häri ingår utgifter för miljöprogram för jordbruk, kompensationsbidrag till jordbruk i mindre gynnade områden, skogsbruk, investeringar samt stöd till unga jordbrukare och till jordbrukare som avser att gå i pension.

| 5.29 | För flertalet av stöden för landsbygdsutveckling gäller att mottagarna för att vara berättigade måste uppfylla (ofta komplexa) åtaganden, såsom att tillämpa god jordbrukarsed. Stöden beräknas på det antal hektar som används. Vid revisionsrättens granskning konstaterades en hög förekomst av fel till följd av att jordbrukarna inte uppfyllde sina åtaganden eller att myndigheterna inte kontrollerade de viktigaste villkoren för stödberättigande. |
| --- | --- |

5.29

För flertalet av stöden för landsbygdsutveckling gäller att mottagarna för att vara berättigade måste uppfylla (ofta komplexa) åtaganden, såsom att tillämpa god jordbrukarsed. Stöden beräknas på det antal hektar som används. Vid revisionsrättens granskning konstaterades en hög förekomst av fel till följd av att jordbrukarna inte uppfyllde sina åtaganden eller att myndigheterna inte kontrollerade de viktigaste villkoren för stödberättigande.

| 5.29 | Kommissionen kommer att detaljgranska de problem som konstaterats av revisionsrätten när svaren från medlemsstaterna har inkommit. |
| --- | --- |

5.29

Kommissionen kommer att detaljgranska de problem som konstaterats av revisionsrätten när svaren från medlemsstaterna har inkommit.

Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling för de nya medlemsstaterna

| 5.30 | De nya medlemsstaterna har ett särskilt system för landsbygdsutveckling (26) med stöd till de fyra så kallade ”kompletterande åtgärderna” (27) och några specifika åtgärder för landsbygdsutveckling (28) (betalningarna 2005 uppgick till 1 069 miljoner euro). |
| --- | --- |

5.30

De nya medlemsstaterna har ett särskilt system för landsbygdsutveckling (26) med stöd till de fyra så kallade ”kompletterande åtgärderna” (27) och några specifika åtgärder för landsbygdsutveckling (28) (betalningarna 2005 uppgick till 1 069 miljoner euro).

| 5.31 | Den ekonomiskt viktigaste åtgärden i Polen gäller mindre gynnade områden till vilka 225,8 miljoner euro betalades 2005. Ett av villkoren för stödberättigande för denna åtgärd är att jordbrukarna tillämpar sedvanlig god jordbrukarsed. Det polska programmet för landsbygdsutveckling har verifierbara normer för detta som kontrolleras på plats som en del av 5 %-kontrollerna. Vid dessa kontroller konstaterades många fall där normerna inte hade efterlevts: 3 281 jordbruk (9,6 % av de kontrollerade jordbruksföretagen) hade gjort en eller flera överträdelser av normerna. |
| --- | --- |

5.31

Den ekonomiskt viktigaste åtgärden i Polen gäller mindre gynnade områden till vilka 225,8 miljoner euro betalades 2005. Ett av villkoren för stödberättigande för denna åtgärd är att jordbrukarna tillämpar sedvanlig god jordbrukarsed. Det polska programmet för landsbygdsutveckling har verifierbara normer för detta som kontrolleras på plats som en del av 5 %-kontrollerna. Vid dessa kontroller konstaterades många fall där normerna inte hade efterlevts: 3 281 jordbruk (9,6 % av de kontrollerade jordbruksföretagen) hade gjort en eller flera överträdelser av normerna.

| 5.32 | Enligt polsk lag får jordbrukaren vid den första överträdelsen endast en varning och inga påföljder. Detta var fallet för alla jordbrukare, så följaktligen tillämpades inga återvinningar eller påföljder. Detta överensstämmer inte med EU:s lagstiftning enligt vilken överträdelse av ett villkor för stödberättigande i rådets förordning (29) skall leda till minskning av de belopp som betalas ut. Det totala värdet av dessa betalningar var 0,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

5.32

Enligt polsk lag får jordbrukaren vid den första överträdelsen endast en varning och inga påföljder. Detta var fallet för alla jordbrukare, så följaktligen tillämpades inga återvinningar eller påföljder. Detta överensstämmer inte med EU:s lagstiftning enligt vilken överträdelse av ett villkor för stödberättigande i rådets förordning (29) skall leda till minskning av de belopp som betalas ut. Det totala värdet av dessa betalningar var 0,8 miljoner euro.

| 5.32 | Detta problem har redan konstaterats av kommissionen, och för närvarande pågår ett förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna, vilket kan leda till finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

5.32

Detta problem har redan konstaterats av kommissionen, och för närvarande pågår ett förfarande för granskning och godkännande av räkenskaperna, vilket kan leda till finansiella korrigeringar.

Exportbidrag

| 5.33 | De exportbidrag som betalas till exportörer av jordbruksprodukter från EU täcker skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och gör det möjligt att avyttra EU:s överskottsproduktion på världsmarknaderna (30). År 2005 uppgick exportbidragen till omkring 3 miljarder euro, eller 7,5 % av GJP-utgifterna. Medlemsstaterna skall göra fysiska kontroller av 5 % av exporten för att se till att de exporterade varorna har beskrivits korrekt och berättigar till det sökta exportbidraget. De skall också göra kontroller då godset lämnar EU om detta sker på en annan plats än där godset visades upp för fysisk kontroll (ersättningskontroller). Kommissionen övervakar kontrollernas antal och kvalitet. |
| --- | --- |

5.33

De exportbidrag som betalas till exportörer av jordbruksprodukter från EU täcker skillnaden mellan priserna inom EU och priserna på världsmarknaden och gör det möjligt att avyttra EU:s överskottsproduktion på världsmarknaderna (30). År 2005 uppgick exportbidragen till omkring 3 miljarder euro, eller 7,5 % av GJP-utgifterna. Medlemsstaterna skall göra fysiska kontroller av 5 % av exporten för att se till att de exporterade varorna har beskrivits korrekt och berättigar till det sökta exportbidraget. De skall också göra kontroller då godset lämnar EU om detta sker på en annan plats än där godset visades upp för fysisk kontroll (ersättningskontroller). Kommissionen övervakar kontrollernas antal och kvalitet.

| 5.34 | Till följd av den tid det tar att avsluta förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaper har de brister som kommissionen konstaterade vid sina granskningar i medlemsstaterna 2004 (31) ännu inte lett till ett slutligt beslut om det skall göras någon finansiell korrigering eller inte. Under 2005 konstaterades problem i samband med förhandsunderrättelser i Belgien. |
| --- | --- |

5.34

Till följd av den tid det tar att avsluta förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaper har de brister som kommissionen konstaterade vid sina granskningar i medlemsstaterna 2004 (31) ännu inte lett till ett slutligt beslut om det skall göras någon finansiell korrigering eller inte. Under 2005 konstaterades problem i samband med förhandsunderrättelser i Belgien.

| 5.34 | Två undersökningar har under tiden avslutats utan att finansiella korrigeringar gjorts (Polen och Litauen). När det gäller de återstående undersökningarna, där brister har upptäckts, pågår förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna (Irland, Nederländerna, Frankrike, Spanien, Tyskland och Förenade kungariket), vilka kan leda till finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

5.34

Två undersökningar har under tiden avslutats utan att finansiella korrigeringar gjorts (Polen och Litauen). När det gäller de återstående undersökningarna, där brister har upptäckts, pågår förfaranden för granskning och godkännande av räkenskaperna (Irland, Nederländerna, Frankrike, Spanien, Tyskland och Förenade kungariket), vilka kan leda till finansiella korrigeringar.

| 5.35 | Vid revisionsrättens granskning av fysiska kontroller och/eller ersättningskontroller i elva medlemsstater från 2004 till 2006 drogs följande slutsatser: |
| --- | --- |

5.35

Vid revisionsrättens granskning av fysiska kontroller och/eller ersättningskontroller i elva medlemsstater från 2004 till 2006 drogs följande slutsatser:

| 5.35 | |
| --- | --- |

5.35

| a) | Det grundläggande kravet på att exportörer inte i förväg skall få antydningar om sådana kontroller på den plats där godset lastas hade inte efterlevts på ett systematiskt sätt (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket). |
| --- | --- |

a)

Det grundläggande kravet på att exportörer inte i förväg skall få antydningar om sådana kontroller på den plats där godset lastas hade inte efterlevts på ett systematiskt sätt (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket).

| a) | Kommissionen har vid undersökningar på plats noterat att tidpunkterna för de fysiska kontrollerna kan bli alltför förutsebara. Vid mötet med kommittén för handelsmekanismer i mars 2005 erinrades därför medlemsstaterna om att de bör variera ankomstdatumen vid fysiska kontroller av exportörernas anläggningar, och en skrivelse rörande detta (D(2005) 12998) diskuterades i kommittén för handelsmekanismer i juni 2005. Det övervägs för närvarande hur detta skall kunna göras obligatoriskt. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har vid undersökningar på plats noterat att tidpunkterna för de fysiska kontrollerna kan bli alltför förutsebara. Vid mötet med kommittén för handelsmekanismer i mars 2005 erinrades därför medlemsstaterna om att de bör variera ankomstdatumen vid fysiska kontroller av exportörernas anläggningar, och en skrivelse rörande detta (D(2005) 12998) diskuterades i kommittén för handelsmekanismer i juni 2005. Det övervägs för närvarande hur detta skall kunna göras obligatoriskt.

| b) | Det fanns väsentliga brister i kontroller av ingredienser som använts vid tillverkningen av ”produkter utanför bilaga I” av typen kex, sötsaker, whisky och så vidare, för vilka bidrag betalas (Belgien, Tyskland, Frankrike (32), Italien (32) och Förenade kungariket (32)). |
| --- | --- |

b)

Det fanns väsentliga brister i kontroller av ingredienser som använts vid tillverkningen av ”produkter utanför bilaga I” av typen kex, sötsaker, whisky och så vidare, för vilka bidrag betalas (Belgien, Tyskland, Frankrike (32), Italien (32) och Förenade kungariket (32)).

| b) | Kommissionen kommer att granska revisionsrättens iakttagelser samt medlemsstaternas svar och därefter vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer att granska revisionsrättens iakttagelser samt medlemsstaternas svar och därefter vidta lämpliga åtgärder.

| c) | Det hade gjorts överdrivet många fysiska kontroller av sändningar för vilka ansökan om exportbidrag var lägre än 200 euro (33). Enligt bestämmelserna skall sådana transaktioner uteslutas om det inte gäller att förhindra bedrägeri eller missbruk. |
| --- | --- |

c)

Det hade gjorts överdrivet många fysiska kontroller av sändningar för vilka ansökan om exportbidrag var lägre än 200 euro (33). Enligt bestämmelserna skall sådana transaktioner uteslutas om det inte gäller att förhindra bedrägeri eller missbruk.

| c) | Kommissionen kontrollerar rutinmässigt denna aspekt som en del av sin granskning av de fysiska kontrollerna. Vissa medlemsstater kontrollerar sändningar som underskrider gränsvärdet för minsta storlek, men kommissionen har inte kunnat belägga att detta inverkar negativt på minimikraven för kontroller av sändningar över gränsvärdet. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen kontrollerar rutinmässigt denna aspekt som en del av sin granskning av de fysiska kontrollerna. Vissa medlemsstater kontrollerar sändningar som underskrider gränsvärdet för minsta storlek, men kommissionen har inte kunnat belägga att detta inverkar negativt på minimikraven för kontroller av sändningar över gränsvärdet.

| d) | Det hade inte gjorts ersättningskontroller då godset lämnade EU av ett stort antal sändningar som tullen hade förseglat trots att sändningarna inte hade kontrollerats fysiskt vid lastningen (34). Särskilt i Danmark (35) och Nederländerna var det tillåtet för godkända exportörer att själva sätta på tullsigill. |
| --- | --- |

d)

Det hade inte gjorts ersättningskontroller då godset lämnade EU av ett stort antal sändningar som tullen hade förseglat trots att sändningarna inte hade kontrollerats fysiskt vid lastningen (34). Särskilt i Danmark (35) och Nederländerna var det tillåtet för godkända exportörer att själva sätta på tullsigill.

| d) | Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 2090/2002 skall ingen kontroll med avseende på utbyte utföras om tullkontoret i exportlandet har förseglat transportmedlet. Vid mötet i kommittén för handelsmekanismer i mars 2002 betonade kommissionen emellertid att en godkänd exportörs försegling inte kan ersätta tullförsegling.
  Kommissionens tjänsteavdelningar granskar revisionsrättens förslag att från ersättningskontroll endast undanta de sändningar som varit föremål för fysisk kontroll. Kommissionen kommer att granska revisionsrättens iakttagelser rörande Danmark och Nederländerna samt svaren från dessa medlemsstater, och vid behov undersöka saken närmare. |
| --- | --- |

d)

Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 2090/2002 skall ingen kontroll med avseende på utbyte utföras om tullkontoret i exportlandet har förseglat transportmedlet. Vid mötet i kommittén för handelsmekanismer i mars 2002 betonade kommissionen emellertid att en godkänd exportörs försegling inte kan ersätta tullförsegling.

Kommissionens tjänsteavdelningar granskar revisionsrättens förslag att från ersättningskontroll endast undanta de sändningar som varit föremål för fysisk kontroll. Kommissionen kommer att granska revisionsrättens iakttagelser rörande Danmark och Nederländerna samt svaren från dessa medlemsstater, och vid behov undersöka saken närmare.

| e) | Eftersom tulltjänstemännens fysiska närvaro då godset kommer under tullens kontroll vid det kontor där det lämnar EU har ersatts med datoriserade inventarieförteckningar i Förenade kungariket och vissa franska hamnar, utförs inte längre de nödvändiga kontrollerna av att tullsigillen inte har brutits eller tagits bort. |
| --- | --- |

e)

Eftersom tulltjänstemännens fysiska närvaro då godset kommer under tullens kontroll vid det kontor där det lämnar EU har ersatts med datoriserade inventarieförteckningar i Förenade kungariket och vissa franska hamnar, utförs inte längre de nödvändiga kontrollerna av att tullsigillen inte har brutits eller tagits bort.

| e) | Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 2090/2002 krävs ingen hundraprocentig kontroll vid tullförseglingar. Kommissionen anser det lämpligt att tullkontoret genomför systematiska kontroller av förseglingar vid införsel i hamnar, men att de också kan ersättas om den information som är tillgänglig för tullkontoret från andra källor, samt garantier från dessa, är tillräcklig. |
| --- | --- |

e)

Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 2090/2002 krävs ingen hundraprocentig kontroll vid tullförseglingar. Kommissionen anser det lämpligt att tullkontoret genomför systematiska kontroller av förseglingar vid införsel i hamnar, men att de också kan ersättas om den information som är tillgänglig för tullkontoret från andra källor, samt garantier från dessa, är tillräcklig.

| 5.36 | Revisionsrättens slutsats är att det krävs väsentliga förbättringar på dessa områden innan säkerhet kan uppnås om att systemet med fysisk kontroll av sändningar med exportbidrag fungerar tillfredsställande. Vidare kan revisionsrätten inte bekräfta att det föreskrivna antalet kontroller har utförts för EUGFJ-året 2005 och att de har verifierats och eventuella korrigeringar gjorts, eftersom denna information inte görs tillgänglig för kommissionen förrän efter den 30 april 2006. |
| --- | --- |

5.36

Revisionsrättens slutsats är att det krävs väsentliga förbättringar på dessa områden innan säkerhet kan uppnås om att systemet med fysisk kontroll av sändningar med exportbidrag fungerar tillfredsställande. Vidare kan revisionsrätten inte bekräfta att det föreskrivna antalet kontroller har utförts för EUGFJ-året 2005 och att de har verifierats och eventuella korrigeringar gjorts, eftersom denna information inte görs tillgänglig för kommissionen förrän efter den 30 april 2006.

| 5.36 | Kommissionen anser att systemet med fysiska kontroller och kontroller med avseende på utbyte fungerar tillräckligt väl för att skapa rimlig säkerhet beträffande de underliggande transaktionerna. För att ytterligare förbättra systemet avser kommissionen emellertid ändra lagstiftningen om fysisk kontroll för att göra kontrollmönstren mindre förutsebara och minska risken för ersättning. |
| --- | --- |

5.36

Kommissionen anser att systemet med fysiska kontroller och kontroller med avseende på utbyte fungerar tillräckligt väl för att skapa rimlig säkerhet beträffande de underliggande transaktionerna. För att ytterligare förbättra systemet avser kommissionen emellertid ändra lagstiftningen om fysisk kontroll för att göra kontrollmönstren mindre förutsebara och minska risken för ersättning.

När det gäller övriga brister som revisionsrätten upptäckt kommer kommissionen att granska revisionsrättens iakttagelser och svaren från medlemsstaterna samt, vid behov, vidta nödvändiga åtgärder.

Efterhandskontroller av bidrag som betalats till handlare och förädlingsföretag

| 5.37 | Medlemsstaterna skall (36) genomföra årliga program med efterhandskontroller av affärshandlingar gällande betalningar av olika GJP-stöd, inkluderande exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, förädling av bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdsutveckling. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktionerna har ägt rum och utförts korrekt, och skall vidta åtgärder för att återvinna belopp som har förlorats till följd av oriktigheter eller försumlighet. |
| --- | --- |

5.37

Medlemsstaterna skall (36) genomföra årliga program med efterhandskontroller av affärshandlingar gällande betalningar av olika GJP-stöd, inkluderande exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, förädling av bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdsutveckling. Medlemsstaterna skall försäkra sig om att transaktionerna har ägt rum och utförts korrekt, och skall vidta åtgärder för att återvinna belopp som har förlorats till följd av oriktigheter eller försumlighet.

| 5.38 | I kommissionens uppföljning ingår övervakning och samordning för att se till att medlemsstaternas program för riskanalys och kontroll är lämpliga. Uppföljningen inbegriper också analys av relevanta rapporter och andra dokument som medlemsstaterna överlämnar, och kan också innebära besök till medlemsstaterna för kontroller på plats av genomförandet av förordningen. Revisionsrätten fann att kommissionen under 2005 |
| --- | --- |

5.38

I kommissionens uppföljning ingår övervakning och samordning för att se till att medlemsstaternas program för riskanalys och kontroll är lämpliga. Uppföljningen inbegriper också analys av relevanta rapporter och andra dokument som medlemsstaterna överlämnar, och kan också innebära besök till medlemsstaterna för kontroller på plats av genomförandet av förordningen. Revisionsrätten fann att kommissionen under 2005

| 5.38 | |
| --- | --- |

5.38

| a) | förbättrade sin uppföljning och analys av överlämnade dokument men fortfarande inte kan ge fullständig och jämförbar information om kontrollerade transaktioner och värdet av upptäckta och återvunna oriktigheter; kommissionen har ändrat bestämmelserna för att förbättra rapporteringen av resultat av efterhandskontroller av betalningar, men effekterna av dessa förändringar är ännu inte kända, |
| --- | --- |

a)

förbättrade sin uppföljning och analys av överlämnade dokument men fortfarande inte kan ge fullständig och jämförbar information om kontrollerade transaktioner och värdet av upptäckta och återvunna oriktigheter; kommissionen har ändrat bestämmelserna för att förbättra rapporteringen av resultat av efterhandskontroller av betalningar, men effekterna av dessa förändringar är ännu inte kända,

| a) | Kommission välkomnar revisionsrättens erkännande av ansträngningarna att förbättra medlemsstaternas rapportering om efterhandskontroller av betalningar och ansträngningarna att förbättra uppföljningen och analysen av de överlämnade dokumenten.
  Kommissionen anser att den redan får tillräcklig information om undersökta transaktioner och upptäckta oegentligheter.
  Rapporteringen har ytterligare förbättrats i och med förordning (EG) nr 40/2006, som gör det möjligt att uppskatta den potentiella omfattningen hos oegentligheterna för alla kategorier av utgifter. |
| --- | --- |

a)

Kommission välkomnar revisionsrättens erkännande av ansträngningarna att förbättra medlemsstaternas rapportering om efterhandskontroller av betalningar och ansträngningarna att förbättra uppföljningen och analysen av de överlämnade dokumenten.

Kommissionen anser att den redan får tillräcklig information om undersökta transaktioner och upptäckta oegentligheter.

Rapporteringen har ytterligare förbättrats i och med förordning (EG) nr 40/2006, som gör det möjligt att uppskatta den potentiella omfattningen hos oegentligheterna för alla kategorier av utgifter.

| b) | återigen genomförde särskilda granskningsbesök till tre medlemsstater för att undersöka hur förordningen tillämpas; granskningarna omfattade inte alla risker och inte ett tillräckligt stort antal medlemsstatskontroller för att möjliggöra en bedömning av efterlevnaden av förordningen och kvaliteten på genomförda kontroller; vid tre ytterligare granskningar bedömdes de nya medlemsstaternas beredskap att tillämpa förordningen, och vid 19 granskningar av överensstämmelse kontrollerades minst en betalning som hade kontrollerats i efterhand; dessa granskningar av överensstämmelse sker ännu inte enligt en standardiserad metod eller ett standardiserat rapporteringsformat för de undersökta kontrollerna, vilket försämrar möjligheterna till jämförelser och en meningsfull analys, |
| --- | --- |

b)

återigen genomförde särskilda granskningsbesök till tre medlemsstater för att undersöka hur förordningen tillämpas; granskningarna omfattade inte alla risker och inte ett tillräckligt stort antal medlemsstatskontroller för att möjliggöra en bedömning av efterlevnaden av förordningen och kvaliteten på genomförda kontroller; vid tre ytterligare granskningar bedömdes de nya medlemsstaternas beredskap att tillämpa förordningen, och vid 19 granskningar av överensstämmelse kontrollerades minst en betalning som hade kontrollerats i efterhand; dessa granskningar av överensstämmelse sker ännu inte enligt en standardiserad metod eller ett standardiserat rapporteringsformat för de undersökta kontrollerna, vilket försämrar möjligheterna till jämförelser och en meningsfull analys,

| b) | Kommissionen anser att det under 2005 genomfördes tillräckligt många granskningar av betalningar som kontrollerats i efterhand och att dessa var i linje med målen för revisionerna.
  Under 2006 har kommissionen redan utfört 3 särskilda förrättningar rörande betalningar som kontrollerats i efterhand i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 i Italien, Danmark och Nederländerna. Ytterligare förrättningar är planerade hösten 2006. Enheterna för kontroll av överensstämmelse har under 2006 fortsatt sina kontroller av tillämpningen av förordning (EEG) nr 4045/89 som en del i deras förrättningar avseende särskilda sektorrelaterade frågor. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen anser att det under 2005 genomfördes tillräckligt många granskningar av betalningar som kontrollerats i efterhand och att dessa var i linje med målen för revisionerna.

Under 2006 har kommissionen redan utfört 3 särskilda förrättningar rörande betalningar som kontrollerats i efterhand i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89 i Italien, Danmark och Nederländerna. Ytterligare förrättningar är planerade hösten 2006. Enheterna för kontroll av överensstämmelse har under 2006 fortsatt sina kontroller av tillämpningen av förordning (EEG) nr 4045/89 som en del i deras förrättningar avseende särskilda sektorrelaterade frågor.

| c) | inledde en bedömning av omfattningen av eftersläpningen av planerade kontroller i vissa medlemsstater (vilket lyfts fram i tidigare rapporter från revisionsrätten); de första resultaten bekräftade att fyra medlemsstater inte har lyckats slutföra det lägsta antalet föreskrivna efterhandskontroller av betalningar, men än så länge har det inte vidtagits åtgärder för att komma till rätta med situationen, |
| --- | --- |

c)

inledde en bedömning av omfattningen av eftersläpningen av planerade kontroller i vissa medlemsstater (vilket lyfts fram i tidigare rapporter från revisionsrätten); de första resultaten bekräftade att fyra medlemsstater inte har lyckats slutföra det lägsta antalet föreskrivna efterhandskontroller av betalningar, men än så länge har det inte vidtagits åtgärder för att komma till rätta med situationen,

| c) | Kommissionen har redan gjort en uppskattning av eftersläpningens omfattning. Åtgärder för att komma till rätta med denna har inletts genom förrättningar till två medlemsstater där eftersläpningen är som mest allvarlig. De båda medlemsstaterna har uppmanats att utforma en handlingsplan för att åtgärda eftersläpningen. Dessa handlingsplaner, som rymmer tydliga beräkningar av antalet ej utförda granskningar i förhållande till tillgängliga medel samt tydliga tidsfrister, skall översändas till kommissionen, och genomförandet av dem kommer att övervakas noga. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har redan gjort en uppskattning av eftersläpningens omfattning. Åtgärder för att komma till rätta med denna har inletts genom förrättningar till två medlemsstater där eftersläpningen är som mest allvarlig. De båda medlemsstaterna har uppmanats att utforma en handlingsplan för att åtgärda eftersläpningen. Dessa handlingsplaner, som rymmer tydliga beräkningar av antalet ej utförda granskningar i förhållande till tillgängliga medel samt tydliga tidsfrister, skall översändas till kommissionen, och genomförandet av dem kommer att övervakas noga.

| d) | inte fullt kan bedöma om förordningen innebär en förbättring eller inte när det gäller att upptäcka och återvinna oriktiga betalningar (37)
   (38). |
| --- | --- |

d)

inte fullt kan bedöma om förordningen innebär en förbättring eller inte när det gäller att upptäcka och återvinna oriktiga betalningar (37)
   (38).

| d) | Kommissionen anser att den kan mäta förordningens framgång när det gäller att upptäcka potentiella oriktiga betalningar. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen anser att den kan mäta förordningens framgång när det gäller att upptäcka potentiella oriktiga betalningar.

| 5.39 | För att följa upp sitt arbete från 2003 besökte revisionsrätten på nytt sju medlemsstater för att bedöma vilka framsteg som hade gjorts. Även om det vid revisionsrättens uppföljning konstaterades att den övergripande kvaliteten på de granskade kontrollerna hade förbättrats, fanns det fortfarande brister i återvinningen av oriktigheter som upptäckts vid kontrollerna, och man lyckades inte slutföra de planerade efterhandskontrollerna av betalningar i tid. I två medlemsstater lyckades man fortfarande inte slutföra det lägsta antalet föreskrivna kontroller. |
| --- | --- |

5.39

För att följa upp sitt arbete från 2003 besökte revisionsrätten på nytt sju medlemsstater för att bedöma vilka framsteg som hade gjorts. Även om det vid revisionsrättens uppföljning konstaterades att den övergripande kvaliteten på de granskade kontrollerna hade förbättrats, fanns det fortfarande brister i återvinningen av oriktigheter som upptäckts vid kontrollerna, och man lyckades inte slutföra de planerade efterhandskontrollerna av betalningar i tid. I två medlemsstater lyckades man fortfarande inte slutföra det lägsta antalet föreskrivna kontroller.

| 5.39 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

5.39

Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de framsteg som gjorts.

Ansvaret för återvinningen av oriktiga betalningar vilar inte på dem som gör efterhandskontrollen av betalningar, utan på utbetalningsställena.

När det gäller de ständiga förseningarna i utförandet av kontroller i två medlemsstater har kommissionen inlett åtgärder för att komma till rätta med dem, såsom beskrivs i svaret på punkt 5.38 c.

| 5.40 | Enligt förordningen skall efterhandskontroller av betalningar av transaktioner gjorda 2005 genomföras under perioden juli 2006 till juli 2007. Kontrollerna kan gälla mer än transaktionerna för år 2005. Resultaten skall rapporteras till kommissionen senast den 1 januari 2008. Kommissionen kommer då att gå igenom resultaten och kan besluta att utesluta utgifter. Av denna orsak kan revisionsrätten inte uppnå säkerhet om EUGFJ-transaktionerna för år 2005. |
| --- | --- |

5.40

Enligt förordningen skall efterhandskontroller av betalningar av transaktioner gjorda 2005 genomföras under perioden juli 2006 till juli 2007. Kontrollerna kan gälla mer än transaktionerna för år 2005. Resultaten skall rapporteras till kommissionen senast den 1 januari 2008. Kommissionen kommer då att gå igenom resultaten och kan besluta att utesluta utgifter. Av denna orsak kan revisionsrätten inte uppnå säkerhet om EUGFJ-transaktionerna för år 2005.

| 5.40 | Enligt kommissionen kan säkerhet uppnås genom efterhandskontroller av betalningar, eftersom systemet med kontroller som sådant redan är i bruk. Vidare föreskrivs i förordning (EEG) nr 4045/89 ett system med efterhandskontroller inom det omfattande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, vilket också beskrivs närmare i svaret på punkt 5.59. Detta är en ytterligare kontrollnivå som kompletterar förhandskontrollerna av betalningar (som i de flesta fall redan garanterar tillräcklig säkerhet). |
| --- | --- |

5.40

Enligt kommissionen kan säkerhet uppnås genom efterhandskontroller av betalningar, eftersom systemet med kontroller som sådant redan är i bruk. Vidare föreskrivs i förordning (EEG) nr 4045/89 ett system med efterhandskontroller inom det omfattande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, vilket också beskrivs närmare i svaret på punkt 5.59. Detta är en ytterligare kontrollnivå som kompletterar förhandskontrollerna av betalningar (som i de flesta fall redan garanterar tillräcklig säkerhet).

| 5.41 | Resultaten av revisionsrättens granskningar vid kommissionen och i medlemsstaterna visar att även om systemet för efterhandskontroll av betalningar har förbättrats innebär eftersläpningen av ej utförda kontroller i vissa medlemsstater att den säkerhet som kan uppnås om att de betalningar som gjorts tidigare år varit lagliga och korrekta blir begränsad i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

5.41

Resultaten av revisionsrättens granskningar vid kommissionen och i medlemsstaterna visar att även om systemet för efterhandskontroll av betalningar har förbättrats innebär eftersläpningen av ej utförda kontroller i vissa medlemsstater att den säkerhet som kan uppnås om att de betalningar som gjorts tidigare år varit lagliga och korrekta blir begränsad i dessa medlemsstater.

| 5.41 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de förbättringar som gjorts, men anser att det går att uppnå säkerhet om att de betalningar som gjorts varit lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.41

Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkännande av de förbättringar som gjorts, men anser att det går att uppnå säkerhet om att de betalningar som gjorts varit lagliga och korrekta.

Det omfattande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, såsom det beskrivs i svaret på punkt 5.59, skapar rimlig säkerhet avseende risken för att de underliggande transaktionerna som gjorts på jordbruksområdet inte varit lagliga och korrekta hanteras effektivt.

I förordning (EEG) nr 4045/89 föreskrivs ett system med efterhandskontroller som i själva verket är en ytterligare kontrollnivå utöver förhandskontrollerna av betalningar.

Kommissionens granskning och godkännande av räkenskaper

| 5.42 | En av de delar som kommissionen anser vara av stor betydelse för adekvat kontroll av delad förvaltning på jordbruksområdet, är det granskningsarbete som utförs av enheterna för granskning och godkännande av räkenskaper som leder fram till de beslut om finansiellt godkännande och godkännande av överensstämmelse som fattas av kommissionen. |
| --- | --- |

5.42

En av de delar som kommissionen anser vara av stor betydelse för adekvat kontroll av delad förvaltning på jordbruksområdet, är det granskningsarbete som utförs av enheterna för granskning och godkännande av räkenskaper som leder fram till de beslut om finansiellt godkännande och godkännande av överensstämmelse som fattas av kommissionen.

| 5.43 | Det årliga beslut om finansiellt godkännande som kommissionen fattar baseras på de attesterande organens arbete och godkännanden. Godkännandena innehåller ett uttalande om huruvida räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta och huruvida utbetalningsställena kan garantera att det kontrolleras att betalningarna överensstämmer med gemenskapens regler. Kommissionens årliga beslut om godkännande gäller endast räkenskaperna och behandlas i kapitel 1. Beslut om att utesluta utgifter som inte överensstämmer med gemenskapens regler tas i ett skenare skede (se beslut om överensstämmelse). Fram till dess är utgifterna preliminära (se även punkterna 1.57 och 1.64–1.66 i denna rapport). |
| --- | --- |

5.43

Det årliga beslut om finansiellt godkännande som kommissionen fattar baseras på de attesterande organens arbete och godkännanden. Godkännandena innehåller ett uttalande om huruvida räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta och huruvida utbetalningsställena kan garantera att det kontrolleras att betalningarna överensstämmer med gemenskapens regler. Kommissionens årliga beslut om godkännande gäller endast räkenskaperna och behandlas i kapitel 1. Beslut om att utesluta utgifter som inte överensstämmer med gemenskapens regler tas i ett skenare skede (se beslut om överensstämmelse). Fram till dess är utgifterna preliminära (se även punkterna 1.57 och 1.64–1.66 i denna rapport).

| 5.43 | Utan påverkan på förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna, anser kommissionen att utgifterna inte är preliminära. |
| --- | --- |

5.43

Utan påverkan på förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna, anser kommissionen att utgifterna inte är preliminära.

Attesterande organ

| 5.44 | De attesterande organens rapporter kan visa på problem med utbetalningsställenas förvaltnings- och kontrollsystem, men de är inte tillförlitliga när det gäller att uppnå säkerhet om att betalningar till jordbrukare och handlare är lagliga och korrekta (39) eftersom det attesterande organet vanligen inte kontrollerar ansökningar om EU-stöd på plats. Som sades i revisionsrättens yttrande om en modell för samordnad granskning skulle genomförandet av sådana kontroller bidra till en starkare och tydligare kedja av redovisningsskyldighet i fråga om GJP-utgifterna. Det skulle ge kommissionen ökad säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

5.44

De attesterande organens rapporter kan visa på problem med utbetalningsställenas förvaltnings- och kontrollsystem, men de är inte tillförlitliga när det gäller att uppnå säkerhet om att betalningar till jordbrukare och handlare är lagliga och korrekta (39) eftersom det attesterande organet vanligen inte kontrollerar ansökningar om EU-stöd på plats. Som sades i revisionsrättens yttrande om en modell för samordnad granskning skulle genomförandet av sådana kontroller bidra till en starkare och tydligare kedja av redovisningsskyldighet i fråga om GJP-utgifterna. Det skulle ge kommissionen ökad säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 5.44 | Kommissionen anser att det finns ett omfattande system för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, vilket också framgår av svaret på punkt 5.59, som redan skapar rimlig säkerhet att risken för att de underliggande transaktionerna som gjorts på jordbruksområdet inte varit lagliga och korrekta hanteras effektivt. För att ytterligare förbättra och stärka det övergripande systemet för att uppnå rimlig säkerhet är kommissionen beredd att tillämpa revisionsrättens rekommendation att de attesterande organen bör göra mer för att verifiera och godkänna inspektionsstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningar. För att åstadkomma detta kommer det i de nya riktlinjerna för rapportering att krävas av de attesterande organen att de gör en mer detaljerad kontroll av utbetalningsställenas administrativa kapacitet att utföra kontroller på plats. De måste uppnå säkerhet om att det befintliga systemet (för kontroller på plats) har fungerat tillfredsställande genom att i detalj kontrollera aspekter såsom riktigheten hos kontrollstatistiken, instruktioner och manualer, personalresurser, kontrollanternas utbildning och kvalifikationer, överenskommelser med delegerade organ, utbetalningsställenas övervaknings- och observationssystem, tillämpning av sanktioner m.m. |
| --- | --- |

5.44

Kommissionen anser att det finns ett omfattande system för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, vilket också framgår av svaret på punkt 5.59, som redan skapar rimlig säkerhet att risken för att de underliggande transaktionerna som gjorts på jordbruksområdet inte varit lagliga och korrekta hanteras effektivt. För att ytterligare förbättra och stärka det övergripande systemet för att uppnå rimlig säkerhet är kommissionen beredd att tillämpa revisionsrättens rekommendation att de attesterande organen bör göra mer för att verifiera och godkänna inspektionsstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningar. För att åstadkomma detta kommer det i de nya riktlinjerna för rapportering att krävas av de attesterande organen att de gör en mer detaljerad kontroll av utbetalningsställenas administrativa kapacitet att utföra kontroller på plats. De måste uppnå säkerhet om att det befintliga systemet (för kontroller på plats) har fungerat tillfredsställande genom att i detalj kontrollera aspekter såsom riktigheten hos kontrollstatistiken, instruktioner och manualer, personalresurser, kontrollanternas utbildning och kvalifikationer, överenskommelser med delegerade organ, utbetalningsställenas övervaknings- och observationssystem, tillämpning av sanktioner m.m.

| 5.45 | När det gäller utbetalningsställenas internkontrollsystem visar revisionsrättens analys av 31 utbetalningsställens rapporter (40) att flertalet av de stora brister som de attesterande organen påträffat gällde kontroller av och förfaranden för betalningar, bokföring (inklusive gäldenärer) och delegering av uppgifter (41); vid fyra utbetalningsställen konstaterades fyra eller fler stora brister när det gällde olika kriterier för godkännande (42). Kommissionen stöder sig på det arbete som utförs av de attesterande organen genom att gå igenom deras rapporter och godkännanden, men den utvärderar inte systematiskt de attesterande organens arbete på plats (43). |
| --- | --- |

5.45

När det gäller utbetalningsställenas internkontrollsystem visar revisionsrättens analys av 31 utbetalningsställens rapporter (40) att flertalet av de stora brister som de attesterande organen påträffat gällde kontroller av och förfaranden för betalningar, bokföring (inklusive gäldenärer) och delegering av uppgifter (41); vid fyra utbetalningsställen konstaterades fyra eller fler stora brister när det gällde olika kriterier för godkännande (42). Kommissionen stöder sig på det arbete som utförs av de attesterande organen genom att gå igenom deras rapporter och godkännanden, men den utvärderar inte systematiskt de attesterande organens arbete på plats (43).

| 5.45 | I kommissionens nya förordning (EG) nr 885/2006 har kraven på övervakningen av utbetalningsställena skärpts betydligt genom att medlemsstaterna åläggs att löpande övervaka sina utbetalningsställen och att inrätta ett system för utbyte av information om eventuella fall av bristfälligt uppfyllande. Ett förfarande måste införas för hanteringen av sådana ärenden, vilket bör omfatta skyldigheten att utarbeta en plan för åtgärdande av alla identifierade brister inom en fastställd tidsgräns. Det förfarande för kontroll av överensstämmelse som fastställs i artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005 skall tillämpas på sådana utgifter som betalas av utbetalningsställen som fått behålla sitt godkännande av medlemsstaten trots att de inte genomfört en sådan åtgärdsplan inom den fastställda tidsgränsen. |
| --- | --- |

5.45

I kommissionens nya förordning (EG) nr 885/2006 har kraven på övervakningen av utbetalningsställena skärpts betydligt genom att medlemsstaterna åläggs att löpande övervaka sina utbetalningsställen och att inrätta ett system för utbyte av information om eventuella fall av bristfälligt uppfyllande. Ett förfarande måste införas för hanteringen av sådana ärenden, vilket bör omfatta skyldigheten att utarbeta en plan för åtgärdande av alla identifierade brister inom en fastställd tidsgräns. Det förfarande för kontroll av överensstämmelse som fastställs i artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005 skall tillämpas på sådana utgifter som betalas av utbetalningsställen som fått behålla sitt godkännande av medlemsstaten trots att de inte genomfört en sådan åtgärdsplan inom den fastställda tidsgränsen.

Trots att en systematisk granskning av de attesterande organen infördes i slutet av 2005 har kommissionen gjort besök på plats och granskat de attesterande organens verksamhet först efter det att det nya förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna infördes 1996.

Besöksprogrammet för 2006, som bygger på en detaljerad riskanalys, omfattar fem förrättningar till attesterande organ. Förrättningarna är inriktade på de organ där vissa problem har iakttagits. Dessutom besöktes sju utbetalningsställen.

Godkännande av överensstämmelse

| 5.46 | Beslut om överensstämmelse fattas för att utgifter skall uteslutas från gemenskapsfinansiering när kommissionen har konstaterat att utgifterna inte stämmer överens med gemenskapens regler. De nuvarande förfarandena är inte utformade för att garantera att detta mål uppnås vid betalningar till slutmottagare (jordbrukare och handlare). Besluten är i de flesta fall schablonmässiga korrigeringar för brister i kontrollsystemen snarare än en bedömning av vilken inverkan enskilda oriktiga betalningar har haft. Därför är det knappast troligt att oriktiga betalningar återvinns genom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaper. För att få tillförlitlig information om laglighet och korrekthet när det gäller betalningar till slutmottagare skulle generaldirektören antingen behöva |
| --- | --- |

5.46

Beslut om överensstämmelse fattas för att utgifter skall uteslutas från gemenskapsfinansiering när kommissionen har konstaterat att utgifterna inte stämmer överens med gemenskapens regler. De nuvarande förfarandena är inte utformade för att garantera att detta mål uppnås vid betalningar till slutmottagare (jordbrukare och handlare). Besluten är i de flesta fall schablonmässiga korrigeringar för brister i kontrollsystemen snarare än en bedömning av vilken inverkan enskilda oriktiga betalningar har haft. Därför är det knappast troligt att oriktiga betalningar återvinns genom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaper. För att få tillförlitlig information om laglighet och korrekthet när det gäller betalningar till slutmottagare skulle generaldirektören antingen behöva

| a) | se till att de attesterande organen utsträcker sitt arbete till att även omfatta slutmottagare genom att utvidga stickprovskontrollerna till jordbrukarnivå eller genom att lägga mer arbete på att kontrollera och godkänna statistik från IACS-inspektioner och efterhandskontroller av betalningar, eller |
| --- | --- |

a)

se till att de attesterande organen utsträcker sitt arbete till att även omfatta slutmottagare genom att utvidga stickprovskontrollerna till jordbrukarnivå eller genom att lägga mer arbete på att kontrollera och godkänna statistik från IACS-inspektioner och efterhandskontroller av betalningar, eller

| b) | begära av sin egen personal att den genom en lämplig urvalsmetod kontrollerar laglighet och korrekthet i årets transaktioner på slutmottagarnivå. |
| --- | --- |

b)

begära av sin egen personal att den genom en lämplig urvalsmetod kontrollerar laglighet och korrekthet i årets transaktioner på slutmottagarnivå.

I enlighet med tanken bakom revisionsrättens yttrande om en modell för samordnad granskning bör kommissionen, när så är möjligt, ta hänsyn till redan existerande förvaltnings- och kontrollsystem såsom IACS.

| 5.46 och 5.47 | Såsom revisionsrätten påpekar har kontrollen av överensstämmelse som mål att utesluta sådana utgifter från gemenskapsfinansieringen som inte betalats ut i enlighet med gemenskapens regler, och på så sätt avskärma gemenskapsbudgeten från utgifter som inte bör tas upp i den. Den är däremot inte en mekanism för att driva in oriktiga betalningar till mottagare, vilket enligt principen om delad förvaltning är medlemsstaternas odelade ansvar, såsom tydligt framgår av artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

5.46 och 5.47

Såsom revisionsrätten påpekar har kontrollen av överensstämmelse som mål att utesluta sådana utgifter från gemenskapsfinansieringen som inte betalats ut i enlighet med gemenskapens regler, och på så sätt avskärma gemenskapsbudgeten från utgifter som inte bör tas upp i den. Den är däremot inte en mekanism för att driva in oriktiga betalningar till mottagare, vilket enligt principen om delad förvaltning är medlemsstaternas odelade ansvar, såsom tydligt framgår av artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1290/2005.

Kommissionen anser att utifrån denna definition målet för överensstämmelsekontrollen uppnås via den nuvarande metoden, som består i att granska medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll och, om brister föreligger, tillämpa finansiella korrigeringar som, om förlusten för EUGFJ inte kan kvantifieras, kan ta formen av ett schablonbelopp. Revisionsrätten erkänner effektiviteten och ändamålsenligheten hos denna metod i punkt 6.35 i dess nuvarande rapport.

Vidare är finansiella korrigeringar, såsom revisionsrätten själv påpekar i punkt 6.35, viktiga sätt att förbättra medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll och sålunda förhindra, eller upptäcka och återvinna, oriktiga betalningar till slutmottagare. Kontrollen av överensstämmelse bidrar därmed indirekt till lagligheten och korrektheten i transaktionerna på slutmottagarnivå.

Oegentligheternas omfattning har redan uppskattats på vissa utgiftsområden. I fråga om arealstödet är till exempel det uppskattade felet 1,95 % på grundval av omkring 47 000 slumpvisa kontroller utförda i medlemsstaterna. Detta är ett mycket stort och representativt urval. Enligt metoden för samordnad granskning förefaller det inte kostnadseffektivt att kommissionen väljer ett separat stickprov för att kontrollera om utgifterna är lagliga och korrekta. Det är mer kostnadseffektivt för kommissionen att lita till det arbete som utförts av utbetalningsställena och i stället inrikta sitt granskningsarbete på att kontrollera medlemsstaternas befintliga system för att därigenom kontrollera utgifterna.

För att förbättra och stärka det övergripande systemet för att uppnå rimlig säkerhet är kommissionen beredd att följa revisionsrättens rekommendation att de attesterande organen bör göra mer för att verifiera och godkänna inspektionsstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningar (se svaret på punkt 5.44).

Huruvida kostnaden för den finansiella korrigeringen förs över på den nationella budgeten eller på slutmottagaren beror på skälet till korrigeringen.

| 5.47 | De finansiella korrigeringarna är inte ett sätt att återvinna oriktiga betalningar till mottagare, vilket är medlemsstaternas ansvar. Kostnaderna för dessa korrigeringar bärs av medlemsstaterna och påverkar oftast inte direkt dem som har tagit emot bidraget (jordbrukare och handlare). |
| --- | --- |

5.47

De finansiella korrigeringarna är inte ett sätt att återvinna oriktiga betalningar till mottagare, vilket är medlemsstaternas ansvar. Kostnaderna för dessa korrigeringar bärs av medlemsstaterna och påverkar oftast inte direkt dem som har tagit emot bidraget (jordbrukare och handlare).

| 5.48 | Besluten om överensstämmelse gäller vanligtvis utgifter från flera år och fattas några år i efterskott. Korrigeringarna i de beslut om överensstämmelse som fattas 2005 gäller alltså för GJP-betalningar till slutmottagare under åren före 2005. Beslut om att utesluta utgifter från 2005 kommer inte att fattas förrän kommande år. Vid slutet av 2005 var godkännandet ännu inte fullständigt för något år efter 1998. |
| --- | --- |

5.48

Besluten om överensstämmelse gäller vanligtvis utgifter från flera år och fattas några år i efterskott. Korrigeringarna i de beslut om överensstämmelse som fattas 2005 gäller alltså för GJP-betalningar till slutmottagare under åren före 2005. Beslut om att utesluta utgifter från 2005 kommer inte att fattas förrän kommande år. Vid slutet av 2005 var godkännandet ännu inte fullständigt för något år efter 1998.

| 5.48 | Kommissionen vill avsluta utestående ärenden och har därför noga granskat de mest långdragna oavslutade fallen i samband med att arbetsprogrammet för revisionerna av jordbruksutgifterna för 2006 utarbetades. I juni 2006 var 97 % av de revisioner som utfördes 2001 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 1999) och 94 % av dem som utfördes 2002 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 2000) avslutade. Kvarstående finansiella korrigeringar för 1999 och 2000 beräknas uppgå till högst 41 respektive 126 miljoner euro. För de kontroller som utfördes 2003 och 2004 är andelen avslutade fall 83 respektive 84 %. |
| --- | --- |

5.48

Kommissionen vill avsluta utestående ärenden och har därför noga granskat de mest långdragna oavslutade fallen i samband med att arbetsprogrammet för revisionerna av jordbruksutgifterna för 2006 utarbetades. I juni 2006 var 97 % av de revisioner som utfördes 2001 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 1999) och 94 % av dem som utfördes 2002 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 2000) avslutade. Kvarstående finansiella korrigeringar för 1999 och 2000 beräknas uppgå till högst 41 respektive 126 miljoner euro. För de kontroller som utfördes 2003 och 2004 är andelen avslutade fall 83 respektive 84 %.

För budgetåren 2001–2005 anges de korrigeringar som skall fastställas i framtida beslut om överensstämmelse tydligt i årsrapporten för 2005. Denna information anges också som en villkorad fordran i kommissionens bokföringssystem.

Att det förfarande för kontroll av överensstämmelse som revisionsrätten hänvisar till är flerårigt påverkar emellertid inte den säkerhet som kan uppnås via detta förfarande för budgetåret 2005. Kommissionens granskningar täcker medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, men de ger inte bara information om de kontrollerade utgifterna, utan indirekt även om framtida utgifter som täcks av systemen i fråga.

Granskning av kommissionens enheter för granskning och godkännande av räkenskaper

| 5.49 | Under 2005 genomförde revisionsrätten en granskning av kommissionens enheter för granskning och godkännande av räkenskaper i vilken ingick anslagna personalresurser och bedömning av ett urval av granskningar av överensstämmelse som hade genomförts under 2004 och 2005 (44). |
| --- | --- |

5.49

Under 2005 genomförde revisionsrätten en granskning av kommissionens enheter för granskning och godkännande av räkenskaper i vilken ingick anslagna personalresurser och bedömning av ett urval av granskningar av överensstämmelse som hade genomförts under 2004 och 2005 (44).

| 5.50 | Vid granskningen framkom följande stora brister: |
| --- | --- |

5.50

Vid granskningen framkom följande stora brister:

| 5.50 | |
| --- | --- |

5.50

| a) | Kommissionen kunde inte visa att den systematiskt tar hänsyn till sin centrala riskanalysbedömning när den anslår personalresurser till de olika åtgärder som skall granskas. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen kunde inte visa att den systematiskt tar hänsyn till sin centrala riskanalysbedömning när den anslår personalresurser till de olika åtgärder som skall granskas.

| a) | När det gäller granskningen av överensstämmelse (direkta utgifter utesluts) återspeglar den nuvarande indelningen i tre olika enheter i stort de viktigaste kategorierna av stödåtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken: traditionella marknadsmekanismer, direkt inkomststöd under IACS och landsbygdsutvecklingsåtgärder. Anslagen av personalresurser till de olika enheterna skedde på ett sätt som garanterar att en tillfredsställande granskning av överensstämmelsen på vart och ett av de tre områdena kan göras.
  Direktoratets centrala riskanalys är i första hand ett verktyg för att välja ut vilka stödåtgärder som skall granskas. Vidare är många andra specifika faktorer som beaktas när medel till personal anslås underkastade särskild riskanalys, såsom granskningar enligt förordning (EEG) nr 4045/89, godkännande av räkenskaperna, Sapard-ackreditering, förvaltnings- och övervakningsverksamhet och tillgång till personal och dennas erfarenhet. Som ett resultat har det under flera år skett omfördelningar av resurser mellan team och enheter, och utvärderingen av de anslagna personalresurserna är en fortlöpande process. |
| --- | --- |

a)

När det gäller granskningen av överensstämmelse (direkta utgifter utesluts) återspeglar den nuvarande indelningen i tre olika enheter i stort de viktigaste kategorierna av stödåtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken: traditionella marknadsmekanismer, direkt inkomststöd under IACS och landsbygdsutvecklingsåtgärder. Anslagen av personalresurser till de olika enheterna skedde på ett sätt som garanterar att en tillfredsställande granskning av överensstämmelsen på vart och ett av de tre områdena kan göras.

Direktoratets centrala riskanalys är i första hand ett verktyg för att välja ut vilka stödåtgärder som skall granskas. Vidare är många andra specifika faktorer som beaktas när medel till personal anslås underkastade särskild riskanalys, såsom granskningar enligt förordning (EEG) nr 4045/89, godkännande av räkenskaperna, Sapard-ackreditering, förvaltnings- och övervakningsverksamhet och tillgång till personal och dennas erfarenhet. Som ett resultat har det under flera år skett omfördelningar av resurser mellan team och enheter, och utvärderingen av de anslagna personalresurserna är en fortlöpande process.

| b) | I sex av de genomgångna granskningarna av överensstämmelse hade inte alla relevanta risker och nyckelkontroller behandlats och det gavs ingen adekvat motivering till detta. |
| --- | --- |

b)

I sex av de genomgångna granskningarna av överensstämmelse hade inte alla relevanta risker och nyckelkontroller behandlats och det gavs ingen adekvat motivering till detta.

| b) | Kommissionens granskningsarbete på området för jordbruksutgifter, som 2004 och 2005 omfattade 177 respektive 163 förrättningar på plats, bygger på tillgängliga personalresurser och riskanalys. På grundval av detta väljer det direktorat som har ansvaret ut vissa risker och nyckelkontroller som skall granskas och som anses bäst lämpa sig för den aktuella undersökningen. En sådan begränsning av räckvidden är helt normal och utgör accepterad revisionspraxis. I tre av de sex fall som tas upp av revisionsrätten föreskrevs begränsningen av räckvidden uttryckligen i planeringsdokumentet för uppdraget (Mission Planning Memorandum). I övriga tre fall berodde begränsningen i räckvidd på omständigheter utanför revisorns kontroll. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens granskningsarbete på området för jordbruksutgifter, som 2004 och 2005 omfattade 177 respektive 163 förrättningar på plats, bygger på tillgängliga personalresurser och riskanalys. På grundval av detta väljer det direktorat som har ansvaret ut vissa risker och nyckelkontroller som skall granskas och som anses bäst lämpa sig för den aktuella undersökningen. En sådan begränsning av räckvidden är helt normal och utgör accepterad revisionspraxis. I tre av de sex fall som tas upp av revisionsrätten föreskrevs begränsningen av räckvidden uttryckligen i planeringsdokumentet för uppdraget (Mission Planning Memorandum). I övriga tre fall berodde begränsningen i räckvidd på omständigheter utanför revisorns kontroll.

| c) | I fem av de genomgångna granskningarna användes inte detaljerade granskningsprogram eller så var användningen inte tillräckligt styrkt. |
| --- | --- |

c)

I fem av de genomgångna granskningarna användes inte detaljerade granskningsprogram eller så var användningen inte tillräckligt styrkt.

| c) | Kommissionen anser att granskningsarbetet allmänt är väldokumenterat och att denna dokumentation ger tillräcklig insyn i granskningsarbetet och i de slutsatser som dras.
  Emellertid är kommissionen alltid beredd att vidare förbättra dokumentationen rörande granskningsarbetet. Beträffande detta hänvisas till genomförandet av internrevisionstjänstens rekommendationer 2005 (se nästa punkt). |
| --- | --- |

c)

Kommissionen anser att granskningsarbetet allmänt är väldokumenterat och att denna dokumentation ger tillräcklig insyn i granskningsarbetet och i de slutsatser som dras.

Emellertid är kommissionen alltid beredd att vidare förbättra dokumentationen rörande granskningsarbetet. Beträffande detta hänvisas till genomförandet av internrevisionstjänstens rekommendationer 2005 (se nästa punkt).

| 5.51 | Dessa granskningsresultat begränsar de slutsatser som kan dras om huruvida medlemsstaternas kontrollsystem fungerar väl och den säkerhet som kan uppnås genom granskningar av överensstämmelse. Revisionsrätten bekräftar slutsatserna i den rapport som avslutades 2004 (45) från kommissionens internrevisionsfunktion vid GD Jordbruk. Det rådde ingen oenighet om dessa slutsatser i den slutrapport som överlämnades till generaldirektören vid GD Jordbruk. |
| --- | --- |

5.51

Dessa granskningsresultat begränsar de slutsatser som kan dras om huruvida medlemsstaternas kontrollsystem fungerar väl och den säkerhet som kan uppnås genom granskningar av överensstämmelse. Revisionsrätten bekräftar slutsatserna i den rapport som avslutades 2004 (45) från kommissionens internrevisionsfunktion vid GD Jordbruk. Det rådde ingen oenighet om dessa slutsatser i den slutrapport som överlämnades till generaldirektören vid GD Jordbruk.

| 5.51 | Kommissionen är övertygad om att granskningen av överensstämmelse är en central beståndsdel i det övergripande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, såsom beskrivs i detalj i svaret på punkt 5.59, och att granskningsarbetet är av tillräckligt hög kvalitet för att kunna bidra till den säkerhet som uppnås via detta system. Förbättringen av förfarandena är emellertid en fortlöpande process, och uppföljningsrapporten till internrevisionstjänstens slutrapport, som revisionsrätten hänvisar till, bekräftar att avsevärda förbättringar har konstaterats under 2005. |
| --- | --- |

5.51

Kommissionen är övertygad om att granskningen av överensstämmelse är en central beståndsdel i det övergripande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, såsom beskrivs i detalj i svaret på punkt 5.59, och att granskningsarbetet är av tillräckligt hög kvalitet för att kunna bidra till den säkerhet som uppnås via detta system. Förbättringen av förfarandena är emellertid en fortlöpande process, och uppföljningsrapporten till internrevisionstjänstens slutrapport, som revisionsrätten hänvisar till, bekräftar att avsevärda förbättringar har konstaterats under 2005.

Slutsatser och rekommendationer

| 5.52 | Liksom tidigare år fann revisionsrätten, med utnyttjande av alla tillgängliga beviskällor, att GJP-utgifterna som helhet fortfarande var behäftade med en väsentlig förekomst av fel som inte upptäcks eller förebyggs genom systemen för övervakning och kontroll. De största kategorierna av GJP-utgifter har olika risknivåer och brister. |
| --- | --- |

5.52

Liksom tidigare år fann revisionsrätten, med utnyttjande av alla tillgängliga beviskällor, att GJP-utgifterna som helhet fortfarande var behäftade med en väsentlig förekomst av fel som inte upptäcks eller förebyggs genom systemen för övervakning och kontroll. De största kategorierna av GJP-utgifter har olika risknivåer och brister.

| 5.52 | Kommissionen anser att situationen är tillfredsställande när det gäller de jordbruksutgifter som förvaltas och kontrolleras genom IACS, eftersom de risker som revisionsrätten upptäckt är koncentrerade till andra åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken. För närvarande täcker IACS omkring 67 % av EUGFJ:s garantisektions utgifter. Reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 och 2004 minskar den övergripande risken ytterligare genom att de utgifter som omfattas av IACS utökas till omkring 89 % senast 2013. |
| --- | --- |

5.52

Kommissionen anser att situationen är tillfredsställande när det gäller de jordbruksutgifter som förvaltas och kontrolleras genom IACS, eftersom de risker som revisionsrätten upptäckt är koncentrerade till andra åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken. För närvarande täcker IACS omkring 67 % av EUGFJ:s garantisektions utgifter. Reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 och 2004 minskar den övergripande risken ytterligare genom att de utgifter som omfattas av IACS utökas till omkring 89 % senast 2013.

Kommissionen kommer, vid behov, i samarbete med de berörda medlemsstaterna, att analysera de fel som upptäckts av revisionsrätten, och vissa av dessa kan komma att leda till finansiella korrigeringar inom ramen för förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Med hjälp av det befintliga systemet kan hanteringen av risken för brister i lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna ske effektivt. I de fall då systemen inte tillämpas på lämpligt sätt gör kommissionen finansiella korrigeringar inom ramen för förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaperna. Detta bekräftas av revisionsrättens egna synpunkter på tillämpningen av IACS.

| 5.53 | De GJP-utgifter som förvaltas och kontrolleras genom IACS uppgår till 25 500 miljoner euro i EU-15 och till 1 400 miljoner euro i de nya medlemsstaterna. När IACS tillämpas korrekt är det ett ändamålsenligt kontrollsystem när det gäller att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter. Så sker dock inte i Grekland. I de nya medlemsstater som revisionsrätten granskade är systemen ännu inte tillförlitliga; i synnerhet konstaterades att den information som registrerats i LPIS tillsammans med den information som begärs i stödansökningarna är otillräcklig för att systematiskt garantera att jordbruksskiften identifieras korrekt. Denna svaghet påverkar effektiviteten i de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats, och mättoleranser tillämpas på ett felaktigt sätt. |
| --- | --- |

5.53

De GJP-utgifter som förvaltas och kontrolleras genom IACS uppgår till 25 500 miljoner euro i EU-15 och till 1 400 miljoner euro i de nya medlemsstaterna. När IACS tillämpas korrekt är det ett ändamålsenligt kontrollsystem när det gäller att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter. Så sker dock inte i Grekland. I de nya medlemsstater som revisionsrätten granskade är systemen ännu inte tillförlitliga; i synnerhet konstaterades att den information som registrerats i LPIS tillsammans med den information som begärs i stödansökningarna är otillräcklig för att systematiskt garantera att jordbruksskiften identifieras korrekt. Denna svaghet påverkar effektiviteten i de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats, och mättoleranser tillämpas på ett felaktigt sätt.

| 5.53 | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att IACS är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter. |
| --- | --- |

5.53

Kommissionen delar revisionsrättens åsikt att IACS är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för oriktiga utgifter.

Kommissionen fortsatte under 2005 med sitt utökade revisionsprogram och andra övervakningsåtgärder för Grekland, och på initiativ av kommissionen har de grekiska myndigheterna utformat en handlingsplan inriktad på bristerna (se svaret på punkt 5.10). Kommissionen godtar vissa av revisionsrättens iakttagelser rörande de nya medlemsstaternas LPIS men anser att bristerna är relativt ringa jämfört med det generellt sett framgångsrika genomförandet av IACS. Dessutom åtgärdas de barnsjukdomar som tas upp av revisionsrätten i samband med rutingranskningarna av jordbruksutgifterna, varvid alla nya medlemsstater blir föremål för kontroller på plats vid minst ett tillfälle under perioden 2004–2005.

| 5.54 | Resultaten från IACS-inspektioner gäller lagligheten och korrektheten i betalningarna till jordbrukare men de blir inte i tillräcklig utsträckning verifierade och godkända av ett oberoende organ. Det går inte att förlita sig på de attesterande organens arbete för att uppnå säkerhet om stödansökningar från jordbrukare och handlare eftersom ansökningar om EU-stöd normalt inte kontrolleras på plats. |
| --- | --- |

5.54

Resultaten från IACS-inspektioner gäller lagligheten och korrektheten i betalningarna till jordbrukare men de blir inte i tillräcklig utsträckning verifierade och godkända av ett oberoende organ. Det går inte att förlita sig på de attesterande organens arbete för att uppnå säkerhet om stödansökningar från jordbrukare och handlare eftersom ansökningar om EU-stöd normalt inte kontrolleras på plats.

| 5.54 | Enligt kommissionens uppfattning skapar det omfattande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, såsom det beskrivs i svaret på punkt 5.59, och vari i synnerhet IACS ingår, rimlig säkerhet att risken för att de underliggande transaktionerna som gjorts på jordbruksområdet inte varit lagliga och korrekta hanteras effektivt. |
| --- | --- |

5.54

Enligt kommissionens uppfattning skapar det omfattande systemet för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter, såsom det beskrivs i svaret på punkt 5.59, och vari i synnerhet IACS ingår, rimlig säkerhet att risken för att de underliggande transaktionerna som gjorts på jordbruksområdet inte varit lagliga och korrekta hanteras effektivt.

För att ytterligare förbättra och stärka det övergripande systemet avsett att uppnå rimlig säkerhet är kommissionen dock beredd att följa revisionsrättens rekommendation att de attesterande organen bör göra större ansträngningar (se svaret på punkt 5.44).

| 5.55 | Bestående kontrollbrister inom olivoljesektorn, landsbygdsutveckling och exportbidrag innebär att det finns risk för att betalningar på dessa områden är illegala/oriktiga. Revisionsrättens egna kontroller har bevisat att dessa risker är reella. Detta är särskilt tydligt när det gäller olivolja där otillförlitligheten i det geografiska informationssystemet (GIS) innebär att grunden för det framtida samlade gårdsstödet till olivodlare måste ifrågasättas. |
| --- | --- |

5.55

Bestående kontrollbrister inom olivoljesektorn, landsbygdsutveckling och exportbidrag innebär att det finns risk för att betalningar på dessa områden är illegala/oriktiga. Revisionsrättens egna kontroller har bevisat att dessa risker är reella. Detta är särskilt tydligt när det gäller olivolja där otillförlitligheten i det geografiska informationssystemet (GIS) innebär att grunden för det framtida samlade gårdsstödet till olivodlare måste ifrågasättas.

| 5.55 | Även kommissionen känner till bristerna hos GIS-systemet för olivodlingar och delar revisionsrättens oro beträffande genomförandet av reformen. Kommissionen har sänt rekommendationer till medlemsstaterna i samband med förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaperna. När utbetalningen av utgifterna för de nya programmen har gjorts, kommer risken för UEGFJ att utvärderas, vilket kan leda till finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

5.55

Även kommissionen känner till bristerna hos GIS-systemet för olivodlingar och delar revisionsrättens oro beträffande genomförandet av reformen. Kommissionen har sänt rekommendationer till medlemsstaterna i samband med förfarandena för granskning och godkännande av räkenskaperna. När utbetalningen av utgifterna för de nya programmen har gjorts, kommer risken för UEGFJ att utvärderas, vilket kan leda till finansiella korrigeringar.

| 5.56 | Trots att syftet med systemen för granskning och godkännande, liksom efterhandskontrollerna av betalningar, är att utesluta utgifter som inte stämmer överens med gemenskapens regler, misslyckas man för närvarande med detta när det gäller betalningar på slutmottagarnivå. Kommissionen känner inte till eller beräknar inte omfattningen av oriktiga betalningar som finansieras genom GJP (46). Det är därför inte klarlagt om andelen oriktiga betalningar som återvinns genom dessa system är tillfredsställande. |
| --- | --- |

5.56

Trots att syftet med systemen för granskning och godkännande, liksom efterhandskontrollerna av betalningar, är att utesluta utgifter som inte stämmer överens med gemenskapens regler, misslyckas man för närvarande med detta när det gäller betalningar på slutmottagarnivå. Kommissionen känner inte till eller beräknar inte omfattningen av oriktiga betalningar som finansieras genom GJP (46). Det är därför inte klarlagt om andelen oriktiga betalningar som återvinns genom dessa system är tillfredsställande.

| 5.56 | Kommissionen anser att systemet med granskning och godkännande av räkenskaperna är ett effektivt och ändamålsenligt verktyg att utesluta sådan utgifter från gemenskapsfinansieringen som inte överensstämmer med gemenskapslagstiftningen, Detta bekräftas av revisionsrätten i punkt 6.35 i den aktuella rapporten. |
| --- | --- |

5.56

Kommissionen anser att systemet med granskning och godkännande av räkenskaperna är ett effektivt och ändamålsenligt verktyg att utesluta sådan utgifter från gemenskapsfinansieringen som inte överensstämmer med gemenskapslagstiftningen, Detta bekräftas av revisionsrätten i punkt 6.35 i den aktuella rapporten.

Kommissionen anser att de totala finansiella korrigeringarna för ett givet år, tillsammans med de påföljder som tillämpas mot slutmottagarna på nationell nivå, utgör en god uppskattning av den generella omfattningen av oriktiga betalningar.

| 5.57 | Kommissionens beslut om överensstämmelse är inte fullständiga för något år efter 1998. Eftersom besluten om 2005 års utgifter kommer att fattas i framtiden är utgifterna preliminära, och ingen säkerhet kan ges om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper förrän ett fullständigt förfarande för granskning och godkännande finns på plats och tillämpas. |
| --- | --- |

5.57

Kommissionens beslut om överensstämmelse är inte fullständiga för något år efter 1998. Eftersom besluten om 2005 års utgifter kommer att fattas i framtiden är utgifterna preliminära, och ingen säkerhet kan ges om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper förrän ett fullständigt förfarande för granskning och godkännande finns på plats och tillämpas.

| 5.57 | Kommissionen vill avsluta utestående ärenden och granskade därför noga de mest långdragna oavslutade fallen i samband med att arbetsprogrammet för revisionerna av jordbruksutgifterna för 2006 utarbetades. I juni 2006 var 97 % av revisionerna som utfördes 2001 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 1999) och 94 % av dem som utfördes 2002 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 2000) avslutade. De kvarstående finansiella korrigeringarna för 1999 och 2000 beräknas uppgå till högst 41 respektive 126 miljoner euro. För de kontroller som utfördes 2003 och 2004 är andelen avslutade fall 83 respektive 84 %. |
| --- | --- |

5.57

Kommissionen vill avsluta utestående ärenden och granskade därför noga de mest långdragna oavslutade fallen i samband med att arbetsprogrammet för revisionerna av jordbruksutgifterna för 2006 utarbetades. I juni 2006 var 97 % av revisionerna som utfördes 2001 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 1999) och 94 % av dem som utfördes 2002 (möjliggör finansiella korrigeringar så långt tillbaka som 2000) avslutade. De kvarstående finansiella korrigeringarna för 1999 och 2000 beräknas uppgå till högst 41 respektive 126 miljoner euro. För de kontroller som utfördes 2003 och 2004 är andelen avslutade fall 83 respektive 84 %.

För budgetåren 2001–2005 anges de korrigeringar som skall fastställas i kommande beslut om förenlighet med bestämmelserna tydligt i årsrapporten för 2005. Denna information anges också som en villkorad fordran i kommissionens bokföringssystem.

Trots att förfarandena för finansiella korrigeringar fortfarande pågår för budgetåret 2001 och följande budgetår, anser kommissionen att den redan har tillräcklig information för att uppnå rimlig säkerhet att jordbruksutgifterna varit lagliga och korrekta (för ytterligare information, se svaret på punkt 5.59).

Vidare påverkar den fleråriga karaktären hos förfarandet för kontroll av överensstämmelse inte den säkerhet som kan uppnås via detta förfarande för budgetåret 2005. Kommissionens granskningar täcker medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, men de ger inte bara information om de kontrollerade utgifterna, utan indirekt även om framtida utgifter som täcks av systemen i fråga.

| 5.58 | Kommissionen bör fortsätta att stödja myndigheterna i respektive medlemsstat för att se till att IACS genomförs fullt ut i Grekland och att de brister som konstaterats i de nya medlemsstaterna åtgärdas. |
| --- | --- |

5.58

Kommissionen bör fortsätta att stödja myndigheterna i respektive medlemsstat för att se till att IACS genomförs fullt ut i Grekland och att de brister som konstaterats i de nya medlemsstaterna åtgärdas.

| 5.59 | Kommissionen bör se till att systemen för övervakning och kontroll ger säkerhet om lagligheten och korrektheten i transaktioner på slutmottagarnivå, och man bör försöka se till att oriktiga betalningar återvinns. Kommissionen bör beräkna värdet av oriktiga betalningar antingen |
| --- | --- |

5.59

Kommissionen bör se till att systemen för övervakning och kontroll ger säkerhet om lagligheten och korrektheten i transaktioner på slutmottagarnivå, och man bör försöka se till att oriktiga betalningar återvinns. Kommissionen bör beräkna värdet av oriktiga betalningar antingen

| a) | genom att se till att de attesterande organens arbete utvidgas till att omfatta slutmottagare, genom att utvidga stickprovskontrollerna till jordbrukarnivå eller genom att lägga mer arbete på att kontrollera och godkänna statistik från IACS-inspektioner och efterhandskontroller av betalningar, eller |
| --- | --- |

a)

genom att se till att de attesterande organens arbete utvidgas till att omfatta slutmottagare, genom att utvidga stickprovskontrollerna till jordbrukarnivå eller genom att lägga mer arbete på att kontrollera och godkänna statistik från IACS-inspektioner och efterhandskontroller av betalningar, eller

| b) | genom att begära att dess egen personal, utifrån en lämplig urvalsmetod, kontrollerar laglighet och korrekthet i årets transaktioner på slutmottagarnivå. |
| --- | --- |

b)

genom att begära att dess egen personal, utifrån en lämplig urvalsmetod, kontrollerar laglighet och korrekthet i årets transaktioner på slutmottagarnivå.

| 5.59 | Kommissionen anser att den har tillräcklig information för att kunna nå rimlig säkerhet avseende jordbruksutgifternas laglighet och korrekthet samt garantera att oriktiga betalningar återvinns. |
| --- | --- |

5.59

Kommissionen anser att den har tillräcklig information för att kunna nå rimlig säkerhet avseende jordbruksutgifternas laglighet och korrekthet samt garantera att oriktiga betalningar återvinns.

Det finns ett omfattande förvaltnings- och kontrollsystem som består av fyra nivåer:

| a) | En obligatorisk administrativ struktur på nationell nivå, centrerad kring upprättandet av utbetalningsställen och en myndighet på hög nivå med rätt att ge utbetalningsstället ackreditering eller dra in denna. Besluten att ge ackreditering baseras på en ingående analys utförd av ett revisionsorgan för extern revision. |
| --- | --- |

a)

En obligatorisk administrativ struktur på nationell nivå, centrerad kring upprättandet av utbetalningsställen och en myndighet på hög nivå med rätt att ge utbetalningsstället ackreditering eller dra in denna. Besluten att ge ackreditering baseras på en ingående analys utförd av ett revisionsorgan för extern revision.

| b) | Detaljerade system för kontroll och preventiva påföljder som tillämpas av utbetalningsställena. Systemen har gemensamma grunddrag men särskilda regler som skräddarsytts efter varje stödordnings speciella karaktär. |
| --- | --- |

b)

Detaljerade system för kontroll och preventiva påföljder som tillämpas av utbetalningsställena. Systemen har gemensamma grunddrag men särskilda regler som skräddarsytts efter varje stödordnings speciella karaktär.

| c) | Efterhandskontroller som görs av certifierade revisionsorgan och särskilda myndigheter (kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89). |
| --- | --- |

c)

Efterhandskontroller som görs av certifierade revisionsorgan och särskilda myndigheter (kontroller enligt förordning (EEG) nr 4045/89).

| d) | Granskning och godkännande av räkenskaperna genom kommissionens försorg (såväl årligt beslut om avslutande av räkenskaperna som flerårig kontroll av överensstämmelse) |
| --- | --- |

d)

Granskning och godkännande av räkenskaperna genom kommissionens försorg (såväl årligt beslut om avslutande av räkenskaperna som flerårig kontroll av överensstämmelse)

Dessa fyra nivåer bildar ett omfattande system för förvaltning och kontroll av jordbruksutgifter och skapar rimlig säkerhet att hanteringen av risken för att de underliggande transaktionerna som gjorts på jordbruksområdet inte varit lagliga och korrekta hanteras effektivt.

Oegentligheternas omfattning kan redan uppskattas för de finansiellt viktigaste åtgärderna, särskilt IACS. Kommissionen håller på att förbättra kvaliteten på uppgifterna om övriga åtgärder.

För att förbättra och stärka det övergripande systemet avsett att uppnå rimlig säkerhet är kommissionen beredd att följa revisionsrättens rekommendation att de attesterande organen bör göra mer för att verifiera och godkänna inspektionsstatistiken och efterhandskontrollerna av betalningar (se svaret på punkt 5.44).

| 5.60 | Som påpekades förra året bör kommissionen se till att efterhandskontroller av betalningar blir ett viktigare verktyg för identifieringen av oriktiga GJP-utgifter genom att ta itu med bristerna i de uppgifter som begärs in från medlemsstaterna, särskilt genom att redovisa värdet av kontrollerade transaktioner och upptäckta oriktigheter per budgetpost. |
| --- | --- |

5.60

Som påpekades förra året bör kommissionen se till att efterhandskontroller av betalningar blir ett viktigare verktyg för identifieringen av oriktiga GJP-utgifter genom att ta itu med bristerna i de uppgifter som begärs in från medlemsstaterna, särskilt genom att redovisa värdet av kontrollerade transaktioner och upptäckta oriktigheter per budgetpost.

| 5.60 | Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att ytterligare förbättra rapporteringen om efterhandskontroller av betalningar genom att ändra lagstiftningen. De förbättringar som rör värdet av undersökta transaktioner och oegentligheter per budgetpost togs med i ändringarna av förordning (EG) nr 4/2004, införda genom förordning (EG) nr 40/2006 som offentliggjordes den 10 januari 2006. |
| --- | --- |

5.60

Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att ytterligare förbättra rapporteringen om efterhandskontroller av betalningar genom att ändra lagstiftningen. De förbättringar som rör värdet av undersökta transaktioner och oegentligheter per budgetpost togs med i ändringarna av förordning (EG) nr 4/2004, införda genom förordning (EG) nr 40/2006 som offentliggjordes den 10 januari 2006.

| 5.61 | Kommissionen bör undersöka varför felfrekvensen för slumpmässiga IACS-kontroller av arealer som bygger på ett slumpmässigt urval fortfarande är högre än för IACS-kontroller av arealer som genomförs på grundval av riskanalys. |
| --- | --- |

5.61

Kommissionen bör undersöka varför felfrekvensen för slumpmässiga IACS-kontroller av arealer som bygger på ett slumpmässigt urval fortfarande är högre än för IACS-kontroller av arealer som genomförs på grundval av riskanalys.

| 5.61 | Kommissionens granskning har gett vid handen att vissa medlemsstater registrerade kontroller med hjälp av fjärranalys som slumpmässiga kontroller, trots att urvalet av jordbrukare var grundade sig på risker inom området. Följaktligen ger statistiken en snedvriden bild. När det gäller skillnaderna i resultat mellan de båda urvalstyperna visar kommissionens analys, efter kompensation för avvikelser till följd av den felaktiga rapporteringen, att endast i Danmark och i viss mån Irland leder det slumpvisa urvalet till en högre siffra än det riskbaserade urvalet (Grekland beaktas inte). Detta är föremål för kontroll. |
| --- | --- |

5.61

Kommissionens granskning har gett vid handen att vissa medlemsstater registrerade kontroller med hjälp av fjärranalys som slumpmässiga kontroller, trots att urvalet av jordbrukare var grundade sig på risker inom området. Följaktligen ger statistiken en snedvriden bild. När det gäller skillnaderna i resultat mellan de båda urvalstyperna visar kommissionens analys, efter kompensation för avvikelser till följd av den felaktiga rapporteringen, att endast i Danmark och i viss mån Irland leder det slumpvisa urvalet till en högre siffra än det riskbaserade urvalet (Grekland beaktas inte). Detta är föremål för kontroll.

För att skapa en mer korrekt rapportering har kommissionen redan vidtagit ytterligare åtgärder (se punkt 5.8).

| 5.62 | Kommissionen rekommenderas att förbättra kontrollen av GJP-utgifter på områden med bestående väsentliga brister. |
| --- | --- |

5.62

Kommissionen rekommenderas att förbättra kontrollen av GJP-utgifter på områden med bestående väsentliga brister.

| 5.62 | Kommissionen förbinder sig för att åtgärda de fortlöpande brister som kvarstår, såsom tillämpningen av IACS i Grekland. Reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003, och när det gäller produkter från Medelhavsområdet 2004, minskar den övergripande risken genom att de utgifter som täcks av IACS utökas till omkring 89 % senast 2013. |
| --- | --- |

5.62

Kommissionen förbinder sig för att åtgärda de fortlöpande brister som kvarstår, såsom tillämpningen av IACS i Grekland. Reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003, och när det gäller produkter från Medelhavsområdet 2004, minskar den övergripande risken genom att de utgifter som täcks av IACS utökas till omkring 89 % senast 2013.

| 5.63 | I enlighet med rådets begäran (47) bör kommissionen skilja på å ena sidan utgifter som har kontrollerats (och vid behov korrigerats) för vilka den kan ge rimlig (eller ingen) säkerhet, och å andra sidan utgifter som skall kontrolleras ytterligare (och eventuellt korrigeras i ett senare skede) (se också punkterna 1.57 och 1.64–1.66 i denna rapport). |
| --- | --- |

5.63

I enlighet med rådets begäran (47) bör kommissionen skilja på å ena sidan utgifter som har kontrollerats (och vid behov korrigerats) för vilka den kan ge rimlig (eller ingen) säkerhet, och å andra sidan utgifter som skall kontrolleras ytterligare (och eventuellt korrigeras i ett senare skede) (se också punkterna 1.57 och 1.64–1.66 i denna rapport).

| 5.63 | Kommissionen delar inte revisionsrättens uppfattning om lämpligheten i att skilja mellan utgifter som redan har kontrollerats och utgifter som skall kontrolleras ytterligare. Med tanke på den fleråriga karaktären hos förfarandet för kontroll av överensstämmelse skulle en sådan åtskillnad till stor del bli godtycklig. Den skulle även påverka medlemsstaternas rätt att gå i svaromål i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

5.63

Kommissionen delar inte revisionsrättens uppfattning om lämpligheten i att skilja mellan utgifter som redan har kontrollerats och utgifter som skall kontrolleras ytterligare. Med tanke på den fleråriga karaktären hos förfarandet för kontroll av överensstämmelse skulle en sådan åtskillnad till stor del bli godtycklig. Den skulle även påverka medlemsstaternas rätt att gå i svaromål i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Dessutom innehåller kommissionens årsredovisning de nödvändiga uppgifterna om de belopp som den fortfarande räknar med att återvinna genom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna,

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Landsbygdsutveckling: stöd till mindre gynnade områden

| 5.64 | Revisionsrättens särskilda rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling handlade om stöd till mindre gynnade områden. De viktigaste iakttagelserna och rekommendationerna togs upp i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2002 års budget av Europaparlamentet (48) och gällde framförallt följande punkter: |
| --- | --- |

5.64

Revisionsrättens särskilda rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling handlade om stöd till mindre gynnade områden. De viktigaste iakttagelserna och rekommendationerna togs upp i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2002 års budget av Europaparlamentet (48) och gällde framförallt följande punkter:

| a) | Behovet av att kommissionen till Europaparlamentet överlämnar en uttömmande utvärderingsrapport om denna åtgärd. |
| --- | --- |

a)

Behovet av att kommissionen till Europaparlamentet överlämnar en uttömmande utvärderingsrapport om denna åtgärd.

| b) | Behovet av att kommissionen anpassar och uppdaterar definitionen av ”god jordbrukarsed” och ser till medlemsstaterna tillämpar detta villkor på samma sätt. |
| --- | --- |

b)

Behovet av att kommissionen anpassar och uppdaterar definitionen av ”god jordbrukarsed” och ser till medlemsstaterna tillämpar detta villkor på samma sätt.

| c) | Behovet av att kommissionen gör en uttömmande och grundlig översyn av den aktuella klassificeringen av alla mindre gynnade områden. |
| --- | --- |

c)

Behovet av att kommissionen gör en uttömmande och grundlig översyn av den aktuella klassificeringen av alla mindre gynnade områden.

| 5.65 | I sin rapport om uppföljningen av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2002 (49) meddelade kommissionen att man höll på att utforma en särskild utvärderingsstudie av denna åtgärd och att resultaten skulle vara klara i slutet av 2005. Kontraktet på genomförandet av utvärderingen undertecknades i december 2005, rapporten planeras vara klar i slutet av 2006 och publiceras i början av 2007. |
| --- | --- |

5.65

I sin rapport om uppföljningen av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2002 (49) meddelade kommissionen att man höll på att utforma en särskild utvärderingsstudie av denna åtgärd och att resultaten skulle vara klara i slutet av 2005. Kontraktet på genomförandet av utvärderingen undertecknades i december 2005, rapporten planeras vara klar i slutet av 2006 och publiceras i början av 2007.

| 5.66 | Den nya förordningen om stöd till landsbygdsutveckling för perioden 2007–2013 (50) innehåller åtgärder för mindre gynnade områden, och den ansvarsbefriande myndighetens två ytterligare synpunkter har tagits upp inom ramen för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

5.66

Den nya förordningen om stöd till landsbygdsutveckling för perioden 2007–2013 (50) innehåller åtgärder för mindre gynnade områden, och den ansvarsbefriande myndighetens två ytterligare synpunkter har tagits upp inom ramen för dessa åtgärder.

| 5.67 | Villkoret att jordbrukare i mindre gynnade områden måste tillämpa sedvanlig god jordbrukarsed för att få kompensationsbidrag kommer inte längre att finnas kvar som ett kriterium för stödberättigande. Dessa jordbrukare skall istället, inom hela jordbruksföretaget, uppfylla de obligatoriska krav när det gäller miljö och djurens välbefinnande som sedan 2003 års GJP-reform är kända som ”tvärvillkor”. |
| --- | --- |

5.67

Villkoret att jordbrukare i mindre gynnade områden måste tillämpa sedvanlig god jordbrukarsed för att få kompensationsbidrag kommer inte längre att finnas kvar som ett kriterium för stödberättigande. Dessa jordbrukare skall istället, inom hela jordbruksföretaget, uppfylla de obligatoriska krav när det gäller miljö och djurens välbefinnande som sedan 2003 års GJP-reform är kända som ”tvärvillkor”.

| 5.68 | De områden som är berättigade till stöd under kategorin ”stöd för jordbrukare i områden som inte är bergsområden men där det finns andra svårigheter” kommer att fastställas på grundval av kriterier om markens produktivitet och klimatförhållanden, vilket innebär att kopplingen till socioekonomiska kriterier försvinner. Principen om stöd till jordbrukare för naturbetingade svårigheter i bergsområden (och områden norr om 62:a breddgraden) har behållits. |
| --- | --- |

5.68

De områden som är berättigade till stöd under kategorin ”stöd för jordbrukare i områden som inte är bergsområden men där det finns andra svårigheter” kommer att fastställas på grundval av kriterier om markens produktivitet och klimatförhållanden, vilket innebär att kopplingen till socioekonomiska kriterier försvinner. Principen om stöd till jordbrukare för naturbetingade svårigheter i bergsområden (och områden norr om 62:a breddgraden) har behållits.

| 5.68 | I enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005 avseende nästa programperiod måste de områden som är berättigade till ”stöd för jordbrukarna i områden som inte är bergsområden men där det finns andra svårigheter” präglas av betydande naturbetingade svårigheter (särskilt i fråga om lågproduktiv mark eller svåra klimatförhållanden) och särskilda svårigheter, där en fortsatt markförvaltning anses viktig för att bevara eller förbättra miljön, bevara landskapsbilden och ta vara på turismpotentialen, eller för att skydda kustlinjen. |
| --- | --- |

5.68

I enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005 avseende nästa programperiod måste de områden som är berättigade till ”stöd för jordbrukarna i områden som inte är bergsområden men där det finns andra svårigheter” präglas av betydande naturbetingade svårigheter (särskilt i fråga om lågproduktiv mark eller svåra klimatförhållanden) och särskilda svårigheter, där en fortsatt markförvaltning anses viktig för att bevara eller förbättra miljön, bevara landskapsbilden och ta vara på turismpotentialen, eller för att skydda kustlinjen.

| 5.69 | Med undantag för kravet på tvärvillkor har dock ikraftträdandet av alla andra ändringar av åtgärden för mindre gynnade områden skjutits upp till den 1 januari 2010 och kommer att kräva att rådet antar en förordning baserad på ett förslag från kommissionen. De nuvarande kriterierna för bestämning av vilka områden som skall klassificeras som mindre gynnade kommer alltså att gälla åtminstone till 2010. |
| --- | --- |

5.69

Med undantag för kravet på tvärvillkor har dock ikraftträdandet av alla andra ändringar av åtgärden för mindre gynnade områden skjutits upp till den 1 januari 2010 och kommer att kräva att rådet antar en förordning baserad på ett förslag från kommissionen. De nuvarande kriterierna för bestämning av vilka områden som skall klassificeras som mindre gynnade kommer alltså att gälla åtminstone till 2010.

| 5.69 | När det gäller definitionen av mindre gynnade områden rymmer kommissionens förslag till en framtida ram för landsbygdsutvecklingen, KOM(2004) 490 slutlig, ett förslag till omklassificering av den kategori av mindre gynnade områden som kallas ”mellanliggande områden”. Förslaget mötte emellertid starkt motstånd, särskilt från rådet. |
| --- | --- |

5.69

När det gäller definitionen av mindre gynnade områden rymmer kommissionens förslag till en framtida ram för landsbygdsutvecklingen, KOM(2004) 490 slutlig, ett förslag till omklassificering av den kategori av mindre gynnade områden som kallas ”mellanliggande områden”. Förslaget mötte emellertid starkt motstånd, särskilt från rådet.

Som en del av den slutliga kompromissen om förslaget, vilken antogs som förordning (EG) nr 1698/2005, kom man överens om att göra ytterligare fördjupade analyser av frågan innan ett slutgiltigt beslut om omklassificeringen fattades.

Organisationen av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen

| 5.70 | I revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2004 granskades systemet för identifiering av nötkreatur vars syfte är att garantera att nötkreatur kan spåras och som används för att kontrollera stödberättigandet till de olika djurbidragen. Revisionsrätten fann brister i systemet som införts genom gemenskapslagstiftningen och fann särskilt att det inte kan garanteras att nötkreatur som förflyttas inom gemenskapen går att spåra eftersom lagstiftningen inte föreskriver harmonisering eller utbyte av information mellan medlemsstaternas databaser. |
| --- | --- |

5.70

I revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2004 granskades systemet för identifiering av nötkreatur vars syfte är att garantera att nötkreatur kan spåras och som används för att kontrollera stödberättigandet till de olika djurbidragen. Revisionsrätten fann brister i systemet som införts genom gemenskapslagstiftningen och fann särskilt att det inte kan garanteras att nötkreatur som förflyttas inom gemenskapen går att spåra eftersom lagstiftningen inte föreskriver harmonisering eller utbyte av information mellan medlemsstaternas databaser.

| 5.70–5.72 | Under 2004 infördes Traces-systemet, som gör det möjligt att spåra djurförflyttningar utanför och inom EU. Traces befäster och förenklar de befintliga spårbarhetssystemen inom djurhandeln. Det blev obligatoriskt för samtliga medlemsstater den 1 januari 2005 och tillgodoser de flesta av medlemsstaternas krav och revisionsrättens rekommendationer i den särskilda rapporten nr 1/2000 om klassisk svinpest. |
| --- | --- |

5.70–5.72

Under 2004 infördes Traces-systemet, som gör det möjligt att spåra djurförflyttningar utanför och inom EU. Traces befäster och förenklar de befintliga spårbarhetssystemen inom djurhandeln. Det blev obligatoriskt för samtliga medlemsstater den 1 januari 2005 och tillgodoser de flesta av medlemsstaternas krav och revisionsrättens rekommendationer i den särskilda rapporten nr 1/2000 om klassisk svinpest.

I enlighet med rådets slutsatser om revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2004 har kommissionen utarbetat vidare riktlinjer i nära samarbete med medlemsstaterna. Den 14 februari 2005 färdigställde kommissionen arbetsdokumentet om riktlinjer för nationella databaser över nötkreatur, som välkomnades av medlemsstaterna och som tillämpas för att ytterligare utveckla de nationella databaserna.

Den 26 januari 2005 lade kommissionen fram sin rapport för Europaparlamentet och rådet om möjligheten att införa elektronisk identifiering för nötkreatur (KOM(2005) 9). De olika förslagen till lagstiftning i denna diskuterades inom rådet i särskilda jordbrukskommittén den 7 mars 2005. Vid utformningen av ett nytt lämpligt lagförslag avser kommissionen att även ta hänsyn till utbytet av information mellan de nationella databaserna.

| 5.71 | Inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2003 efterfrågade rådet (51) en ökad harmonisering mellan databaser i medlemsstaterna. Europaparlamentet (52) uppmanade kommissionen att lägga fram ett lagförslag för att garantera kompatibilitet mellan nationella databaser och ge riktlinjer för utbyte av data. |
| --- | --- |

5.71

Inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2003 efterfrågade rådet (51) en ökad harmonisering mellan databaser i medlemsstaterna. Europaparlamentet (52) uppmanade kommissionen att lägga fram ett lagförslag för att garantera kompatibilitet mellan nationella databaser och ge riktlinjer för utbyte av data.

| 5.72 | Kommissionen godtog de viktigaste resultaten i revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2004. Den accepterade (53) förslaget att organisera informationsutbyte och tog fram ett arbetsdokument med riktmärken för de nationella databaserna. Kommissionen fortsätter att följa situationen men har inte föreslagit ytterligare lagstiftning. |
| --- | --- |

5.72

Kommissionen godtog de viktigaste resultaten i revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2004. Den accepterade (53) förslaget att organisera informationsutbyte och tog fram ett arbetsdokument med riktmärken för de nationella databaserna. Kommissionen fortsätter att följa situationen men har inte föreslagit ytterligare lagstiftning.

| 5.73 | Inom ramen för uppföljningen av revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2004 undersökte revisionsrätten genomförandet av stödordningen för slaktbidrag. Detta är en av de stödordningar som är beroende av systemet för identifiering av nötkreatur (54). Bidraget betalas för slakt eller export från EU av vuxna nötkreatur och kalvar. |
| --- | --- |

5.73

Inom ramen för uppföljningen av revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2004 undersökte revisionsrätten genomförandet av stödordningen för slaktbidrag. Detta är en av de stödordningar som är beroende av systemet för identifiering av nötkreatur (54). Bidraget betalas för slakt eller export från EU av vuxna nötkreatur och kalvar.

| 5.74 | Systemets utformning underlättar en tillräcklig kontroll över betalningar för djur som slaktas i den medlemsstat som betalar. Kontrollen av en mindre del av de djur (1,2 % i genomsnitt i de undersökta regionerna) som slaktas i en medlemsstat och för vilka bidraget betalas i en annan medlemsstat är dock inte lika strikt. Överföringen av information mellan medlemsstaterna i dessa ärenden är ofullständig och det kan inte garanteras att alla stödberättigandekriterier för bidraget kontrolleras före betalning. Tyskland och Nederländerna betalade i några fall ut bidraget innan det hade kommit bekräftelse på slakt från andra medlemsstater. Av de besökta medlemsstaterna hade endast Irland och Förenade kungariket (för djur som slaktats i Nordirland) ordnat med automatiskt informationsutbyte mellan de relevanta databaserna. |
| --- | --- |

5.74

Systemets utformning underlättar en tillräcklig kontroll över betalningar för djur som slaktas i den medlemsstat som betalar. Kontrollen av en mindre del av de djur (1,2 % i genomsnitt i de undersökta regionerna) som slaktas i en medlemsstat och för vilka bidraget betalas i en annan medlemsstat är dock inte lika strikt. Överföringen av information mellan medlemsstaterna i dessa ärenden är ofullständig och det kan inte garanteras att alla stödberättigandekriterier för bidraget kontrolleras före betalning. Tyskland och Nederländerna betalade i några fall ut bidraget innan det hade kommit bekräftelse på slakt från andra medlemsstater. Av de besökta medlemsstaterna hade endast Irland och Förenade kungariket (för djur som slaktats i Nordirland) ordnat med automatiskt informationsutbyte mellan de relevanta databaserna.

| 5.74 | I gemenskapslagstiftningen anges de allmänna principerna för förvaltningen av slaktbidragen för de djur som handlats inom gemenskapen efter djurhållningsperioden (artikel 35.3 i förordning (EG) nr 2342/1999). Slakteriet i den medlemsstat där djuret slaktades skall utfärda ett intyg innehållande all information som skall tillhandahållas vid ansökan om bidrag. |
| --- | --- |

5.74

I gemenskapslagstiftningen anges de allmänna principerna för förvaltningen av slaktbidragen för de djur som handlats inom gemenskapen efter djurhållningsperioden (artikel 35.3 i förordning (EG) nr 2342/1999). Slakteriet i den medlemsstat där djuret slaktades skall utfärda ett intyg innehållande all information som skall tillhandahållas vid ansökan om bidrag.

Generellt sett ger medlemsstaterna varandra ömsesidigt bistånd för att garantera en effektiv kontroll av äktheten hos de dokument som översänds och uppgifternas riktighet. Den betalande medlemsstaten skall regelbundet till den medlemsstat där djuret slaktats översända en sammanställning över de slaktintyg som den sistnämnda medlemsstaten har tagit emot. Det är medlemsstaternas ansvar att tillämpa dessa principer.

Genom reformen av direktstödet som infördes genom förordning (EG) nr 1782/2003 och som tillämpas från och med 2005 har tillämpningsföreskrifterna för bidraget för djur som handlats inom gemenskapen modifierats.

Det faktum att sjutton medlemsstater har beslutat att genomföra systemet med samlat gårdsstöd utan att bibehålla slaktbidraget har bidragit till att informationen om handeln inom gemenskapen med djur avsedda för slakt har minskat i betydelse.

| 5.75 | Revisionsrättens granskning av stödordningen för slaktbidrag visar att de brister i systemet för identifiering av nötkreatur som identifierades i den särskilda rapporten kvarstår, särskilt när det gäller djur som är föremål för handel mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

5.75

Revisionsrättens granskning av stödordningen för slaktbidrag visar att de brister i systemet för identifiering av nötkreatur som identifierades i den särskilda rapporten kvarstår, särskilt när det gäller djur som är föremål för handel mellan medlemsstater.

| 5.75 | När reformen väl har genomförts och situationen stabiliserats kommer tillämpningsvillkoren för slaktbidraget vid handeln inom gemenskapen att granskas med avseende på handeln såväl mellan de medlemsstater som tillämpar ett ”kopplat” slaktbidrag som mellan dessa medlemsstater och dem som har frikopplat detta bidrag. |
| --- | --- |

5.75

När reformen väl har genomförts och situationen stabiliserats kommer tillämpningsvillkoren för slaktbidraget vid handeln inom gemenskapen att granskas med avseende på handeln såväl mellan de medlemsstater som tillämpar ett ”kopplat” slaktbidrag som mellan dessa medlemsstater och dem som har frikopplat detta bidrag.

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 5.76 | Revisionsrätten har offentliggjort två särskilda rapporter om jordbruk under de senaste 12 månaderna: |
| --- | --- |

5.76

Revisionsrätten har offentliggjort två särskilda rapporter om jordbruk under de senaste 12 månaderna:

| a) | Investeringar i landsbygdsutveckling: leder de till att problemen i landsbygdsområden angrips på ett ändamålsenligt sätt? (Särskild rapport nr 7/2006). |
| --- | --- |

a)

Investeringar i landsbygdsutveckling: leder de till att problemen i landsbygdsområden angrips på ett ändamålsenligt sätt? (Särskild rapport nr 7/2006).

| b) | Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter (Särskild rapport nr 8/2006). |
| --- | --- |

b)

Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter (Särskild rapport nr 8/2006).

Rapporterna återfinns på revisionsrättens hemsida (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Endast EUGFJ-garanti. För EUGFJ-utveckling se kapitel 6.

(2)  Övrigt: produktionsstöd, bearbetningsstöd eller konsumtionsstöd som betalas till producenter eller producentorganisationer eller förädlingsföretag, samt administrativa utgifter.

(3)  Interventionsåtgärder: offentlig och privat lagring, tillbakadragande av frukt och grönsaker, obligatorisk och frivillig destillering.

(4)  Rådets förordning (EEG) nr 3508/92 (EGT L 355, 5.12.1992, s. 1) och rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1) om djurbidrag och arealstöd.

(5)  Rådets förordning (EEG) nr 386/90 (EGT L 42, 16.2.1990, s. 6).

(6)  Rådets förordning (EEG) nr 4045/89 (EGT L 388, 30.12.1989, s. 18) som handlar om betalningar som överstiger ett specificerat tröskelvärde för exportbidrag, förädlings- och bearbetningsbidrag, bomull, olivolja och tobak samt vissa utgifter för landsbygdsutveckling.

(7)  Med SAPS ersätts alla direktstöd med ett enda stöd, vilket innebär att det betalas ett enhetligt belopp per hektar jordbruksmark. Åtta av de tio nya medlemsstaterna (Malta och Slovenien undantagna) tillämpar systemet.

(8)  Redovisade korrigeringar avseende överensstämmelse på 174,4 miljoner euro (Spanien) och 0,21 miljoner euro (Nederländerna) ingår inte eftersom de inte kan fördelas på enskilda utbetalningsställen.

(9)  Räkenskaper som avskilts från det finansiella beslutet.

(10)  Revisionsrätten granskade rapporterna och intygen från dessa 31 utbetalningsställen och valde ut ett antal transaktioner för granskning.

Källa: Kommissionens sammanfattande rapport om det finansiella godkännandet av EUGFJ-garantis räkenskaper för 2005.

(11)  Tjeckien, Litauen, Ungern, Polen och Slovakien.

(12)  Malta och Slovenien.

(13)  De väsentlighetskriterier som används vid generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (när det gäller förbehåll och deras sammanlagda konsekvenser för förklaringen) är de som kommissionen rekommenderar i meddelandet KOM(2003) 28 av den 21 januari 2003 och i de riktlinjer för bedömning av väsentlighet i fråga om brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem vid delad förvaltning som fastställdes 2005 av de generaldirektorat som hanterar strukturfonder för användning vid årliga verksamhetsrapporter. I kvalitativt avseende bedöms en brists väsentlighet på (...). Det kvantitativa tröskelvärde som används är den 2 % -nivå som rekommenderas på kommissionsnivå. (Utdrag ur den årliga verksamhetsrapporten 2005 för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (mars 2006), punkt 3.1 om tillämpade väsentlighetskriterier.)

(14)  Kommissionen justerade dessa uppgifter 2004.

Anm. 1: Fjärranalys innebär användning av satellit- eller flygfoton för att kontrollera IACS-applikationer.

Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N + 1.

Källa: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

(15)  Angivet som en procentandel av den areal för vilken den kontrollerade jordbrukaren har begärt stöd.

(16)  EUT L 17, 24.1.2004, s. 7.

(17)  ”Jordbruksskifte: en sammanhängande markareal där en enskild jordbrukare odlar grödor ur en bestämd odlingsgrupp” (artikel 2.1 a, kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (EUT L 141, 30.4.2004, s. 18), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1187/2006 (EUT L 214, 4.8.2006, s. 14).

”Referensskifte: ett geografiskt begränsat område som med en unik identifiering registrerats i medlemsstatens GIS (...)” (artikel 2.26, kommissionens förordning (EG) nr 796/2004).

”Systemet för identifiering av jordbruksskiften (...) skall utformas så att referensskiften identifieras såsom fastighetsskifte eller odlingsenhet (...)”. (artikel 6.1, kommissionens förordning (EG) nr 796/2004).

En odlingsenhet har i praktiken ofta naturliga gränser och kan bestå av ett antal fastighetsskiften.

(18)  Såsom krävs för ansökningsåret 2004 enligt artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001 (EGT L 327, 12.12.2001, s. 11), senast ändrad genom förordning (EG) nr 118/2004 (EUT L 17, 24.1.2004, s. 7) och såsom krävs enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 för ansökningsår efter 2004.

(19)  Eftersom det saknas information kan de ekonomiska effekterna av denna brist inte fastställas.

(20)  Vid analysen av ett stickprov på 30 inspektioner, som representerade betalda ansökningar på totalt 23 800 euro, påträffades för höga respektive för låga betalningar på totalt 3 122 euro som berodde på otillräckligt analyserade inspektionsrapporter. Avvikelserna uppgår sammantaget till 13 % av betalningarna.

(21)  Artikel 143 C i förordning (EG) nr 1782/2003.

(22)  Tjeckien, Ungern, Slovakien, Slovenien och Malta.

(23)  Kommissionen justerade dessa uppgifter 2004.

Anm. 1: En ansökan avslås när det konstateras en avvikelse på mer än 20 % mellan antalet redovisade djur och det antal som fastställts vara stödberättigande, eller när avvikelsen beror på avsiktligt begångna oegentligheter.

Anm. 2: Tester som görs år N gäller betalningar som görs år N + 1.

Källa: IACS-statistik som överlämnats av medlemsstaterna till GD Jordbruk.

(24)  En transaktion i Portugal granskades också. Inga väsentliga fel upptäcktes.

(25)  Rådets förordning (EG) nr 864/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 48).

(26)  Kommissionens förordning (EG) nr 27/2004 (EUT L 5, 9.1.2004, s. 36).

(27)  Miljöåtgärder inom jordbruket, förtidspensionering, beskogning samt kompensationsbidrag till mindre gynnade områden och områden med miljörestriktioner.

(28)  Jordbruksföretag som delvis är självhushåll och som håller på att omstruktureras, producentgrupper, efterlevnad av gemenskapens normer, tekniskt bistånd och komplement till direktstöd.

(29)  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

(30)  Rådets förordning (EEG) nr 386/90.

(31)  Punkt 4.12 i årsrapporten för budgetåret 2004.

(32)  Efterhandskontroll av recept i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 (EGT L 177, 15.7.2000, s. 1).

(33)  Analysen av uppgifter som rapporterats till kommissionen i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2390/1999 (EGT L 295, 16.11.1999, s. 1) visar att alla medlemsstater i EU-15 (med undantag för Grekland och Spanien som inte överlämnat dessa uppgifter, och Luxemburg som hade ett obetydligt antal transaktioner) i varierande utsträckning hade kontrollerat sådana sändningar.

(34)  Det strider inte mot gällande lagstiftning att sätta tullsigill på sändningar som inte har kontrollerats fysiskt.

(35)  Danmark upphörde med detta förfarande den 1 februari 2006.

(36)  Rådets förordning (EEG) nr 4045/89.

(37)  I första skälet i ingressen till förordning (EEG) nr 4045/89 kopplas förordningen till medlemsstaternas skyldighet att ”beivra oegentligheter och (...) återvinna belopp som gått förlorade till följd av oegentligheter eller oaktsamhet”.

(38)  Enligt det nuvarande systemet rapporteras endast oriktigheter över 4 000 euro vidare till OLAF i enlighet med rådets förordning (EG) nr 595/91 (EGT L 67, 14.3.1991, s. 11).

(39)  Det avgörande när transaktioners laglighet och korrekthet skall kontrolleras är att de förutsättningar som mottagarna har redovisat existerar och är korrekta. Många av dessa kan endast kontrolleras genom fysisk inspektion på slutmottagarnivå.

(40)  Rapporterna från de 31 attesterande organ vilkas transaktioner kontrollerades (se
  tabell 5.1
  ).

(41)  Kommissionen har tagit upp den senare aspekten till behandling genom en undersökning som inleddes 2002. Trots att man fann att AGEA:s (Italien) förvaltning av delegerade organ hade bestående omfattande brister, har kommissionen inte för avsikt att göra någon finansiell korrigering. Vidare har det ännu inte skickats ut något separat meddelande i enlighet med artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 1663/95 (EGT L 158, 8.7.1995, s. 6) för att följa upp resultaten av det granskningsbesök i Frankrike som genomfördes 2003.

(42)  AGEA (kontroller av och förfaranden för betalningar, gäldenärer, datasäkerhet, internrevision och delegerade organ), OPEKEPE (kontroller av och förfaranden för betalningar, gäldenärer, internrevision och delegerade organ), ARDA (kontroller av och förfaranden för betalningar, bokföring, datasäkerhet och delegerade organ) och ONIFLHOR (skriftliga förfaranden, gäldenärer, datasäkerhet och delegerade organ). De berörda utbetalningsställena redovisade omkring 7 418 miljoner euro som kommissionen skall analysera ytterligare.

(43)  Under 2005 utvärderades endast det attesterande organet för OPEKEPE på plats. Därutöver genomfördes tio granskningsbesök till nya medlemsstater som en del av kommissionens översyn av godkännanden.

(44)  Urvalet av de tio granskningarna av överensstämmelse gjordes slumpvis och med hänsyn till väsentlighet. Detta resulterade i ett urval av granskningar av överensstämmelse på områdena jordbruksgrödor (3), djurbidrag (2), landsbygdsutveckling (2), exportbidrag (1), olivolja (1) samt frukt och grönsaker (1).

(45)  I rapporten sägs att granskningen visade på risker som skulle kunna inverka på teamens möjlighet att på ett ändamålsenligt sätt utföra de ålagda uppgifterna för att förse generaldirektören, i dennes roll som delegerad utanordnare vid delad förvaltning, med tillfredsställande säkerhet om att de förvaltnings- och kontrollsystem som medlemsstaterna har infört garanterar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

(46)  För att bedöma omfattningen av oriktigheter bör en lämplig stickprovsmetod tydligt definieras (punkt 48 i yttrande nr 2/2004 om en modell för samordnad granskning) och utgifternas laglighet och korrekthet bör verifieras hos slutmottagarna (punkt 24 i yttrande nr 1/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken).

(47)  Rådets dokument 5971/06 ADD1 – Beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2004.

(48)  Europaparlamentets resolution som åtföljer beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2002 (kommissionen), (SEK(2003) 1104-C5-0564/2003–2003/2210(DEC)).

(49)  KOM(2004) 648 av den 30 september 2004 och tillhörande arbetsdokument.

(50)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

(51)  Rådets dokument 5665/05 ADD 2 av den 17 februari 2005 – ”Beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003 – Rådets slutsatser om revisionsrättens särskilda rapporter – bilaga 9”.

(52)  Europaparlamentets resolution med kommentarer som ingår som en integrerad del i beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt III – kommissionen (SEK(2004) 1181 – C6–0012/2005–2004/2040(DEC) – SEK(2004) 1182 – C6–0013/2005–2004/2040(DEC)).

(53)  Kommissionens arbetsdokument SEK(2005) 1 193 av den 26 september 2005.

(54)  Revisionsrätten undersökte hur stödordningen har genomförts av kommissionen och i utvalda medlemsstater (Tyskland (Nordrhein-Westfalen), Spanien (Aragonien), Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket (England)).

BILAGA 5.1

Utvecklingen när det gäller de viktigaste iakttagelserna – Jordbruk

| | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Iakttagelser | Kommissionens svar | Iakttagelser | Rekommendationer |
| IACS | Arealstöd | | | |
| I vissa medlemsstater hade riskbaserade transaktioner en lägre felfrekvens än slumpmässigt utvalda transaktioner (4.37). | Detta beror ofta på att vissa medlemsstater uppger att kontroller med hjälp av fjärranalys är slumpmässiga, när de i själva verket också är åtminstone delvis riskbaserade. | Liksom tidigare år visade det sig att i vissa medlemsstater var felfrekvensen för riskbaserade transaktioner lägre än den för slumpmässigt utvalda transaktioner (5.8). | Kommissionen bör undersöka orsakerna till varför felfrekvensen för IACS-kontroller av arealer som bygger på ett slumpmässigt urval fortsätter att vara högre än för IACS-kontroller av arealer som genomförs på grundval av riskanalys. |
| Djurbidrag | | | |
| Statistiken över djurbidrag är fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd (4.39). | Statistiken över (de sex) djurbidragssystemen är mer varierad än den över stöd till jordbruksgrödor. | Generellt sett är den nationella statistiken över djurbidrag fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd (5.24). | |
| Över sju år efter det datum då IACS skulle ha varit helt genomfört kan systemet i Grekland ännu inte ge säkerhet om överensstämmelse beträffande laglighet och korrekthet när det gäller utbetalningarna av arealstöd och djurbidrag (4.8). | | Resultaten av granskningarna av IACS i Grekland för revisionsförklaringen visar att det inte har skett någon väsentlig förbättring sedan förra året (5.10). | Kommissionen bör se till att IACS genomförs fullt ut i Grekland. |
| Stöd som betalas ut på grundval av producerad kvantitet | Transaktionerna när det gäller olivolja har ett antal brister: | | | |
| a) | I Grekland kunde några ansökningar inte verifieras eftersom de redovisade jordbruksskiftena inte fanns på den angivna platsen. |

2004

2005

Iakttagelser

Kommissionens svar

Iakttagelser

Rekommendationer

IACS

Arealstöd

I vissa medlemsstater hade riskbaserade transaktioner en lägre felfrekvens än slumpmässigt utvalda transaktioner (4.37).

Detta beror ofta på att vissa medlemsstater uppger att kontroller med hjälp av fjärranalys är slumpmässiga, när de i själva verket också är åtminstone delvis riskbaserade.

Liksom tidigare år visade det sig att i vissa medlemsstater var felfrekvensen för riskbaserade transaktioner lägre än den för slumpmässigt utvalda transaktioner (5.8).

Kommissionen bör undersöka orsakerna till varför felfrekvensen för IACS-kontroller av arealer som bygger på ett slumpmässigt urval fortsätter att vara högre än för IACS-kontroller av arealer som genomförs på grundval av riskanalys.

Djurbidrag

Statistiken över djurbidrag är fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd (4.39).

Statistiken över (de sex) djurbidragssystemen är mer varierad än den över stöd till jordbruksgrödor.

Generellt sett är den nationella statistiken över djurbidrag fortfarande mindre tillförlitlig än motsvarande statistik över ansökningar om arealstöd (5.24).

Över sju år efter det datum då IACS skulle ha varit helt genomfört kan systemet i Grekland ännu inte ge säkerhet om överensstämmelse beträffande laglighet och korrekthet när det gäller utbetalningarna av arealstöd och djurbidrag (4.8).

Resultaten av granskningarna av IACS i Grekland för revisionsförklaringen visar att det inte har skett någon väsentlig förbättring sedan förra året (5.10).

Kommissionen bör se till att IACS genomförs fullt ut i Grekland.

Stöd som betalas ut på grundval av producerad kvantitet

Transaktionerna när det gäller olivolja har ett antal brister:

a)

I Grekland kunde några ansökningar inte verifieras eftersom de redovisade jordbruksskiftena inte fanns på den angivna platsen.

| b) | Grekland hade fortfarande inte något fungerande geografiskt informationssystem för olivolja under den period som betalningar gjorda 2004 gäller. |
| --- | --- |

b)

Grekland hade fortfarande inte något fungerande geografiskt informationssystem för olivolja under den period som betalningar gjorda 2004 gäller.

| c) | I Grekland konstaterades fall där producentorganisationer inte hade gjort de nödvändiga kontrollerna av till exempel hur man hade förfogat över olivolja. |
| --- | --- |

c)

I Grekland konstaterades fall där producentorganisationer inte hade gjort de nödvändiga kontrollerna av till exempel hur man hade förfogat över olivolja.

| a)–c) | Kommissionen har gjort liknande iakttagelser i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

a)–c)

Kommissionen har gjort liknande iakttagelser i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

Revisionsrätten anser att det faktum att samtliga medlemsstater har underlåtit att uppdatera uppgifterna i GIS (den alfanumeriska databasen, det faktiska antalet olivträd, nyplanteringar och produktionspotentialen) tydligt visar att GIS ännu inte kan anses vara fullt operativt (5.25–5.26).

Kommissionen rekommenderas att förbättra kontrollen av GJP-utgifter på de områden där väsentliga brister kvarstår.

| d) | I Andalusien hade det gjorts oriktiga beräkningar vid tillämpningen av påföljder för olivodlare som hade redovisat fler olivträd än vad som hade registrerats i det geografiska informationssystemet (4.44). |
| --- | --- |

d)

I Andalusien hade det gjorts oriktiga beräkningar vid tillämpningen av påföljder för olivodlare som hade redovisat fler olivträd än vad som hade registrerats i det geografiska informationssystemet (4.44).

| d) | Tidigare förrättningar som kommissionen har genomfört i Spaniens autonoma regioner har också visat att en avvikelse systematiskt och felaktigt läggs till vid beräkningen av påföljder när ett alltför stort antal träd har uppgetts. Kommissionen följer upp dessa ärenden noga. |
| --- | --- |

d)

Tidigare förrättningar som kommissionen har genomfört i Spaniens autonoma regioner har också visat att en avvikelse systematiskt och felaktigt läggs till vid beräkningen av påföljder när ett alltför stort antal träd har uppgetts. Kommissionen följer upp dessa ärenden noga.

Övriga utgifter

Revisionsrätten granskade kommissionens övervakning av de kontroller som föreskrivs i förordning (EEG) nr 4045/89 och noterade följande:

| a) | Analysen av medlemsstaternas rapporter har endast ett begränsat värde eftersom det enligt den gällande förordningen inte krävs att samordningsorganen lägger fram statistik i ett format som möjliggör en meningsfull analys. |
| --- | --- |

a)

Analysen av medlemsstaternas rapporter har endast ett begränsat värde eftersom det enligt den gällande förordningen inte krävs att samordningsorganen lägger fram statistik i ett format som möjliggör en meningsfull analys.

| a) | Kommissionen anser att medlemsstaternas rapporter innehåller värdefull information, även om den medger att rapporteringen enligt förordning (EEG) nr 4045/89 kan förbättras. Den kommer i enlighet med detta att lägga fram ett förslag om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen anser att medlemsstaternas rapporter innehåller värdefull information, även om den medger att rapporteringen enligt förordning (EEG) nr 4045/89 kan förbättras. Den kommer i enlighet med detta att lägga fram ett förslag om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 4/2004.

Kommissionen kan fortfarande inte ge fullständig och jämförbar information om de transaktioner som kontrollerats och värdet av de oriktigheter som upptäckts och återvunnits. Kommissionen har ändrat förordningen för att förbättra rapporteringen, men effekterna är ännu inte kända (5.38).

Kommissionen bör förbättra utformningen av rapporteringen av resultat från alla system för övervakning.

| b) | Revisionsrätten drog 2003 slutsatsen att endast en av tre efterhandskontroller i elva medlemsstater var fullt tillfredsställande. Kommissionens åtgärd var att besöka tre medlemsstater 2004, de första besöken sedan 2001. |
| --- | --- |

b)

Revisionsrätten drog 2003 slutsatsen att endast en av tre efterhandskontroller i elva medlemsstater var fullt tillfredsställande. Kommissionens åtgärd var att besöka tre medlemsstater 2004, de första besöken sedan 2001.

| b) | Kommissionen anser att de komplexa efterhandskontrollerna ofta kan förbättras, utan att värdet på de kontroller som utförts behöver ifrågasättas.
  Under 2004 genomförde GD Jordbruk tre förrättningar avseende tillämpningen av förordning (EEG) nr 4045/89 för att ta upp generella aspekter, dvs. årsrapporten, riskanalyser och kontrollprogrammet. Under 2005 pågår ytterligare sex förrättningar. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen anser att de komplexa efterhandskontrollerna ofta kan förbättras, utan att värdet på de kontroller som utförts behöver ifrågasättas.

Under 2004 genomförde GD Jordbruk tre förrättningar avseende tillämpningen av förordning (EEG) nr 4045/89 för att ta upp generella aspekter, dvs. årsrapporten, riskanalyser och kontrollprogrammet. Under 2005 pågår ytterligare sex förrättningar.

För att följa upp sitt arbete från 2003 (undersökning av kommissionens övervakning av kontroller i enlighet med förordning (EEG) nr 4045/89) besökte revisionsrätten på nytt sju medlemsstater för att bedöma vilka framsteg som gjorts. Även om det vid revisionsrättens uppföljning konstaterades att den övergripande kvaliteten på de granskade kontrollerna hade förbättrats fanns det fortfarande brister i återvinningen av oriktigheter som upptäckts vid kontrollerna, man lyckades inte slutföra de planerade efterhandskontrollerna av betalningar i tid och i två medlemsstaterna lyckades man fortfarande inte slutföra det minimiantal kontroller som föreskrivs (5.39).

| c) | Förseningarna i slutförandet av medlemsstaternas årliga program för efterhandskontroller av betalningar kvarstår. I slutet av 2004 hade nästan 40 % av de planerade kontrollerna inte slutförts.
  Eftersom det inte går att analysera utgiftsbeloppen eller utgiftsslagen utifrån dessa uppgifter går det inte att dra några slutsatser om vad variationen i den rapporterade frekvensen av oriktigheter har för betydelse och beror på (4.10).
  (Se även punkt 4.51.) |
| --- | --- |

c)

Förseningarna i slutförandet av medlemsstaternas årliga program för efterhandskontroller av betalningar kvarstår. I slutet av 2004 hade nästan 40 % av de planerade kontrollerna inte slutförts.

Eftersom det inte går att analysera utgiftsbeloppen eller utgiftsslagen utifrån dessa uppgifter går det inte att dra några slutsatser om vad variationen i den rapporterade frekvensen av oriktigheter har för betydelse och beror på (4.10).

(Se även punkt 4.51.)

| c) | Kommissionen medger att det har förekommit förseningar i genomförandet av efterhandskontroller i vissa medlemsstater. Antalet kontroller som de flesta medlemsstaterna planerar överstiger dock gott och väl det obligatoriska minimiantalet. Sett i det perspektivet är andelen uteblivna kontroller mindre än 40 %. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen medger att det har förekommit förseningar i genomförandet av efterhandskontroller i vissa medlemsstater. Antalet kontroller som de flesta medlemsstaterna planerar överstiger dock gott och väl det obligatoriska minimiantalet. Sett i det perspektivet är andelen uteblivna kontroller mindre än 40 %.

Kommissionen har inlett en bedömning av i vilken utsträckning vissa medlemsstater misslyckats med att slutföra planerade kontroller (vilket lyfts fram i tidigare rapporter från revisionsrätten). De första resultaten bekräftar att fyra medlemsstater inte har lyckats slutföra det lägsta antalet föreskrivna efterhandskontroller av betalningar, men än så länge har det inte vidtagits åtgärder för att komma till rätta med situationen (5.38).

Kontroller av exportbidrag:

Kommissionen kunde inte upplysa om värdet av de transaktioner man fysiskt kontrollerat och värdet av påträffade oriktigheter. Under 2004 antog kommissionen en förordning där det krävs att medlemsstaterna rapporterar denna information från och med rapporten för 2005. Det är revisionsrättens förhoppning att denna förordning på ett ändamålsenligt sätt kommer att åtgärda dessa brister (4.13 och 4.52–4.53).

I överensstämmelse med revisionsrättens rekommendation antog kommissionen förordning (EG) nr 1454/2004, där det föreskrivs att medlemsstaterna från och med 2005 måste anmäla värdet av de kontrollerade transaktionerna och alla oriktigheter som rör ett belopp på mer än 200 euro.

När det gäller de brister som kommissionen konstaterade vid sina granskningar i medlemsstaterna 2004 har det ännu inte fattats något slutligt beslut om det skall göras någon finansiell korrigering eller inte (5.34).

Landsbygdsutveckling

För merparten av stöd för landsbygdsutveckling krävs att stödmottagarna respekterar de åtaganden de har gjort, till exempel att tillämpa god jordbrukarsed. I revisionsrättens särskilda rapport om åtgärden miljövänligt jordbruk dras slutsatsen att verifieringen av sådana utgifter innebär särskilda problem och att den sällan leder till att man uppnår rimlig säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet till rimlig kostnad (4.48).

Kontrollen av åtgärder för miljövänligt jordbruk är på grund av åtgärdernas komplexa karaktär resurskrävande såväl tekniskt som ekonomiskt. En mer omfattande kontroll av dessa åtgärder skulle därför medföra oproportionerliga ytterligare kostnader och ge ett begränsat bidrag till minimeringen av risken. Jfr svaren till punkterna 4.98 och 4.99.

Revisionsrättens finner fortfarande en hög förekomst av fel till följd av att jordbrukare inte uppfyllde sina åtaganden eller att myndigheterna inte kontrollerade de viktigaste villkoren för stödberättigande (5.29).

BILAGA 5.2

IACS:s övervakningssystem – Traditionella stödordningar

Källa: Revisionsrätten, granskning av utbetalningsställenas IACS-system (utdrag).

| Medlemsstat | Arealstöd | Djurbidrag |
| --- | --- | --- |
| Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar | Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner | Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat | Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik över inspektioner och resultat | Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar | Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner | Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat | Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik över inspektioner och resultat |
| Malta | | 4 | 2 | 9 | 6 | | | 9 |
| Slovenien | 1/3/7 | 4/5 | 2 | 10 | 8 | 5 | 11 | 10 |

Medlemsstat

Arealstöd

Djurbidrag

Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar

Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner

Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat

Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik över inspektioner och resultat

Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar

Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner

Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat

Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik över inspektioner och resultat

Malta

4

2

9

6

9

Slovenien

1/3/7

4/5

2

10

8

5

11

10

| | A | Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs |
| --- | --- | --- |
| | B | Fungerar, men förbättringar krävs |
| | C | Fungerar inte som planerat |

A

Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs

B

Fungerar, men förbättringar krävs

C

Fungerar inte som planerat

| 1 | Informationen i systemet för identifiering av jordbrukskiften (LPIS) tillsammans med den information medlemsstaterna begär i stödansökningarna garanterar inte systematiskt att varje jordbruksskifte som det begärs stöd för är korrekt identifierat och lokaliserat inom referensskiftet. Detta påverkar kvaliteten på administrativa kontroller och kontroller på plats liksom tillämpningen av bidragsminskningar och påföljder (se fotnot 3 i bilaga 5.3). |
| --- | --- |
| 2 | Inspektionsresultaten (till exempel bestående delar) redovisades inte i systemet för identifiering av jordbruksskiften i syfte att undvika för höga redovisningar kommande år. |
| 3 | Kontrollenheten hade inte möjlighet att uppfylla sina åtaganden. |
| 4 | Utvärderingen av de använda riskfaktorerna genomfördes inte och/eller dokumenterades inte. |
| 5 | Analysen av de betydande avvikelser som konstaterats vid inspektionerna har inte utförts eller inte varit tillräcklig, och/eller när det gäller ärenden med betydande oegentligheter ökades inte antalet kontroller under samma år (artikel 18.2 i förordning (EG) nr 2419/2001). |
| 6 | Särskilda bidrag och slaktbidrag beviljades från gemenskapsmedel för nötkreatur som hade slaktats före inträdet i Europeiska unionen. Minskningar av stöd eller påföljder som gäller bidrag för nötboskap och får beräknades systematiskt på ett felaktigt sätt. När det gäller nötboskap för vilka stöd hade begärts minskades endast stödet proportionellt, men det tillämpades inga påföljder, och för boskap för vilka stöd inte begärts var de tillämpade påföljderna för höga. När det gäller fårbidrag beräknade administrationen systematiskt en för liten minskning. |
| 7 | Om arealen för vilken stöd begärs överskrider den uppmätta arealen med mer än den tolererade mätmarginalen, anses den areal som godkänns för betalning vara den uppmätta arealen ökad med en toleransmarginal på 4 %. |
| 8 | Särskilda bidrag och slaktbidrag beviljades från gemenskapsmedel för nötkreatur som hade slaktats före inträdet i Europeiska unionen. Till följd av att de administrativa förfarandena offentliggjordes sent var ett antal stödansökningar inte korrekt ifyllda. Det förekom inget utbyte av elektroniska uppgifter med slakterierna när det gällde slaktbidrag och särskilt nötköttsbidrag. Betalningar av direktstöd till fysiska personer efter den 1 januari 2005 gjordes inte i sin helhet utan minskades med ett förskott på 4 % för inkomstskatt. |
| 9 | Mindre oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller mindre förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen. |
| 10 | Stora oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller väsentliga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen. |
| 11 | Den lägsta kontrollnivån på 10 % av mottagna stödansökningar uppnåddes inte för stödordningen för nötboskap. |

1

Informationen i systemet för identifiering av jordbrukskiften (LPIS) tillsammans med den information medlemsstaterna begär i stödansökningarna garanterar inte systematiskt att varje jordbruksskifte som det begärs stöd för är korrekt identifierat och lokaliserat inom referensskiftet. Detta påverkar kvaliteten på administrativa kontroller och kontroller på plats liksom tillämpningen av bidragsminskningar och påföljder (se fotnot 3 i bilaga 5.3).

2

Inspektionsresultaten (till exempel bestående delar) redovisades inte i systemet för identifiering av jordbruksskiften i syfte att undvika för höga redovisningar kommande år.

3

Kontrollenheten hade inte möjlighet att uppfylla sina åtaganden.

4

Utvärderingen av de använda riskfaktorerna genomfördes inte och/eller dokumenterades inte.

5

Analysen av de betydande avvikelser som konstaterats vid inspektionerna har inte utförts eller inte varit tillräcklig, och/eller när det gäller ärenden med betydande oegentligheter ökades inte antalet kontroller under samma år (artikel 18.2 i förordning (EG) nr 2419/2001).

6

Särskilda bidrag och slaktbidrag beviljades från gemenskapsmedel för nötkreatur som hade slaktats före inträdet i Europeiska unionen. Minskningar av stöd eller påföljder som gäller bidrag för nötboskap och får beräknades systematiskt på ett felaktigt sätt. När det gäller nötboskap för vilka stöd hade begärts minskades endast stödet proportionellt, men det tillämpades inga påföljder, och för boskap för vilka stöd inte begärts var de tillämpade påföljderna för höga. När det gäller fårbidrag beräknade administrationen systematiskt en för liten minskning.

7

Om arealen för vilken stöd begärs överskrider den uppmätta arealen med mer än den tolererade mätmarginalen, anses den areal som godkänns för betalning vara den uppmätta arealen ökad med en toleransmarginal på 4 %.

8

Särskilda bidrag och slaktbidrag beviljades från gemenskapsmedel för nötkreatur som hade slaktats före inträdet i Europeiska unionen. Till följd av att de administrativa förfarandena offentliggjordes sent var ett antal stödansökningar inte korrekt ifyllda. Det förekom inget utbyte av elektroniska uppgifter med slakterierna när det gällde slaktbidrag och särskilt nötköttsbidrag. Betalningar av direktstöd till fysiska personer efter den 1 januari 2005 gjordes inte i sin helhet utan minskades med ett förskott på 4 % för inkomstskatt.

9

Mindre oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller mindre förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen.

10

Stora oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller väsentliga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen.

11

Den lägsta kontrollnivån på 10 % av mottagna stödansökningar uppnåddes inte för stödordningen för nötboskap.

BILAGA 5.3

IACS:s övervakningssystem – Systemet för enhetlig arealersättning (SAPS)

Källa: Revisionsrätten, granskning av utbetalningsställenas IACS-system (utdrag).

| Medlemsstat | Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar | Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner | Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat | Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik över inspektioner och resultat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tjeckien | 2 | 4/5 | 13 | 14 |
| Ungern | 1/2/3/9/7 | 4 | 13 | 15 |
| Litauen | 1/2/3 | 12 | 6 | 14 |
| Polen | 1/2/3/8/10/11 | 5 | 13 | 15 |
| Slovakien | 1/3 | 4 | 13 | |

Medlemsstat

Administrativa förfaranden och kontroller för att garantera korrekta betalningar

Riskanalys och urvalsförfaranden för inspektioner

Inspektionsmetod och rapportering av enskilda resultat

Utarbetande av och tillförlitlighet i statistik över inspektioner och resultat

Tjeckien

2

4/5

13

14

Ungern

1/2/3/9/7

4

13

15

Litauen

1/2/3

12

6

14

Polen

1/2/3/8/10/11

5

13

15

Slovakien

1/3

4

13

| | A | Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs |
| --- | --- | --- |
| | B | Fungerar, men förbättringar krävs |
| | C | Fungerar inte som planerat |

A

Fungerar väl, få eller smärre förbättringar krävs

B

Fungerar, men förbättringar krävs

C

Fungerar inte som planerat

| 1 | Informationen i systemet för identifiering av jordbrukskiften (LPIS) tillsammans med den information medlemsstaterna begär i stödansökningarna garanterar inte systematiskt att varje jordbruksskifte som det begärs stöd för är korrekt identifierat och lokaliserat inom referensskiftet. Detta påverkar kvaliteten på administrativa kontroller och kontroller på plats liksom tillämpningen av bidragsminskningar och påföljder (se fotnot 3). |
| --- | --- |
| 2 | Inspektörerna på plats ställdes inför problemet att fastställa gränserna för det skifte som skulle mätas. |
| 3 | Skiften för vilka stöd inte begärts eller för vilka en jordbrukare endast delvis begärt stöd kan kompensera för dubbla eller för höga redovisningar som lämnats av en annan jordbrukare så att den verkliga omfattningen av för höga och/eller dubbla redovisningar inom ett referensskifte inte kan faställas på ett korrekt sätt. Följden blir att minskningar av stöd och påföljder antingen inte tillämpas eller tillämpas på en för låg nivå. |
| 4 | Utvärderingen av de använda riskfaktorerna genomfördes inte och/eller dokumenterades inte. |
| 5 | Analysen av de betydande avvikelser som konstaterats vid inspektionerna har inte utförts eller inte varit tillräcklig, och/eller när det gäller ärenden med betydande oegentligheter ökades inte antalet kontroller under samma år (artikel 18.2 i förordning (EG) nr 2419/2001). |
| 6 | När revisorna gjorde om mätningarna kunde de ursprungliga mätresultaten inte bekräftas för 18 % av de uppmätta skiftena. |
| 7 | Inspektionsresultaten beaktades inte, eller beaktades på ett felaktigt sätt, när SAPS-betalningarna beräknades. |
| 8 | Vid de administrativa dubbelkontrollerna tillåts att den areal för vilken stöd begärs överskrider den areal som är registerad i LPIS med upp till 5 %. |
| 9 | Den totala areal för varje gröda som konstaterats vid fjärranalys inom ett referensskifte fördelades på respektive jordbrukare i proportion till den areal som han/hon hade redovisat. |
| 10 | Det uppstod svårigheter när gränserna för det skifte för vilket stöd begärts skulle fastställas och när mätresultaten överskred den sammanlagda registrerade ytan för det uppmätta skiftet räknades den uppmätta arealen som fastställd areal. |
| 11 | Minskningar som gjorts till följd av att villkoren för kompletterande nationellt stöd inte tillämpats utsträcktes till att gälla SAPS-betalningar trots att villkoren för SAPS var uppfyllda. |
| 12 | Resultaten av slumpvis utvalda inspektioner visade på större avvikelser beträffande arealer och en större andel för höga redovisningar än riskbaserade inspektioner. Detta är en indikation på att de underliggande riskparametrarna inte var ändamålsenliga. |
| 13 | Inspektionsresultaten (gällande bestående icke-stödberättigande delar) redovisades inte i systemet för identifiering av jordbruksskiften i syfte att undvika för höga redovisningar kommande år. |
| 14 | Mindre oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller mindre förseningar i överlämnandet av statistik. |
| 15 | Stora oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller väsentliga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen. |

1

Informationen i systemet för identifiering av jordbrukskiften (LPIS) tillsammans med den information medlemsstaterna begär i stödansökningarna garanterar inte systematiskt att varje jordbruksskifte som det begärs stöd för är korrekt identifierat och lokaliserat inom referensskiftet. Detta påverkar kvaliteten på administrativa kontroller och kontroller på plats liksom tillämpningen av bidragsminskningar och påföljder (se fotnot 3).

2

Inspektörerna på plats ställdes inför problemet att fastställa gränserna för det skifte som skulle mätas.

3

Skiften för vilka stöd inte begärts eller för vilka en jordbrukare endast delvis begärt stöd kan kompensera för dubbla eller för höga redovisningar som lämnats av en annan jordbrukare så att den verkliga omfattningen av för höga och/eller dubbla redovisningar inom ett referensskifte inte kan faställas på ett korrekt sätt. Följden blir att minskningar av stöd och påföljder antingen inte tillämpas eller tillämpas på en för låg nivå.

4

Utvärderingen av de använda riskfaktorerna genomfördes inte och/eller dokumenterades inte.

5

Analysen av de betydande avvikelser som konstaterats vid inspektionerna har inte utförts eller inte varit tillräcklig, och/eller när det gäller ärenden med betydande oegentligheter ökades inte antalet kontroller under samma år (artikel 18.2 i förordning (EG) nr 2419/2001).

6

När revisorna gjorde om mätningarna kunde de ursprungliga mätresultaten inte bekräftas för 18 % av de uppmätta skiftena.

7

Inspektionsresultaten beaktades inte, eller beaktades på ett felaktigt sätt, när SAPS-betalningarna beräknades.

8

Vid de administrativa dubbelkontrollerna tillåts att den areal för vilken stöd begärs överskrider den areal som är registerad i LPIS med upp till 5 %.

9

Den totala areal för varje gröda som konstaterats vid fjärranalys inom ett referensskifte fördelades på respektive jordbrukare i proportion till den areal som han/hon hade redovisat.

10

Det uppstod svårigheter när gränserna för det skifte för vilket stöd begärts skulle fastställas och när mätresultaten överskred den sammanlagda registrerade ytan för det uppmätta skiftet räknades den uppmätta arealen som fastställd areal.

11

Minskningar som gjorts till följd av att villkoren för kompletterande nationellt stöd inte tillämpats utsträcktes till att gälla SAPS-betalningar trots att villkoren för SAPS var uppfyllda.

12

Resultaten av slumpvis utvalda inspektioner visade på större avvikelser beträffande arealer och en större andel för höga redovisningar än riskbaserade inspektioner. Detta är en indikation på att de underliggande riskparametrarna inte var ändamålsenliga.

13

Inspektionsresultaten (gällande bestående icke-stödberättigande delar) redovisades inte i systemet för identifiering av jordbruksskiften i syfte att undvika för höga redovisningar kommande år.

14

Mindre oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller mindre förseningar i överlämnandet av statistik.

15

Stora oförklarade skillnader mellan det antal inspektioner och/eller inspektionsresultat som hade rapporterats till kommissionen och de underliggande uppgifter som lämnades till revisorerna samt/eller väsentliga förseningar i överlämnandet av statistik till kommissionen.

---

KAPITEL 6

Strukturåtgärder: regionalpolitik, sysselsättnings- och socialpolitik, landsbygdsutveckling och fiske

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Strukturåtgärdernas särdrag

Revisionsrättens granskning

Pågående strukturfondsprogram

Projektutgifter var behäftade med fel

Medlemsstaternas kontroller uppfyller inte de viktigaste lagstadgade kraven

Tidigare strukturfondsprogram

Korrigeringar görs inte, och stora förseningar förekommer när program avslutas

Projektuppgifter var behäftade med fel

Kontrollerna uppfyller inte de viktigaste lagstadgade kraven

Sammanhållningsfonden

Finansiella korrigeringar och rapportering om återbetalningar inom strukturfonderna

Begränsad omfattning av finansiella nettokorrigeringar

Medlemsstaternas rapportering om vidtagna åtgärder för återbetalning är otillräcklig

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

Rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser

Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan förra årsrapporten

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 6.1 | Strukturåtgärderna omfattar fyra områden inom Europeiska unionens (EU:s) politik med sammanlänkade mål: regionalpolitik, sysselsättnings- och socialpolitik, landsbygdsutveckling och fiske. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

6.1

Strukturåtgärderna omfattar fyra områden inom Europeiska unionens (EU:s) politik med sammanlänkade mål: regionalpolitik, sysselsättnings- och socialpolitik, landsbygdsutveckling och fiske.

| 6.2 | Åtgärderna finansieras genom de fyra strukturfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-utveckling) och fonden för fiskets utveckling (FFU), samt genom Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

6.2

Åtgärderna finansieras genom de fyra strukturfonderna: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ-utveckling) och fonden för fiskets utveckling (FFU), samt genom Sammanhållningsfonden.

| 6.3 | Strukturfonderna samfinanserar samhällsekonomiska utvecklingsprogram och gemenskapsinitiativen Interreg, Urban, Leader och Equal. Sammanhållningsfonden samfinansierar projekt för att förbättra miljön och utveckla transportinfrastrukturen i medlemsstater vars BNI per capita är lägre än 90 % av genomsnittet i unionen. |
| --- | --- |

6.3

Strukturfonderna samfinanserar samhällsekonomiska utvecklingsprogram och gemenskapsinitiativen Interreg, Urban, Leader och Equal. Sammanhållningsfonden samfinansierar projekt för att förbättra miljön och utveckla transportinfrastrukturen i medlemsstater vars BNI per capita är lägre än 90 % av genomsnittet i unionen.

| 6.4 | När det gäller strukturfonderna, som svarar för 92 % av utgifterna för strukturåtgärder, fördelas medlen över EU främst utifrån följande tre mål: |
| --- | --- |

6.4

När det gäller strukturfonderna, som svarar för 92 % av utgifterna för strukturåtgärder, fördelas medlen över EU främst utifrån följande tre mål:

| — | Mål 1: Främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i områden där utvecklingen släpar efter. |
| --- | --- |

—

Mål 1: Främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i områden där utvecklingen släpar efter.

| — | Mål 2: Stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella problem. |
| --- | --- |

—

Mål 2: Stödja den ekonomiska och sociala omställningen i områden med strukturella problem.

| — | Mål 3: Stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Mål 3: Stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning.

| 6.5 | Utbetalningarna uppgick 2005 till totalt 32 763 miljoner euro (
  diagram 6.1a och b
  ). Medel tillhandahålls inom ramen för fleråriga perioder som motsvarar budgetplanen. Innevarande finansieringsperiod löper från 2000 till 2006 och den föregående perioden löpte mellan 1994 och 1999. För den innevarande finansieringsperioden finns det 545 strukturfondsprogram och 1 200 Sammanhållningsfondsprojekt. Under den föregående finansieringsperioden godkände kommissionen 1 104 strukturfondsprogram och 920 Sammanhållningsfondsprojekt. Strukturfondsprogrammen varierar i storlek från mindre än 500 000 euro till mer än 8 miljarder euro. Projektutgifterna inom dessa program kan variera stort, från stöd på några hundra euro till en enskild mottagare till flera hundra miljoner euro för ett stort infrastrukturprojekt. Projekten inom Sammanhållningsfonden varierar mellan 50 000 euro och drygt 1 miljard euro. |
| --- | --- |

6.5

Utbetalningarna uppgick 2005 till totalt 32 763 miljoner euro (
  diagram 6.1a och b
  ). Medel tillhandahålls inom ramen för fleråriga perioder som motsvarar budgetplanen. Innevarande finansieringsperiod löper från 2000 till 2006 och den föregående perioden löpte mellan 1994 och 1999. För den innevarande finansieringsperioden finns det 545 strukturfondsprogram och 1 200 Sammanhållningsfondsprojekt. Under den föregående finansieringsperioden godkände kommissionen 1 104 strukturfondsprogram och 920 Sammanhållningsfondsprojekt. Strukturfondsprogrammen varierar i storlek från mindre än 500 000 euro till mer än 8 miljarder euro. Projektutgifterna inom dessa program kan variera stort, från stöd på några hundra euro till en enskild mottagare till flera hundra miljoner euro för ett stort infrastrukturprojekt. Projekten inom Sammanhållningsfonden varierar mellan 50 000 euro och drygt 1 miljard euro.

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Strukturåtgärdernas särdrag

| 6.6 | Gemenskapsfinansieringen av ett strukturåtgärdsprogram eller strukturåtgärdsprojekt sker i form av en förskottsbetalning som följs av ersättning till medlemsstaten för de kostnader som redovisas av projektledaren (1). Villkoren för stödberättigande för ersättning av projektkostnader fastställs i detaljerade bestämmelser. |
| --- | --- |

6.6

Gemenskapsfinansieringen av ett strukturåtgärdsprogram eller strukturåtgärdsprojekt sker i form av en förskottsbetalning som följs av ersättning till medlemsstaten för de kostnader som redovisas av projektledaren (1). Villkoren för stödberättigande för ersättning av projektkostnader fastställs i detaljerade bestämmelser.

| 6.7 | Medlemsstaterna skall kontrollera att projektkostnader redovisas korrekt och uppfyller villkoren för stödberättigande. Kommissionen övervakar att medlemsstaternas arrangemang för att kontrollera utgifter stämmer överens med kraven i gemenskapslagstiftningen. Detta kallas gemensam förvaltning. Kedjan av redovisningsskyldighet löper från slutmottagarna via nationella offentliga organ och andra underorgan i medlemsstaten till kommissionen i form av dess generaldirektorat. Kommissionen bär sålunda det slutliga ansvaret för att utgifterna för strukturåtgärder är lagliga. |
| --- | --- |

6.7

Medlemsstaterna skall kontrollera att projektkostnader redovisas korrekt och uppfyller villkoren för stödberättigande. Kommissionen övervakar att medlemsstaternas arrangemang för att kontrollera utgifter stämmer överens med kraven i gemenskapslagstiftningen. Detta kallas gemensam förvaltning. Kedjan av redovisningsskyldighet löper från slutmottagarna via nationella offentliga organ och andra underorgan i medlemsstaten till kommissionen i form av dess generaldirektorat. Kommissionen bär sålunda det slutliga ansvaret för att utgifterna för strukturåtgärder är lagliga.

| 6.8 | Sammanfattningsvis kan sägas att det finns ett stort antal program och projekt som genomförs över flera år, ett stort antal villkor för stödberättigande som ibland kan tolkas på olika sätt och en mängd olika enheter som deltar i förvaltningsprocessen. Dessa faktorer ökar den inneboende risken för att projektkostnader redovisas på ett felaktigt sätt eller inte berättigar till ersättning. För att minska denna risk krävs det både stränga kontroller i medlemsstaterna och effektiv övervakning från kommissionens sida. |
| --- | --- |

6.8

Sammanfattningsvis kan sägas att det finns ett stort antal program och projekt som genomförs över flera år, ett stort antal villkor för stödberättigande som ibland kan tolkas på olika sätt och en mängd olika enheter som deltar i förvaltningsprocessen. Dessa faktorer ökar den inneboende risken för att projektkostnader redovisas på ett felaktigt sätt eller inte berättigar till ersättning. För att minska denna risk krävs det både stränga kontroller i medlemsstaterna och effektiv övervakning från kommissionens sida.

| 6.8 | I kommissionens regler anges gemensamma bestämmelser om stödberättigande på vissa viktiga områden, och kommissionen ger vägledning i frågor som gäller stödberättigande. |
| --- | --- |

6.8

I kommissionens regler anges gemensamma bestämmelser om stödberättigande på vissa viktiga områden, och kommissionen ger vägledning i frågor som gäller stödberättigande.

I strukturfondsförordningarna beaktas de inbyggda risker som det hänvisas till genom att medlemsstaterna åläggs att inrätta och tillämpa effektiva system för förvaltning och kontroll, och genom att kommissionen utövar sina befogenheter att kontrollera att dessa system fungerar och om nödvändigt avbryta utbetalningarna och göra finansiella korrigeringar. Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006) 9) omfattar ytterligare åtgärder för att stärka den delade förvaltningen.

Revisionsrättens granskning

| 6.9 | Revisionsrätten granskade 16 strukturfondsprogram: sex program från föregående finansieringsperiod och tio program från den innevarande finansieringsperioden. Inom programmen från föregående finansieringsperiod granskade revisionsrätten 65 projekt. Inom programmen från innevarande finansieringsperiod granskade revisionsrätten 95 projekt. |
| --- | --- |

6.9

Revisionsrätten granskade 16 strukturfondsprogram: sex program från föregående finansieringsperiod och tio program från den innevarande finansieringsperioden. Inom programmen från föregående finansieringsperiod granskade revisionsrätten 65 projekt. Inom programmen från innevarande finansieringsperiod granskade revisionsrätten 95 projekt.

| 6.10 | Revisionsrätten granskade också hur kommissionen hade avslutat program genom ett stickprov på ytterligare 30 strukturfondsprogram från föregående finansieringsperiod. |
| --- | --- |

6.10

Revisionsrätten granskade också hur kommissionen hade avslutat program genom ett stickprov på ytterligare 30 strukturfondsprogram från föregående finansieringsperiod.

| 6.11 | Dessutom granskade revisionsrätten nio avslutade Sammanhållningsfondsprojekt (sju från föregående finansieringsperiod och två från innevarande period): åtta vid kommissionen och ett både vid kommissionen och i medlemsstaten. |
| --- | --- |

6.11

Dessutom granskade revisionsrätten nio avslutade Sammanhållningsfondsprojekt (sju från föregående finansieringsperiod och två från innevarande period): åtta vid kommissionen och ett både vid kommissionen och i medlemsstaten.

| 6.12 | Revisionsrätten undersökte också tillämpningen av förfarandena för rapportering om återbetalningar och genomförande av finansiella korrigeringar för strukturfondsprogram och Sammanhållningsfondsprojekt under innevarande finansieringsperiod. |
| --- | --- |

6.12

Revisionsrätten undersökte också tillämpningen av förfarandena för rapportering om återbetalningar och genomförande av finansiella korrigeringar för strukturfondsprogram och Sammanhållningsfondsprojekt under innevarande finansieringsperiod.

Pågående strukturfondsprogram

Projektutgifter var behäftade med fel

| 6.13 | Revisionsrätten fann väsentliga fel i de redovisade projektkostnaderna för samtliga granskade program under innevarande finansieringsperiod. Av de 95 granskade projekten var 60 behäftade med väsentliga fel. |
| --- | --- |

6.13

Revisionsrätten fann väsentliga fel i de redovisade projektkostnaderna för samtliga granskade program under innevarande finansieringsperiod. Av de 95 granskade projekten var 60 behäftade med väsentliga fel.

| 6.13 | Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens resultat och se till att de korrigeringar som krävs också genomförs. |
| --- | --- |

6.13

Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens resultat och se till att de korrigeringar som krävs också genomförs.

| 6.14 | De oftast förekommande felen var följande: |
| --- | --- |

6.14

De oftast förekommande felen var följande:

| — | Det saknades verifierande underlag för redovisade utgiftsposter (konstaterat i 35 projekt). |
| --- | --- |

—

Det saknades verifierande underlag för redovisade utgiftsposter (konstaterat i 35 projekt).

| — | Regler för offentlig upphandling eller statligt stöd hade inte följts (16 projekt). |
| --- | --- |

—

Regler för offentlig upphandling eller statligt stöd hade inte följts (16 projekt).

| — | Redovisade förskott eller utgifter hade i realiteten inte betalats ut (21 projekt). |
| --- | --- |

—

Redovisade förskott eller utgifter hade i realiteten inte betalats ut (21 projekt).

| — | Fördelningen av omkostnader mellan samfinansierade och icke samfinansierade projekt var otydlig (13 projekt). |
| --- | --- |

—

Fördelningen av omkostnader mellan samfinansierade och icke samfinansierade projekt var otydlig (13 projekt).

| — | Det redovisades kostnader som inte hörde samman med den åtgärd som samfinansierades av EU (13 projekt). |
| --- | --- |

—

Det redovisades kostnader som inte hörde samman med den åtgärd som samfinansierades av EU (13 projekt).

| — | Redovisningar hade baserats på schablonbelopp i stället för på faktiska kostnader (10 projekt). |
| --- | --- |

—

Redovisningar hade baserats på schablonbelopp i stället för på faktiska kostnader (10 projekt).

| 6.15 | Revisionsrätten konstaterade att vissa typer av fel återkom systematiskt i projekten inom vissa program. Exempel på detta är följande: |
| --- | --- |

6.15

Revisionsrätten konstaterade att vissa typer av fel återkom systematiskt i projekten inom vissa program. Exempel på detta är följande:

| 6.15 | |
| --- | --- |

6.15

| — | ERUF, mål 1 Förenade kungariket (South Yorkshire): De redovisade EU-bidragen överskred samfinansieringsandelen utan vederbörlig motivering. |
| --- | --- |

—

ERUF, mål 1 Förenade kungariket (South Yorkshire): De redovisade EU-bidragen överskred samfinansieringsandelen utan vederbörlig motivering.

| — | Kommissionen granskade South Yorkshire-programmet före revisionsrätten och upptäckte också sådana fel. Granskningen följs upp och lämpliga ekonomiska konsekvenser kommer att dras. |
| --- | --- |

—

Kommissionen granskade South Yorkshire-programmet före revisionsrätten och upptäckte också sådana fel. Granskningen följs upp och lämpliga ekonomiska konsekvenser kommer att dras.

| — | ESF, gemenskapsinitiativet Equal Spanien: Otillräckliga verifierande underlag för redovisade utgifter till följd av att utbildningsorganisationerna som fått medel inte tydligt identifierat ESF-verksamheten i sina redovisningssystem. |
| --- | --- |

—

ESF, gemenskapsinitiativet Equal Spanien: Otillräckliga verifierande underlag för redovisade utgifter till följd av att utbildningsorganisationerna som fått medel inte tydligt identifierat ESF-verksamheten i sina redovisningssystem.

| — | Det spanska systemproblemet är bekant för kommissionen, som inledde en åtgärd mot den spanska myndighet som ansvarar för administration och betalningar för alla program för att stärka verifieringskedjan för varje transaktion och fastställa ett tydligt samband mellan medfinansierade projekt och bokföringssystem. I detta syfte beslutade medlemstaten om en finansiell korrigering på 173 miljoner euro på grundval av artikel 39.1 i förordning (EG) nr 1260/1999, efter det att ett förfarande inletts av kommissionen och av en uppföljningsgrupp för korrigeringen som bestod av företrädare för kommissionen och medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Det spanska systemproblemet är bekant för kommissionen, som inledde en åtgärd mot den spanska myndighet som ansvarar för administration och betalningar för alla program för att stärka verifieringskedjan för varje transaktion och fastställa ett tydligt samband mellan medfinansierade projekt och bokföringssystem. I detta syfte beslutade medlemstaten om en finansiell korrigering på 173 miljoner euro på grundval av artikel 39.1 i förordning (EG) nr 1260/1999, efter det att ett förfarande inletts av kommissionen och av en uppföljningsgrupp för korrigeringen som bestod av företrädare för kommissionen och medlemsstaten.

| — | FFU, Frankrike: Den styrkande dokumentation som låg till grund för de verifikationer och kontroller som hade gjorts av Direction Départementale des Affaires Maritimes innan en faktura betalades var otillräcklig. |
| --- | --- |

—

FFU, Frankrike: Den styrkande dokumentation som låg till grund för de verifikationer och kontroller som hade gjorts av Direction Départementale des Affaires Maritimes innan en faktura betalades var otillräcklig.

Medlemsstaternas kontroller uppfyller inte de viktigaste lagstadgade kraven

| 6.16 | Revisionsrätten bedömde huruvida medlemsstaternas kontroll av utgifter stämmer överens med de krav som anges i gemenskapens förordningar. I
  tabell 6.1
  sammanfattas revisionsrättens bedömning. Av tabellen framgår att det påträffades brister i kontrollerna för samtliga granskade program. |
| --- | --- |

6.16

Revisionsrätten bedömde huruvida medlemsstaternas kontroll av utgifter stämmer överens med de krav som anges i gemenskapens förordningar. I
  tabell 6.1
  sammanfattas revisionsrättens bedömning. Av tabellen framgår att det påträffades brister i kontrollerna för samtliga granskade program.

| 6.17 | Enligt förordningarna skall medlemsstaterna se till att det finns bokföringsmaterial som gör det möjligt att stämma av de utgiftsredovisningar som lämnas till kommissionen med redovisningshandlingarna och de styrkande underlagen för enskilda projekt. Detta kallas för kravet på verifieringskedja. Av
  tabell 6.1
  framgår att det fanns en godtagbar verifieringskedja i endast tre av de tio program som granskades. För de andra programmen fanns få eller inga styrkande handlingar för delar av de redovisade utgifterna. Underlåtenhet att samla in eller behålla styrkande handlingar gör det svårt att kontrollera om de redovisade utgifterna är korrekta eller inte. |
| --- | --- |

6.17

Enligt förordningarna skall medlemsstaterna se till att det finns bokföringsmaterial som gör det möjligt att stämma av de utgiftsredovisningar som lämnas till kommissionen med redovisningshandlingarna och de styrkande underlagen för enskilda projekt. Detta kallas för kravet på verifieringskedja. Av
  tabell 6.1
  framgår att det fanns en godtagbar verifieringskedja i endast tre av de tio program som granskades. För de andra programmen fanns få eller inga styrkande handlingar för delar av de redovisade utgifterna. Underlåtenhet att samla in eller behålla styrkande handlingar gör det svårt att kontrollera om de redovisade utgifterna är korrekta eller inte.

| 6.17 | I tre av de återstående sju programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven. |
| --- | --- |

6.17

I tre av de återstående sju programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven.

Tabell 6.1 – Kontrollernas överensstämmelse med de viktigaste lagstadgade kraven

| Granskade program | Lagstadgade krav |
| --- | --- |
| Åtskillnad mellan funktioner | Verifieringskedja | Löpande förvaltningskontroller | Förfaranden för återkrav | Preliminär attestering | Oberoende stickprovskontroller | Framsteg beträffande oberoende stickprovskontroller | Det avslutande organets organisation | Förberedelser för slutligt godkännande |
| ERUF, Interreg IIIA Frankrike-Belgien | | | | | | | | | |
| ERUF, mål 1 UK (S Yorkshire) | | | | | | | | | |
| ERUF, mål 2 Italien (Lazio) | | | | IB | | | | | |
| ERUF, mål 2 Tyskland (Nordrhein-Westfalen) | | | | | | | | | |
| ERUF, mål 1 Grekland (Konkurrenskraft) | | | | | | | | | |
| ESF, gemenskapsinitiativet Equal Italien | | | | | | | | | |
| ESF, mål 1 Tyskland (SPALAR) | | | | | | | | | |
| ESF, mål 3 UK (England) | | | | | | | | | |
| ESF, gemenskapsinitiativet Equal Spanien | | | | | | | | | |
| FFU, mål 1 Frankrike | | | | | | | | IB | IB |

Granskade program

Lagstadgade krav

Åtskillnad mellan funktioner

Verifieringskedja

Löpande förvaltningskontroller

Förfaranden för återkrav

Preliminär attestering

Oberoende stickprovskontroller

Framsteg beträffande oberoende stickprovskontroller

Det avslutande organets organisation

Förberedelser för slutligt godkännande

ERUF, Interreg IIIA Frankrike-Belgien

ERUF, mål 1 UK (S Yorkshire)

ERUF, mål 2 Italien (Lazio)

IB

ERUF, mål 2 Tyskland (Nordrhein-Westfalen)

ERUF, mål 1 Grekland (Konkurrenskraft)

ESF, gemenskapsinitiativet Equal Italien

ESF, mål 1 Tyskland (SPALAR)

ESF, mål 3 UK (England)

ESF, gemenskapsinitiativet Equal Spanien

FFU, mål 1 Frankrike

IB

IB

Teckenförklaring

| | Kontrollerna överensstämmer med de lagstadgade kraven. |
| --- | --- |
| | Kontrollerna överensstämmer delvis med de lagstadgade kraven. |
| | Kontrollerna överensstämmer inte med de lagstadgade kraven. |
| IB = Har inte bedömts. |

Kontrollerna överensstämmer med de lagstadgade kraven.

Kontrollerna överensstämmer delvis med de lagstadgade kraven.

Kontrollerna överensstämmer inte med de lagstadgade kraven.

IB = Har inte bedömts.

| 6.18 | Utöver verifieringskedjan krävs olika typer av kontroller. Bland dessa ingår kontroller av den löpande förvaltningen. Medlemsstaten skall ha ett förvaltningssystem för att kontrollera att projekt genomförs i enlighet med EU:s förordningar. Kontroller av den löpande förvaltningen är det effektivaste sättet att identifiera eller angripa potentiella problem innan en utgiftsredovisning lämnas till kommissionen. Av
  tabell 6.1
  framgår att kontrollerna av den löpande förvaltningen inte utfördes såsom krävs för något av de program som granskades. I några fall gjordes inte tillräckligt många kontroller. I de fall kontrollerna hade utförts gick de inte alltid tillräckligt djupt när det gällde aspekter av utgiftens stödberättigande. I några fall begränsades de till skrivbordsgranskningar, som inte möjliggör kontroll av om den utgift som det begärs ersättning för har uppkommit och om den berättigar till stöd från gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

6.18

Utöver verifieringskedjan krävs olika typer av kontroller. Bland dessa ingår kontroller av den löpande förvaltningen. Medlemsstaten skall ha ett förvaltningssystem för att kontrollera att projekt genomförs i enlighet med EU:s förordningar. Kontroller av den löpande förvaltningen är det effektivaste sättet att identifiera eller angripa potentiella problem innan en utgiftsredovisning lämnas till kommissionen. Av
  tabell 6.1
  framgår att kontrollerna av den löpande förvaltningen inte utfördes såsom krävs för något av de program som granskades. I några fall gjordes inte tillräckligt många kontroller. I de fall kontrollerna hade utförts gick de inte alltid tillräckligt djupt när det gällde aspekter av utgiftens stödberättigande. I några fall begränsades de till skrivbordsgranskningar, som inte möjliggör kontroll av om den utgift som det begärs ersättning för har uppkommit och om den berättigar till stöd från gemenskapsbudgeten.

| 6.18 | I fyra av de tio berörda programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven. Kommissionen anser i likhet med revisionsrätten att dessa kontroller är mycket viktiga och den har nyligen skickat en not till medlemsstaterna om fastställande av goda metoder på grundval av resultaten av sina egna granskningar. |
| --- | --- |

6.18

I fyra av de tio berörda programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven. Kommissionen anser i likhet med revisionsrätten att dessa kontroller är mycket viktiga och den har nyligen skickat en not till medlemsstaterna om fastställande av goda metoder på grundval av resultaten av sina egna granskningar.

| 6.19 | Den berörda utbetalande myndigheten skall intyga att de utgifter som redovisas till kommissionen (en sammanställning av utgiftsredovisningar för projekt) uppfyller alla erfoderliga krav. Av
  tabell 6.1
  framgår dock att i sju fall genomfördes inte de preliminära godkännandena av utgifter enligt anvisningarna. Bristerna visar att ersättning har begärts för utgifter utan att de förvaltande eller utbetalande myndigheterna har utfört sina erforderliga kontroller på ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

6.19

Den berörda utbetalande myndigheten skall intyga att de utgifter som redovisas till kommissionen (en sammanställning av utgiftsredovisningar för projekt) uppfyller alla erfoderliga krav. Av
  tabell 6.1
  framgår dock att i sju fall genomfördes inte de preliminära godkännandena av utgifter enligt anvisningarna. Bristerna visar att ersättning har begärts för utgifter utan att de förvaltande eller utbetalande myndigheterna har utfört sina erforderliga kontroller på ändamålsenligt sätt.

| 6.19 | I två av de sju berörda programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven. Kommissionen skickade nyligen ut en not till medlemsstaterna där den fastställde goda metoder i fråga om attesteringsfunktionen på grundval av resultaten av kommissionens granskningar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.19

I två av de sju berörda programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven. Kommissionen skickade nyligen ut en not till medlemsstaterna där den fastställde goda metoder i fråga om attesteringsfunktionen på grundval av resultaten av kommissionens granskningar i medlemsstaterna.

| 6.20 | Vidare bör ett oberoende organ i medlemsstaten göra ytterligare kontroller för att verifiera att de system som införts är ändamålsenliga och för att bekräfta att ett stickprov av utgiftsredovisningar som har passerat kontrollerna av löpande förvaltning och betalningar kan godkännas. I förordningarna krävs med andra ord oberoende stickprovskontroller. Av
  tabell 6.1
  framgår att för fyra granskade program uppfyllde framstegen i fråga om oberoende stickprovskontroller inte kraven. |
| --- | --- |

6.20

Vidare bör ett oberoende organ i medlemsstaten göra ytterligare kontroller för att verifiera att de system som införts är ändamålsenliga och för att bekräfta att ett stickprov av utgiftsredovisningar som har passerat kontrollerna av löpande förvaltning och betalningar kan godkännas. I förordningarna krävs med andra ord oberoende stickprovskontroller. Av
  tabell 6.1
  framgår att för fyra granskade program uppfyllde framstegen i fråga om oberoende stickprovskontroller inte kraven.

| 6.20 | I ett av de fyra berörda programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven. Kommissionen utfärdade 2003 en vägledande not om verkställandet av oberoende stickprov för att främja tillfredsställande och konsekventa normer för detta arbete. Vid de årliga bilaterala mötena granskar kommissionen vilka framsteg som gjorts i stickprovskontrollerna med medlemsstaterna för att fastställa om dröjsmål förekommer. |
| --- | --- |

6.20

I ett av de fyra berörda programmen konstaterade revisionsrätten att systemet delvis var förenligt med kraven. Kommissionen utfärdade 2003 en vägledande not om verkställandet av oberoende stickprov för att främja tillfredsställande och konsekventa normer för detta arbete. Vid de årliga bilaterala mötena granskar kommissionen vilka framsteg som gjorts i stickprovskontrollerna med medlemsstaterna för att fastställa om dröjsmål förekommer.

| 6.21 | Slutligen skall medlemsstaten när varje program avslutas till kommissionen lämna ett slutgiltigt godkännande beträffande utgifternas laglighet och korrekthet. Godkännandet skall vara utfärdat av ett organ som är oberoende i förhållande till den utsedda myndighet, person eller avdelning inom den utbetalande myndigheten som ansvarar för att upprätta löpande och slutliga redovisningar samt till de förmedlande organen. Av
  tabell 6.1
  framgår att för sex granskade program är förberedelserna inför godkännandet av slutbetalningen tillfredsställande. |
| --- | --- |

6.21

Slutligen skall medlemsstaten när varje program avslutas till kommissionen lämna ett slutgiltigt godkännande beträffande utgifternas laglighet och korrekthet. Godkännandet skall vara utfärdat av ett organ som är oberoende i förhållande till den utsedda myndighet, person eller avdelning inom den utbetalande myndigheten som ansvarar för att upprätta löpande och slutliga redovisningar samt till de förmedlande organen. Av
  tabell 6.1
  framgår att för sex granskade program är förberedelserna inför godkännandet av slutbetalningen tillfredsställande.

Tidigare strukturfondsprogram

Korrigeringar görs inte, och stora förseningar förekommer när program avslutas

| 6.22 | Kommissionen fortsatte under 2005 att göra slutbetalningar till strukturfondsprogram från den föregående finansieringsperioden. Liksom för pågående program skall medlemsstaterna vid avslutandet av ett program för perioden 1994–1999 intyga att alla de utgifter som redovisats under programmets gång har varit lagliga och korrekta. Kommissionen kontrollerar tillförlitligheten hos dessa intyg på tre sätt. Den utför granskningar i medlemsstaterna av utvalda program innan dessa har avslutats. Den gör skrivbordsgranskningar av den slutdokumentation som medlemsstaterna lämnar in för alla program. Slutligen gör den efterhandsgranskningar av utvalda program som har avslutats eller håller på att avslutas. |
| --- | --- |

6.22

Kommissionen fortsatte under 2005 att göra slutbetalningar till strukturfondsprogram från den föregående finansieringsperioden. Liksom för pågående program skall medlemsstaterna vid avslutandet av ett program för perioden 1994–1999 intyga att alla de utgifter som redovisats under programmets gång har varit lagliga och korrekta. Kommissionen kontrollerar tillförlitligheten hos dessa intyg på tre sätt. Den utför granskningar i medlemsstaterna av utvalda program innan dessa har avslutats. Den gör skrivbordsgranskningar av den slutdokumentation som medlemsstaterna lämnar in för alla program. Slutligen gör den efterhandsgranskningar av utvalda program som har avslutats eller håller på att avslutas.

| 6.23 | Av
  tabell 6.2
  framgår att ett stort antal program fortfarande var oavslutade i slutet av mars 2006. |
| --- | --- |

6.23

Av
  tabell 6.2
  framgår att ett stort antal program fortfarande var oavslutade i slutet av mars 2006.

| 6.23 | Program anges som avslutade i tabellen först när både den slutliga betalningen och eventuella åtaganden har genomförts. I slutet av 2005 hade totalbeloppet obetalda åtaganden i programmen för 1994–1999 minskat till 1,4 miljarder euro (0,89 % av det beslutade gemenskapsbidraget), vilket är en indikator på i vilken omfattning det påverkat betalningar och åtaganden som dragits tillbaka. |
| --- | --- |

6.23

Program anges som avslutade i tabellen först när både den slutliga betalningen och eventuella åtaganden har genomförts. I slutet av 2005 hade totalbeloppet obetalda åtaganden i programmen för 1994–1999 minskat till 1,4 miljarder euro (0,89 % av det beslutade gemenskapsbidraget), vilket är en indikator på i vilken omfattning det påverkat betalningar och åtaganden som dragits tillbaka.

De program som fortfarande är öppna är främst sådana där medlemsstaterna bestrider finansiella korrigeringar och för vilka formella beslut ännu måste fattas, och program där vissa projekt är föremål för en rättsprocess i medlemsstaten, vilket hindrar att det återstående beloppet betalas eller frigörs.

| 6.24 | Vid sin granskning av avslutandeprocessen fann revisionsrätten tre fall där kommissionen hade avslutat program utan att göra någon finansiell korrigering trots att det fanns stora reservationer beträffande den godkända utgiften. |
| --- | --- |

6.24

Vid sin granskning av avslutandeprocessen fann revisionsrätten tre fall där kommissionen hade avslutat program utan att göra någon finansiell korrigering trots att det fanns stora reservationer beträffande den godkända utgiften.

| 6.24 | Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens resultat och vid behov göra de korrigeringar som krävs. |
| --- | --- |

6.24

Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens resultat och vid behov göra de korrigeringar som krävs.

| 6.25 | Revisionsrätten identifierade även flera fall där program avslutades sent till följd av att kommissionens avslutandeprocess var mycket långdragen. Även om komplexa frågeställningar kan uppkomma förklarar inte detta till fullo varför kommissionen var sen (ibland över ett år) med att sända korrespondens till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.25

Revisionsrätten identifierade även flera fall där program avslutades sent till följd av att kommissionens avslutandeprocess var mycket långdragen. Även om komplexa frågeställningar kan uppkomma förklarar inte detta till fullo varför kommissionen var sen (ibland över ett år) med att sända korrespondens till medlemsstaterna.

| 6.25 | Det har förekommit dröjsmål som varit längre än önskvärt i en del ärenden, som i vissa fall krävt samråd om rättsliga eller finansiella frågor. |
| --- | --- |

6.25

Det har förekommit dröjsmål som varit längre än önskvärt i en del ärenden, som i vissa fall krävt samråd om rättsliga eller finansiella frågor.

Tabell 6.2 – Strukturfondsprogram 1994 till 1999 som var avslutade den 31 december 2005 och den 31 mars 2006

| Budgetområde (2) | Totalt | Avslutade före 2005 | Avslutade den 31 december 2005 | Avslutade den 31 mars 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal program (3) | Beslutat bidrag från gemenskapen (euro) | Antal program | Totalt bidrag från gemenskapen som betalats ut (euro) | Antal program | Totalt bidrag från gemenskapen som betalats ut (euro) | Antal program | Totalt bidrag från gemenskapen som betalats ut (euro) |
| Europeiska regionala utvecklingsfonden |
| Mål 1 | 181 | 57 571 255 951 | 94 | 37 550 653 114 | 112 | 42 887 087 630 | 112 | 42 887 087 630 |
| Mål 2 1994–1996 | 84 | 5 165 903 927 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 | 82 | 4 581 143 406 |
| Mål 2 1997–1999 | 73 | 7 157 716 211 | 48 | 3 132 569 307 | 62 | 4 760 119 585 | 64 | 4 803 858 386 |
| Mål 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 62 | 2 458 401 459 | 80 | 3 099 127 079 | 80 | 3 099 127 079 |
| Mål 6 | 2 | 355 453 472 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Gemenskapsinitiativ | 520 | 9 223 064 769 | 326 | 3 916 629 881 | 425 | 5 660 960 735 | 431 | 6 189 811 196 |
| Totalt | 944 | 82 775 943 121 | 611 | 51 586 884 014 | 763 | 61 322 292 754 | 771 | 61 894 882 016 |
| Europeiska socialfonden |
| Mål 1 | 102 | 22 806 888 948 | 59 | 9 800 246 487 | 76 | 16 659 397 467 | 89 | 18 121 641 456 |
| Mål 2 1994–1996 | 82 | 1 597 251 132 | 79 | 1 341 684 839 | 79 | 1 358 409 253 | 81 | 1 362 443 873 |
| Mål 2 1997–1999 | 72 | 2 112 708 834 | 43 | 732 343 850 | 55 | 1 180 807 704 | 62 | 1 481 524 409 |
| Mål 3 | 56 | 13 221 222 835 | 30 | 6 568 750 561 | 37 | 7 498 226 022 | 44 | 8 564 234 926 |
| Mål 4 | 16 | 2 614 128 525 | 11 | 1 324 982 251 | 12 | 1 691 290 757 | 12 | 1 691 290 757 |
| Mål 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 54 | 489 410 848 | 67 | 632 292 214 | 77 | 719 766 953 |
| Mål 6 | 2 | 177 902 801 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Gemenskapsinitiativ | 373 | 4 664 895 421 | 244 | 1 497 206 934 | 303 | 1 887 130 714 | 334 | 2 000 499 278 |
| Totalt | 786 | 48 252 482 256 | 522 | 21 915 926 019 | 631 | 31 068 854 380 | 701 | 34 102 701 900 |
| Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket |
| Mål 1 | 69 | 14 301 716 000 | 34 | 4 721 652 121 | 45 | 8 217 740 619 | 46 | 8 220 980 619 |
| Mål 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 43 | 1 728 707 188 | 52 | 3 641 981 610 | 53 | 3 661 092 924 |
| Mål 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 46 | 1 772 582 355 | 68 | 2 529 075 438 | 70 | 2 574 734 130 |
| Mål 6 | 2 | 288 794 000 | 1 | 211 137 456 | 2 | 280 353 550 | 2 | 280 353 550 |
| Gemenskapsinitiativ | 167 | 1 156 618 000 | 106 | 534 783 853 | 143 | 814 595 982 | 144 | 814 903 270 |
| Totalt | 388 | 24 455 735 000 | 230 | 8 968 862 973 | 310 | 15 483 747 199 | 315 | 15 552 064 493 |
| Fonden för fiskets utveckling |
| Mål 1 | 18 | 1 797 039 031 | 2 | 127 659 610 | 8 | 288 574 118 | 8 | 288 574 118 |
| Mål 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 5 | 116 682 777 | 6 | 154 373 993 |
| Mål 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 2 | 6 761 577 | 2 | 6 761 577 |
| Gemenskapsinitiativ | 20 | 127 103 242 | 6 | 14 058 058 | 12 | 22 225 543 | 12 | 22 225 543 |
| Totalt | 52 | 2 782 833 273 | 11 | 168 956 952 | 27 | 434 244 015 | 28 | 471 935 231 |
| TOTALT | 2 170 | 158 266 993 650 | 1 374 | 82 640 629 958 | 1 731 | 108 309 138 348 | 1 815 | 112 021 583 640 |
| Källa: Tabellen har tagits fram av revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen. |

Budgetområde (2)

Totalt

Avslutade före 2005

Avslutade den 31 december 2005

Avslutade den 31 mars 2006

Antal program (3)

Beslutat bidrag från gemenskapen (euro)

Antal program

Totalt bidrag från gemenskapen som betalats ut (euro)

Antal program

Totalt bidrag från gemenskapen som betalats ut (euro)

Antal program

Totalt bidrag från gemenskapen som betalats ut (euro)

Europeiska regionala utvecklingsfonden

Mål 1

181

57 571 255 951

94

37 550 653 114

112

42 887 087 630

112

42 887 087 630

Mål 2 1994–1996

84

5 165 903 927

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

82

4 581 143 406

Mål 2 1997–1999

73

7 157 716 211

48

3 132 569 307

62

4 760 119 585

64

4 803 858 386

Mål 5 (b)

84

3 302 548 791

62

2 458 401 459

80

3 099 127 079

80

3 099 127 079

Mål 6

2

355 453 472

2

333 854 319

2

333 854 319

2

333 854 319

Gemenskapsinitiativ

520

9 223 064 769

326

3 916 629 881

425

5 660 960 735

431

6 189 811 196

Totalt

944

82 775 943 121

611

51 586 884 014

763

61 322 292 754

771

61 894 882 016

Europeiska socialfonden

Mål 1

102

22 806 888 948

59

9 800 246 487

76

16 659 397 467

89

18 121 641 456

Mål 2 1994–1996

82

1 597 251 132

79

1 341 684 839

79

1 358 409 253

81

1 362 443 873

Mål 2 1997–1999

72

2 112 708 834

43

732 343 850

55

1 180 807 704

62

1 481 524 409

Mål 3

56

13 221 222 835

30

6 568 750 561

37

7 498 226 022

44

8 564 234 926

Mål 4

16

2 614 128 525

11

1 324 982 251

12

1 691 290 757

12

1 691 290 757

Mål 5 (b)

83

1 057 483 760

54

489 410 848

67

632 292 214

77

719 766 953

Mål 6

2

177 902 801

2

161 300 249

2

161 300 249

2

161 300 249

Gemenskapsinitiativ

373

4 664 895 421

244

1 497 206 934

303

1 887 130 714

334

2 000 499 278

Totalt

786

48 252 482 256

522

21 915 926 019

631

31 068 854 380

701

34 102 701 900

Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket

Mål 1

69

14 301 716 000

34

4 721 652 121

45

8 217 740 619

46

8 220 980 619

Mål 5 (a)

66

5 544 906 000

43

1 728 707 188

52

3 641 981 610

53

3 661 092 924

Mål 5 (b)

84

3 163 701 000

46

1 772 582 355

68

2 529 075 438

70

2 574 734 130

Mål 6

2

288 794 000

1

211 137 456

2

280 353 550

2

280 353 550

Gemenskapsinitiativ

167

1 156 618 000

106

534 783 853

143

814 595 982

144

814 903 270

Totalt

388

24 455 735 000

230

8 968 862 973

310

15 483 747 199

315

15 552 064 493

Fonden för fiskets utveckling

Mål 1

18

1 797 039 031

2

127 659 610

8

288 574 118

8

288 574 118

Mål 5 (a)

12

850 431 000

2

23 715 837

5

116 682 777

6

154 373 993

Mål 6

2

8 260 000

1

3 523 447

2

6 761 577

2

6 761 577

Gemenskapsinitiativ

20

127 103 242

6

14 058 058

12

22 225 543

12

22 225 543

Totalt

52

2 782 833 273

11

168 956 952

27

434 244 015

28

471 935 231

TOTALT

2 170

158 266 993 650

1 374

82 640 629 958

1 731

108 309 138 348

1 815

112 021 583 640

Källa: Tabellen har tagits fram av revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.

Projektuppgifter var behäftade med fel

| 6.26 | Revisionsrätten konstaterade en väsentlig förekomst av fel när det gällde redovisningarna av projektutgifter i alla stickprov av program från perioden 1994–1999 (4). Av de 65 granskade projekten var 33 behäftade med väsentliga fel. De oftast förekommande felen påminde om dem som påträffades i stickprovet av pågående program (punkt 6.14). |
| --- | --- |

6.26

Revisionsrätten konstaterade en väsentlig förekomst av fel när det gällde redovisningarna av projektutgifter i alla stickprov av program från perioden 1994–1999 (4). Av de 65 granskade projekten var 33 behäftade med väsentliga fel. De oftast förekommande felen påminde om dem som påträffades i stickprovet av pågående program (punkt 6.14).

| 6.26 | Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens resultat och se till att de korrigeringar som krävs också genomförs. |
| --- | --- |

6.26

Kommissionen kommer att följa upp revisionsrättens resultat och se till att de korrigeringar som krävs också genomförs.

| 6.27 | För tre program i det granskade stickprovet (ERUF, mål 1 Irland (industriell utveckling), ESF, mål 1 Tyskland (Sachsen) och ESF, mål 3 Sverige) hade några av de stödmottagare som valts ut för granskning inte arkiverat de styrkande underlagen till sina redovisade utgifter (5). |
| --- | --- |

6.27

För tre program i det granskade stickprovet (ERUF, mål 1 Irland (industriell utveckling), ESF, mål 1 Tyskland (Sachsen) och ESF, mål 3 Sverige) hade några av de stödmottagare som valts ut för granskning inte arkiverat de styrkande underlagen till sina redovisade utgifter (5).

| 6.27 | Med hänsyn till fotnot 3 skall, för nästa programperiod, den period under vilken handlingarna arkiveras förkortas bara för transaktioner som omfattas av ett partiellt avslutande. Enligt detta arrangemang lägger medlemsstaterna fram en särskild utgiftsberäkning och ett slutligt utlåtande för projekt som är slutförda i slutet av ett givet år och för de berörda transaktionerna börjar treårsperioden för arkivering av handlingar från och med ingången av året efter det partiella avslutandet. Denna möjlighet är i överensstämmelse med medlemsstaternas önskemål om att förenkla det administrativa arbetet vid avslutande och att minska stödmottagarnas arbetsbörda. |
| --- | --- |

6.27

Med hänsyn till fotnot 3 skall, för nästa programperiod, den period under vilken handlingarna arkiveras förkortas bara för transaktioner som omfattas av ett partiellt avslutande. Enligt detta arrangemang lägger medlemsstaterna fram en särskild utgiftsberäkning och ett slutligt utlåtande för projekt som är slutförda i slutet av ett givet år och för de berörda transaktionerna börjar treårsperioden för arkivering av handlingar från och med ingången av året efter det partiella avslutandet. Denna möjlighet är i överensstämmelse med medlemsstaternas önskemål om att förenkla det administrativa arbetet vid avslutande och att minska stödmottagarnas arbetsbörda.

| 6.28 | I likhet med programmen 2000–2006 förekom också vissa fel systematiskt i de granskade projekten i vissa enskilda program för 1994–1999. Exempel på detta är följande: |
| --- | --- |

6.28

I likhet med programmen 2000–2006 förekom också vissa fel systematiskt i de granskade projekten i vissa enskilda program för 1994–1999. Exempel på detta är följande:

| — | ERUF, mål 1 Irland (industriell utveckling): Oklar fördelning av omkostnader mellan samfinansierade och icke samfinansierade projekt. |
| --- | --- |

—

ERUF, mål 1 Irland (industriell utveckling): Oklar fördelning av omkostnader mellan samfinansierade och icke samfinansierade projekt.

| — | ESF, mål 3 Sverige: Det har redovisats kostnader för tjänster som utförts av företag med anknytning till projektledarna, men det saknas en motivering till de debiterade beloppen. |
| --- | --- |

—

ESF, mål 3 Sverige: Det har redovisats kostnader för tjänster som utförts av företag med anknytning till projektledarna, men det saknas en motivering till de debiterade beloppen.

| — | EUGFJ-utveckling Danmark: Jordbrukarna har inte informerats om att stödet samfinansierades av EU och därför omfattades av särskilda regler för stödberättigande. |
| --- | --- |

—

EUGFJ-utveckling Danmark: Jordbrukarna har inte informerats om att stödet samfinansierades av EU och därför omfattades av särskilda regler för stödberättigande.

Kontrollerna uppfyller inte de viktigaste lagstadgade kraven

| 6.29 | Revisionsrättens undersökning av kontrollsystemen i medlemsstaterna när det gällde stickprovet på sex avslutade program gav upphov till samma iakttagelser som de senaste åren. Bland dessa ingår underlåtenhet att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja, brister i kontrollerna av verksamhet och svagheter i de kontroller som utförs av det oberoende granskningsorganet. Dessa brister i kontrollen försämrade tillförlitligheten i de slutliga utgiftsredovisningar som medlemsstaterna lämnade. |
| --- | --- |

6.29

Revisionsrättens undersökning av kontrollsystemen i medlemsstaterna när det gällde stickprovet på sex avslutade program gav upphov till samma iakttagelser som de senaste åren. Bland dessa ingår underlåtenhet att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja, brister i kontrollerna av verksamhet och svagheter i de kontroller som utförs av det oberoende granskningsorganet. Dessa brister i kontrollen försämrade tillförlitligheten i de slutliga utgiftsredovisningar som medlemsstaterna lämnade.

| 6.29 | Kommissionen var medveten om brister i systemen på grundval av erfarenheterna av sina egna kontroller i medlemsstaterna före avslutande av programmen. För att minska risken har kommissionen därför gjort en ingående undersökning av avslutandehandlingarna, tillämpat finansiella korrigeringar i avslutandeprocessen och dessutom genomfört slutgranskningar av ett antal program genom stickprov. Kommissionen följer upp dessa granskningar med finansiella korrigeringar av utgifter som berörs av oegentligheter. Korrigeringar kommer att extrapoleras, om felen är väsentliga eller om det finns systemproblem. |
| --- | --- |

6.29

Kommissionen var medveten om brister i systemen på grundval av erfarenheterna av sina egna kontroller i medlemsstaterna före avslutande av programmen. För att minska risken har kommissionen därför gjort en ingående undersökning av avslutandehandlingarna, tillämpat finansiella korrigeringar i avslutandeprocessen och dessutom genomfört slutgranskningar av ett antal program genom stickprov. Kommissionen följer upp dessa granskningar med finansiella korrigeringar av utgifter som berörs av oegentligheter. Korrigeringar kommer att extrapoleras, om felen är väsentliga eller om det finns systemproblem.

Sammanhållningsfonden

| 6.30 | Revisionsrätten gjorde en begränsad kontroll av nio Sammanhållningsfondsprojekt som inte ledde till några väsentliga iakttagelser. Dock noterade revisionsrätten att den årliga förklaringen 2005 från generaldirektören vid generaldirektoratet för regionalpolitik innehåller en reservation beträffande systemen för övervakning och kontroll av Sammanhållningsfonden i Spanien (Sammanhållningsfondens största mottagare). |
| --- | --- |

6.30

Revisionsrätten gjorde en begränsad kontroll av nio Sammanhållningsfondsprojekt som inte ledde till några väsentliga iakttagelser. Dock noterade revisionsrätten att den årliga förklaringen 2005 från generaldirektören vid generaldirektoratet för regionalpolitik innehåller en reservation beträffande systemen för övervakning och kontroll av Sammanhållningsfonden i Spanien (Sammanhållningsfondens största mottagare).

Finansiella korrigeringar och rapportering om återbetalningar inom strukturfonderna

| 6.31 | Enligt strukturfondsbestämmelserna har medlemsstaterna huvudansvaret för att göra finansiella korrigeringar, det vill säga dra in gemenskapsstöd från stödmottagare vid upptäckt av enskilda eller systematiska oriktigheter. När medlemsstaterna gör sådana korrigeringar kan de ersätta de oriktiga beloppen med andra stödberättigande kostnader för att undvika en nettoförlust. |
| --- | --- |

6.31

Enligt strukturfondsbestämmelserna har medlemsstaterna huvudansvaret för att göra finansiella korrigeringar, det vill säga dra in gemenskapsstöd från stödmottagare vid upptäckt av enskilda eller systematiska oriktigheter. När medlemsstaterna gör sådana korrigeringar kan de ersätta de oriktiga beloppen med andra stödberättigande kostnader för att undvika en nettoförlust.

| 6.31 | Medlemsstaternas rätt att omfördela strukturfondsmedel till andra projekt till följd av att bidrag dragits in på grund av oegentligheter fastställs i artikel 39.1 i förordning (EG) nr 1260/1999. Detta är i överensstämmelse med syftet att medlemsstaterna skall kunna få största möjliga nytta av strukturfonderna. |
| --- | --- |

6.31

Medlemsstaternas rätt att omfördela strukturfondsmedel till andra projekt till följd av att bidrag dragits in på grund av oegentligheter fastställs i artikel 39.1 i förordning (EG) nr 1260/1999. Detta är i överensstämmelse med syftet att medlemsstaterna skall kunna få största möjliga nytta av strukturfonderna.

Medlemsstaterna tar den risk som är förknippad med att återvinna utgifter som redan betalats till stödmottagare i sådana fall och kan därför lida finansiell förlust. Om det inte finns andra utgifter som kan ersättas, i synnerhet efter det att tidsfristen för genomförande av programmet löpt ut, kommer korrigeringen att ge upphov till en nettoförlust av gemenskapsmedel.

| 6.32 | Om medlemsstaterna inte agerar kan kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar. I sådana fall kan inte den korrigerade kostnaden ersättas med en annan stödberättigande kostnad, vilket leder till en nettominskning av bidraget från strukturfonden (finansiell nettokorrigering). |
| --- | --- |

6.32

Om medlemsstaterna inte agerar kan kommissionen tillämpa finansiella korrigeringar. I sådana fall kan inte den korrigerade kostnaden ersättas med en annan stödberättigande kostnad, vilket leder till en nettominskning av bidraget från strukturfonden (finansiell nettokorrigering).

Begränsad omfattning av finansiella nettokorrigeringar

| 6.33 | Fram till slutet av 2005 hade det gjorts finansiella korrigeringar på totalt 1,4 miljarder euro avseende program och projekt under perioden 2000–2006 inom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Korrigeringarna gjordes nästan uteslutande till följd av granskningar som de generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna hade gjort i medlemsstaterna. Finansiella korrigeringar tillämpas dock bara sedan 2004. Att göra dessa korrigeringar kan vara en långdragen process som kan ta upp till två år. |
| --- | --- |

6.33

Fram till slutet av 2005 hade det gjorts finansiella korrigeringar på totalt 1,4 miljarder euro avseende program och projekt under perioden 2000–2006 inom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Korrigeringarna gjordes nästan uteslutande till följd av granskningar som de generaldirektorat som förvaltar strukturfonderna hade gjort i medlemsstaterna. Finansiella korrigeringar tillämpas dock bara sedan 2004. Att göra dessa korrigeringar kan vara en långdragen process som kan ta upp till två år.

| 6.33 | Med beaktande av medlemsstatens rättigheter i egenskap av granskad att reagera på resultaten av granskningen och med beaktande av det förfarande för finansiella korrigeringar som föreskrivs i de tillämpliga förordningarna är en tidsskillnad mellan granskningsresultat och finansiella korrigeringar oundviklig. |
| --- | --- |

6.33

Med beaktande av medlemsstatens rättigheter i egenskap av granskad att reagera på resultaten av granskningen och med beaktande av det förfarande för finansiella korrigeringar som föreskrivs i de tillämpliga förordningarna är en tidsskillnad mellan granskningsresultat och finansiella korrigeringar oundviklig.

| 6.34 | Även om de flesta oriktigheter identifierades genom kommissionens egna granskningar har den, i enlighet med förordningarna, begärt att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga korrigerande åtgärder. Därför kunde medlemsstaterna också ersätta dessa belopp med andra stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

6.34

Även om de flesta oriktigheter identifierades genom kommissionens egna granskningar har den, i enlighet med förordningarna, begärt att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga korrigerande åtgärder. Därför kunde medlemsstaterna också ersätta dessa belopp med andra stödberättigande kostnader.

| 6.34 | Såsom konstateras i svaret på punkt 6.31 kan det hända att medlemsstater inte alltid kan omfördela felaktigt utbetalda belopp. Vid avslutandet innebär finansiella korrigeringar i regel en nettominskning av EU-finansieringen. |
| --- | --- |

6.34

Såsom konstateras i svaret på punkt 6.31 kan det hända att medlemsstater inte alltid kan omfördela felaktigt utbetalda belopp. Vid avslutandet innebär finansiella korrigeringar i regel en nettominskning av EU-finansieringen.

| 6.35 | Den begränsade omfattningen av finansiella nettokorrigeringar (0,5 miljarder euro) uppmuntrar inte medlemsstaterna att agera för att förhindra oriktigheter eller förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

6.35

Den begränsade omfattningen av finansiella nettokorrigeringar (0,5 miljarder euro) uppmuntrar inte medlemsstaterna att agera för att förhindra oriktigheter eller förbättra sina förvaltnings- och kontrollsystem.

| 6.35 | Kommissionens granskningsarbete behöver inte nödvändigtvis leda till en finansiell nettokorrigering, som mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 39.1 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 bara är tillämplig om medlemsstaten inte vidtar åtgärder. |
| --- | --- |

6.35

Kommissionens granskningsarbete behöver inte nödvändigtvis leda till en finansiell nettokorrigering, som mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 39.1 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 bara är tillämplig om medlemsstaten inte vidtar åtgärder.

Medlemsstaternas rapportering om vidtagna åtgärder för återbetalning är otillräcklig

| 6.36 | Medlemsstaterna skall regelbundet rapportera till kommissionen om annulleringar av gemenskapsbidrag och justeringar av förvaltnings- och kontrollsystem samt om belopp som skall återbetalas. Revisionsrätten fann att medlemsstaterna inte systematiskt har lämnat denna information till kommissionen. Detta innebär att kommissionen har förlorat en viktig indikator på hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar. |
| --- | --- |

6.36

Medlemsstaterna skall regelbundet rapportera till kommissionen om annulleringar av gemenskapsbidrag och justeringar av förvaltnings- och kontrollsystem samt om belopp som skall återbetalas. Revisionsrätten fann att medlemsstaterna inte systematiskt har lämnat denna information till kommissionen. Detta innebär att kommissionen har förlorat en viktig indikator på hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar.

| 6.36 | Kommissionen vidtar åtgärder för att påminna medlemsstaten om dess skyldigheter och den kommer att övervaka att dessa fullgörs. |
| --- | --- |

6.36

Kommissionen vidtar åtgärder för att påminna medlemsstaten om dess skyldigheter och den kommer att övervaka att dessa fullgörs.

Kommissionen får emellertid vissa upplysningar från medlemsstaterna om behandlingen av oriktigheter och därmed förknippade finansiella korrigeringar och återkrav från flera källor: rapporteringssystemet för oegentligheter, årliga kontrollrapporter, årliga samordningsmöten samt dess eget granskningsarbete. Kommissionen använder denna information i sin riskbedömning och granskningsplanering.

| 6.37 | Utöver de ovan nämnda regelbundna rapporterna skall varje utgiftsredovisning som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen för ersättning innehålla uppgifter om vilka återbetalningar som har gjorts sedan den föregående redovisningen. Trots att medlemsstaterna inte heller systematiskt har lämnat denna information har kommissionen inte vägrat att göra utbetalningar. Inte förrän 2005 gav kommissionen anvisningar till medlemsstaterna om vilken typ av information som krävs. |
| --- | --- |

6.37

Utöver de ovan nämnda regelbundna rapporterna skall varje utgiftsredovisning som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen för ersättning innehålla uppgifter om vilka återbetalningar som har gjorts sedan den föregående redovisningen. Trots att medlemsstaterna inte heller systematiskt har lämnat denna information har kommissionen inte vägrat att göra utbetalningar. Inte förrän 2005 gav kommissionen anvisningar till medlemsstaterna om vilken typ av information som krävs.

| 6.37 | En vägledande not hade skickats till medlemsstaterna redan i december 2003. Det visade sig dock i praktiken att alla frågor inte besvarades – och därför behövdes den senare noten. Redan före det, i juni 2003, hade en påminnelse skickats ut till medlemsstaterna om deras skyldighet att lämna upplysningar om återkrav i samband med varje utgiftsdeklaration. |
| --- | --- |

6.37

En vägledande not hade skickats till medlemsstaterna redan i december 2003. Det visade sig dock i praktiken att alla frågor inte besvarades – och därför behövdes den senare noten. Redan före det, i juni 2003, hade en påminnelse skickats ut till medlemsstaterna om deras skyldighet att lämna upplysningar om återkrav i samband med varje utgiftsdeklaration.

Numera kontrolleras det systematiskt att information om återkrav åtföljer betalningsanspråken, och betalningen avbryts om sådan information saknas.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 6.38 | Revisionsrätten fann revisionsbevis som pekar på att strukturfondsutgifterna under budgetåret 2005 inte var utan väsentliga fel (punkterna 6.13–6.15 och 6.26–6.28). |
| --- | --- |

6.38

Revisionsrätten fann revisionsbevis som pekar på att strukturfondsutgifterna under budgetåret 2005 inte var utan väsentliga fel (punkterna 6.13–6.15 och 6.26–6.28).

| 6.39 | Revisionsrättens granskning tyder på att kommissionen inte upprätthåller en effektiv övervakning för att minska risken för att man genom de kontroller som har delegerats till medlemsstaterna inte lyckas förhindra att för högt redovisade eller icke stödberättigande utgifter ersätts (punkterna 6.16–6.21 och punkt 6.29). |
| --- | --- |

6.39

Revisionsrättens granskning tyder på att kommissionen inte upprätthåller en effektiv övervakning för att minska risken för att man genom de kontroller som har delegerats till medlemsstaterna inte lyckas förhindra att för högt redovisade eller icke stödberättigande utgifter ersätts (punkterna 6.16–6.21 och punkt 6.29).

| 6.39 | Kommissionen har vidtagit åtgärder för att minska riskerna och för att effektivt övervaka hur medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar inom ramen för den delade förvaltningen på följande sätt: Systemgranskningar genomförs fram till slutet av 2005; det har genomförts granskningar av 274 program i de 15 ursprungliga medlemsstaterna, vilket utgör 62 % av det samlade bidraget från strukturfonderna; handlingsplaner genomförs i medlemsstaterna för att avhjälpa konstaterade brister i systemet; attesteringen av utgifter avbryts i väntan på att allvarliga brister som medför en stor risk vid betalningsanspråk rättas till; finansiella korrigeringar genomförs för enskilda fel eller systembrister som konstaterats i samband med granskningsarbetet; vägledning ges om viktig kontroll som skall främja en bättre rapportering av granskningsresultat från nationella revisorer – bilaterala möten med alla 25 medlemsstater hölls 2005. |
| --- | --- |

6.39

Kommissionen har vidtagit åtgärder för att minska riskerna och för att effektivt övervaka hur medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar inom ramen för den delade förvaltningen på följande sätt: Systemgranskningar genomförs fram till slutet av 2005; det har genomförts granskningar av 274 program i de 15 ursprungliga medlemsstaterna, vilket utgör 62 % av det samlade bidraget från strukturfonderna; handlingsplaner genomförs i medlemsstaterna för att avhjälpa konstaterade brister i systemet; attesteringen av utgifter avbryts i väntan på att allvarliga brister som medför en stor risk vid betalningsanspråk rättas till; finansiella korrigeringar genomförs för enskilda fel eller systembrister som konstaterats i samband med granskningsarbetet; vägledning ges om viktig kontroll som skall främja en bättre rapportering av granskningsresultat från nationella revisorer – bilaterala möten med alla 25 medlemsstater hölls 2005.

I de årliga verksamhetsrapporterna för generaldirektoraten med ansvar för strukturfonderna rapporteras om dessa åtgärder och anges vilka förbättringar som gjorts i medlemsstaternas system. Det är inbyggt i systemet med delad förvaltning att vissa misstag och brister uppdagas av kommissionen först efter det att den berörda utgiften återbetalats. Den finansiella korrigeringen och förfarandet för avslutande av programmet är ett sätt att korrigera felaktiga utbetalningar.

| 6.40 | Kommissionen avslutade tre program från perioden 1994–1999 utan att ha ett ordentligt underlag. Några program förblev oavslutade till följd av omotiverade förseningar i kommissionens handläggning av dem (punkterna 6.22–6.25). |
| --- | --- |

6.40

Kommissionen avslutade tre program från perioden 1994–1999 utan att ha ett ordentligt underlag. Några program förblev oavslutade till följd av omotiverade förseningar i kommissionens handläggning av dem (punkterna 6.22–6.25).

| 6.40 | I detta skede av avslutandeprocessen dominerar komplicerade och omtvistade ärenden, vilket ökar risken för förseningar. Även om det i vissa fall förekommit förseningar som varit längre än önskvärt, har kommissionen på det hela taget lyckats avsluta de allra flesta programmen. |
| --- | --- |

6.40

I detta skede av avslutandeprocessen dominerar komplicerade och omtvistade ärenden, vilket ökar risken för förseningar. Även om det i vissa fall förekommit förseningar som varit längre än önskvärt, har kommissionen på det hela taget lyckats avsluta de allra flesta programmen.

Kommissionen anser att den avslutandestrategi som omfattar förhandsgranskningar om genomförandet av förordning (EG) nr 2064/97, en grundlig analys av avslutandedokumentationen och resultaten av slutgranskningarna minskar risken för felaktiga slutbetalningar.

| 6.41 | Förfarandena inom strukturfonderna för rapportering av återbetalningar och genomförande av finansiella korrigeringar fungerar inte ändamålsenligt. Detta är negativt för det grundläggandet syftet med systemen för övervakning och kontroll som är att se till att utgifterna är lagliga och korrekta (punkterna 6.31–6.37). |
| --- | --- |

6.41

Förfarandena inom strukturfonderna för rapportering av återbetalningar och genomförande av finansiella korrigeringar fungerar inte ändamålsenligt. Detta är negativt för det grundläggandet syftet med systemen för övervakning och kontroll som är att se till att utgifterna är lagliga och korrekta (punkterna 6.31–6.37).

| 6.41 | Svagheterna i rapporteringen av återkrav håller på att avhjälpas. Effekten på resultatet av kommissionens övervakningsroll är begränsad, med tanke på övriga informationskällor den har tillgång till. |
| --- | --- |

6.41

Svagheterna i rapporteringen av återkrav håller på att avhjälpas. Effekten på resultatet av kommissionens övervakningsroll är begränsad, med tanke på övriga informationskällor den har tillgång till.

Vad gäller förfarandet för genomförande av finansiella korrigeringar påpekar kommissionen att medlemsstaterna gör finansiella korrigeringar som ett resultat av sitt eget och kommissionens granskningsarbete. Till och med korrigeringar som inte innebär en nettominskning av EU-bidraget kan påverka de nationella budgetarna.

Rekommendationer

| 6.42 | Kommissionen och medlemsstaterna bör förbereda avslutandet av programmen 2000–2006 på ett bättre sätt än de gjorde när det gäller programmen 1994–1999. Den långdragna processen för att avsluta perioden 1994–1999 tog resurser i anspråk som skulle ha garanterat att systemen för övervakning och kontroll för den innevarande perioden fungerar ändamålsenligt. |
| --- | --- |

6.42

Kommissionen och medlemsstaterna bör förbereda avslutandet av programmen 2000–2006 på ett bättre sätt än de gjorde när det gäller programmen 1994–1999. Den långdragna processen för att avsluta perioden 1994–1999 tog resurser i anspråk som skulle ha garanterat att systemen för övervakning och kontroll för den innevarande perioden fungerar ändamålsenligt.

| 6.42 | För avslutande av perioden 2000–2006 har kommissionen redan diskuterat förberedelserna med medlemsstaterna och står i beråd att utfärda en detaljerad vägledning. Kraven för avslutande är också mer bekanta. Under den nya perioden kommer nya föreskrifter (förhandsbedömning av förenlighet, årligt yttrande om granskning) att garantera att övervaknings- och kontrollsystemen kan fungera effektivt från första början, trots det samtidiga arbetet med att avsluta programmen för 2000–2006. Bestämmelserna om partiellt avslutande bör också ytterligare förbättra genomförandet av avslutandet. |
| --- | --- |

6.42

För avslutande av perioden 2000–2006 har kommissionen redan diskuterat förberedelserna med medlemsstaterna och står i beråd att utfärda en detaljerad vägledning. Kraven för avslutande är också mer bekanta. Under den nya perioden kommer nya föreskrifter (förhandsbedömning av förenlighet, årligt yttrande om granskning) att garantera att övervaknings- och kontrollsystemen kan fungera effektivt från första början, trots det samtidiga arbetet med att avsluta programmen för 2000–2006. Bestämmelserna om partiellt avslutande bör också ytterligare förbättra genomförandet av avslutandet.

| 6.43 | Kommissionen bör uppnå säkerhet om att arrangemangen för rapportering om annuleringar av gemenskapsbidrag och justeringar av förvaltnings- och kontrollsystem samt om belopp som skall återbetalas tillämpas korrekt. Kommissionen bör fördela sin granskningsverksamhet jämnare över varje programplaneringsperiod och se till att förfarandena för finansiella korrigeringar bidrar till att uppmuntra förbättringar av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

6.43

Kommissionen bör uppnå säkerhet om att arrangemangen för rapportering om annuleringar av gemenskapsbidrag och justeringar av förvaltnings- och kontrollsystem samt om belopp som skall återbetalas tillämpas korrekt. Kommissionen bör fördela sin granskningsverksamhet jämnare över varje programplaneringsperiod och se till att förfarandena för finansiella korrigeringar bidrar till att uppmuntra förbättringar av systemen för övervakning och kontroll.

| 6.43 | Kommissionen har skickat en vägledning till medlemsstaterna om rapportering av återkrav och vidtar åtgärder för att garantera att övrig information som krävs lämnas. Kommissionen tillämpar en flerårig strategi i sitt granskningsarbete för att beakta olika prioriteringar under perioden för programmets genomförande och med hänsyn till att kommissionen har förpliktelser som avser tre olika programperioder samtidigt. Kommissionen anser att ett effektivt granskningsarbete och uppföljning i rätt tid är det främsta incitamentet att förbättra systemen för att se till att rekommendationerna genomförs. Beslut om finansiell korrigering är en viktig åtgärd som ger kommissionen möjlighet att fullgöra sina skyldigheter, men bör i regel tillgripas bara som en sista utväg. |
| --- | --- |

6.43

Kommissionen har skickat en vägledning till medlemsstaterna om rapportering av återkrav och vidtar åtgärder för att garantera att övrig information som krävs lämnas. Kommissionen tillämpar en flerårig strategi i sitt granskningsarbete för att beakta olika prioriteringar under perioden för programmets genomförande och med hänsyn till att kommissionen har förpliktelser som avser tre olika programperioder samtidigt. Kommissionen anser att ett effektivt granskningsarbete och uppföljning i rätt tid är det främsta incitamentet att förbättra systemen för att se till att rekommendationerna genomförs. Beslut om finansiell korrigering är en viktig åtgärd som ger kommissionen möjlighet att fullgöra sina skyldigheter, men bör i regel tillgripas bara som en sista utväg.

| 6.44 | Strukturåtgärder kommer att svara för nästan hälften av EU:s totala budget i budgetplanen för 2007–2013. Den lagstiftning som rådet har antagit för strukturåtgärderna under nästa finansieringsperiod bygger på de principer för finansiell kontroll som har fastställts genom de befintliga förordningarna. |
| --- | --- |

6.44

Strukturåtgärder kommer att svara för nästan hälften av EU:s totala budget i budgetplanen för 2007–2013. Den lagstiftning som rådet har antagit för strukturåtgärderna under nästa finansieringsperiod bygger på de principer för finansiell kontroll som har fastställts genom de befintliga förordningarna.

| 6.45 | I sitt yttrande nr 2/2005 pekade revisionsrätten ut ett antal områden i kommissionens förslag som behöver förtydligas. Dock bör hela den rättsliga ramen förstärka de mekanismer som syftar till att uppnå säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet. Den största utmaningen för kommissionen och medlemsstaterna – som resultaten av revisionsrättens granskningar visat vid upprepade tillfällen – är att se till att dessa mekanismer tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

6.45

I sitt yttrande nr 2/2005 pekade revisionsrätten ut ett antal områden i kommissionens förslag som behöver förtydligas. Dock bör hela den rättsliga ramen förstärka de mekanismer som syftar till att uppnå säkerhet om utgifternas laglighet och korrekthet. Den största utmaningen för kommissionen och medlemsstaterna – som resultaten av revisionsrättens granskningar visat vid upprepade tillfällen – är att se till att dessa mekanismer tillämpas på ett ändamålsenligt sätt.

| 6.45 | Kommissionen håller med om att utmaningen är att slå vakt om en effektiv tillämpning av kontrollsystemen. Den anser att den förbättrade ramen, det ökade samarbetet med och förtroendet för medlemsstaterna i överensstämmelse med den samordnade granskningsmodellen och handlingsplanen för en intrerad ram för intern kontroll kommer att bidra till att en högre nivå kan nås när det gäller efterlevnad av bestämmelser och en effektiv kontroll. |
| --- | --- |

6.45

Kommissionen håller med om att utmaningen är att slå vakt om en effektiv tillämpning av kontrollsystemen. Den anser att den förbättrade ramen, det ökade samarbetet med och förtroendet för medlemsstaterna i överensstämmelse med den samordnade granskningsmodellen och handlingsplanen för en intrerad ram för intern kontroll kommer att bidra till att en högre nivå kan nås när det gäller efterlevnad av bestämmelser och en effektiv kontroll.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

| 6.46 | Resultaten av revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i de senaste årsrapporterna finns i
  bilaga 6.1
  . |
| --- | --- |

6.46

Resultaten av revisionsrättens uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i de senaste årsrapporterna finns i
  bilaga 6.1
  .

| 6.47 | När det gäller de specifika fel som identifierades vid revisionsrättens kontroller av projekt i de senaste revisionsförklaringarna har kommissionens uppföljning av ett antal ärenden inte varit tillräcklig. Detta gäller i första hand program som granskades inför revisionsförklaringen för 2003 och innehåller några exempel på allvarliga brister i systemen som kommissionen inte har åtgärdat. |
| --- | --- |

6.47

När det gäller de specifika fel som identifierades vid revisionsrättens kontroller av projekt i de senaste revisionsförklaringarna har kommissionens uppföljning av ett antal ärenden inte varit tillräcklig. Detta gäller i första hand program som granskades inför revisionsförklaringen för 2003 och innehåller några exempel på allvarliga brister i systemen som kommissionen inte har åtgärdat.

| 6.47 | De ärenden som revisionsrätten hänvisar till avser ERUF och ESF. I samtliga fall har en uppföljning gjorts om det har krävts, med vissa förseningar på grund av interna samråd. |
| --- | --- |

6.47

De ärenden som revisionsrätten hänvisar till avser ERUF och ESF. I samtliga fall har en uppföljning gjorts om det har krävts, med vissa förseningar på grund av interna samråd.

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 6.48 | Revisionsrätten har offentliggjort två särskilda rapporter om strukturåtgärder sedan förra årsrapporten: |
| --- | --- |

6.48

Revisionsrätten har offentliggjort två särskilda rapporter om strukturåtgärder sedan förra årsrapporten:

| — | Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid. |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid.

| — | Särskild rapport nr 10/2006 om efterhandsutvärderingar av program omfattande mål 1 och mål 3 1994–1999 (strukturfonderna). |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2006 om efterhandsutvärderingar av program omfattande mål 1 och mål 3 1994–1999 (strukturfonderna).

---

(1)  Projektledare kan vara allt från enskilda privatpersoner, föreningar, privata eller offentliga företag till lokala, regionala eller nationella organ.

(2)  Strukturfondernas mål har därefter grupperats om för programperioden 2000 till 2006.

(3)  För program som får stöd från flera fonder har varje fonds del av ett program beräknats separat.

Källa: Tabellen har tagits fram av revisionsrätten på grundval av uppgifter från kommissionen.

(4)  De program som granskades var följande: ERUD, mål 1-program i Spanien, Irland (industriell utveckling) och Portugal (regional utveckling), ESF, mål 1 Tyskland (Sachsen), ESF, mål 3 Sverige och EUGFJ-utveckling, mål 5 (a) i Danmark (förbättring av jordbruksstrukturernas effektivitet).

(5)  Kommissionen har föreslagit att man till nästa programplaneringsperiod (2007–2013) släpper på kraven i de bestämmelser som anger hur länge styrkande handlingar skall arkiveras. I sitt yttrande nr 2/2005 påpekade revisionsrätten de allvarliga begränsningar detta skulle innebära för dess kontrollbehörighet och för omfattningen av kontroller av program vid periodens slut.

BILAGA 6.1

Uppföljning av de viktigaste iakttagelserna i de senaste revisionsförklaringarna

| Revisionsrättens viktigaste iakttagelser | Revisionsrättens sammanfattning av de åtgärder som vidtagits av kommissionen | Revisionsrättens kommentarer | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Brister i förvaltning och kontroll, bestående oriktigheter |
| Vid substansgranskning av underliggande transaktioner (utgifter för projekt) har det framkommit väsentliga fel som påverkar laglighet och korrekthet (punkterna 6.13–6.15 och 6.26–6.28). Revisionsrätten har återigen funnit väsentliga brister i systemen för övervakning och kontroll (punkterna 6.16–6.21 och 6.29–6.30.)
  (Se också punkterna 3.56–3.64 i årsrapporten för budgetåret 2001, punkterna 5.22–5.32 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.12–5.27 och 5.41–5.56 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.19–5.27 och 5.35–5.36 i årsrapporten för budgetåret 2004.) | För utgifterna under perioden 1994 till 1999 har kommissionen tillämpat en avslutandestrategi som innebär att man innan programmen avslutas gör en granskning av regelefterlevnaden, att ett oberoende organ kontrollerar redovisningarna som följer med begäran om slutbetalning samt att man gör efterhandskontroller av avslutade program.
  För perioden 2000 till 2006 ser kommissionen över medlemsstaternas införande av förvaltnings- och kontrollsystem och även granskningar av program. Kommissionen har angett vissa riktlinjer och publicerade 2005 exempel på god praxis när det gäller förvaltningskontroller. | Kommissionen bör intensifiera sina kontroller av projekt under perioden 2000–2006 och öka samordningen mellan de generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder när det gäller frågor om förvaltning och kontroll.
  Medlemsstaterna bör försöka se till förvaltnings- och kontrollsystemen uppfyller fastställda normer, särskilt när det gäller tillvägagångssättet beträffande kontroll av utgifter. | Kommissionen både reviderar medlemsstaternas system och övervakar medlemsstaternas revisionsarbete. Vid revisionerna kontrolleras projekten så att systemens funktion testas. De generaldirektorat som är ansvariga för strukturåtgärder samordnar nära sitt revisionsarbete genom tillämpning av en gemensam revisionsstrategi. Medlemsstaterna genomför systemrevisioner och bör följa de rekommendationer som ges. Kommissionen har gett medlemsstaterna instruktioner om god praxis för den dagliga kontrollen av förvaltningen och de utbetalande myndigheternas attestering av utgifter. |
| Förseningar och brister vid avslutandet av program för perioden 1994–1999 |
| Den dokumentation medlemsstaterna överlämnade till kommissionen var av varierande kvalitet och krävde ytterligare undersökningar. Kommissionen har avslutat några program trots problem i de avslutande utlåtandena. Det har förekommit omotiverade förseningar (punkterna 6.22–6.25.)
  (Se även punkterna 5.36–5.38 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.28–5.39 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.28–5.34 i årsrapporten för budgetåret 2004.) | Kommissionen har infört en avslutandestrategi och, i några fall, gjort finansiella korrigeringar.
  Kommissionen har utformat ett meddelande med riktlinjer för avslutandet av programmen för perioden 2000 till 2006. | De brister som identifierades i avslutandeprocessen för programmen 1994–1999 måste behandlas innan avslutandet av programmen för den pågående perioden inleds. | Kommissionen har lyckats avsluta merparten av programmen. Avslutningsmetoden för perioden från 1994–1999 minskade risken för oriktiga slutbetalningar.


  När det gäller avslutningen av perioden 2006–2006 har kommissionen redan diskuterat förberedelserna med medlemsstaterna och håller på att sända dem en detaljerad vägledning. |
| Kommissionens interna kontrollmiljö måste förbättras |
| De generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder måste vidta ytterligare åtgärder för att uppfylla normerna för intern kontroll (punkterna 2.21–2.23).
  (Se även punkterna 5.7–5.8 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.9–5.10 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.14–5.18 i årsrapporten för budgetåret 2004.) | De generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder har infört åtgärdsplaner för att behandla de brister som konstaterats i införandet av normerna för intern kontroll. | Revisionsrätten kommer att fortsätta övervaka införandet av normerna för intern kontroll. | Kommissionen fortsätter att förbättra den praktiska användningen av de interna kontrollstandarderna. |
| Begränsningar i kommissionens förklaring om hur systemen för övervakning och kontroll fungerar |
| Generaldirektörerna vid de generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder bekräftar att kommissionens system för intern kontroll ger rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, men reserverar sig för hur systemen för övervakning och kontroll fungerar i medlemsstaterna (punkterna 2.14–2.19.)
  (Se även punkterna 5.10–5.14 och punkt 5.21 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 5.40 och punkterna 5.57–5.62 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.39–5.45 i årsrapporten för budgetåret 2004.) | De generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder har fortsatt att undersöka förvaltnings- och kontrollsystemen för att uppfylla det rättsliga kravet att förvissa sig om att systemen motsvarar angivna normer. | De brister som revisionsrätten konstaterat när det gäller kommissionens tillämpning av övervakningskontroller måste åtgärdas innan kommissionen kan uppnå större säkerhet om hur systemen fungerar. | Generaldirektoraten fortsätter att öka säkerhetsnivån vad gäller medlemsstaternas system genom sitt eget revisionsarbete, bättre samordning med de nationella kontrollorganen samt vägledning och spridning av god praxis.


  Genomförandet av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006) 9) bör också främja ett integrerat internt kontrollsystem. |
| Förseningar i kommissionens uppföljning av revisionsrättens granskningsresultat |
| Generellt sett har kommissionen förbättrat sin uppföljning av revisionsrättens granskningsresultat även om förseningar kvarstår (punkterna 6.46–6.47.)
  (Se även punkterna 5.44–5.52 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.63–5.65 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkt 5.46 i årsrapporten för budgetåret 2004.) | Kommissionen har infört en databas som skall underlätta dess uppföljningsverksamhet. | Kommissionen bör försöka se till att uppföljningen är heltäckande och undvika omotiverade förseningar. | Kommissionen strävar efter att snabbast möjligt följa upp revisionsrättens granskningsresultat. |

Revisionsrättens viktigaste iakttagelser

Revisionsrättens sammanfattning av de åtgärder som vidtagits av kommissionen

Revisionsrättens kommentarer

Kommissionens svar

Brister i förvaltning och kontroll, bestående oriktigheter

Vid substansgranskning av underliggande transaktioner (utgifter för projekt) har det framkommit väsentliga fel som påverkar laglighet och korrekthet (punkterna 6.13–6.15 och 6.26–6.28). Revisionsrätten har återigen funnit väsentliga brister i systemen för övervakning och kontroll (punkterna 6.16–6.21 och 6.29–6.30.)

(Se också punkterna 3.56–3.64 i årsrapporten för budgetåret 2001, punkterna 5.22–5.32 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.12–5.27 och 5.41–5.56 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.19–5.27 och 5.35–5.36 i årsrapporten för budgetåret 2004.)

För utgifterna under perioden 1994 till 1999 har kommissionen tillämpat en avslutandestrategi som innebär att man innan programmen avslutas gör en granskning av regelefterlevnaden, att ett oberoende organ kontrollerar redovisningarna som följer med begäran om slutbetalning samt att man gör efterhandskontroller av avslutade program.

För perioden 2000 till 2006 ser kommissionen över medlemsstaternas införande av förvaltnings- och kontrollsystem och även granskningar av program. Kommissionen har angett vissa riktlinjer och publicerade 2005 exempel på god praxis när det gäller förvaltningskontroller.

Kommissionen bör intensifiera sina kontroller av projekt under perioden 2000–2006 och öka samordningen mellan de generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder när det gäller frågor om förvaltning och kontroll.

Medlemsstaterna bör försöka se till förvaltnings- och kontrollsystemen uppfyller fastställda normer, särskilt när det gäller tillvägagångssättet beträffande kontroll av utgifter.

Kommissionen både reviderar medlemsstaternas system och övervakar medlemsstaternas revisionsarbete. Vid revisionerna kontrolleras projekten så att systemens funktion testas. De generaldirektorat som är ansvariga för strukturåtgärder samordnar nära sitt revisionsarbete genom tillämpning av en gemensam revisionsstrategi. Medlemsstaterna genomför systemrevisioner och bör följa de rekommendationer som ges. Kommissionen har gett medlemsstaterna instruktioner om god praxis för den dagliga kontrollen av förvaltningen och de utbetalande myndigheternas attestering av utgifter.

Förseningar och brister vid avslutandet av program för perioden 1994–1999

Den dokumentation medlemsstaterna överlämnade till kommissionen var av varierande kvalitet och krävde ytterligare undersökningar. Kommissionen har avslutat några program trots problem i de avslutande utlåtandena. Det har förekommit omotiverade förseningar (punkterna 6.22–6.25.)

(Se även punkterna 5.36–5.38 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.28–5.39 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.28–5.34 i årsrapporten för budgetåret 2004.)

Kommissionen har infört en avslutandestrategi och, i några fall, gjort finansiella korrigeringar.

Kommissionen har utformat ett meddelande med riktlinjer för avslutandet av programmen för perioden 2000 till 2006.

De brister som identifierades i avslutandeprocessen för programmen 1994–1999 måste behandlas innan avslutandet av programmen för den pågående perioden inleds.

Kommissionen har lyckats avsluta merparten av programmen. Avslutningsmetoden för perioden från 1994–1999 minskade risken för oriktiga slutbetalningar.

När det gäller avslutningen av perioden 2006–2006 har kommissionen redan diskuterat förberedelserna med medlemsstaterna och håller på att sända dem en detaljerad vägledning.

Kommissionens interna kontrollmiljö måste förbättras

De generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder måste vidta ytterligare åtgärder för att uppfylla normerna för intern kontroll (punkterna 2.21–2.23).

(Se även punkterna 5.7–5.8 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.9–5.10 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.14–5.18 i årsrapporten för budgetåret 2004.)

De generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder har infört åtgärdsplaner för att behandla de brister som konstaterats i införandet av normerna för intern kontroll.

Revisionsrätten kommer att fortsätta övervaka införandet av normerna för intern kontroll.

Kommissionen fortsätter att förbättra den praktiska användningen av de interna kontrollstandarderna.

Begränsningar i kommissionens förklaring om hur systemen för övervakning och kontroll fungerar

Generaldirektörerna vid de generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder bekräftar att kommissionens system för intern kontroll ger rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, men reserverar sig för hur systemen för övervakning och kontroll fungerar i medlemsstaterna (punkterna 2.14–2.19.)

(Se även punkterna 5.10–5.14 och punkt 5.21 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 5.40 och punkterna 5.57–5.62 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkterna 5.39–5.45 i årsrapporten för budgetåret 2004.)

De generaldirektorat som handlägger strukturåtgärder har fortsatt att undersöka förvaltnings- och kontrollsystemen för att uppfylla det rättsliga kravet att förvissa sig om att systemen motsvarar angivna normer.

De brister som revisionsrätten konstaterat när det gäller kommissionens tillämpning av övervakningskontroller måste åtgärdas innan kommissionen kan uppnå större säkerhet om hur systemen fungerar.

Generaldirektoraten fortsätter att öka säkerhetsnivån vad gäller medlemsstaternas system genom sitt eget revisionsarbete, bättre samordning med de nationella kontrollorganen samt vägledning och spridning av god praxis.

Genomförandet av handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006) 9) bör också främja ett integrerat internt kontrollsystem.

Förseningar i kommissionens uppföljning av revisionsrättens granskningsresultat

Generellt sett har kommissionen förbättrat sin uppföljning av revisionsrättens granskningsresultat även om förseningar kvarstår (punkterna 6.46–6.47.)

(Se även punkterna 5.44–5.52 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkterna 5.63–5.65 i årsrapporten för budgetåret 2003 och punkt 5.46 i årsrapporten för budgetåret 2004.)

Kommissionen har infört en databas som skall underlätta dess uppföljningsverksamhet.

Kommissionen bör försöka se till att uppföljningen är heltäckande och undvika omotiverade förseningar.

Kommissionen strävar efter att snabbast möjligt följa upp revisionsrättens granskningsresultat.

---

KAPITEL 7

Inre politik, inbegripet forskning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

Transaktionernas laglighet och korrekthet

Redovisning av för höga kostnader

System för övervakning och kontroll

Systemet med revisionsintyg för sjätte ramprogrammet

Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand

Övervakning av nationella organ på utbildnings- och kulturområdet

Slutsatser och rekommendationer

Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan förra årsrapporten

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 7.1 | Budgetområdet för inre politik, som omfattar ett brett spektrum av verksamheter som bidrar till den inre marknadens utveckling, medförde 9 549 miljoner euro i åtaganden (se
  diagram 7.1
  ) och 7 972 miljoner euro i betalningar (se
  diagram 7.2
  ) under 2005. Mer än hälften av betalningarna gällde forskning och teknisk utveckling (FoTU). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

7.1

Budgetområdet för inre politik, som omfattar ett brett spektrum av verksamheter som bidrar till den inre marknadens utveckling, medförde 9 549 miljoner euro i åtaganden (se
  diagram 7.1
  ) och 7 972 miljoner euro i betalningar (se
  diagram 7.2
  ) under 2005. Mer än hälften av betalningarna gällde forskning och teknisk utveckling (FoTU).

| 7.2 | Merparten av åtgärderna på området inre politik förvaltas direkt av kommissionen (1). Generellt genomförs dessa åtgärder genom fleråriga program inom vilka bidrag tilldelas privata och offentliga stödmottagare. Bidragen betalas vanligtvis i form av förskott, som följs av löpande och slutliga betalningar, vilka huvudsakligen grundas på ersättning av kostnader som redovisas av stödmottagaren. Den största risken när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att stödmottagarna kan uppge för höga kostnader i sina redovisningar, vilket delvis beror på komplexa lag- och kontraktsbestämmelser, till exempel otydliga definitioner av stödberättigande kostnader. Avsaknaden av tillräckliga påföljdsmekanismer gör att denna risk ökar. |
| --- | --- |

7.2

Merparten av åtgärderna på området inre politik förvaltas direkt av kommissionen (1). Generellt genomförs dessa åtgärder genom fleråriga program inom vilka bidrag tilldelas privata och offentliga stödmottagare. Bidragen betalas vanligtvis i form av förskott, som följs av löpande och slutliga betalningar, vilka huvudsakligen grundas på ersättning av kostnader som redovisas av stödmottagaren. Den största risken när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet är att stödmottagarna kan uppge för höga kostnader i sina redovisningar, vilket delvis beror på komplexa lag- och kontraktsbestämmelser, till exempel otydliga definitioner av stödberättigande kostnader. Avsaknaden av tillräckliga påföljdsmekanismer gör att denna risk ökar.

| 7.2 | Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att ytterligare minska riskerna när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, t.ex. i förslagen till sjunde ramprogrammet för forskning. Ett system som bygger på ersättning av faktiska kostnader är emellertid fortfarande komplicerat. Betydande vägledningsresurser finns tillgängliga för att ge deltagarna så mycket råd och stöd som möjligt. |
| --- | --- |

7.2

Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att ytterligare minska riskerna när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, t.ex. i förslagen till sjunde ramprogrammet för forskning. Ett system som bygger på ersättning av faktiska kostnader är emellertid fortfarande komplicerat. Betydande vägledningsresurser finns tillgängliga för att ge deltagarna så mycket råd och stöd som möjligt.

Fler avskräckande påföljder har införts. Ändringar som förenklar budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser har också föreslagits, vilket kommer att bidra till mindre komplexitet.

| 7.3 | Sådana förutsättningar kräver ändamålsenliga kontroller på kommissionsnivå. De förfaranden som tillämpas av kommissionen består främst av kontroller av kostnadsredovisningar före betalning och redovisningsrevisioner på slutmottagarnivå efter betalning. Inom flera program krävs att de kostnadsredovisningar (2) som lämnas av stödmottagare attesteras av en oberoende revisor. Sedan 2003 har kommissionen börjat genomföra handlingsplaner för att minska risken för att kostnader redovisas för högt. |
| --- | --- |

7.3

Sådana förutsättningar kräver ändamålsenliga kontroller på kommissionsnivå. De förfaranden som tillämpas av kommissionen består främst av kontroller av kostnadsredovisningar före betalning och redovisningsrevisioner på slutmottagarnivå efter betalning. Inom flera program krävs att de kostnadsredovisningar (2) som lämnas av stödmottagare attesteras av en oberoende revisor. Sedan 2003 har kommissionen börjat genomföra handlingsplaner för att minska risken för att kostnader redovisas för högt.

Image

Image

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning

| 7.4 | Granskningen var inriktad på följande: |
| --- | --- |

7.4

Granskningen var inriktad på följande:

| a) | Ett urval av åtaganden och betalningar som godkändes under 2005. |
| --- | --- |

a)

Ett urval av åtaganden och betalningar som godkändes under 2005.

| b) | De åtgärder som kommissionen har vidtagit för att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader. |
| --- | --- |

b)

De åtgärder som kommissionen har vidtagit för att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader.

| c) | Hur de system för övervakning och kontroll som valts ut fungerar, det vill säga






  — | det system med revisionsintyg som infördes för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, |
| --- | --- | --- |

c)

Hur de system för övervakning och kontroll som valts ut fungerar, det vill säga

—

det system med revisionsintyg som infördes för sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling,

| — | en analys av utvecklingen när det gäller kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området för inre politik och en granskning av funktionen för efterhandsgranskning vid Generaldirektoratet för utbildning och kultur (GD Utbildning och kultur) och Generaldirektoratet för näringsliv (GD Näringsliv), |
| --- | --- |

—

en analys av utvecklingen när det gäller kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området för inre politik och en granskning av funktionen för efterhandsgranskning vid Generaldirektoratet för utbildning och kultur (GD Utbildning och kultur) och Generaldirektoratet för näringsliv (GD Näringsliv),

| — | GD Utbildning och kulturs system för övervakning och kontroll för åtgärder som genomförs av nationella organ. |
| --- | --- |

—

GD Utbildning och kulturs system för övervakning och kontroll för åtgärder som genomförs av nationella organ.

Transaktionernas laglighet och korrekthet

| 7.5 | Revisionsrätten granskade ett urval på 11 åtaganden och 69 betalningar som kommissionen gjorde under 2005. Beträffande 22 betalningar utvidgades granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till att även omfatta en granskning på slutmottagarnivå. Revisionsrätten granskade även 13 av dessa betalningar i syfte att bedöma systemet med revisionsintyg. |
| --- | --- |

7.5

Revisionsrätten granskade ett urval på 11 åtaganden och 69 betalningar som kommissionen gjorde under 2005. Beträffande 22 betalningar utvidgades granskningen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till att även omfatta en granskning på slutmottagarnivå. Revisionsrätten granskade även 13 av dessa betalningar i syfte att bedöma systemet med revisionsintyg.

Väsentlig förekomst av fel i kostnader som redovisats av stödmottagarna

| 7.6 | Revisionsrätten upptäckte en generellt väsentlig förekomst av fel i tre fjärdedelar av de transaktioner som granskades på slutmottagarnivå. De vanligaste typerna av fel var följande: |
| --- | --- |

7.6

Revisionsrätten upptäckte en generellt väsentlig förekomst av fel i tre fjärdedelar av de transaktioner som granskades på slutmottagarnivå. De vanligaste typerna av fel var följande:

| 7.6 | Kommissionen håller på att verifiera revisionsrättens iakttagelser med stödmottagarna och kommer vid behov att vidta lämpliga åtgärder både avseende specifika stödmottagare och på systemnivå. |
| --- | --- |

7.6

Kommissionen håller på att verifiera revisionsrättens iakttagelser med stödmottagarna och kommer vid behov att vidta lämpliga åtgärder både avseende specifika stödmottagare och på systemnivå.

| a) | Brist på styrkande handlingar, särskilt för arbetstid som fakturerats, eller dubbelfakturering av kostnader. |
| --- | --- |

a)

Brist på styrkande handlingar, särskilt för arbetstid som fakturerats, eller dubbelfakturering av kostnader.

| a) | I kontraktsbestämmelserna föreskrivs att samtliga kostnader som kommissionen skall ersätta måste vara tillräckligt styrkta av kontraktsparterna. Kommissionen kommer att undersöka iakttagelserna och beakta alla relevanta belägg angående arbetstid som fakturerats. |
| --- | --- |

a)

I kontraktsbestämmelserna föreskrivs att samtliga kostnader som kommissionen skall ersätta måste vara tillräckligt styrkta av kontraktsparterna. Kommissionen kommer att undersöka iakttagelserna och beakta alla relevanta belägg angående arbetstid som fakturerats.

| b) | Användning av genomsnittssatser för personalkostnader, vilka avviker betydligt från de faktiska kostnaderna. |
| --- | --- |

b)

Användning av genomsnittssatser för personalkostnader, vilka avviker betydligt från de faktiska kostnaderna.

| b) | Kommissionens egna granskningar av jämförbara kontrakt visar liknande resultat: avvikelser förekommer både över och under de genomsnittliga stödsatserna. Genomsnittliga stödsatser kan godtas under förutsättning att de beräknas enligt en enhetlig metod som inte resulterar i genomsnittssatser som är systematiskt högre än de faktiska kostnaderna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens egna granskningar av jämförbara kontrakt visar liknande resultat: avvikelser förekommer både över och under de genomsnittliga stödsatserna. Genomsnittliga stödsatser kan godtas under förutsättning att de beräknas enligt en enhetlig metod som inte resulterar i genomsnittssatser som är systematiskt högre än de faktiska kostnaderna.

| c) | Omotiverad fördelning av indirekta kostnader till åtgärden. |
| --- | --- |

c)

Omotiverad fördelning av indirekta kostnader till åtgärden.

| c) | Alltefter de förklaringar som lämnats av de berörda stödmottagarna kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

c)

Alltefter de förklaringar som lämnats av de berörda stödmottagarna kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder.

| d) | Ansökningar om ersättning av kostnader som inte uppfyller kriterierna för stödberättigande. |
| --- | --- |

d)

Ansökningar om ersättning av kostnader som inte uppfyller kriterierna för stödberättigande.

| d) | Kommissionen kommer att undersöka revisionsrättens iakttagelser och vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen kommer att undersöka revisionsrättens iakttagelser och vidta lämpliga åtgärder.

Ett tillförlitligt system för arbetstidsregistrering saknas ofta

| 7.7 | I 5 av 22 betalningar som granskades på slutmottagarnivå ansåg revisionsrätten att kvaliteten på arbetstidsregistreringen inte var tillfredsställande. I dessa fall kunde en del av eller hela den redovisade personalkostnaden inte godkännas. Enligt regelverket skall alla personalkostnader som uppkommit och fakturerats styrkas (3). Bidragsöverenskommelsen innehåller dock inga tydliga bestämmelser om hur denna skyldighet skall uppfyllas. Såsom revisionsrätten nämnde i sitt yttrande nr 1/2006 om sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (4) är det nödvändigt att bidragsöverenskommelserna innehåller ett tydligt krav på att arbetstiden skall styrkas för personal som deltar i åtgärden. |
| --- | --- |

7.7

I 5 av 22 betalningar som granskades på slutmottagarnivå ansåg revisionsrätten att kvaliteten på arbetstidsregistreringen inte var tillfredsställande. I dessa fall kunde en del av eller hela den redovisade personalkostnaden inte godkännas. Enligt regelverket skall alla personalkostnader som uppkommit och fakturerats styrkas (3). Bidragsöverenskommelsen innehåller dock inga tydliga bestämmelser om hur denna skyldighet skall uppfyllas. Såsom revisionsrätten nämnde i sitt yttrande nr 1/2006 om sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (4) är det nödvändigt att bidragsöverenskommelserna innehåller ett tydligt krav på att arbetstiden skall styrkas för personal som deltar i åtgärden.

| 7.7 | Kommissionen anser att de rättsliga och kontraktsfästa kraven på att motivera personalkostnader i sig är tydliga och tillräckliga och att frågorna om tillförlitlig arbetstidsregistrering verkar vara oberoende av hur detaljerade kontraktsbestämmelserna är. |
| --- | --- |

7.7

Kommissionen anser att de rättsliga och kontraktsfästa kraven på att motivera personalkostnader i sig är tydliga och tillräckliga och att frågorna om tillförlitlig arbetstidsregistrering verkar vara oberoende av hur detaljerade kontraktsbestämmelserna är.

Kommissionen överväger behovet av flexibilitet som skulle göra det möjligt att använda likvärdiga alternativa lösningar för hur deltagarnas kostnadsredovisning läggs upp och kommer att förtydliga riktlinjerna för arbetstidsregistrering.

| 7.8 | Under årens lopp har kommissionen inom de olika programmen på området för inre politik inte lyckats se till att stödmottagare inför ett tillförlitligt system för registrering av personalkostnader. I sitt yttrande nr 1/2006 förklarade revisionsrätten på vilka villkor och under vilka omständigheter kostnadsersättning på forskningsområdet skulle kunna ersättas med finansiering genom klumpsummor. Med tanke på fördelarna med ett resultatbaserat finansieringssystem när det gäller forskningsprogrammens vetenskapliga redovisningsskyldighet uppmanade revisionsrätten kommissionen att fortsätta överväga att i större utsträckning använda finansiering genom klumpsummor. |
| --- | --- |

7.8

Under årens lopp har kommissionen inom de olika programmen på området för inre politik inte lyckats se till att stödmottagare inför ett tillförlitligt system för registrering av personalkostnader. I sitt yttrande nr 1/2006 förklarade revisionsrätten på vilka villkor och under vilka omständigheter kostnadsersättning på forskningsområdet skulle kunna ersättas med finansiering genom klumpsummor. Med tanke på fördelarna med ett resultatbaserat finansieringssystem när det gäller forskningsprogrammens vetenskapliga redovisningsskyldighet uppmanade revisionsrätten kommissionen att fortsätta överväga att i större utsträckning använda finansiering genom klumpsummor.

| 7.8 | Kommissionen kan specificera det mål som skall uppnås av stödmottagarna, men aldrig lämna någon absolut försäkran om att de många tusen stödmottagarnas system är tillförlitliga. Det realistiska målet är att minska risken för olagligheter och oegentligheter på detta område till godtagbara nivåer. Arbetet kommer att fortsätta inom ramen för kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006) 9, 17.1.2006). |
| --- | --- |

7.8

Kommissionen kan specificera det mål som skall uppnås av stödmottagarna, men aldrig lämna någon absolut försäkran om att de många tusen stödmottagarnas system är tillförlitliga. Det realistiska målet är att minska risken för olagligheter och oegentligheter på detta område till godtagbara nivåer. Arbetet kommer att fortsätta inom ramen för kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006) 9, 17.1.2006).

Kommissionen välkomnar revisionsrättens uppmuntran. Varje utveckling mot system som bygger på omfattande användning av enhetskostnadsintervall eller engångsbelopp måste förberedas noggrant och undersökas grundligt i förväg. Ett system som bygger på engångsbelopp skapar till exempel andra övervakningsproblem, bl.a. vad som skall ske med betalningarna om de förväntade delmål eller resultaten inte uppnås eller bara uppnås delvis. Kommissionen kommer, liksom anges i meddelandet ”Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2005” (KOM(2006) 277 slutlig), att utvidga sin användning av enklare finansieringsmekanismer, t.ex. engångsbelopp, enhetskostnadsintervall och genomsnittliga stödsatser, men också genom de deltaganderegler som föreslås för sjunde ramprogrammet.

Fel av kommissionen vid tillämpningen av programregler

| 7.9 | Revisionsrätten upptäckte fel som begåtts av kommissionen vid tillämpningen av programregler när det gällde 13 av 69 granskade betalningar. Beträffande en transaktion inom TEN-T uppgick EU:s bidrag till 50 % i stället för till det tak på 10 % som föreskrivs i reglerna, vilket resulterade i att 146 miljoner euro för mycket betalades ut. Två andra transaktioner (78 miljoner euro totalt) gällde bidrag till det gemensamma företaget Galileo. Revisionsrätten konstaterar att dessa betalningar tog formen av kapitaltillskott i enlighet med det gemensamma företaget Galileos stadgar (rådets förordning (EG) nr 876/2002), samtidigt som de förvaltades som TEN-T-bidrag, trots att den rättsliga grunden för TEN-T inte tillåter kapitaltillskott. |
| --- | --- |

7.9

Revisionsrätten upptäckte fel som begåtts av kommissionen vid tillämpningen av programregler när det gällde 13 av 69 granskade betalningar. Beträffande en transaktion inom TEN-T uppgick EU:s bidrag till 50 % i stället för till det tak på 10 % som föreskrivs i reglerna, vilket resulterade i att 146 miljoner euro för mycket betalades ut. Två andra transaktioner (78 miljoner euro totalt) gällde bidrag till det gemensamma företaget Galileo. Revisionsrätten konstaterar att dessa betalningar tog formen av kapitaltillskott i enlighet med det gemensamma företaget Galileos stadgar (rådets förordning (EG) nr 876/2002), samtidigt som de förvaltades som TEN-T-bidrag, trots att den rättsliga grunden för TEN-T inte tillåter kapitaltillskott.

| 7.9 | Två av de fel som upptäcktes av revisionsrätten har uppkommit p.g.a. svagheter i handläggningen av kontraktsändringar. I ytterligare två fall håller kommissionen inte med om vilken nivå på gemenskapsbidraget till den granskade stödmottagaren som är tillämplig. |
| --- | --- |

7.9

Två av de fel som upptäcktes av revisionsrätten har uppkommit p.g.a. svagheter i handläggningen av kontraktsändringar. I ytterligare två fall håller kommissionen inte med om vilken nivå på gemenskapsbidraget till den granskade stödmottagaren som är tillämplig.

TEN-T-transaktionen gäller ERTMS-projektet (5) som mellan 1995 och 2003 via tio på varandra följande kommissionsbeslut beviljades sammanlagt 182,7 miljoner euro, dvs. 50 % av de relaterade undersökningskostnaderna. I dessa tio kommissionsbeslut anges tydligt att de avser undersökningar som kan beviljas medfinansiering upp till 50 % av kostnaden, så länge som det sammanlagda stödet under projektets hela livslängd håller sig inom 10 % av den totala projektkostnaden.

Kommissionen tolkar de gällande reglerna så att ett projekt omfattar hela den utvecklingsfas som följer på undersökningsfasen. ERTMS-systemet kan inte utvecklas isolerat och kommissionen har till och med utsett en europeisk samordnare för denna fas. Kostnaden för projektet har sålunda uppskattats hamna på 5 miljarder euro (KOM(2005) 298). Det belopp som användes för undersökningar ligger inom gränsen på 10 %.

Genom att tillämpa IPSAS-redovisningsregler har kommissionen en faktisk delad kontroll av GJU men äger inte några andelar i det kapital som ingår i företaget, som alltså är ett ”gemensamt kontrollerat företag”. Kommissionen anser att detta faktum och andra operativa argument gör det möjligt att fastställa att EU-medlen är bidrag.

| 7.10 | Revisionsrättens granskning av urvalet av betalningar visade att 11 betalningar var försenade. En analys av statistiken över försenade betalningar som rapporterats av de fem generaldirektoraten visade att GD Utbildning och kultur inte hade någon sådan statistik tillgänglig, att situationen när det gällde Generaldirektoratet för forskning (GD Forskning) och Generaldirektoratet för informationssamhället och medier (GD Informationssamhället och medier) hade förbättrats under de tre senaste åren och att situationen när det gällde Generaldirektoratet för energi och transport (GD Energi och transport) och GD Näringsliv hade förvärrats jämfört med 2003. |
| --- | --- |

7.10

Revisionsrättens granskning av urvalet av betalningar visade att 11 betalningar var försenade. En analys av statistiken över försenade betalningar som rapporterats av de fem generaldirektoraten visade att GD Utbildning och kultur inte hade någon sådan statistik tillgänglig, att situationen när det gällde Generaldirektoratet för forskning (GD Forskning) och Generaldirektoratet för informationssamhället och medier (GD Informationssamhället och medier) hade förbättrats under de tre senaste åren och att situationen när det gällde Generaldirektoratet för energi och transport (GD Energi och transport) och GD Näringsliv hade förvärrats jämfört med 2003.

| 7.10 | Förseningar i arbetet med att skapa det administrativa informationssystemet i GD Utbildning och kultur bromsade framtagningen av tillförlitig statistik år 2005. |
| --- | --- |

7.10

Förseningar i arbetet med att skapa det administrativa informationssystemet i GD Utbildning och kultur bromsade framtagningen av tillförlitig statistik år 2005.

I GD Näringsliv och GD Energi och transport påverkades resultaten 2005 negativt av en kombination av faktorer liksom även av en större omorganisation av generaldirektoraten och en inadekvat registrering av uppskjutna godkännande- och utbetalningsfrister. År 2006 håller situationen på att förbättras tack vare korrigerande åtgärder.

Redovisning av för höga kostnader

Ingen tydlig strategi för samordning av befintliga kontroller

| 7.11 | Kommissionen har ingen tydlig strategi eller taktik för samordningen av nyckelkontrollförfaranden, till exempel användning av revisionsintyg, skrivbordsgranskningar av betalningsansökningar (grundläggande kontroller eller ingående skrivbordsgranskningar) och granskningar på plats, för att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader. Kommissionen jämför inte heller kostnaderna för kontrollerna med den nytta de ger. |
| --- | --- |

7.11

Kommissionen har ingen tydlig strategi eller taktik för samordningen av nyckelkontrollförfaranden, till exempel användning av revisionsintyg, skrivbordsgranskningar av betalningsansökningar (grundläggande kontroller eller ingående skrivbordsgranskningar) och granskningar på plats, för att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader. Kommissionen jämför inte heller kostnaderna för kontrollerna med den nytta de ger.

| 7.11 | Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll av den 17 januari 2006 innehåller åtgärder som kommissionen och dess avdelningar skall vidta och som specifikt syftar till att effektivisera revisionsintygsprocessen, fastställa riktlinjer för stickprov vid granskningar på plats samt utnyttjandet av externa revisorer. Handlingsplanen föreskriver också en förbättrad presentation av kontrollstrategierna samt inbördes granskning (peer review) för att säkra en harmonisering på politisk nivå. Enighet har nåtts om att lämna en halvårslägesrapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

7.11

Kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll av den 17 januari 2006 innehåller åtgärder som kommissionen och dess avdelningar skall vidta och som specifikt syftar till att effektivisera revisionsintygsprocessen, fastställa riktlinjer för stickprov vid granskningar på plats samt utnyttjandet av externa revisorer. Handlingsplanen föreskriver också en förbättrad presentation av kontrollstrategierna samt inbördes granskning (peer review) för att säkra en harmonisering på politisk nivå. Enighet har nåtts om att lämna en halvårslägesrapport till rådet och Europaparlamentet om genomförandet av åtgärderna.

Tillförlitliga indikatorer för kostnader som redovisats för högt saknas

| 7.12 | Kommissionen saknar tillförlitliga indikatorer för att övervaka förekomsten av för högt redovisade kostnader samt hur kontrollsystemen för detta fungerar. De enda indikatorer som finns grundas på de justeringsgrader som efterhandsgranskningar resulterat i. Det saknas en gemensam syn på rapporteringen av justeringsgrader, och stickproven är inte representativa. Revisionsrätten kan därför med ledning av kommissionens indikatorer inte uppnå säkerhet om att kontrollsystemen är ändamålsenliga när det gäller kostnader som redovisats för högt (6). |
| --- | --- |

7.12

Kommissionen saknar tillförlitliga indikatorer för att övervaka förekomsten av för högt redovisade kostnader samt hur kontrollsystemen för detta fungerar. De enda indikatorer som finns grundas på de justeringsgrader som efterhandsgranskningar resulterat i. Det saknas en gemensam syn på rapporteringen av justeringsgrader, och stickproven är inte representativa. Revisionsrätten kan därför med ledning av kommissionens indikatorer inte uppnå säkerhet om att kontrollsystemen är ändamålsenliga när det gäller kostnader som redovisats för högt (6).

| 7.12 | Kommissionen anser att resultaten från efterhandskontrollerna är de mest tillförlitliga indikatorerna eftersom endast en fullständig granskning på plats med säkerhet kan avgöra om de medtagna kostnaderna är stödberättigande och om de är förenliga med bestämmelserna i kontraktet. År 2005 togs en gemensam metod fram av kommissionens avdelningar på forskningsområdet i linje med kommissionens sammanfattande rapport för 2004 för att man skall kunna harmonisera bedömningen av fel som uppstår när kommissionens avdelningar genomför programmet. Förbättringar i fråga om stickprovens representativitet kommer att tas upp i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll. |
| --- | --- |

7.12

Kommissionen anser att resultaten från efterhandskontrollerna är de mest tillförlitliga indikatorerna eftersom endast en fullständig granskning på plats med säkerhet kan avgöra om de medtagna kostnaderna är stödberättigande och om de är förenliga med bestämmelserna i kontraktet. År 2005 togs en gemensam metod fram av kommissionens avdelningar på forskningsområdet i linje med kommissionens sammanfattande rapport för 2004 för att man skall kunna harmonisera bedömningen av fel som uppstår när kommissionens avdelningar genomför programmet. Förbättringar i fråga om stickprovens representativitet kommer att tas upp i handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll.

Bristfälligt genomförande av handlingsplaner

| 7.13 | Såsom förklaras i punkt 7.3 har kommissionen infört handlingsplaner som syftar till att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader. Följande grundläggande aspekter av planerna har inte genomförts på ett tillfredsställande sätt: |
| --- | --- |

7.13

Såsom förklaras i punkt 7.3 har kommissionen infört handlingsplaner som syftar till att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader. Följande grundläggande aspekter av planerna har inte genomförts på ett tillfredsställande sätt:

| 7.13 | |
| --- | --- |

7.13

| a) | Ökning av antalet ”skrivbordsgranskningar”, bland annat kontroller av ytterligare styrkande handlingar som begärts (till exempel arbetstidsregister eller fakturor). |
| --- | --- |

a)

Ökning av antalet ”skrivbordsgranskningar”, bland annat kontroller av ytterligare styrkande handlingar som begärts (till exempel arbetstidsregister eller fakturor).

| a) | Även om ytterligare säkerhet kan uppnås, förblir räckvidden och dimensionen på skrivbordskontrollerna begränsade. I femte ramprogrammet tillämpas de från fall till fall genom beslut av utanordnaren, som också tar hänsyn till de tillgängliga resurserna. |
| --- | --- |

a)

Även om ytterligare säkerhet kan uppnås, förblir räckvidden och dimensionen på skrivbordskontrollerna begränsade. I femte ramprogrammet tillämpas de från fall till fall genom beslut av utanordnaren, som också tar hänsyn till de tillgängliga resurserna.

| b) | Ökning av antalet granskningar på plats (se punkterna 7.19 och 7.20). |
| --- | --- |

b)

Ökning av antalet granskningar på plats (se punkterna 7.19 och 7.20).

| b) | År 2005 måste betraktas som atypiskt av de skäl som redovisas i svaren på punkt 7.19–7.20. För femte ramprogrammet har kommissionen utökat det totala antalet granskningar av deltagarna jämfört med tidigare ramprogram. |
| --- | --- |

b)

År 2005 måste betraktas som atypiskt av de skäl som redovisas i svaren på punkt 7.19–7.20. För femte ramprogrammet har kommissionen utökat det totala antalet granskningar av deltagarna jämfört med tidigare ramprogram.

| c) | Utveckling av en harmoniserad metod för rapportering och urval av efterhandsgranskningar (se punkt 7.12). |
| --- | --- |

c)

Utveckling av en harmoniserad metod för rapportering och urval av efterhandsgranskningar (se punkt 7.12).

| c) | Gemensamma principer för kontrollstrategier kommer att arbetas fram som ett led i kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. För närvarande håller en gemensam granskningspolicy för GD Forskning på att tas fram inom forskningsgruppen och GD Miljö håller på att utarbeta en plan för efterhandsgranskningar liksom en reservgranskningslista för varje år. Denna granskningsplan bygger på interna riskbedömningskriterier och tar hänsyn till önskemål om granskning som kommer från de operativa enheterna och när den väl har godkänts sänds den till dessa enheter för kännedom. |
| --- | --- |

c)

Gemensamma principer för kontrollstrategier kommer att arbetas fram som ett led i kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll. För närvarande håller en gemensam granskningspolicy för GD Forskning på att tas fram inom forskningsgruppen och GD Miljö håller på att utarbeta en plan för efterhandsgranskningar liksom en reservgranskningslista för varje år. Denna granskningsplan bygger på interna riskbedömningskriterier och tar hänsyn till önskemål om granskning som kommer från de operativa enheterna och när den väl har godkänts sänds den till dessa enheter för kännedom.

| d) | Införande av ett gemensamt IT-system för sjätte ramprogrammet (7). |
| --- | --- |

d)

Införande av ett gemensamt IT-system för sjätte ramprogrammet (7).

| d) | Kommissionens sammanhållna IT-system för handläggning av sjätte ramprogrammet utgör ett stöd i handläggning av forskningsprojekt i de generaldirektorat som sysslar med forskning samtidigt som de respekterar hur kommissionens avdelningar är organiserade. Arbetet fortsätter på detta område. |
| --- | --- |

d)

Kommissionens sammanhållna IT-system för handläggning av sjätte ramprogrammet utgör ett stöd i handläggning av forskningsprojekt i de generaldirektorat som sysslar med forskning samtidigt som de respekterar hur kommissionens avdelningar är organiserade. Arbetet fortsätter på detta område.

| e) | Förenkling av den ekonomiska förvaltningen av ramprogram för forskning (se punkt 7.16). |
| --- | --- |

e)

Förenkling av den ekonomiska förvaltningen av ramprogram för forskning (se punkt 7.16).

| e) | Förenkling är något som kommissionen fortsatt ägnar stort intresse och många åtgärder. I sjunde ramprogrammet införs åtgärder som t.ex. mer finansiering via engångsbelopp, en gemensam elektronisk registreringspunkt där deltagare kan lämna in sina rättsliga, administrativa och finansiella basuppgifter, förenkling av presentationen av stödberättigande kostnader på basis av kontraktsparternas normala praxis och principer i fråga om redovisning och management.
  (Se även punkt 7.16). |
| --- | --- |

e)

Förenkling är något som kommissionen fortsatt ägnar stort intresse och många åtgärder. I sjunde ramprogrammet införs åtgärder som t.ex. mer finansiering via engångsbelopp, en gemensam elektronisk registreringspunkt där deltagare kan lämna in sina rättsliga, administrativa och finansiella basuppgifter, förenkling av presentationen av stödberättigande kostnader på basis av kontraktsparternas normala praxis och principer i fråga om redovisning och management.

(Se även punkt 7.16).

System för övervakning och kontroll

| 7.14 | Den väsentliga förekomsten av fel, som främst beror på komplexa kontraktsbestämmelser och riktlinjer och den stora risken för att kostnader redovisas för högt, visar hur viktigt det är med ändamålsenliga kontroller på kommissionsnivå. Revisionsrättens granskning av system för övervakning och kontroll visade dock att det fanns brister på följande områden: |
| --- | --- |

7.14

Den väsentliga förekomsten av fel, som främst beror på komplexa kontraktsbestämmelser och riktlinjer och den stora risken för att kostnader redovisas för högt, visar hur viktigt det är med ändamålsenliga kontroller på kommissionsnivå. Revisionsrättens granskning av system för övervakning och kontroll visade dock att det fanns brister på följande områden:

| a) | Systemet med revisionsintyg för sjätte ramprogrammet. |
| --- | --- |

a)

Systemet med revisionsintyg för sjätte ramprogrammet.

| b) | Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området inre politik som helhet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand på området inre politik som helhet.

| c) | Nationella organs system för övervakning och kontroll på utbildnings- och kulturområdet. |
| --- | --- |

c)

Nationella organs system för övervakning och kontroll på utbildnings- och kulturområdet.

| 7.14 | Se svaret vid punkt 7.2. |
| --- | --- |

7.14

Se svaret vid punkt 7.2.

Angående revisionsrättens närmare iakttagelser, se kommissionens svar vid punkt 7.16 till 7.27.

Systemet med revisionsintyg för sjätte ramprogrammet

| 7.15 | En nyckelkontroll som infördes i sjätte ramprogrammet i syfte att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader är kravet att betalningsansökningar avseende löpande betalningar och/eller slutbetalningar (8) skall attesteras av en oberoende revisor eller av en behörig tjänsteman när det gäller vissa offentliga organ. Revisionsrätten analyserade detta attesteringssystem i syfte att bedöma hur det kan bidra till säkerheten när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

7.15

En nyckelkontroll som infördes i sjätte ramprogrammet i syfte att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader är kravet att betalningsansökningar avseende löpande betalningar och/eller slutbetalningar (8) skall attesteras av en oberoende revisor eller av en behörig tjänsteman när det gäller vissa offentliga organ. Revisionsrätten analyserade detta attesteringssystem i syfte att bedöma hur det kan bidra till säkerheten när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

Sjätte ramprogrammets komplexa finansiella bestämmelser påverkar systemet med revisionsintyg

| 7.16 | Sjätte ramprogrammets finansieringsmetoder är fortfarande komplicerade. Kontraktsbestämmelserna är för generella och inte tillräckligt tydliga, särskilt när det gäller behörighetskriterier och attesterande revisorers oberoende (i synnerhet behöriga tjänstemän), och komplicerade, icke bindande riktlinjer gör dem ännu mer komplexa. Kommissionen utfärdade riktlinjerna för revisionsintyg först efter det att en betydande del av revisionsintygen redan hade lämnats. Sammantaget har detta skapat osäkerhet bland stödmottagare och revisorer om vilka regler som gäller. |
| --- | --- |

7.16

Sjätte ramprogrammets finansieringsmetoder är fortfarande komplicerade. Kontraktsbestämmelserna är för generella och inte tillräckligt tydliga, särskilt när det gäller behörighetskriterier och attesterande revisorers oberoende (i synnerhet behöriga tjänstemän), och komplicerade, icke bindande riktlinjer gör dem ännu mer komplexa. Kommissionen utfärdade riktlinjerna för revisionsintyg först efter det att en betydande del av revisionsintygen redan hade lämnats. Sammantaget har detta skapat osäkerhet bland stödmottagare och revisorer om vilka regler som gäller.

| 7.16 | Kommissionen anser att kontraktsbestämmelserna, bl.a. den närmare beskrivningen av kriterierna för vad som är stödberättigande, är tillräckligt tydliga och deltagarna kan i ”Finansiell handbok” få ytterligare hjälp med tolkningen av dessa bestämmelser. Handboken innehåller ett antal aspekter rörande utfärdandet av revisionsintyg. I många kontrakt som tillkommer på grundval av sjätte ramprogrammet krävs intyg bara i slutet av projektet. |
| --- | --- |

7.16

Kommissionen anser att kontraktsbestämmelserna, bl.a. den närmare beskrivningen av kriterierna för vad som är stödberättigande, är tillräckligt tydliga och deltagarna kan i ”Finansiell handbok” få ytterligare hjälp med tolkningen av dessa bestämmelser. Handboken innehåller ett antal aspekter rörande utfärdandet av revisionsintyg. I många kontrakt som tillkommer på grundval av sjätte ramprogrammet krävs intyg bara i slutet av projektet.

Kommissionen har tagit på sig uppgiften (9) att förenkla regelverket och finjustera användningen av revisionsintygen. Detta kommer att ske med hjälp av de erfarenheter som vunnits.

Stor förekomst av väsentliga fel trots revisionsintyg utan reservation

| 7.17 | Revisionsrätten granskade 16 betalningsansökningar för vilka revisionsintyg utan invändning hade utfärdats. I två tredjedelar av fallen konstaterade revisionsrätten att ansökningarna var behäftade med en väsentlig förekomst av fel, av vilka de flesta hänförde sig till personalkostnader och därmed sammanhängande indirekta kostnader. Därför kan man genom detta kontrollverktyg ännu inte uppnå tillräcklig säkerhet om de kostnader som redovisats (10) (se
  bilaga 7.2
  för revisionsrättens samlade bedömning av systemet med revisionsintyg). |
| --- | --- |

7.17

Revisionsrätten granskade 16 betalningsansökningar för vilka revisionsintyg utan invändning hade utfärdats. I två tredjedelar av fallen konstaterade revisionsrätten att ansökningarna var behäftade med en väsentlig förekomst av fel, av vilka de flesta hänförde sig till personalkostnader och därmed sammanhängande indirekta kostnader. Därför kan man genom detta kontrollverktyg ännu inte uppnå tillräcklig säkerhet om de kostnader som redovisats (10) (se
  bilaga 7.2
  för revisionsrättens samlade bedömning av systemet med revisionsintyg).

| 7.17 | Den felnivå som konstaterats av revisionsrätten i de 16 granskade betalningsansökningarna är avsevärt lägre än vad som var fallet i tidigare granskningar av betalningsansökningar utan intyg. |
| --- | --- |

7.17

Den felnivå som konstaterats av revisionsrätten i de 16 granskade betalningsansökningarna är avsevärt lägre än vad som var fallet i tidigare granskningar av betalningsansökningar utan intyg.

Kommissionen kommer där så är möjligt att förbättra systemet med revisionsintyg på grundval av revisionsrättens iakttagelser, bedömningen av intygssystemet på basis av efterhandsgranskningar samt kommissionens kartläggning. Kommissionen kommer, som en viktig del av den gemensamma granskningsstrategin för sjätte ramprogrammet, att ytterligare utvärdera och övervaka tillförlitligheten i revisionsintygssystemet.

Kommissionens redovisningsrevisioner i efterhand

| 7.18 | Vissa typer av fel kan endast upptäckas på slutmottagarnivå. Ett tillräckligt antal granskningar på plats måste därför utföras för att för högt redovisade kostnader skall upptäckas och korrigeras och för att säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet skall uppnås. Revisionsrätten analyserade därför informationen om efterhandsgranskningar som utförts av kommissionen eller för kommissionens räkning och undersökte hur GD Utbildning och kultur och GD Näringsliv utför efterhandsgranskningar. |
| --- | --- |

7.18

Vissa typer av fel kan endast upptäckas på slutmottagarnivå. Ett tillräckligt antal granskningar på plats måste därför utföras för att för högt redovisade kostnader skall upptäckas och korrigeras och för att säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet skall uppnås. Revisionsrätten analyserade därför informationen om efterhandsgranskningar som utförts av kommissionen eller för kommissionens räkning och undersökte hur GD Utbildning och kultur och GD Näringsliv utför efterhandsgranskningar.

Betydande minskning av antalet slutförda efterhandsgranskningar

| 7.19 | Trots att en i genomsnitt väsentlig förekomst av för högt redovisade kostnader upptäcktes vid kommissionens efterhandsgranskningar, konstaterade revisionsrätten att det totala antalet avslutade efterhandsgranskningar hade minskat från 491 granskningar under 2004 till 267 under 2005 (se
  tabell 7.1
  och
  bilaga 7.1
  ). Endast 1 % av alla ej avslutade kontrakt granskades under 2005. |
| --- | --- |

7.19

Trots att en i genomsnitt väsentlig förekomst av för högt redovisade kostnader upptäcktes vid kommissionens efterhandsgranskningar, konstaterade revisionsrätten att det totala antalet avslutade efterhandsgranskningar hade minskat från 491 granskningar under 2004 till 267 under 2005 (se
  tabell 7.1
  och
  bilaga 7.1
  ). Endast 1 % av alla ej avslutade kontrakt granskades under 2005.

| 7.19–7.20 | Kommissionen var tvungen att ompröva sitt övergripande mål att granska 10 % av kontraktsparterna inom femte ramprogrammet, eftersom det slutliga antalet granskningsbara kontraktsparter inom femte ramprogrammet blev avsevärt högre än väntat (se årsrapporten för 2004, punkt 6.20). För det andra omfattade efterhandskontrollerna 2005 huvudsakligen betalningar inom femte ramprogrammet, och det finns ingen avsikt att minska antalet redovisningsrevisioner. Statistiken i tabell 7.1 avser avslutade granskningar och eftersom det under större delen av 2004 inte fanns någon extern granskningskapacitet från externa revisionsföretag att tillgå och förseningar dessutom uppstod med det nyvalda externa revisionsföretaget, måste år 2005 betraktas som ett atypiskt år. Trots detta sattes ett betydande antal granskningar i gång 2004 och 2005. |
| --- | --- |

7.19–7.20

Kommissionen var tvungen att ompröva sitt övergripande mål att granska 10 % av kontraktsparterna inom femte ramprogrammet, eftersom det slutliga antalet granskningsbara kontraktsparter inom femte ramprogrammet blev avsevärt högre än väntat (se årsrapporten för 2004, punkt 6.20). För det andra omfattade efterhandskontrollerna 2005 huvudsakligen betalningar inom femte ramprogrammet, och det finns ingen avsikt att minska antalet redovisningsrevisioner. Statistiken i tabell 7.1 avser avslutade granskningar och eftersom det under större delen av 2004 inte fanns någon extern granskningskapacitet från externa revisionsföretag att tillgå och förseningar dessutom uppstod med det nyvalda externa revisionsföretaget, måste år 2005 betraktas som ett atypiskt år. Trots detta sattes ett betydande antal granskningar i gång 2004 och 2005.

Ett nytt ramavtal för granskningar inom sjätte ramprogrammet har undertecknats för att skaffa det externa stöd som behövs för granskningar inom sjätte ramprogrammet (se punkt 7.13 b). Sista handen håller på att läggas vid en granskningsstrategi för sjätte ramprogrammet, inklusive ett konkret granskningsmål. Strategin kommer att ses över mot bakgrund av granskningsresultat, kostnads-nyttoöverväganden och som en del av den övergripande kontrollstrategin.

| 7.20 | Minskningen av antalet efterhandsgranskningar är störst på området för forskning, där det sjönk från 313 år 2004 till 68 år 2005 (se
  tabell 7.1
  och
  bilaga 7.1
  ). Kommissionen har ännu en gång missat sitt eget mål, det vill säga att granska 10 % av kontraktsparterna inom femte ramprogrammet, och har ännu inte fastställt ett konkret granskningsmål för sjätte ramprogrammet, trots att revisionsrätten har rekommenderat det (11). Under 2005 utfördes endast tre granskningar av bidragsöverenskommelser inom sjätte ramprogrammet. Detta minskar möjligheten att vidta korrigerande åtgärder i tid när det gäller problemområden och reducerar den avskräckande effekt som följer av kommissionens granskningsverksamhet. |
| --- | --- |

7.20

Minskningen av antalet efterhandsgranskningar är störst på området för forskning, där det sjönk från 313 år 2004 till 68 år 2005 (se
  tabell 7.1
  och
  bilaga 7.1
  ). Kommissionen har ännu en gång missat sitt eget mål, det vill säga att granska 10 % av kontraktsparterna inom femte ramprogrammet, och har ännu inte fastställt ett konkret granskningsmål för sjätte ramprogrammet, trots att revisionsrätten har rekommenderat det (11). Under 2005 utfördes endast tre granskningar av bidragsöverenskommelser inom sjätte ramprogrammet. Detta minskar möjligheten att vidta korrigerande åtgärder i tid när det gäller problemområden och reducerar den avskräckande effekt som följer av kommissionens granskningsverksamhet.

Tabell 7.1 – Redovisningsrevisioner i efterhand som slutförts 2005

| Generaldirektorat | Antal slutförda granskningar | Antal granskade kontrakt | Antal ej avslutade kontrakt | Värdet av granskade kontrakt (miljoner euro) | Värdet av ej avslutade kontrakt (miljoner euro) | Justeringar av de stödberättigande kostnaderna till förmån för kommissionen som ett resultat av granskningarna | % granskade kontrakt av ej avslutade kontrakt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla program | Forsknings- program |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| | | | | | | | | | | | | | Värde (miljoner euro) | Värde i % av granskade kontrakt | Värde (miljoner euro) | Värde i % av granskade kontrakt | | |
| GD Jordbruk | 5 | 7 | | | 6 | 20 | 245 | 153 | 16,18 | 22,67 | 42,54 | 35,48 | 0,00 | 0,0 | 1,68 | 7,4 | 2,4 | 13,1 |
| GD Utbildning och kultur | 75 | 66 | | | 80 | 66 | 15 884 | 11 748 | 24,10 | 23,14 | 740,30 | 570,46 | 7,80 | 32,4 | 3,20 | 13,8 | 0,5 | 0,6 |
| GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter | 25 | 33 | | | 27 | 37 | 1 639 | 1 553 | 11,53 | 14,47 | 139,56 | 131,11 | 0,19 | 1,7 | 0,37 | 2,6 | 1,6 | 2,4 |
| GD Miljö | 42 | 44 | | | 73 | 49 | 1 748 | 1 774 | 35,07 | 68,60 | 385,87 | 431,30 | 1,18 | 3,4 | 0,47 | 0,7 | 4,2 | 2,8 |
| GD Rättvisa, frihet och säkerhet | 8 | 11 | | | 47 | 46 | 901 | 1 055 | 28,60 | 17,90 | 117,00 | 177,00 | 2,53 | 8,8 | 1,10 | 6,1 | 5,2 | 4,4 |
| GD Hälsa och konsumentskydd | 8 | 7 | | | 12 | 7 | 522 | 476 | 6,29 | 5,34 | 153,90 | 165,58 | 0,36 | 5,8 | 0,27 | 5,1 | 2,3 | 1,5 |
| GD Energi och transport (12) | 54 | 16 | 53 | 7 | 81 | 20 | 1 077 | 1 099 | 87,09 | 21,49 | 689,41 | 899,46 | 9,95 | 1,8 | 0,85 | 0,0 | 7,5 | 1,8 |
| GD Näringsliv | 43 | 8 | 34 | 1 | 64 | 8 | 1 684 | 1 672 | 38,12 | 22,28 | 221,96 | 305,75 | 1,00 | 2,6 | 1,38 | 6,2 | 3,8 | 0,5 |
| GD Fiske och havsfrågor | 18 | 11 | 15 | 7 | 41 | 29 | 238 | 239 | 12,23 | 50,25 | 270,01 | 174,51 | 1,16 | 9,5 | 1,39 | 2,8 | 17,2 | 12,1 |
| GD Informationssamhället och medier (13) | 95 | 41 | 93 | 30 | 230 | 83 | 2 320 | 5 727 | 115,37 | 57,75 | 1 745,00 | 2 030,00 | 8,20 | 7,1 | 5,17 | 8,9 | 9,9 | 1,4 |
| GD Forskning | 118 | 23 | 118 | 23 | 167 | 35 | 7 696 | 8 906 | 263,40 | 38,25 | 3 451,39 | 5 032,43 | 2,79 | 1,1 | 0,72 | 1,9 | 2,2 | 0,4 |
| Totalt | 491 | 267 | 313 | 68 | 828 | 400 | 33 954 | 34 402 | 637,99 | 342,15 | 7 956,94 | 9 953,07 | 35,16 | 5,5 | 16,59 | 4,8 | 2,4 | 1,2 |

Generaldirektorat

Antal slutförda granskningar

Antal granskade kontrakt

Antal ej avslutade kontrakt

Värdet av granskade kontrakt (miljoner euro)

Värdet av ej avslutade kontrakt (miljoner euro)

Justeringar av de stödberättigande kostnaderna till förmån för kommissionen som ett resultat av granskningarna

% granskade kontrakt av ej avslutade kontrakt

Alla program

Forsknings- program

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

2004

2005

Värde (miljoner euro)

Värde i % av granskade kontrakt

Värde (miljoner euro)

Värde i % av granskade kontrakt

GD Jordbruk

5

7

6

20

245

153

16,18

22,67

42,54

35,48

0,00

0,0

1,68

7,4

2,4

13,1

GD Utbildning och kultur

75

66

80

66

15 884

11 748

24,10

23,14

740,30

570,46

7,80

32,4

3,20

13,8

0,5

0,6

GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter

25

33

27

37

1 639

1 553

11,53

14,47

139,56

131,11

0,19

1,7

0,37

2,6

1,6

2,4

GD Miljö

42

44

73

49

1 748

1 774

35,07

68,60

385,87

431,30

1,18

3,4

0,47

0,7

4,2

2,8

GD Rättvisa, frihet och säkerhet

8

11

47

46

901

1 055

28,60

17,90

117,00

177,00

2,53

8,8

1,10

6,1

5,2

4,4

GD Hälsa och konsumentskydd

8

7

12

7

522

476

6,29

5,34

153,90

165,58

0,36

5,8

0,27

5,1

2,3

1,5

GD Energi och transport (12)

54

16

53

7

81

20

1 077

1 099

87,09

21,49

689,41

899,46

9,95

1,8

0,85

0,0

7,5

1,8

GD Näringsliv

43

8

34

1

64

8

1 684

1 672

38,12

22,28

221,96

305,75

1,00

2,6

1,38

6,2

3,8

0,5

GD Fiske och havsfrågor

18

11

15

7

41

29

238

239

12,23

50,25

270,01

174,51

1,16

9,5

1,39

2,8

17,2

12,1

GD Informationssamhället och medier (13)

95

41

93

30

230

83

2 320

5 727

115,37

57,75

1 745,00

2 030,00

8,20

7,1

5,17

8,9

9,9

1,4

GD Forskning

118

23

118

23

167

35

7 696

8 906

263,40

38,25

3 451,39

5 032,43

2,79

1,1

0,72

1,9

2,2

0,4

Totalt

491

267

313

68

828

400

33 954

34 402

637,99

342,15

7 956,94

9 953,07

35,16

5,5

16,59

4,8

2,4

1,2

Brister i uppföljningen av de efterhandsgranskningar som utförts av GD Utbildning och kultur och GD Näringsliv

| 7.21 | Liksom tidigare år visade de efterhandsgranskningar som GD Utbildning och kultur avslutade under 2005 en väsentlig förekomst av för högt redovisade kostnader. I 41 av 62 granskningar upptäcktes en väsentlig förekomst av icke stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

7.21

Liksom tidigare år visade de efterhandsgranskningar som GD Utbildning och kultur avslutade under 2005 en väsentlig förekomst av för högt redovisade kostnader. I 41 av 62 granskningar upptäcktes en väsentlig förekomst av icke stödberättigande kostnader.

| 7.21 | GD Utbildning och kultur fortsätter sin granskningsstrategi med hjälp av ett externt revisionsföretag. Ett byte av extern kontraktspart ägde rum under rapporteringsperioden eftersom betydande brister uppdagats i det levererade arbetet. Kvaliteten på revisionerna förbättrades avsevärt genom samarbetet med den nya externa kontraktsparten. Ett bättre och mer exakt resultat förväntas alltså i framtiden. |
| --- | --- |

7.21

GD Utbildning och kultur fortsätter sin granskningsstrategi med hjälp av ett externt revisionsföretag. Ett byte av extern kontraktspart ägde rum under rapporteringsperioden eftersom betydande brister uppdagats i det levererade arbetet. Kvaliteten på revisionerna förbättrades avsevärt genom samarbetet med den nya externa kontraktsparten. Ett bättre och mer exakt resultat förväntas alltså i framtiden.

| 7.22 | I genomsnitt förflöt mer än ett år mellan datumet för granskningen och det datum då slutrapporten var klar. Dessutom var förfarandena för uppföljningen av granskningar otillfredsställande. Av de 43 granskningar som slutfördes under 2004 och som visade att det fanns återvinningsbara belopp hade ännu ingen återvinning skett i slutet av 2005 i fråga om 19 granskningar. Revisionsrätten och kommissionen hade redan rapporterat om dessa brister i GD Utbildning och kulturs efterhandsgranskningar (14). Situationen har dock inte förbättrats nämnvärt sedan dessa iakttagelser gjordes. |
| --- | --- |

7.22

I genomsnitt förflöt mer än ett år mellan datumet för granskningen och det datum då slutrapporten var klar. Dessutom var förfarandena för uppföljningen av granskningar otillfredsställande. Av de 43 granskningar som slutfördes under 2004 och som visade att det fanns återvinningsbara belopp hade ännu ingen återvinning skett i slutet av 2005 i fråga om 19 granskningar. Revisionsrätten och kommissionen hade redan rapporterat om dessa brister i GD Utbildning och kulturs efterhandsgranskningar (14). Situationen har dock inte förbättrats nämnvärt sedan dessa iakttagelser gjordes.

| 7.22 | GD Utbildning och kultur avslutade samarbetet med det externa revisionsföretaget bland annat på grund av de mycket sent levererade rapporterna. Samarbetet med den nya kontraktsparten har i leveranshänseende varit långt bättre. GD Utbildning och kultur betonar dock att granskningar ofta utfördes avseende svåra stödmottagare som gav upphov till tvivel under kontraktsperioden. Deras rättsliga situation komplicerade i vissa fall återkravsförfarandet. GD Utbildning och kultur håller på att fastställa en handlingsplan för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

7.22

GD Utbildning och kultur avslutade samarbetet med det externa revisionsföretaget bland annat på grund av de mycket sent levererade rapporterna. Samarbetet med den nya kontraktsparten har i leveranshänseende varit långt bättre. GD Utbildning och kultur betonar dock att granskningar ofta utfördes avseende svåra stödmottagare som gav upphov till tvivel under kontraktsperioden. Deras rättsliga situation komplicerade i vissa fall återkravsförfarandet. GD Utbildning och kultur håller på att fastställa en handlingsplan för att förbättra situationen.

| 7.23 | Revisionsrätten konstaterade att antalet avslutade granskningar vid GD Näringsliv minskade från 43 år 2004 till 8 år 2005, vilket främst var ett resultat av operativa förseningar i genomförandet av de planerade granskningarna. Uppföljningen av granskningsresultaten var dessutom otillräcklig. När det gällde 32 granskningar som slutförts under 2004, där återvinningsbara belopp hade upptäckts, hade i 15 fall inga korrigerande åtgärder vidtagits vid utgången av 2005. |
| --- | --- |

7.23

Revisionsrätten konstaterade att antalet avslutade granskningar vid GD Näringsliv minskade från 43 år 2004 till 8 år 2005, vilket främst var ett resultat av operativa förseningar i genomförandet av de planerade granskningarna. Uppföljningen av granskningsresultaten var dessutom otillräcklig. När det gällde 32 granskningar som slutförts under 2004, där återvinningsbara belopp hade upptäckts, hade i 15 fall inga korrigerande åtgärder vidtagits vid utgången av 2005.

| 7.23 | Minskningen av antalet slutförda granskningar berodde på att de externa revisionsföretagen var försenade i sitt arbete. Generaldirektoratets granskningsverksamhet minskades inte: förutom de åtta avslutade granskningarna, befann sig 52 granskningar i olika slutförandefaser år 2005. Vidare har generaldirektoratet sedan starten av femte ramprogrammet satt i gång granskningar av 21 % av kontraktsparterna inom detta program. |
| --- | --- |

7.23

Minskningen av antalet slutförda granskningar berodde på att de externa revisionsföretagen var försenade i sitt arbete. Generaldirektoratets granskningsverksamhet minskades inte: förutom de åtta avslutade granskningarna, befann sig 52 granskningar i olika slutförandefaser år 2005. Vidare har generaldirektoratet sedan starten av femte ramprogrammet satt i gång granskningar av 21 % av kontraktsparterna inom detta program.

När det gäller uppföljningen av granskningsresultaten vidtogs korrigerande åtgärder 2005 och dessa förstärktes 2006 för att se till att granskningsresultaten tillämpas systematiskt och i tid.

Övervakning av nationella organ på utbildnings- och kulturområdet

| 7.24 | GD Utbildning och kultur anförtror genomförandet av över 60 % (15) av sin budget till nationella organ. För att rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet skall uppnås, bör GD Utbildning och kultur övervaka de nationella organens förvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

7.24

GD Utbildning och kultur anförtror genomförandet av över 60 % (15) av sin budget till nationella organ. För att rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet skall uppnås, bör GD Utbildning och kultur övervaka de nationella organens förvaltnings- och kontrollsystem.

| 7.24 | GD Utbildning och kultur tar fullt ansvar för skyldigheten att övervaka de nationella organens förvaltnings- och kontrollsystem genom att inrätta och följa en handlingsplan för de nationella organen som innebär att alla 99 nationella organ före utgången av perioden 2004–2006 kommer att ha genomgått systemgranskningar. |
| --- | --- |

7.24

GD Utbildning och kultur tar fullt ansvar för skyldigheten att övervaka de nationella organens förvaltnings- och kontrollsystem genom att inrätta och följa en handlingsplan för de nationella organen som innebär att alla 99 nationella organ före utgången av perioden 2004–2006 kommer att ha genomgått systemgranskningar.

Otillräckliga förhandskontroller av nationella organs kontrollsystem

| 7.25 | Enligt budgetförordningen (16) skall kommissionen granska de nationella organens förvaltnings- och kontrollssystem innan den anförtror genomförandet av gemenskapsåtgärder till dem. I sin årliga verksamhetsrapport för 2003 gjorde GD Utbildning och kultur en reservation om åsidosättandet av detta krav. För att åtgärda detta upprättade GD Utbildning och kultur en handlingsplan som föreskrev 99 systemrevisioner vid nationella organ under perioden 2004–2006. Eftersom denna handlingsplan fortfarande är under genomförande (44 granskningsrapporter har slutförts), anser revisionsrätten att GD Utbildning och kultur ännu inte följer kravet i budgetförordningen. |
| --- | --- |

7.25

Enligt budgetförordningen (16) skall kommissionen granska de nationella organens förvaltnings- och kontrollssystem innan den anförtror genomförandet av gemenskapsåtgärder till dem. I sin årliga verksamhetsrapport för 2003 gjorde GD Utbildning och kultur en reservation om åsidosättandet av detta krav. För att åtgärda detta upprättade GD Utbildning och kultur en handlingsplan som föreskrev 99 systemrevisioner vid nationella organ under perioden 2004–2006. Eftersom denna handlingsplan fortfarande är under genomförande (44 granskningsrapporter har slutförts), anser revisionsrätten att GD Utbildning och kultur ännu inte följer kravet i budgetförordningen.

| 7.25 | GD Utbildning och kultur förklarade den saknade reservationen för 2004 i svaret på revisionsrättens analys av den årliga verksamhetsrapporten. GD Utbildning och kultur gjorde en reservation i den årliga verksamhetsrapporten för 2005 vad gäller de nationella organens förvaltning. Bestämmelser införs i den rättsliga grunden för de nya programmen för 2007–2013, vilket gör det möjligt för kommissionen att i rimlig omfattning säkerställa lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som utförts av nationella organ. |
| --- | --- |

7.25

GD Utbildning och kultur förklarade den saknade reservationen för 2004 i svaret på revisionsrättens analys av den årliga verksamhetsrapporten. GD Utbildning och kultur gjorde en reservation i den årliga verksamhetsrapporten för 2005 vad gäller de nationella organens förvaltning. Bestämmelser införs i den rättsliga grunden för de nya programmen för 2007–2013, vilket gör det möjligt för kommissionen att i rimlig omfattning säkerställa lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som utförts av nationella organ.

Tillräcklig säkerhet uppnås inte genom granskningarna av kontrollsystem

| 7.26 | Revisionsrätten kunde inte få några bevis för att systemrevisionerna inbegrep kontroller på plats av projekt som genomfördes av stödmottagarna vid de nationella organen. Detta begränsar den säkerhet vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som kan uppnås genom dessa granskningar. |
| --- | --- |

7.26

Revisionsrätten kunde inte få några bevis för att systemrevisionerna inbegrep kontroller på plats av projekt som genomfördes av stödmottagarna vid de nationella organen. Detta begränsar den säkerhet vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som kan uppnås genom dessa granskningar.

| 7.26 | Platskontroller ingår visserligen inte i den externa revisorns uppgiftslista, men organen har dock en kontraktsfäst skyldighet att utföra dem. När systemgranskningarna avslöjade svagheter i detta avseende vidtogs korrigerande åtgärder. Vidare har den externa kontraktspartens uppgiftslista, från och med början av 2006, utvidgats till att omfatta tester av det nationella organets verksamheter på detta område. |
| --- | --- |

7.26

Platskontroller ingår visserligen inte i den externa revisorns uppgiftslista, men organen har dock en kontraktsfäst skyldighet att utföra dem. När systemgranskningarna avslöjade svagheter i detta avseende vidtogs korrigerande åtgärder. Vidare har den externa kontraktspartens uppgiftslista, från och med början av 2006, utvidgats till att omfatta tester av det nationella organets verksamheter på detta område.

| 7.27 | Revisionsrättens granskning av ett urval systemrevisionsrapporter (17) visade att de innehöll flera brister, till exempel olämplig eller inkonsekvent klassificering av iakttagelsers betydelse samt otillräckliga åtgärder för att åtgärda de brister som konstaterats (se
  bilaga 7.2
  för revisionsrättens samlade bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll avseende de nationella organen). |
| --- | --- |

7.27

Revisionsrättens granskning av ett urval systemrevisionsrapporter (17) visade att de innehöll flera brister, till exempel olämplig eller inkonsekvent klassificering av iakttagelsers betydelse samt otillräckliga åtgärder för att åtgärda de brister som konstaterats (se
  bilaga 7.2
  för revisionsrättens samlade bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll avseende de nationella organen).

| 7.27 | Frågan har efter ingående diskussioner klargjorts med den nya externa kontraktsparten. En samsyn kommer att tillämpas i alla de återstående rapporterna. När det gäller de svagheter som upptäckts håller GD Utbildning och kultur på att vida lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

7.27

Frågan har efter ingående diskussioner klargjorts med den nya externa kontraktsparten. En samsyn kommer att tillämpas i alla de återstående rapporterna. När det gäller de svagheter som upptäckts håller GD Utbildning och kultur på att vida lämpliga åtgärder.

Slutsatser och rekommendationer

| 7.28 | Vid revisionsrättens granskning konstaterades en väsentlig förekomst av fel i betalningarna till stödmottagare, vilket påverkade transaktionernas laglighet och korrekthet. Vidare visade bedömningen av kommissionens system för övervakning och kontroll att man genom dem inte uppnår säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på området för inre politik. |
| --- | --- |

7.28

Vid revisionsrättens granskning konstaterades en väsentlig förekomst av fel i betalningarna till stödmottagare, vilket påverkade transaktionernas laglighet och korrekthet. Vidare visade bedömningen av kommissionens system för övervakning och kontroll att man genom dem inte uppnår säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet på området för inre politik.

| 7.28 | Med tanke på de oöverkomliga kostnaderna för att granska varje projekt på plats, måste kommissionen tolerera en viss felrisk, som ligger på en nivå som står i rimlig proportion till den typ av stöd som beviljas inom den inre politiken. Generaldirektörerna samlar uppgifter från ett antal informationskällor och indikatorer när de upprättar sin årliga revisionsförklaring. Dessa källor och indikatorer har ansetts vara tillräckliga för att erbjuda rimliga garantier (i vissa fall med reservationer). Arbetet fortsätter nu med förbättringar av det övergripande kontrollsystem som inkluderar alla parter (stödmottagare, oberoende revisorer) inom ramen för handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll. |
| --- | --- |

7.28

Med tanke på de oöverkomliga kostnaderna för att granska varje projekt på plats, måste kommissionen tolerera en viss felrisk, som ligger på en nivå som står i rimlig proportion till den typ av stöd som beviljas inom den inre politiken. Generaldirektörerna samlar uppgifter från ett antal informationskällor och indikatorer när de upprättar sin årliga revisionsförklaring. Dessa källor och indikatorer har ansetts vara tillräckliga för att erbjuda rimliga garantier (i vissa fall med reservationer). Arbetet fortsätter nu med förbättringar av det övergripande kontrollsystem som inkluderar alla parter (stödmottagare, oberoende revisorer) inom ramen för handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll.

| 7.29 | Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att |
| --- | --- |

7.29

Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att

| 7.29 | |
| --- | --- |

7.29

| — | fortsätta sina ansträngningar för att förenkla och ytterligare förtydliga de regler som gäller för program med delade kostnader med avseende på minimikrav för arbetstidsregistrering och, vid behov, i större utsträckning använda finansiering genom klumpsummor i syfte att övergå till ett resultatbaserat finansieringssystem (punkterna 7.7 och 7.8 samt 7.16 och 7.17) (18), |
| --- | --- |

—

fortsätta sina ansträngningar för att förenkla och ytterligare förtydliga de regler som gäller för program med delade kostnader med avseende på minimikrav för arbetstidsregistrering och, vid behov, i större utsträckning använda finansiering genom klumpsummor i syfte att övergå till ett resultatbaserat finansieringssystem (punkterna 7.7 och 7.8 samt 7.16 och 7.17) (18),

| — | Kommissionen strävar efter dessa mål överallt inom sina inre politikområden och sina program. I kommissionens förslag till sjunde ramprogrammet anges att man i större utsträckning, när så är lämpligt, kan använda schablonsatser (och också enhetskostnadsintervall) och engångsbelopp i den mening som avses i budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. Dessutom kommer de bidragsöverenskommelser som skall införas i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation att innehålla en metod med tillhörande verktyg som stödmottagarna kan använda för att rapportera personalkostnader.
  GD Utbildning och kultur försöker införa enkla och tydliga regler som skall reglera genomförandet av generaldirektoratets nya program genom att utforma en rättslig grund som också inkluderar användning av finansieringsöverenskommelser med engångsbelopp när så är möjligt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen strävar efter dessa mål överallt inom sina inre politikområden och sina program. I kommissionens förslag till sjunde ramprogrammet anges att man i större utsträckning, när så är lämpligt, kan använda schablonsatser (och också enhetskostnadsintervall) och engångsbelopp i den mening som avses i budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser. Dessutom kommer de bidragsöverenskommelser som skall införas i ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation att innehålla en metod med tillhörande verktyg som stödmottagarna kan använda för att rapportera personalkostnader.

GD Utbildning och kultur försöker införa enkla och tydliga regler som skall reglera genomförandet av generaldirektoratets nya program genom att utforma en rättslig grund som också inkluderar användning av finansieringsöverenskommelser med engångsbelopp när så är möjligt.

| — | garantera ett strikt och kostnadsmedvetet genomförande av nyckelkontroller i syfte att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader (punkterna 7.11–7.13), |
| --- | --- |

—

garantera ett strikt och kostnadsmedvetet genomförande av nyckelkontroller i syfte att minska förekomsten av för högt redovisade kostnader (punkterna 7.11–7.13),

| — | Detta är det mål som tas upp i färdplanen för en integrerad ram för intern kontroll som beskrivs i punkt 7.28. |
| --- | --- |

—

Detta är det mål som tas upp i färdplanen för en integrerad ram för intern kontroll som beskrivs i punkt 7.28.

| — | förbättra omfattningen, kvaliteten och uppföljningen när det gäller systemrevisionerna av nationella organ (punkterna 7.24–7.27), |
| --- | --- |

—

förbättra omfattningen, kvaliteten och uppföljningen när det gäller systemrevisionerna av nationella organ (punkterna 7.24–7.27),

| — | GD Utbildning och kultur har vidtagit nödvändiga åtgärder för att förbättra den övergripande kvaliteten på de pågående systemgranskningarna av nationella organ som arbetar inom ramen för de nuvarande programmen. De nya programmen för perioden 2007–2013 tar redan, när genomförandet skall beslutas, hänsyn till revisionsrättens rekommendationer. |
| --- | --- |

—

GD Utbildning och kultur har vidtagit nödvändiga åtgärder för att förbättra den övergripande kvaliteten på de pågående systemgranskningarna av nationella organ som arbetar inom ramen för de nuvarande programmen. De nya programmen för perioden 2007–2013 tar redan, när genomförandet skall beslutas, hänsyn till revisionsrättens rekommendationer.

| — | noga överväga de gemensamma företagens rättsliga form, så att de 1) kan dra nytta av enhetliga finansieringsmetoder och 2) så att man kan möjliggöra en riktig identifiering av deras karaktär och relaterade risker (punkt 7.9). |
| --- | --- |

—

noga överväga de gemensamma företagens rättsliga form, så att de 1) kan dra nytta av enhetliga finansieringsmetoder och 2) så att man kan möjliggöra en riktig identifiering av deras karaktär och relaterade risker (punkt 7.9).

| — | Kommissionen har lagt fram förslag om detta. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har lagt fram förslag om detta.

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 7.30 | Särskild rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). |
| --- | --- |

7.30

Särskild rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T).

---

(1)  Förvaltningen av vissa program, till exempel Europeiska flyktingfonden och Schengenfaciliteten, delas dock med medlemsstaterna; kommissionen förvaltar delar av programmen Sokrates, Leonardo och Ungdom med hjälp av nationella organ.

(2)  Till exempel sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, det finansiella instrumentet för miljön (Life) och transeuropeiska energinät.

(3)  Se till exempel följande standardavtal: femte ramprogrammet, artikel 23 i bilaga II; sjätte ramprogrammet, artikel 19 i bilaga II; transeuropeiska transportnätet, artikel II, 14.1.

(4)  Revisionsrättens yttrande nr 1/2006 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013).

(5)  Genomförbarhetsundersökning för en harmonisering på EU-nivå av säkerheten och ledningssystemet för järnvägstrafik – European Rail Traffic Management System.

(6)  Punkt 48 i Europeiska revisionsrättens yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)”.

(7)  Punkt 6.10 i årsrapporten för budgetåret 2004 och punkterna 41 och 42 i yttrande nr 1/2006.

(8)  Endast löpande betalningar och/eller slutbetalningar som uppfyller vissa kriterier måste attesteras.

(9)  I meddelandet Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2005 (KOM(2006) 277 slutlig).

(10)  Punkterna 74–77 i Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2006.

(11)  Bilaga 1 till kapitel 6 i årsrapporten för budgetåret 2004.

(12)  Exklusive TEN-T.

(13)  Granskningar som avslutades 2005 avseende Media har inkluderats i statistiken för GD Informationssamhället och medier.

(14)  Punkterna 6.32 och 6.33 i årsrapporten för budgetåret 2003.

(15)  609 miljoner euro i betalningar för 2005.

(16)  Artikel 35 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

(17)  Urvalet bestod av 11 av 44 avslutade granskningsrapporter.

(18)  Punkterna 58–70 och 94 i Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2006.

BILAGA 7.1

Inre politik – Bedömning av nyckelaspekter i tidigare iakttagelser

| Iakttagelser | Åtgärder som vidtagits 2005 | Revisionsrättens rekommendation | Kommissionens kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. Systemen för övervakning och kontroll – FoTU-ramprogram |
| De fem generaldirektorat som handlägger FoTU-ramprogrammen utformade 1998 gemensamt en revisionsmetod där de själva angav som mål för femte ramprogrammet att 10 % av kontraktsparterna skulle granskas (se punkt 6.30 i årsrapporterna för budgetåren 2001, 2002 och 2003). Dessa granskningar utförs till stor del av externa revisionsbyråer för kommissionens räkning.
  År 2004 antog kommissionen en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. Det saknas fortfarande en definition av mätbara granskningsmål som realistiskt kan uppnås för sjätte ramprogrammet. | De totala antalet slutförda granskningar inom femte ramprogrammet är fortfarande för litet för att målet skall uppnås.
  Trots att ett nytt ramkontrakt för granskningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet undertecknades i november 2004, har kommissionen haft operativa problem som har resulterat i att antalet utförda granskningar minskat.
  Tilldelningen av ett kontrakt för granskningen av indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet avslutades inte under 2005. | När det inte görs en omprövning av det övergripande målet att 10 % av kontraktsparterna inom femte ramprogrammet skall granskas, bör kommissionen stärka sin granskningsverksamhet för att uppnå sitt granskningsmål för femte ramprogrammet utan att det påverkar antalet granskningar inom sjätte ramprogrammet.
  Ett granskningsmål för sjätte ramprogrammet måste fastställas.
  Ett nytt ramkontrakt för sjätte ramprogrammet bör ingås i syfte att tillhandahålla tillräckligt externt stöd, så att kommissionen kan genomföra sin revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. | I sjätte ramprogrammets revisionspolitik har mer vikt lagts vid kvalitet än kvantitet.


  Målet för femte ramprogrammet har tagits upp till omprövning (se årsrapporten för 2004).


  2005 är ett ovanligt år. Kommissionen minskar inte antalet revisioner. Revisionsverksamheten fortsätter på en intensiv nivå.


  Ramavtalet undertecknades under 2006. |
| 2. System för övervakning och kontroll – TEN-T |
| Revisionsrätten konstaterade att de transeuropeiska transportnätsåtgärderna inte ingick i granskningsprogrammet vid GD Energi och transport. På revisionsrättens rekommendation har GD Energi och transport utarbetat ett särskilt ramkontrakt för granskning av transeuropeiska transportnätsåtgärder. GD Energi och transport har fastställt målet att varje år granska minst 20 % av projekten och 35 % av de totala kostnaderna för projekt som slutförts under det föregående året. | År 2005 granskade GD Energi och transport 20 finansieringsbeslut om transeuropeiska transportnätsåtgärder, vilket motsvarade 12 % av projekten och 49 % av de totala kostnaderna för projekt som slutförts under det föregående året. | Det mål som GD Energi och transport har fastställt har endast uppnåtts delvis: visserligen granskades mer än 35 % av de totala kostnaderna för projekt som slutförts under det föregående året, men målet att granska 20 % av projekten har inte uppnåtts. Nödvändiga åtgärder bör vidtas för att se till att det mål som fastställts av GD Energi och transport uppnås. | Under 2004, när GD TREN började granska transeuropeiska nätprojekt (TEN), omfattade stickproven ursprungligen mer än 35 % av de totala kostnaderna för de projekt som avslutades under 2003. Syftet med att bibehålla detta mål fastställdes vid denna tidpunkt tillsammans med avsikten att täcka 20 % av de avslutade projekten. Efter att en första omgång på 20 revisioner genomförts, insåg GD TREN att målet med att granska 20 % av projekten inte var kostnadseffektivt då granskningar av TEN-projekt sällan åtföljs av finansiella rättelser, och revisionsrättelser kompenseras av stödberättigande kostnader utöver det belopp som fastställts i beslutet.


  GD TREN beslutade att hålla fast vid sin revisionspolitik att granska en stor del av budgeten och att täcka så många stödmottagare som möjligt, men med en riskbaserad metod och till rimliga revisionskostnader. |
| När det gäller transeuropeiska transportnätsåtgärder fastställs stödberättigande och icke stödberättigande kostnader i den rättsliga grunden och i kommissionens beslut (årsrapporterna 2001 och 2002).
  Revisionsrätten konstaterade att definitionerna inte är tillräckligt specifika för att man skall kunna fastställa de faktiska kostnader som stödmottagaren har haft. En ny modell för kommissionsbeslut antogs 2004, i vilken stödberättigande och icke stödberättigande kostnader definieras och definitionen av studier och arbeten ändras. | Ytterligare ett steg för nya projekt togs 2005 genom att bindande modeller för den finansiella och tekniska rapporteringen inkluderades i beslutets text. | För att undvika finansiering av bygg- och anläggningsarbeten till den ökade sats som gäller studier, måste, såsom föreslagits av revisionsrätten, tydliga definitioner av omfattningen av de två viktigaste stödformerna ”studier” och ”arbeten” införlivas i den rättsliga grunden och i finansieringsbesluten. | GD TREN har redan infört tydliga definitioner i beslutstexten om bindande modeller för den finansiella och tekniska rapporteringen. I sin rapport för 2004 välkomnade budgetmyndigheten införandet av definitionerna. Det nya utkastet till TEN-förordning (som träder i kraft 2007) innehåller tydliga definitioner av arbetsuppgifter och undersökningar. |

Iakttagelser

Åtgärder som vidtagits 2005

Revisionsrättens rekommendation

Kommissionens kommentarer

1. Systemen för övervakning och kontroll – FoTU-ramprogram

De fem generaldirektorat som handlägger FoTU-ramprogrammen utformade 1998 gemensamt en revisionsmetod där de själva angav som mål för femte ramprogrammet att 10 % av kontraktsparterna skulle granskas (se punkt 6.30 i årsrapporterna för budgetåren 2001, 2002 och 2003). Dessa granskningar utförs till stor del av externa revisionsbyråer för kommissionens räkning.

År 2004 antog kommissionen en gemensam revisionsmetod för sjätte ramprogrammet. Det saknas fortfarande en definition av mätbara granskningsmål som realistiskt kan uppnås för sjätte ramprogrammet.

De totala antalet slutförda granskningar inom femte ramprogrammet är fortfarande för litet för att målet skall uppnås.

Trots att ett nytt ramkontrakt för granskningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet undertecknades i november 2004, har kommissionen haft operativa problem som har resulterat i att antalet utförda granskningar minskat.

Tilldelningen av ett kontrakt för granskningen av indirekta FoTU-åtgärder inom sjätte ramprogrammet avslutades inte under 2005.

När det inte görs en omprövning av det övergripande målet att 10 % av kontraktsparterna inom femte ramprogrammet skall granskas, bör kommissionen stärka sin granskningsverksamhet för att uppnå sitt granskningsmål för femte ramprogrammet utan att det påverkar antalet granskningar inom sjätte ramprogrammet.

Ett granskningsmål för sjätte ramprogrammet måste fastställas.

Ett nytt ramkontrakt för sjätte ramprogrammet bör ingås i syfte att tillhandahålla tillräckligt externt stöd, så att kommissionen kan genomföra sin revisionsmetod för sjätte ramprogrammet.

I sjätte ramprogrammets revisionspolitik har mer vikt lagts vid kvalitet än kvantitet.

Målet för femte ramprogrammet har tagits upp till omprövning (se årsrapporten för 2004).

2005 är ett ovanligt år. Kommissionen minskar inte antalet revisioner. Revisionsverksamheten fortsätter på en intensiv nivå.

Ramavtalet undertecknades under 2006.

2. System för övervakning och kontroll – TEN-T

Revisionsrätten konstaterade att de transeuropeiska transportnätsåtgärderna inte ingick i granskningsprogrammet vid GD Energi och transport. På revisionsrättens rekommendation har GD Energi och transport utarbetat ett särskilt ramkontrakt för granskning av transeuropeiska transportnätsåtgärder. GD Energi och transport har fastställt målet att varje år granska minst 20 % av projekten och 35 % av de totala kostnaderna för projekt som slutförts under det föregående året.

År 2005 granskade GD Energi och transport 20 finansieringsbeslut om transeuropeiska transportnätsåtgärder, vilket motsvarade 12 % av projekten och 49 % av de totala kostnaderna för projekt som slutförts under det föregående året.

Det mål som GD Energi och transport har fastställt har endast uppnåtts delvis: visserligen granskades mer än 35 % av de totala kostnaderna för projekt som slutförts under det föregående året, men målet att granska 20 % av projekten har inte uppnåtts. Nödvändiga åtgärder bör vidtas för att se till att det mål som fastställts av GD Energi och transport uppnås.

Under 2004, när GD TREN började granska transeuropeiska nätprojekt (TEN), omfattade stickproven ursprungligen mer än 35 % av de totala kostnaderna för de projekt som avslutades under 2003. Syftet med att bibehålla detta mål fastställdes vid denna tidpunkt tillsammans med avsikten att täcka 20 % av de avslutade projekten. Efter att en första omgång på 20 revisioner genomförts, insåg GD TREN att målet med att granska 20 % av projekten inte var kostnadseffektivt då granskningar av TEN-projekt sällan åtföljs av finansiella rättelser, och revisionsrättelser kompenseras av stödberättigande kostnader utöver det belopp som fastställts i beslutet.

GD TREN beslutade att hålla fast vid sin revisionspolitik att granska en stor del av budgeten och att täcka så många stödmottagare som möjligt, men med en riskbaserad metod och till rimliga revisionskostnader.

När det gäller transeuropeiska transportnätsåtgärder fastställs stödberättigande och icke stödberättigande kostnader i den rättsliga grunden och i kommissionens beslut (årsrapporterna 2001 och 2002).

Revisionsrätten konstaterade att definitionerna inte är tillräckligt specifika för att man skall kunna fastställa de faktiska kostnader som stödmottagaren har haft. En ny modell för kommissionsbeslut antogs 2004, i vilken stödberättigande och icke stödberättigande kostnader definieras och definitionen av studier och arbeten ändras.

Ytterligare ett steg för nya projekt togs 2005 genom att bindande modeller för den finansiella och tekniska rapporteringen inkluderades i beslutets text.

För att undvika finansiering av bygg- och anläggningsarbeten till den ökade sats som gäller studier, måste, såsom föreslagits av revisionsrätten, tydliga definitioner av omfattningen av de två viktigaste stödformerna ”studier” och ”arbeten” införlivas i den rättsliga grunden och i finansieringsbesluten.

GD TREN har redan infört tydliga definitioner i beslutstexten om bindande modeller för den finansiella och tekniska rapporteringen. I sin rapport för 2004 välkomnade budgetmyndigheten införandet av definitionerna. Det nya utkastet till TEN-förordning (som träder i kraft 2007) innehåller tydliga definitioner av arbetsuppgifter och undersökningar.

BILAGA 7.2

System för övervakning och kontroll

| A | Fungerar väl, små eller smärre förbättringar krävs. |
| --- | --- |
| B | Fungerar ganska väl, men förbättringar är önskvärda/nödvändiga. |
| C | Fungerar, men inte tillfredsställande. |

A

Fungerar väl, små eller smärre förbättringar krävs.

B

Fungerar ganska väl, men förbättringar är önskvärda/nödvändiga.

C

Fungerar, men inte tillfredsställande.

| Systemet med revisionsintyg för sjätte ramprogrammet | Kommissionen | Mellanliggande nivå | Stödmottagare | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utformning | C | — | — | C |
| Praktiskt genomförande inom ramen för förfarandets olika stadier






  — | överensstämmelse med normer |

Systemet med revisionsintyg för sjätte ramprogrammet

Kommissionen

Mellanliggande nivå

Stödmottagare

Samlad bedömning

Utformning

C

—

—

C

Praktiskt genomförande inom ramen för förfarandets olika stadier

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

B

—

—

B

Hur det fungerar i praktiken

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

C

—

C

C

Resultat

| — | korrigerande effekt |
| --- | --- |

—

korrigerande effekt

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

B

—

C

C

Samlad bedömning

B

—

C

B

| Kommissionens system för övervakning och kontroll avseende nationella organ | Kommissionen | Mellanliggande nivå | Stödmottagare | Samlad bedömning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utformning | B | — | — | B |
| Praktiskt genomförande inom ramen för förfarandets olika stadier






  — | överensstämmelse med normer |

Kommissionens system för övervakning och kontroll avseende nationella organ

Kommissionen

Mellanliggande nivå

Stödmottagare

Samlad bedömning

Utformning

B

—

—

B

Praktiskt genomförande inom ramen för förfarandets olika stadier

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

C

—

—

C

Funktion i praktiken

| — | överensstämmelse med normer |
| --- | --- |

—

överensstämmelse med normer

| — | beaktande av erfarenheter |
| --- | --- |

—

beaktande av erfarenheter

C

—

—

C

Resultat

| — | korrigerande effekt |
| --- | --- |

—

korrigerande effekt

| — | förebyggande effekt |
| --- | --- |

—

förebyggande effekt

C

—

—

C

Samlad bedömning

C

—

—

C

KOMMISSIONENS KOMMENTARER OM KOMMISSIONENS SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL AVSEENDE DE NATIONELLA ORGANEN (NA)

Kommissionens system för övervakning och kontroll avseende de nationella organen omfattar externa revisorer. Den anlitade revisionsbyrån och de avtalsenliga villkoren ändrades i mitten på rapporteringsperioden i syfte att förbättra kvaliteten på revisionerna och rapporterna. Positiva resultat kunde skönjas redan i slutet av 2005.

---

KAPITEL 8

Externa åtgärder

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Transaktioner vid delegationer

Transaktioner vid verkställande organ

System för övervakning och kontroll

Riskbedömning

Information och kommunikation

Kommissionens kontroll- och granskningsverksamhet

Intern revision

Decentralisering i enlighet med Cardsprogrammet

Slutsatser och rekommendationer

Uppföljning av tidigare iakttagelser

Kontroller av FN-organ

Inledning

Det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA)

Framsteg under 2005 när det gäller att nå en överenskommelse med FN om aspekter beträffande ekonomistyrning

Slutsats

Särskild rapport nr 25/98 om Europeiska unionens verksamhet inom kärnsäkerhetsområdet i Central- och Östeuropa (CÖE) och de nya oberoende staterna (perioden 1990–1997)

Inledning

Insatsstrategin har förtydligats men är inte utan brister

Ökade personalresurser och förbättrad programförvaltning

Projektgenomförandet har förbättrats men vissa problem kvarstår

Stödmottagare något mer delaktiga

Slutsats och rekommendationer

Särskilda rapporter som har offentliggjorts sedan förra årsrapporten

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 8.1 | Detta kapitel handlar om det externa bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten (1). De viktigaste områdena är livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd, medfinansiering till frivilligorganisationer och relationer med Asien, Latinamerika, Oberoende staters samvälde, länderna i västra Balkan, Mellanöstern och södra Medelhavsområdet. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete, land- och regionstrategier och fleråriga program medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra dem. Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) och generaldirektoratet för utvidgning (GD Utvidgning) ansvarar för både utarbetandet av riktlinjer och strategier och genomförandet av dem – ECHO för humanitärt bistånd och GD Utvidgning för Cards (2). I
  diagram III och IV i bilaga I
  visas hur medlen användes under 2005 när det gäller rubrik 4 i budgetplanen ”Externa åtgärder” (åtaganden: 5 516 miljoner euro; betalningar: 5 013 miljoner euro). Cardsprogrammet genomförs antingen via kommissionens delegationer (Albanien, Bosnien och Hercegovina och Kroatien) eller Europeiska byrån för återuppbyggnad (Serbien och Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien). |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

8.1

Detta kapitel handlar om det externa bistånd som finansieras genom den allmänna budgeten (1). De viktigaste områdena är livsmedelsbistånd/livsmedelsförsörjning, humanitärt bistånd, medfinansiering till frivilligorganisationer och relationer med Asien, Latinamerika, Oberoende staters samvälde, länderna i västra Balkan, Mellanöstern och södra Medelhavsområdet. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och generaldirektoratet för bistånd ansvarar för att utarbeta riktlinjer för utvecklingssamarbete, land- och regionstrategier och fleråriga program medan byrån för samarbete EuropeAid (EuropeAid) ansvarar för att genomföra dem. Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO) och generaldirektoratet för utvidgning (GD Utvidgning) ansvarar för både utarbetandet av riktlinjer och strategier och genomförandet av dem – ECHO för humanitärt bistånd och GD Utvidgning för Cards (2). I
  diagram III och IV i bilaga I
  visas hur medlen användes under 2005 när det gäller rubrik 4 i budgetplanen ”Externa åtgärder” (åtaganden: 5 516 miljoner euro; betalningar: 5 013 miljoner euro). Cardsprogrammet genomförs antingen via kommissionens delegationer (Albanien, Bosnien och Hercegovina och Kroatien) eller Europeiska byrån för återuppbyggnad (Serbien och Montenegro, Kosovo och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien).

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning

| 8.2 | Det övergripande målet med den särskilda bedömningen var att komma till en slutsats om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller externa åtgärder. Granskningen omfattade en utvärdering av de system för övervakning och kontroll som syftar till att garantera transaktionernas laglighet och korrekthet, och grundades på kontroller av transaktioner vid delegationerna och de verkställande organen. Transaktioner som utförs av kommissionens centrala avdelningar och främst gäller direkt budgetstöd samt projekt som omfattar flera regioner ingick inte i revisionsrättens granskningsurval. Den del av Cards som genomförs via Europeiska byrån för återuppbyggnad (3) är föremål för en separat årlig redovisningsrevision. |
| --- | --- |

8.2

Det övergripande målet med den särskilda bedömningen var att komma till en slutsats om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller externa åtgärder. Granskningen omfattade en utvärdering av de system för övervakning och kontroll som syftar till att garantera transaktionernas laglighet och korrekthet, och grundades på kontroller av transaktioner vid delegationerna och de verkställande organen. Transaktioner som utförs av kommissionens centrala avdelningar och främst gäller direkt budgetstöd samt projekt som omfattar flera regioner ingick inte i revisionsrättens granskningsurval. Den del av Cards som genomförs via Europeiska byrån för återuppbyggnad (3) är föremål för en separat årlig redovisningsrevision.

| 8.3 | De flesta betalningar på området externa åtgärder består av förskottsbetalningar till projektens verkställande organ (internationella organisationer, statliga institutioner, frivilligorganisationer eller förvaltningsenheter som inrättats för det syftet). Slutbetalningar görs vanligtvis när projekten har avslutats och slutrapporterna godkänts av kommissionen. Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att de områden där det föreligger störst risk var iakttagandet av föreskrivna kontraktsförfaranden och utgifternas stödberättigande på projektnivå. |
| --- | --- |

8.3

De flesta betalningar på området externa åtgärder består av förskottsbetalningar till projektens verkställande organ (internationella organisationer, statliga institutioner, frivilligorganisationer eller förvaltningsenheter som inrättats för det syftet). Slutbetalningar görs vanligtvis när projekten har avslutats och slutrapporterna godkänts av kommissionen. Liksom tidigare år konstaterade revisionsrätten att de områden där det föreligger störst risk var iakttagandet av föreskrivna kontraktsförfaranden och utgifternas stödberättigande på projektnivå.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

Transaktioner vid delegationer

| 8.4 | Revisionsrätten granskade ett subjektivt urval av 33 betalningar (på sammanlagt 23 miljoner euro) och 17 anbud (på sammanlagt 29 miljoner euro) och inriktade sig på höga belopp vid sex delegationer (4). Inga fel konstaterades i betalningarna, men två påträffades när det gäller anbuden: i ett fall uppfyllde inte det vinnande anbudet anbudskraven och i det andra ändrades betalningsvillkoren efter det att kontraktet hade tilldelats. |
| --- | --- |

8.4

Revisionsrätten granskade ett subjektivt urval av 33 betalningar (på sammanlagt 23 miljoner euro) och 17 anbud (på sammanlagt 29 miljoner euro) och inriktade sig på höga belopp vid sex delegationer (4). Inga fel konstaterades i betalningarna, men två påträffades när det gäller anbuden: i ett fall uppfyllde inte det vinnande anbudet anbudskraven och i det andra ändrades betalningsvillkoren efter det att kontraktet hade tilldelats.

| 8.4 | I ett fall menar revisionsrätten att betalningsvillkoren ändrades efter det att kontraktet hade tilldelades, men kommissionen anser att principen om lika behandling av de potentiella sökandena helt iakttogs. De ändrade betalningsfristerna genomfördes efter det att man formellt hade godkänt ett undantag, som helt stämmer överens med kommissionens gällande finansiella regler och förordningar, riktlinjer och förfaranden. |
| --- | --- |

8.4

I ett fall menar revisionsrätten att betalningsvillkoren ändrades efter det att kontraktet hade tilldelades, men kommissionen anser att principen om lika behandling av de potentiella sökandena helt iakttogs. De ändrade betalningsfristerna genomfördes efter det att man formellt hade godkänt ett undantag, som helt stämmer överens med kommissionens gällande finansiella regler och förordningar, riktlinjer och förfaranden.

Transaktioner vid verkställande organ

| 8.5 | Revisionsrätten besökte 17 projekt som förvaltades av verkställande organ och granskade ett subjektivt urval av 170 betalningar (på sammanlagt 6,2 miljoner euro) och 40 anbud (på sammanlagt 5,8 miljoner euro). Granskningen inriktades på höga belopp. En väsentlig förekomst av fel konstaterades i de transaktioner som undersöktes, till exempel att de föreskrivna kontraktsförfarandena inte följdes (detta var fallet i 7 projekt av de 17 som granskades på plats), icke stödberättigande utgifter (3 av 17) och otillräcklig styrkande dokumentation (2 av 17). |
| --- | --- |

8.5

Revisionsrätten besökte 17 projekt som förvaltades av verkställande organ och granskade ett subjektivt urval av 170 betalningar (på sammanlagt 6,2 miljoner euro) och 40 anbud (på sammanlagt 5,8 miljoner euro). Granskningen inriktades på höga belopp. En väsentlig förekomst av fel konstaterades i de transaktioner som undersöktes, till exempel att de föreskrivna kontraktsförfarandena inte följdes (detta var fallet i 7 projekt av de 17 som granskades på plats), icke stödberättigande utgifter (3 av 17) och otillräcklig styrkande dokumentation (2 av 17).

| 8.5 | Kommissionen strävar efter att förbättra sitt övervaknings- och kontrollsystem för att säkerställa att stödmottagarna tillämpar kontraktsförfarandena på ett korrekt sätt. Villkoren för stödmottagarnas redovisningsrevision har setts över, så att större vikt läggs vid att kontrollera om kontraktsvillkoren iakttas, även de som gäller upphandling och stödberättigade utgifter. |
| --- | --- |

8.5

Kommissionen strävar efter att förbättra sitt övervaknings- och kontrollsystem för att säkerställa att stödmottagarna tillämpar kontraktsförfarandena på ett korrekt sätt. Villkoren för stödmottagarnas redovisningsrevision har setts över, så att större vikt läggs vid att kontrollera om kontraktsvillkoren iakttas, även de som gäller upphandling och stödberättigade utgifter.

System för övervakning och kontroll

Riskbedömning

Byrån för samarbete EuropeAid – central nivå

| 8.6 | EuropeAid gjorde två riskbedömningar under 2005. Den som avslutades i januari för den årliga förvaltningsplanen 2005 granskades av revisionsrätten i årsrapporten för budgetåret 2004 (5), där det konstaterades att EuropeAid inte ansåg att de ekonomiska riskerna var störst vid projektens verkställande organ. I riskbedömningen, som slutfördes i december 2005 för den årliga förvaltningsplanen 2006, konstateras nu att riskerna när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet ligger på projektnivå till följd av revisionsrättens tidigare iakttagelser. I riskbedömningen tog man dock inte hänsyn till resultaten från kommissionens egna avdelningar eller resultaten från projektens externa revisorer eller till riskbedömningen när det gäller de olika typerna av verkställande organ (frivilligorganisation, internationell organisation, statlig institution etc.) och finansieringsmetoder (bidrag, budgetstöd, förvaltningsfond etc.). |
| --- | --- |

8.6

EuropeAid gjorde två riskbedömningar under 2005. Den som avslutades i januari för den årliga förvaltningsplanen 2005 granskades av revisionsrätten i årsrapporten för budgetåret 2004 (5), där det konstaterades att EuropeAid inte ansåg att de ekonomiska riskerna var störst vid projektens verkställande organ. I riskbedömningen, som slutfördes i december 2005 för den årliga förvaltningsplanen 2006, konstateras nu att riskerna när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet ligger på projektnivå till följd av revisionsrättens tidigare iakttagelser. I riskbedömningen tog man dock inte hänsyn till resultaten från kommissionens egna avdelningar eller resultaten från projektens externa revisorer eller till riskbedömningen när det gäller de olika typerna av verkställande organ (frivilligorganisation, internationell organisation, statlig institution etc.) och finansieringsmetoder (bidrag, budgetstöd, förvaltningsfond etc.).

| 8.6 | De kriterier som revisionsrätten nämner ingår redan i EuropeAids (Byrån för samarbete) riskförvaltningsstrategi. Kommissionen strävar efter att ytterligare stärka nuvarande mekanism och ge bättre information om hur analyserna är uppbyggda. |
| --- | --- |

8.6

De kriterier som revisionsrätten nämner ingår redan i EuropeAids (Byrån för samarbete) riskförvaltningsstrategi. Kommissionen strävar efter att ytterligare stärka nuvarande mekanism och ge bättre information om hur analyserna är uppbyggda.

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO)

| 8.7 | I ECHO:s riskbedömning drogs slutsatsen att, med undantag av kvaliteten på de verkställande organen, många risker var inbyggda i tillhandahållandet av humanitärt bistånd och därför låg utanför ECHO:s kontroll. Liksom tidigare år hanterades denna risk med hjälp av förfarandena för att välja ut verkställande organ. |
| --- | --- |

8.7

I ECHO:s riskbedömning drogs slutsatsen att, med undantag av kvaliteten på de verkställande organen, många risker var inbyggda i tillhandahållandet av humanitärt bistånd och därför låg utanför ECHO:s kontroll. Liksom tidigare år hanterades denna risk med hjälp av förfarandena för att välja ut verkställande organ.

| 8.7 | I GD Humanitärt bistånds (ECHO) riskbedömning drogs slutsatsen att de kontrollåtgärder som kommissionen infört i Bryssel (såsom urval och bedömning av genomförandepartner) och på plats (t.ex. övervakning och revisioner av projekt) i största möjliga utsträckning begränsar riskerna i samband med utbetalningar av humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

8.7

I GD Humanitärt bistånds (ECHO) riskbedömning drogs slutsatsen att de kontrollåtgärder som kommissionen infört i Bryssel (såsom urval och bedömning av genomförandepartner) och på plats (t.ex. övervakning och revisioner av projekt) i största möjliga utsträckning begränsar riskerna i samband med utbetalningar av humanitärt bistånd.

Information och kommunikation

Byrån för samarbete EuropeAid på central nivå

| 8.8 | Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) tillhandahåller uppgifter om genomförandet av verksamheter. Nyttan med det är för närvarande begränsad, då inte alla uppgiftsfält systematiskt har fyllts i. Detta innebär att den finansiella information som finns tillgänglig per typ av verkställande organ eller finansieringsmetod, som den mer ingående riskbedömningen som anges i punkt 8.6 skall baseras på, är otillräcklig eller inkonsekvent. |
| --- | --- |

8.8

Det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) tillhandahåller uppgifter om genomförandet av verksamheter. Nyttan med det är för närvarande begränsad, då inte alla uppgiftsfält systematiskt har fyllts i. Detta innebär att den finansiella information som finns tillgänglig per typ av verkställande organ eller finansieringsmetod, som den mer ingående riskbedömningen som anges i punkt 8.6 skall baseras på, är otillräcklig eller inkonsekvent.

| 8.8 | Kommissionen arbetar för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som förs in i datasystemet. Det är dock möjligt att ta ut finansiell information om verkställande organ, kontraktstyper och förvaltningsmetoder, som kan användas för riskanalyser. |
| --- | --- |

8.8

Kommissionen arbetar för att förbättra kvaliteten på de uppgifter som förs in i datasystemet. Det är dock möjligt att ta ut finansiell information om verkställande organ, kontraktstyper och förvaltningsmetoder, som kan användas för riskanalyser.

| 8.9 | Tidigare år har revisionsrätten (6) uppmärksammat bristen på en databas med uttömmande information om granskningar, bland annat om resultaten av dem och de korrigerande åtgärder som krävts och vidtagits. En sådan databas skulle kunna vara en användbar informationskälla vid riskbedömningen och när EuropeAids granskningsstrategi skall fastställas och övervakas. ”Cris-Audit” är en modul som skall tillhandahålla sådan information, men för närvarande innehåller den endast en liten del externa granskningar, och kopplingen mellan dessa granskningar och motsvarande information om projektförvaltningen är svår att hantera. Resultaten av de granskningar som utförts av kommissionens personal ingår inte. |
| --- | --- |

8.9

Tidigare år har revisionsrätten (6) uppmärksammat bristen på en databas med uttömmande information om granskningar, bland annat om resultaten av dem och de korrigerande åtgärder som krävts och vidtagits. En sådan databas skulle kunna vara en användbar informationskälla vid riskbedömningen och när EuropeAids granskningsstrategi skall fastställas och övervakas. ”Cris-Audit” är en modul som skall tillhandahålla sådan information, men för närvarande innehåller den endast en liten del externa granskningar, och kopplingen mellan dessa granskningar och motsvarande information om projektförvaltningen är svår att hantera. Resultaten av de granskningar som utförts av kommissionens personal ingår inte.

| 8.9 | Nuvarande system för planering och centraliserad övervakning av externa granskningar ger EuropeAid möjlighet att förmedla all information som är nödvändig för EuropeAids riskanalys och granskningsstrategi. |
| --- | --- |

8.9

Nuvarande system för planering och centraliserad övervakning av externa granskningar ger EuropeAid möjlighet att förmedla all information som är nödvändig för EuropeAids riskanalys och granskningsstrategi.

Cris-Audit skall ses som ett kompletterande redskap till nuvarande system. EuropeAid tänker använda sig av tidigare erfarenheter för att få Cris-audit att fungera bättre. Syftet är att förenkla och standardisera de uppgifter som skall föras in för att utnyttja systemet på ett bättre sätt både på huvudkontoret och i delegationerna.

| 8.10 | Rapporter om förvaltningen av externt stöd gör att delegationerna kan ge huvudkontoret viktig finansiell och teknisk information var sjätte månad. Revisionsrättens genomgång av ett urval av 16 sådana rapporter visade att informationen om externa granskningar 2005 var ofullständig (endast en rapport informerade om resultat) och inkonsekvent när det gällde de granskningar som togs upp (planerade och/eller pågående, som förvaltas av delegationen eller också av projektets verkställande organ). Liknande resultat rapporterades i förra årets årsrapport (7). |
| --- | --- |

8.10

Rapporter om förvaltningen av externt stöd gör att delegationerna kan ge huvudkontoret viktig finansiell och teknisk information var sjätte månad. Revisionsrättens genomgång av ett urval av 16 sådana rapporter visade att informationen om externa granskningar 2005 var ofullständig (endast en rapport informerade om resultat) och inkonsekvent när det gällde de granskningar som togs upp (planerade och/eller pågående, som förvaltas av delegationen eller också av projektets verkställande organ). Liknande resultat rapporterades i förra årets årsrapport (7).

| 8.10 | I förvaltningsrapporterna skall delegationerna redogöra för genomförandet av sina revisionsplaner. För 2006 har delegationerna, i tillämpliga fall, utöver nyckeluppgifter om transaktionernas laglighet och korrekthet också lämnat mer allmänna uppgifter. EuropeAids kontakter med delegationerna i samband med granskningsresultaten har lett till ett ökat och mer detaljerat informationsutbyte. |
| --- | --- |

8.10

I förvaltningsrapporterna skall delegationerna redogöra för genomförandet av sina revisionsplaner. För 2006 har delegationerna, i tillämpliga fall, utöver nyckeluppgifter om transaktionernas laglighet och korrekthet också lämnat mer allmänna uppgifter. EuropeAids kontakter med delegationerna i samband med granskningsresultaten har lett till ett ökat och mer detaljerat informationsutbyte.

I den årliga revisionsplanen ingår generaldirektoratens samtliga verksamheter, samt eventuella obligatoriska revisioner som, i enlighet med riskanalysen, genomförts av kommissionen eller av externa revisorer för kommissionens räkning. Uppgifter om de obligatoriska revisioner som de avtalsslutande parterna har inlett utgör därmed kompletterande uppgifter som sträcker sig utöver rapporteringskraven.

I de rapporter som anges ovan tog några delegationer upp sina revisionsplaner för 2006, vilka utarbetades under det tredje kvartalet 2005.

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO)

| 8.11 | ECHO:s rapporterings- och förvaltningsinformationssystem är lämpliga i förhållande till verksamheterna. Liksom revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport om tsunamin (8) har ECHO dock ibland ingen detaljerad information om verksamheten i projekt med en komplicerad organisationsstruktur, till exempel i de fall då ECHO:s samarbetspartner har lagt ut verksamhet på entreprenad till en tredje part. |
| --- | --- |

8.11

ECHO:s rapporterings- och förvaltningsinformationssystem är lämpliga i förhållande till verksamheterna. Liksom revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport om tsunamin (8) har ECHO dock ibland ingen detaljerad information om verksamheten i projekt med en komplicerad organisationsstruktur, till exempel i de fall då ECHO:s samarbetspartner har lagt ut verksamhet på entreprenad till en tredje part.

| 8.11 | Som kommissionen uppgett i sina svar på revisionsrättens särskilda rapport skall övervakningssystemet skärpas för att på bästa möjliga sätt genomföra revisionsrättens rekommendationer. |
| --- | --- |

8.11

Som kommissionen uppgett i sina svar på revisionsrättens särskilda rapport skall övervakningssystemet skärpas för att på bästa möjliga sätt genomföra revisionsrättens rekommendationer.

Kommissionens kontroll- och granskningsverksamhet

Byrån för samarbete EuropeAid

| 8.12 | EuropeAid har ett program för efterhandskontroller i form av stickprovskontroller, för att bedöma huruvida utanordnarna har utfört föreskrivna kontroller. Hittills stämmer resultaten överens med revisionsrättens egna resultat (se punkt 8.4) att betalningar på kommissionsnivå är ett lågriskområde. Eftersom kontrollerna inte omfattar transaktioner vid de organ som verkställer projekten kan de endast i begränsad omfattning bidra till den övergripande säkerheten när det gäller system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

8.12

EuropeAid har ett program för efterhandskontroller i form av stickprovskontroller, för att bedöma huruvida utanordnarna har utfört föreskrivna kontroller. Hittills stämmer resultaten överens med revisionsrättens egna resultat (se punkt 8.4) att betalningar på kommissionsnivå är ett lågriskområde. Eftersom kontrollerna inte omfattar transaktioner vid de organ som verkställer projekten kan de endast i begränsad omfattning bidra till den övergripande säkerheten när det gäller system och förfaranden och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 8.12 | Om man skall genomföra en efterhandskontroll av transaktionerna (omfattning, typologi, osv.) baseras dessa på en värdering av riskexponeringen och samspelet mellan kontrollsystemets olika delar. |
| --- | --- |

8.12

Om man skall genomföra en efterhandskontroll av transaktionerna (omfattning, typologi, osv.) baseras dessa på en värdering av riskexponeringen och samspelet mellan kontrollsystemets olika delar.

Kontrollerna fokuseras på de viktigaste kriterierna vad gäller transaktionernas laglighet och korrekthet, nämligen stödberättigande (faktiskt och formellt), stödmottagare och bankkonto samt bankgarantier. Efterhandskontrollerna kommer att vidareutvecklas på grundval av erfarenheterna från de två första åren.

| 8.13 | Ekonomienheterna vid två av de tre direktorat som är ansvariga för särskilda geografiska områden (geografiska direktorat) och som förvaltar decentraliserade åtgärder (9) har genomfört ett lämpligt årligt program för granskningar av sina delegationer, vilka består av en genomgång av deras finansiella system för hantering av transaktioner, deras upphandling och system för övervakning och kontroll, som kompletteras med kontroller av transaktioner som görs av delegationerna och av vissa organ som verkställer projekt. Den tredje ekonomienheten utförde endast granskningar vid två delegationer. |
| --- | --- |

8.13

Ekonomienheterna vid två av de tre direktorat som är ansvariga för särskilda geografiska områden (geografiska direktorat) och som förvaltar decentraliserade åtgärder (9) har genomfört ett lämpligt årligt program för granskningar av sina delegationer, vilka består av en genomgång av deras finansiella system för hantering av transaktioner, deras upphandling och system för övervakning och kontroll, som kompletteras med kontroller av transaktioner som görs av delegationerna och av vissa organ som verkställer projekt. Den tredje ekonomienheten utförde endast granskningar vid två delegationer.

| 8.13 | Alla geografiska direktorat utvärderar sina delegationers förvaltning av decentraliserade program som grundas på olika kombinationer av kontroller, inspektioner och revisioner. |
| --- | --- |

8.13

Alla geografiska direktorat utvärderar sina delegationers förvaltning av decentraliserade program som grundas på olika kombinationer av kontroller, inspektioner och revisioner.

EuropeAid avser att främja användningen av bästa praxis vid dessa utvärderingar som baseras på de erfarenheter som förvärvats, den håller också på att utveckla en standardiserad metod.

| 8.14 | EuropeAids granskningsstrategi syftar till att kontrollera utgifternas laglighet och korrekthet på projektnivå. Ett första steg i granskningen är de attesteringsgranskningar som krävs i de flesta finansieringsöverenskommelser gällande projekt och ett andra steg består av den årliga granskningsplanen där ungefär 140 projekt väljs ut på grundval av en riskbedömning. Projekt som förvaltas av internationella organisationer, vilka utgör en betydande del av utgifterna och kräver särskilda verifieringsmetoder, ingick inte i det årliga granskningsprogrammet. |
| --- | --- |

8.14

EuropeAids granskningsstrategi syftar till att kontrollera utgifternas laglighet och korrekthet på projektnivå. Ett första steg i granskningen är de attesteringsgranskningar som krävs i de flesta finansieringsöverenskommelser gällande projekt och ett andra steg består av den årliga granskningsplanen där ungefär 140 projekt väljs ut på grundval av en riskbedömning. Projekt som förvaltas av internationella organisationer, vilka utgör en betydande del av utgifterna och kräver särskilda verifieringsmetoder, ingick inte i det årliga granskningsprogrammet.

| 8.14 | I enlighet med gällande finansiella bestämmelser och internationella avtal genomför kommissionen särskilda kontrollbesök hos de projekt som samfinansieras med internationella organisationer. |
| --- | --- |

8.14

I enlighet med gällande finansiella bestämmelser och internationella avtal genomför kommissionen särskilda kontrollbesök hos de projekt som samfinansieras med internationella organisationer.

| 8.15 | I de länder som revisionsrätten besökte granskades 13 externa attesteringsrapporter avseende projekt. Den främsta bristen var att i 10 av de 13 granskade rapporterna hade inte de externa revisorerna fullständiga direktiv, vilket innebar att vissa riskområden inte omfattades av granskningarna, till exempel nödvändigheten av att kontrollera att de föreskrivna kontraktsförfarandena följdes. Sedan 2006 ingår standarddirektiv för externa granskningar i EuropeAids praktiska handbok. |
| --- | --- |

8.15

I de länder som revisionsrätten besökte granskades 13 externa attesteringsrapporter avseende projekt. Den främsta bristen var att i 10 av de 13 granskade rapporterna hade inte de externa revisorerna fullständiga direktiv, vilket innebar att vissa riskområden inte omfattades av granskningarna, till exempel nödvändigheten av att kontrollera att de föreskrivna kontraktsförfarandena följdes. Sedan 2006 ingår standarddirektiv för externa granskningar i EuropeAids praktiska handbok.

| 8.15 | De kontrollstandarder för extern revision som infördes i samband med 2006 års revision av den praktiska handledningen inriktas särskilt på att kontrollera om kontraktsvillkoren iakttas, inklusive villkoren för stödmottagarnas infordran av anbud. |
| --- | --- |

8.15

De kontrollstandarder för extern revision som infördes i samband med 2006 års revision av den praktiska handledningen inriktas särskilt på att kontrollera om kontraktsvillkoren iakttas, inklusive villkoren för stödmottagarnas infordran av anbud.

Generaldirektoratet för humanitärt bistånd (ECHO)

| 8.16 | ECHO har ett heltäckande arbetssätt när det gäller att granska sina samarbetspartner. I granskningarna ingår en bedömning av samarbetspartnernas interna kontroller och kontroller av ett urval utgifter inom projekt som genomförs av dem. |
| --- | --- |

8.16

ECHO har ett heltäckande arbetssätt när det gäller att granska sina samarbetspartner. I granskningarna ingår en bedömning av samarbetspartnernas interna kontroller och kontroller av ett urval utgifter inom projekt som genomförs av dem.

Intern revision

| 8.17 | År 2005 färdigställde tjänsten för internrevision (IAS) rapporter om finansieringen av verksamheter som bedrevs av ECHO och EuropeAid via frivilligorganisationer. Deras resultat stämmer överens med revisionsrättens resultat, och tjänsten för internrevision gav lämpliga rekommendationer om rapportering, med en särskild riskbedömning för frivilligorganisationer och externa granskningar. |
| --- | --- |

8.17

År 2005 färdigställde tjänsten för internrevision (IAS) rapporter om finansieringen av verksamheter som bedrevs av ECHO och EuropeAid via frivilligorganisationer. Deras resultat stämmer överens med revisionsrättens resultat, och tjänsten för internrevision gav lämpliga rekommendationer om rapportering, med en särskild riskbedömning för frivilligorganisationer och externa granskningar.

| 8.17 | EuropeAid och GD ECHO har utarbetat en handlingsplan som grundar sig på IAS:s rekommendationer och som är under genomförande. |
| --- | --- |

8.17

EuropeAid och GD ECHO har utarbetat en handlingsplan som grundar sig på IAS:s rekommendationer och som är under genomförande.

Ett flertal av IAS:s rekommendationer ingick redan i de pågående diskussionerna och initiativen inom de två generaldirektoraten, som EuropeAids tillstramning av den interna kontrollen, fastställande av en revisionsstrategi och översyn av attesteringsrevisionerna och standardavtalen för bidrag som ett led i decentraliseringsprocessen.

| 8.18 | Internrevisionsfunktionen (IAC) avslutade ett antal uppdrag under 2005, bland annat uppföljningen av införandet av normer för intern kontroll vid direktoraten för EuropeAid. Liksom tidigare år kunde inte internrevisionsfunktionens årliga arbetsprogram färdigställas, främst på grund av personalbrist. |
| --- | --- |

8.18

Internrevisionsfunktionen (IAC) avslutade ett antal uppdrag under 2005, bland annat uppföljningen av införandet av normer för intern kontroll vid direktoraten för EuropeAid. Liksom tidigare år kunde inte internrevisionsfunktionens årliga arbetsprogram färdigställas, främst på grund av personalbrist.

| 8.18 | Det årliga arbetsprogrammet är dynamiskt och anpassas efter de ändrade prioriteringarna samt de erfarenheter som förvärvas. När det är lämpligt kan vissa uppgifter överföras till påföljande år. |
| --- | --- |

8.18

Det årliga arbetsprogrammet är dynamiskt och anpassas efter de ändrade prioriteringarna samt de erfarenheter som förvärvas. När det är lämpligt kan vissa uppgifter överföras till påföljande år.

Decentralisering i enlighet med Cardsprogrammet

| 8.19 | Förvaltningen av ett Cardsprojekt i Albanien och sju projekt i Kroatien decentraliserades till nationella verkställande organ med förhandskontroller av beslut om upphandling och tilldelning av kontrakt. Före decentraliseringen bedömdes dock inte de verkställande organens förvaltningskapacitet i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 53 och 164 i budgetförordningen. Projekten i Kroatien har förvaltats utan problem, men när det gäller projektet i Albanien blev delegationen tvungen att ta tillbaka förvaltningsansvaret. |
| --- | --- |

8.19

Förvaltningen av ett Cardsprojekt i Albanien och sju projekt i Kroatien decentraliserades till nationella verkställande organ med förhandskontroller av beslut om upphandling och tilldelning av kontrakt. Före decentraliseringen bedömdes dock inte de verkställande organens förvaltningskapacitet i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 53 och 164 i budgetförordningen. Projekten i Kroatien har förvaltats utan problem, men när det gäller projektet i Albanien blev delegationen tvungen att ta tillbaka förvaltningsansvaret.

| 8.19 | När det gäller Kroatien har decentraliseringen av projektförvaltningen sin rättsliga grund i kommissionens beslut PE/1378/2002 av den 23 juli 2002 om godkännande av det nationella Cards-programmet för 2002. Efter kommissionsbeslutet ingicks den 9 oktober 2002 ett finansieringsavtal med de kroatiska myndigheterna. Finansieringsavtalet ger möjlighet till ett decentraliserat genomförande. Utifrån denna grund och i enlighet med den då gällande budgetförordningen (rådets förordning av den 21 december 1977), ingick kommissionen och de kroatiska myndigheterna den 13 februari 2003 ett samförståndsavtal om inrättande av en central finansierings- och upphandlingsenhet. |
| --- | --- |

8.19

När det gäller Kroatien har decentraliseringen av projektförvaltningen sin rättsliga grund i kommissionens beslut PE/1378/2002 av den 23 juli 2002 om godkännande av det nationella Cards-programmet för 2002. Efter kommissionsbeslutet ingicks den 9 oktober 2002 ett finansieringsavtal med de kroatiska myndigheterna. Finansieringsavtalet ger möjlighet till ett decentraliserat genomförande. Utifrån denna grund och i enlighet med den då gällande budgetförordningen (rådets förordning av den 21 december 1977), ingick kommissionen och de kroatiska myndigheterna den 13 februari 2003 ett samförståndsavtal om inrättande av en central finansierings- och upphandlingsenhet.

För Albanien genomförde kommissionen den 1–4 juli 2003 ett kontrollbesök hos programstyrningsenheten (Program Management Unit). Till följd av detta kontrollbesök undertecknades den 14 juli 2003 ett samförståndsavtal med de albanska myndigheterna om beviljande av decentraliserad förvaltning för programstyrningsenhetens genomförande av programmen för utveckling av lokalsamhällena.

Slutsatser och rekommendationer

| 8.20 | Liksom tidigare år visade revisionsrättens granskning få fel som påverkade transaktioner på delegationsnivå (se punkt 8.4). En väsentlig förekomst av fel med ekonomisk inverkan konstaterades dock i det stickprov som kontrollerades vid projektens verkställande organ (se punkt 8.5). Den vanligaste typen av fel var att man inte lyckades garantera att kontraktsförfarandena, inbegripet anbuden, uppfyllde kommissionens krav. |
| --- | --- |

8.20

Liksom tidigare år visade revisionsrättens granskning få fel som påverkade transaktioner på delegationsnivå (se punkt 8.4). En väsentlig förekomst av fel med ekonomisk inverkan konstaterades dock i det stickprov som kontrollerades vid projektens verkställande organ (se punkt 8.5). Den vanligaste typen av fel var att man inte lyckades garantera att kontraktsförfarandena, inbegripet anbuden, uppfyllde kommissionens krav.

| 8.20 | Kommissionen är glad över att revisionsrätten, liksom under tidigare år, anser att kommissionens ekonomistyrning fungerar tillfredsställande, särskilt i delegationerna. Kommissionen är medveten om riskerna när det gäller de organisationer som genomför projekten och den har under senare år antagit ett antal åtgärder för att begränsa dessa risker och lösa de problem som revisionsrätten tar upp (se också punkt 8.5). |
| --- | --- |

8.20

Kommissionen är glad över att revisionsrätten, liksom under tidigare år, anser att kommissionens ekonomistyrning fungerar tillfredsställande, särskilt i delegationerna. Kommissionen är medveten om riskerna när det gäller de organisationer som genomför projekten och den har under senare år antagit ett antal åtgärder för att begränsa dessa risker och lösa de problem som revisionsrätten tar upp (se också punkt 8.5).

| 8.21 | Revisionsrättens övergripande bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll 2005 visas i
  tabell 8.1
  . Såsom förklaras i punkterna 8.14 – 8.15 fanns det fortfarande brister i de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet vid projektens verkställande organ. |
| --- | --- |

8.21

Revisionsrättens övergripande bedömning av kommissionens system för övervakning och kontroll 2005 visas i
  tabell 8.1
  . Såsom förklaras i punkterna 8.14 – 8.15 fanns det fortfarande brister i de system som skall garantera transaktionernas laglighet och korrekthet vid projektens verkställande organ.

| 8.21 | Ett flertal instrument har redan införts för att begränsa risken för att icke-stödberättigande projektutgifter tas ur budgetmedlen. Kontrollmekanismerna har ytterligare stärkts genom att särskilda åtgärder nyligen har införts. De nya standardkontrakten och kriterierna för utgiftskontroll som finns i bilagan till den reviderade praktiska handledningen riktar sig exempelvis till de kontraktsaspekter som revisionsrätten tar upp. |
| --- | --- |

8.21

Ett flertal instrument har redan införts för att begränsa risken för att icke-stödberättigande projektutgifter tas ur budgetmedlen. Kontrollmekanismerna har ytterligare stärkts genom att särskilda åtgärder nyligen har införts. De nya standardkontrakten och kriterierna för utgiftskontroll som finns i bilagan till den reviderade praktiska handledningen riktar sig exempelvis till de kontraktsaspekter som revisionsrätten tar upp.

Tabell 8.1

a) Revisionsrättens bedömning av systemen för övervakning och kontroll 2005

| | GD Humanitärt bistånd (ECHO) | Byrån för samarbete EuropeAid | Delegationerna |
| --- | --- | --- | --- |
| Allmän utformning | A | B | — |
| Förfaranden och handböcker | A | A | A |
| Hur de fungerar i praktiken | A | B (10) | B (10) |
| Interna revisioner | B (11) | B (11) | B (11) |
| Förvaltningsrapportering | A | B (10) | B |

GD Humanitärt bistånd (ECHO)

Byrån för samarbete EuropeAid

Delegationerna

Allmän utformning

A

B

—

Förfaranden och handböcker

A

A

A

Hur de fungerar i praktiken

A

B (10)

B (10)

Interna revisioner

B (11)

B (11)

B (11)

Förvaltningsrapportering

A

B (10)

B

b) Revisionsrättens bedömning av externa granskningar vid verkställande organ för projekt som finansieras av EuropeAid

| Granskningarnas kvalitet | A |
| --- | --- |
| Antal granskningar | B |
| Fastställande av direktiv | B (12) |
| Kommissionens medverkan i utnämnandet av revisorer | B (12) |
| Anbudsförfaranden ingår i granskningen | B (12) |
| Rapportering av resultaten av genomgången av bokföringssystem | C |
| Bevis på att granskningsrapporter har använts och följts upp | B |

Granskningarnas kvalitet

A

Antal granskningar

B

Fastställande av direktiv

B (12)

Kommissionens medverkan i utnämnandet av revisorer

B (12)

Anbudsförfaranden ingår i granskningen

B (12)

Rapportering av resultaten av genomgången av bokföringssystem

C

Bevis på att granskningsrapporter har använts och följts upp

B

Förklaring av indikatorer

| Bedömning av systemen för övervakning och kontroll |
| --- |
| Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs | A |
| Fungerar, men förbättringar krävs | B |
| Fungerar inte som planerat | C |

Bedömning av systemen för övervakning och kontroll

Fungerar väl. Få eller smärre förbättringar krävs

A

Fungerar, men förbättringar krävs

B

Fungerar inte som planerat

C

c) Viktiga områden som följdes upp av revisionsrätten 2005

| | GD Humanitärt bistånd (ECHO) | Byrån för samarbete EuropeAid | Delegationerna |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskbedömning | Bedömning gjordes liksom tidigare år. | I riskbedömningen från december 2005 nämns för första gången de ekonomiska riskerna på projektnivå. | — |
| Rapporteringssystem | Höll fortfarande en hög nivå. | Rapporteringssystemen behöver utvecklas mer






  — | CRIS-Audit-modulen används fortfarande inte och är inte sammankopplad med förvaltningsinformationen på ett tillfredsställande sätt. |

GD Humanitärt bistånd (ECHO)

Byrån för samarbete EuropeAid

Delegationerna

Riskbedömning

Bedömning gjordes liksom tidigare år.

I riskbedömningen från december 2005 nämns för första gången de ekonomiska riskerna på projektnivå.

—

Rapporteringssystem

Höll fortfarande en hög nivå.

Rapporteringssystemen behöver utvecklas mer

—

CRIS-Audit-modulen används fortfarande inte och är inte sammankopplad med förvaltningsinformationen på ett tillfredsställande sätt.

| — | Förvaltningsrapporterna om externt bistånd är ofullständiga. |
| --- | --- |

—

Förvaltningsrapporterna om externt bistånd är ofullständiga.

Delegationerna rapporterade två gånger om året via sina förvaltningsrapporter om externt bistånd.

Utformning av externa granskningar och kontroller

Helt genomförd.

Förbättringar gjordes under 2005.

—

Genomförande av externa granskningar och uppföljning

Granskningar utfördes och följdes upp.

Direktiv utfärdades i februari 2006. Uppföljningen måste förbättras ytterligare.

—

| 8.22 | Förvaltningen av vissa Cardsprojekt i Albanien och Kroatien decentraliserades utan föreskrivna förhandsbedömningar. |
| --- | --- |

8.22

Förvaltningen av vissa Cardsprojekt i Albanien och Kroatien decentraliserades utan föreskrivna förhandsbedömningar.

| 8.22 | Beträffande Kroatien fattades beslutet om att decentralisera projektförvaltningen under 2002 i enlighet med den då gällande budgetförordningen. |
| --- | --- |

8.22

Beträffande Kroatien fattades beslutet om att decentralisera projektförvaltningen under 2002 i enlighet med den då gällande budgetförordningen.

Beträffande Albanien fattades beslutet om att decentralisera projektförvaltningen efter kontrollbesöket hos projektstyrningsenheten i juli 2003, och som ledde till att ett samförståndsavtal undertecknades med de albanska myndigheterna den 14 juli 2003.

| 8.23 | På grundval av resultaten ovan rekommenderar revisionrätten följande: |
| --- | --- |

8.23

På grundval av resultaten ovan rekommenderar revisionrätten följande:

| 8.23 | |
| --- | --- |

8.23

| a) | EuropeAids riskbedömning bör utvecklas ytterligare genom att hänvisa till interna och externa revisorers resultat på projektnivå och genom att skilja på de olika typerna av verkställande organ och finansieringsmetoder (se punkt 8.6). |
| --- | --- |

a)

EuropeAids riskbedömning bör utvecklas ytterligare genom att hänvisa till interna och externa revisorers resultat på projektnivå och genom att skilja på de olika typerna av verkställande organ och finansieringsmetoder (se punkt 8.6).

| a) | I sin riskbedömning följer redan EuropeAid de kriterier som revisionsrätten tar upp. Kommissionen strävar efter att stärka nuvarande mekanism och ge bättre information om grunden för analyserna. |
| --- | --- |

a)

I sin riskbedömning följer redan EuropeAid de kriterier som revisionsrätten tar upp. Kommissionen strävar efter att stärka nuvarande mekanism och ge bättre information om grunden för analyserna.

| b) | Samtliga externa revisorer av projekt bör utföra sitt arbete utifrån direktiv som omfattar alla kända riskområden, bland annat efterlevnad av kommissionens krav i fråga om kontraktsförfaranden och utgifternas stödberättigande (se punkt 8.15). |
| --- | --- |

b)

Samtliga externa revisorer av projekt bör utföra sitt arbete utifrån direktiv som omfattar alla kända riskområden, bland annat efterlevnad av kommissionens krav i fråga om kontraktsförfaranden och utgifternas stödberättigande (se punkt 8.15).

| b) | Kommissionen delar revisionsrättens åsikt och har redan antagit ett flertal åtgärder på området. De nya standardkontrakten och kriterierna för utgiftskontroll som finns i bilagan till den reviderade praktiska handledningen, som trädde i kraft den 1 februari 2006, avser särskilt de kontraktsaspekter revisionsrätten tar upp. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen delar revisionsrättens åsikt och har redan antagit ett flertal åtgärder på området. De nya standardkontrakten och kriterierna för utgiftskontroll som finns i bilagan till den reviderade praktiska handledningen, som trädde i kraft den 1 februari 2006, avser särskilt de kontraktsaspekter revisionsrätten tar upp.

| c) | Cris bör innehålla information om samtliga granskningar av projekt, oavsett om de har utförts av externa revisorer eller kommissionens personal, och denna information bör sammankopplas tydligare med motsvarande projektförvaltningsinformation (se punkt 8.9). |
| --- | --- |

c)

Cris bör innehålla information om samtliga granskningar av projekt, oavsett om de har utförts av externa revisorer eller kommissionens personal, och denna information bör sammankopplas tydligare med motsvarande projektförvaltningsinformation (se punkt 8.9).

| c) | EuropeAid har för avsikt att få Cris-Audit att fungera bättre genom att basera sig på de erfarenheter som förvärvats. Syftet är att förenkla och standardisera de uppgifter som förs in så att systemet kan utnyttjas bättre både på huvudkontoret och i delegationerna. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid har för avsikt att få Cris-Audit att fungera bättre genom att basera sig på de erfarenheter som förvärvats. Syftet är att förenkla och standardisera de uppgifter som förs in så att systemet kan utnyttjas bättre både på huvudkontoret och i delegationerna.

| d) | Den ekonomiska information som tillhandahålls av delegationerna om granskningar bör gås igenom noggrannare av EuropeAids huvudkontor för att garantera att den är fullständig och konsekvent. Detta arbetssätt bör kunna utgå från de granskningar som utförs av huvudkontoret vid samtliga direktorat (se punkterna 8.10 och 8.13). |
| --- | --- |

d)

Den ekonomiska information som tillhandahålls av delegationerna om granskningar bör gås igenom noggrannare av EuropeAids huvudkontor för att garantera att den är fullständig och konsekvent. Detta arbetssätt bör kunna utgå från de granskningar som utförs av huvudkontoret vid samtliga direktorat (se punkterna 8.10 och 8.13).

| d) | Som förklaras i punkt 8.10, ger nuvarande system information om genomförda revisioner. Vidare har utformningen av delegationernas regelbundna rapporter nyligen setts över, vilket även omfattar avsnittet och bilagan om revision, för att förbättra och fokusera informationen från delegationerna.
  Alla direktorat följer sina delegationers förvaltning av decentraliserade program genom övervaknings-/kontrollbesök. EuropeAid har för avsikt att främja användningen av bästa praxis för dessa värderingar, genom att basera sig på de erfarenheter som förvärvats, och håller för närvarande på att utveckla en harmoniserad metod. |
| --- | --- |

d)

Som förklaras i punkt 8.10, ger nuvarande system information om genomförda revisioner. Vidare har utformningen av delegationernas regelbundna rapporter nyligen setts över, vilket även omfattar avsnittet och bilagan om revision, för att förbättra och fokusera informationen från delegationerna.

Alla direktorat följer sina delegationers förvaltning av decentraliserade program genom övervaknings-/kontrollbesök. EuropeAid har för avsikt att främja användningen av bästa praxis för dessa värderingar, genom att basera sig på de erfarenheter som förvärvats, och håller för närvarande på att utveckla en harmoniserad metod.

| e) | Kommissionen bör se till att de nationella verkställande organens förvaltningskapacitet bedöms före decentralisering (se punkt 8.19). |
| --- | --- |

e)

Kommissionen bör se till att de nationella verkställande organens förvaltningskapacitet bedöms före decentralisering (se punkt 8.19).

| e) | Kommissionen har alltid varit medveten om behovet av att utvärdera de nationella genomförandeorganens förmåga och kvalitet och fortsätter att säkerställa att alla aspekter kopplade till denna utvärdering är uppfyllda. |
| --- | --- |

e)

Kommissionen har alltid varit medveten om behovet av att utvärdera de nationella genomförandeorganens förmåga och kvalitet och fortsätter att säkerställa att alla aspekter kopplade till denna utvärdering är uppfyllda.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

Kontroller av FN-organ

Inledning

| 8.24 | I tidigare årsrapporter har Europeiska revisionsrättens problem med att få tillgång till FN-organisationers dokumentation lyfts fram (13). I sin resolution om ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s allmänna budget för 2004 begärde Europaparlamentet att kommissionen skulle klargöra med FN:s organ att revisionsrätten har tillträdesrätt till de projekt som förvaltas av FN-kontor (14). |
| --- | --- |

8.24

I tidigare årsrapporter har Europeiska revisionsrättens problem med att få tillgång till FN-organisationers dokumentation lyfts fram (13). I sin resolution om ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s allmänna budget för 2004 begärde Europaparlamentet att kommissionen skulle klargöra med FN:s organ att revisionsrätten har tillträdesrätt till de projekt som förvaltas av FN-kontor (14).

| 8.24 | Revisionsrättens tillträdesrätt till projektdokumentation togs på nytt upp i den tredje arbetsgruppen om det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) mellan kommissionen och FN. |
| --- | --- |

8.24

Revisionsrättens tillträdesrätt till projektdokumentation togs på nytt upp i den tredje arbetsgruppen om det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) mellan kommissionen och FN.

Det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA)

| 8.25 | I det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) fastställs ramen för förvaltningen av Europeiska kommissionens ekonomiska bidrag till Förenta nationerna. Det innehåller en kontrollklausul, som först avtalades 1994, som tillåter Europeiska gemenskaperna att företa kontroller på plats av åtgärder som de har finansierat. Enligt samma klausul är Förenta nationerna skyldig att göra all relevant ekonomisk information tillgänglig för Europeiska gemenskaperna. |
| --- | --- |

8.25

I det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) fastställs ramen för förvaltningen av Europeiska kommissionens ekonomiska bidrag till Förenta nationerna. Det innehåller en kontrollklausul, som först avtalades 1994, som tillåter Europeiska gemenskaperna att företa kontroller på plats av åtgärder som de har finansierat. Enligt samma klausul är Förenta nationerna skyldig att göra all relevant ekonomisk information tillgänglig för Europeiska gemenskaperna.

Framsteg under 2005 när det gäller att nå en överenskommelse med FN om aspekter beträffande ekonomistyrning

| 8.26 | Kommissionen och Förenta nationerna bildade en kontrollundergrupp inom FAFA:s arbetsgrupp, bland annat för att åtgärda de problem med tillgång till dokumentation som både revisionsrätten och kommissionen har erfarit (15). Denna undergrupp sammanträdde i december 2005 och föreslog åtgärder på medellång och lång sikt för att skapa ett förtroendegivande klimat mellan parterna i syfte att visa på den säkerhet som FN-organen lämnar till kommissionens utanordnare och förbättra samordningen med kommissionen. Undergruppen framhävde även behovet på kortare sikt av konkreta åtgärder för att lösa meningsskiljaktigheter om problem som uppstår under kontrollerna. |
| --- | --- |

8.26

Kommissionen och Förenta nationerna bildade en kontrollundergrupp inom FAFA:s arbetsgrupp, bland annat för att åtgärda de problem med tillgång till dokumentation som både revisionsrätten och kommissionen har erfarit (15). Denna undergrupp sammanträdde i december 2005 och föreslog åtgärder på medellång och lång sikt för att skapa ett förtroendegivande klimat mellan parterna i syfte att visa på den säkerhet som FN-organen lämnar till kommissionens utanordnare och förbättra samordningen med kommissionen. Undergruppen framhävde även behovet på kortare sikt av konkreta åtgärder för att lösa meningsskiljaktigheter om problem som uppstår under kontrollerna.

| 8.26 | Revisionsrätten har med rätta fokuserat på betydelsen av ett framgångsrikt genomförande av den kontrollklausul som ligger till grund för ramavtalet (FAFA) och erkänner kommissionens och FN:s insatser för att fördjupa det förnyade partnerskapet. |
| --- | --- |

8.26

Revisionsrätten har med rätta fokuserat på betydelsen av ett framgångsrikt genomförande av den kontrollklausul som ligger till grund för ramavtalet (FAFA) och erkänner kommissionens och FN:s insatser för att fördjupa det förnyade partnerskapet.

| 8.27 | En undergrupp bildades också för att utarbeta riktlinjer för hur detaljerade FN-kontorens rapporter om projektgenomförandet behöver vara. Endast i de fall då FN-rapporterna inte är tillräckligt detaljerade kan kommissionen enligt artikel 2 i FAFA begära att rapporterna lämnas i ett särskilt format. Undergruppen för utarbetande av rapporter sammanträdde i mars och december 2005 och bekräftade att praktiska riktlinjer var nödvändiga för att åtgärda bristerna i rapporteringen. |
| --- | --- |

8.27

En undergrupp bildades också för att utarbeta riktlinjer för hur detaljerade FN-kontorens rapporter om projektgenomförandet behöver vara. Endast i de fall då FN-rapporterna inte är tillräckligt detaljerade kan kommissionen enligt artikel 2 i FAFA begära att rapporterna lämnas i ett särskilt format. Undergruppen för utarbetande av rapporter sammanträdde i mars och december 2005 och bekräftade att praktiska riktlinjer var nödvändiga för att åtgärda bristerna i rapporteringen.

Slutsats

| 8.28 | Kommissionen för en diskussion med FN inom ramen för FAFA om ett antal frågor rörande kontroll. Ytterligare arbete pågår för att ta fram tydliga riktlinjer och förfaranden för att stärka den säkerhet som uppnås genom effektiva kontroller av FN-projekt som finansieras av kommissionen (16). |
| --- | --- |

8.28

Kommissionen för en diskussion med FN inom ramen för FAFA om ett antal frågor rörande kontroll. Ytterligare arbete pågår för att ta fram tydliga riktlinjer och förfaranden för att stärka den säkerhet som uppnås genom effektiva kontroller av FN-projekt som finansieras av kommissionen (16).

| 8.28 | Revisionsrätten medger att kommissionen samarbetar med FN för att hitta ömsesidigt godtagbara lösningar på problem på de områden revisionsrätten tar upp. |
| --- | --- |

8.28

Revisionsrätten medger att kommissionen samarbetar med FN för att hitta ömsesidigt godtagbara lösningar på problem på de områden revisionsrätten tar upp.

Ramavtalets (FAFA) arbetsgrupp är det forum i vilket dessa och framtida problem skall tas upp.

Särskild rapport nr 25/98 om Europeiska unionens verksamhet inom kärnsäkerhetsområdet i Central- och Östeuropa (CÖE) och de nya oberoende staterna (perioden 1990–1997)

Inledning

| 8.29 | År 1998 offentliggjorde revisionsrätten särskild rapport nr 25/98 om verksamhet inom kärnsäkerhetsområdet som finansieras inom Phare- och Tacisprogrammen (17). I årsrapporten för budgetåret 2000 offentliggjorde revisionsrätten resultaten av den första uppföljningsgranskningen av rapporten med följande slutsatser: |
| --- | --- |

8.29

År 1998 offentliggjorde revisionsrätten särskild rapport nr 25/98 om verksamhet inom kärnsäkerhetsområdet som finansieras inom Phare- och Tacisprogrammen (17). I årsrapporten för budgetåret 2000 offentliggjorde revisionsrätten resultaten av den första uppföljningsgranskningen av rapporten med följande slutsatser:

| a) | Kommissionen hade förtydligat sin strategi men hade inga särskilda resultatindikatorer för att mäta framstegen när det gällde kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen hade förtydligat sin strategi men hade inga särskilda resultatindikatorer för att mäta framstegen när det gällde kärnsäkerhet.

| b) | Det var nödvändigt att avsätta lämpliga personalresurser till programförvaltningen och göra delegationerna mer delaktiga. |
| --- | --- |

b)

Det var nödvändigt att avsätta lämpliga personalresurser till programförvaltningen och göra delegationerna mer delaktiga.

| c) | Stränga tidsfrister när det gäller utarbetande av anbud bör införas. |
| --- | --- |

c)

Stränga tidsfrister när det gäller utarbetande av anbud bör införas.

| d) | Mer generellt behövdes strängare villkor för insatserna. |
| --- | --- |

d)

Mer generellt behövdes strängare villkor för insatserna.

| e) | Stödmottagarnas begränsade egenansvar och engagemang och den bristfälliga samordningen mellan projekt måste åtgärdas. |
| --- | --- |

e)

Stödmottagarnas begränsade egenansvar och engagemang och den bristfälliga samordningen mellan projekt måste åtgärdas.

Rådet (18) välkomnade senare den åtgärd som kommissionen vidtog efter revisionsrättens ursprungliga särskilda rapport och konstaterade de brister som fortfarande fanns.

| 8.30 | Målet med denna andra uppföljningsgranskning var att bedöma i vilken utsträckning revisionsrättens rekommendationer hade åtgärdats. Omfattningen av den andra uppföljningen begränsades till de insatser för kärnsäkerhet som finansieras via Tacisprogrammet i den Ryska federationen och Ukraina (med undantag av kärnkraftverket i Tjernobyl). |
| --- | --- |

8.30

Målet med denna andra uppföljningsgranskning var att bedöma i vilken utsträckning revisionsrättens rekommendationer hade åtgärdats. Omfattningen av den andra uppföljningen begränsades till de insatser för kärnsäkerhet som finansieras via Tacisprogrammet i den Ryska federationen och Ukraina (med undantag av kärnkraftverket i Tjernobyl).

| 8.31 | Tacismedel till kärnsäkerhet uppgick till 774 miljoner euro under perioden 1991 till 2000. Från 2001 till 2005 anslogs 342 miljoner euro (förutom medel till kärnkraftverket i Tjernobyl). |
| --- | --- |

8.31

Tacismedel till kärnsäkerhet uppgick till 774 miljoner euro under perioden 1991 till 2000. Från 2001 till 2005 anslogs 342 miljoner euro (förutom medel till kärnkraftverket i Tjernobyl).

Insatsstrategin har förtydligats men är inte utan brister

| 8.32 | Kommissionen lade fram en ny strategi för framtida stöd till kärnsäkerhet i de nya oberoende staterna och länderna i Central- och Östeuropa i sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet i september 2000 (19). Denna strategi är konsekvent och heltäckande. Genomförandet av den är dock inte utan brister. |
| --- | --- |

8.32

Kommissionen lade fram en ny strategi för framtida stöd till kärnsäkerhet i de nya oberoende staterna och länderna i Central- och Östeuropa i sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet i september 2000 (19). Denna strategi är konsekvent och heltäckande. Genomförandet av den är dock inte utan brister.

| 8.32 | Beträffande genomförandet av insatsstrategin se svaren nedan. |
| --- | --- |

8.32

Beträffande genomförandet av insatsstrategin se svaren nedan.

| 8.33 | Överföringen av västerländskt säkerhetstänkande till kärnkraftverk i de nya oberoende staterna har varit det främsta målet med samtliga Tacisinsatser. När det gäller kärnkraftverk har detta skett genom att både ”mjukt” tekniskt stöd på plats och modern utrustning har erbjudits. Sedan 2001 tillämpar kommissionen ett nytt arbetssätt i två faser som innebär att projekt för att förbättra kraftverken inte genomförs förrän den preliminära projektplaneringsfasen är avslutad. År 2005 konstaterade revisionsrätten att planeringssystemet var väl utformat och att de projekt som godkänts var lämpliga och redo att genomföras. |
| --- | --- |

8.33

Överföringen av västerländskt säkerhetstänkande till kärnkraftverk i de nya oberoende staterna har varit det främsta målet med samtliga Tacisinsatser. När det gäller kärnkraftverk har detta skett genom att både ”mjukt” tekniskt stöd på plats och modern utrustning har erbjudits. Sedan 2001 tillämpar kommissionen ett nytt arbetssätt i två faser som innebär att projekt för att förbättra kraftverken inte genomförs förrän den preliminära projektplaneringsfasen är avslutad. År 2005 konstaterade revisionsrätten att planeringssystemet var väl utformat och att de projekt som godkänts var lämpliga och redo att genomföras.

| 8.34 | EU har bidragit till att överföra säkerhetstänkande till kärnkraftverken, men hanteringen av radioaktivt avfall har endast på senare tid fått mer uppmärksamhet, trots att detta är en del av insatsstrategin. Vid slutet av 2005 hade utvecklingen av nationella avfallshanteringsstrategier endast precis inletts i båda länderna, och de förberedande stadierna av ett begränsat antal projekt för kärnkraftverks hantering av radioaktivt avfall hade börjat genomföras trots att alla parter anser att denna fråga är viktig. |
| --- | --- |

8.34

EU har bidragit till att överföra säkerhetstänkande till kärnkraftverken, men hanteringen av radioaktivt avfall har endast på senare tid fått mer uppmärksamhet, trots att detta är en del av insatsstrategin. Vid slutet av 2005 hade utvecklingen av nationella avfallshanteringsstrategier endast precis inletts i båda länderna, och de förberedande stadierna av ett begränsat antal projekt för kärnkraftverks hantering av radioaktivt avfall hade börjat genomföras trots att alla parter anser att denna fråga är viktig.

| 8.34 | Under senare år har man lagt mer vikt vid behandlingen av radioaktivt avfall, då detta ingår i insatsstrategin. Flertalet projekt för hantering av radioaktivt avfall har införts på kärnkraftverksnivå i linje med den betydelse alla parter lägger vid behandlingen av detta slags avfall. |
| --- | --- |

8.34

Under senare år har man lagt mer vikt vid behandlingen av radioaktivt avfall, då detta ingår i insatsstrategin. Flertalet projekt för hantering av radioaktivt avfall har införts på kärnkraftverksnivå i linje med den betydelse alla parter lägger vid behandlingen av detta slags avfall.

| 8.35 | Internationella atomenergiorganet (IAEA) och andra har fastställt resultatindikatorer för kärnkraftverken. De nationella myndigheter som ansvarar för bestämmelserna rapporterar varje år om säkerhetsstandarder till IAEA på ett övergripande sätt. Enligt dem har indikatorerna successivt visat att förbättringar har skett. Kommissionen har tillgång till dessa uppgifter och anser att den inte behöver utveckla sina egna allmänna indikatorer för säkerhet. |
| --- | --- |

8.35

Internationella atomenergiorganet (IAEA) och andra har fastställt resultatindikatorer för kärnkraftverken. De nationella myndigheter som ansvarar för bestämmelserna rapporterar varje år om säkerhetsstandarder till IAEA på ett övergripande sätt. Enligt dem har indikatorerna successivt visat att förbättringar har skett. Kommissionen har tillgång till dessa uppgifter och anser att den inte behöver utveckla sina egna allmänna indikatorer för säkerhet.

| 8.36 | Kommissionen bör dock kunna kontrollera om Tacisutgifterna är ändamålsenliga. I slutet av 2005 kunde kommissionen fortfarande inte fastställa Tacisprogrammets bidrag till att förbättra säkerheten på enskilda kärnkraftverk. Kommissionen får inte någon information vare sig från kärnkraftverken eller sina egna arbetslag för tekniskt stöd. Under de förhållandena är det svårt (om inte omöjligt) att på ett rationellt sätt fastställa mål för framtida utgifter på detta område, planera verksamheten och utforma en möjlig strategi för avveckling. |
| --- | --- |

8.36

Kommissionen bör dock kunna kontrollera om Tacisutgifterna är ändamålsenliga. I slutet av 2005 kunde kommissionen fortfarande inte fastställa Tacisprogrammets bidrag till att förbättra säkerheten på enskilda kärnkraftverk. Kommissionen får inte någon information vare sig från kärnkraftverken eller sina egna arbetslag för tekniskt stöd. Under de förhållandena är det svårt (om inte omöjligt) att på ett rationellt sätt fastställa mål för framtida utgifter på detta område, planera verksamheten och utforma en möjlig strategi för avveckling.

| 8.36 | En utvärdering av alla biståndsprojekt på anläggningarna inleddes under 2006 för att analysera konsekvenserna. |
| --- | --- |

8.36

En utvärdering av alla biståndsprojekt på anläggningarna inleddes under 2006 för att analysera konsekvenserna.

För att fastställa målen för framtida utgifter på området och planera framtida verksamheter kommer ett initiativ att utvecklas i samarbete med IAEA (Wien), vilket bör leda till en samlad gemensam värdering av nuvarande säkerhetsnivå i reaktorer av VVER-typ i Ukaina och Ryssland.

Ökade personalresurser och förbättrad programförvaltning

| 8.37 | Vid de centrala avdelningarna har kommissionen stärkt den enhet som ansvarar för den operativa förvaltningen av Tacis kärnsäkerhetsprogram genom att öka antalet fast anställda med 50 %. Den har också dragit nytta av gemensamma forskningscentrets – Energiinstitutets tjänster när det gäller programförvaltningen. |
| --- | --- |

8.37

Vid de centrala avdelningarna har kommissionen stärkt den enhet som ansvarar för den operativa förvaltningen av Tacis kärnsäkerhetsprogram genom att öka antalet fast anställda med 50 %. Den har också dragit nytta av gemensamma forskningscentrets – Energiinstitutets tjänster när det gäller programförvaltningen.

| 8.38 | I Moskva och Kiev har kommissionens delegation gjorts delaktig i programplaneringen och genomförandet. I slutet av 2004 inrättades ett gemensamt stödkontor i Kiev för mottagarorganisationerna och kommissionen. Det liknar den gemensamma förvaltningsenheten i Moskva, som inrättades 1997 och har bidragit till att göra insatserna för kärnsäkerhet effektivare och mer ändamålsenliga, vilket förklaras nedan. Kommissionen har dock inte fastställt delegationernas och stödkontorens roll, funktion och uppdrag i tillräcklig omfattning. |
| --- | --- |

8.38

I Moskva och Kiev har kommissionens delegation gjorts delaktig i programplaneringen och genomförandet. I slutet av 2004 inrättades ett gemensamt stödkontor i Kiev för mottagarorganisationerna och kommissionen. Det liknar den gemensamma förvaltningsenheten i Moskva, som inrättades 1997 och har bidragit till att göra insatserna för kärnsäkerhet effektivare och mer ändamålsenliga, vilket förklaras nedan. Kommissionen har dock inte fastställt delegationernas och stödkontorens roll, funktion och uppdrag i tillräcklig omfattning.

| 8.38 | På grund av den centraliserade programförvaltningen har delegationerna bara kunnat delta i begränsad omfattning. En decentralisering inom området kärnsäkerhet förutsätter att den anpassas till målet om att förbättra kärnsäkerheten och programförvaltningen, och om den genomförs, kommer delegationernas och stödkontorens roll, funktioner och uppdrag att fastställas i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

8.38

På grund av den centraliserade programförvaltningen har delegationerna bara kunnat delta i begränsad omfattning. En decentralisering inom området kärnsäkerhet förutsätter att den anpassas till målet om att förbättra kärnsäkerheten och programförvaltningen, och om den genomförs, kommer delegationernas och stödkontorens roll, funktioner och uppdrag att fastställas i enlighet med dessa.

Projektgenomförandet har förbättrats men vissa problem kvarstår

| 8.39 | Den ackumulerade eftersläpningen när det gäller tilldelning och ingående av kontrakt (20) var fortsatt stabil fram till slutet av 2002, då den uppgick till 168 miljoner euro, och hade minskat till cirka 108 miljoner euro vid utgången av 2004. I genomsnitt minskade den tid som behövdes för att ingå kontrakt från cirka 700 dagar år 2000 till 200 dagar år 2005. |
| --- | --- |

8.39

Den ackumulerade eftersläpningen när det gäller tilldelning och ingående av kontrakt (20) var fortsatt stabil fram till slutet av 2002, då den uppgick till 168 miljoner euro, och hade minskat till cirka 108 miljoner euro vid utgången av 2004. I genomsnitt minskade den tid som behövdes för att ingå kontrakt från cirka 700 dagar år 2000 till 200 dagar år 2005.

| 8.40 | Under projektgenomförandet fortsätter förseningarna att ackumuleras genom hela processen. Kommissionen har inte fastställt några tvingande tidsfrister för de deltagande parterna. Kommissionens statistik visar att förseningarna oftast beror på mottagarorganisationernas långa svarstider. Genom regeln om år n + 3, som infördes genom budgetförordningen (21), uppmanas dock samtliga inblandade parter att agera snabbare. |
| --- | --- |

8.40

Under projektgenomförandet fortsätter förseningarna att ackumuleras genom hela processen. Kommissionen har inte fastställt några tvingande tidsfrister för de deltagande parterna. Kommissionens statistik visar att förseningarna oftast beror på mottagarorganisationernas långa svarstider. Genom regeln om år n + 3, som infördes genom budgetförordningen (21), uppmanas dock samtliga inblandade parter att agera snabbare.

| 8.40 | Då kärnsäkerhetsprojekten är mycket komplexa kan förseningar uppstå under genomförandet av projekten. Kommissionen har undvikit att införa tvingande tidsfrister för de deltagande parterna, då den anser att det är viktigare att förbättra kärnsäkerheten genom att slutföra projekten än att undvika att projekten försenas. Det vidtas dock åtgärder för att undvika sådana förseningar och kommissionen övervakar projektparterna (avtalsparter, stödmottagare och upphandlande myndigheter) för att säkerställa bästa möjliga effektivitet och leverans. |
| --- | --- |

8.40

Då kärnsäkerhetsprojekten är mycket komplexa kan förseningar uppstå under genomförandet av projekten. Kommissionen har undvikit att införa tvingande tidsfrister för de deltagande parterna, då den anser att det är viktigare att förbättra kärnsäkerheten genom att slutföra projekten än att undvika att projekten försenas. Det vidtas dock åtgärder för att undvika sådana förseningar och kommissionen övervakar projektparterna (avtalsparter, stödmottagare och upphandlande myndigheter) för att säkerställa bästa möjliga effektivitet och leverans.

| 8.41 | De många problemen med upphandling av utrustning fortsatte att orsaka mycket stora förseningar (i vissa fall upp till fyra år) i kärnkraftverksprojekten. Förseningarna gällde 8.29 a utformning och godkännanden av tekniska specifikationer, 8.29 b upphandlingsförfaranden, som de många och ofta oerfarna deltagarna tyckte var komplicerade och rigida, samt 8.29 c begränsad konkurrens, som berodde på mycket specialiserad teknologi och det låga antalet potentiella leverantörer. |
| --- | --- |

8.41

De många problemen med upphandling av utrustning fortsatte att orsaka mycket stora förseningar (i vissa fall upp till fyra år) i kärnkraftverksprojekten. Förseningarna gällde 8.29 a utformning och godkännanden av tekniska specifikationer, 8.29 b upphandlingsförfaranden, som de många och ofta oerfarna deltagarna tyckte var komplicerade och rigida, samt 8.29 c begränsad konkurrens, som berodde på mycket specialiserad teknologi och det låga antalet potentiella leverantörer.

| 8.41 | På grund av den mycket komplexa tekniska karaktären fattas beslut om varje industriellt projekt (PIP – Plant Improvement Project) först efter det att ett preliminärt projekt avslutats (PPP – Plant Preparation Project). PPP-projekten gör det möjligt att fastställa de uppgifter och villkor som skall utgöra grund för PIP-projekten i nästa fas. Dessa inledande faser är nödvändiga för att nå fram till den fullt genomförda definition och det utfärdande av tillstånd som krävs för att nå största säkerhetseffekt. |
| --- | --- |

8.41

På grund av den mycket komplexa tekniska karaktären fattas beslut om varje industriellt projekt (PIP – Plant Improvement Project) först efter det att ett preliminärt projekt avslutats (PPP – Plant Preparation Project). PPP-projekten gör det möjligt att fastställa de uppgifter och villkor som skall utgöra grund för PIP-projekten i nästa fas. Dessa inledande faser är nödvändiga för att nå fram till den fullt genomförda definition och det utfärdande av tillstånd som krävs för att nå största säkerhetseffekt.

| 8.42 | Revisionsrätten fann inte att några bestämmelser hade överträtts när det gällde upphandlingsprocesserna för de tjänste- och leverantörskontrakt som granskades 2005. Problem med avseende på momsbefrielse på utrustning som inhandlats inom landet eller importerats kvarstod dock. |
| --- | --- |

8.42

Revisionsrätten fann inte att några bestämmelser hade överträtts när det gällde upphandlingsprocesserna för de tjänste- och leverantörskontrakt som granskades 2005. Problem med avseende på momsbefrielse på utrustning som inhandlats inom landet eller importerats kvarstod dock.

| 8.42 | Kommissionen känner till problemen vad gäller mottagarländernas iakttagande av reglerna för momsbefrielse som fastställs i Tacis-förordningen. Detta problem tas med jämna mellanrum upp på politisk nivå, men hittills utan resultat. |
| --- | --- |

8.42

Kommissionen känner till problemen vad gäller mottagarländernas iakttagande av reglerna för momsbefrielse som fastställs i Tacis-förordningen. Detta problem tas med jämna mellanrum upp på politisk nivå, men hittills utan resultat.

Stödmottagare något mer delaktiga

| 8.43 | De ryska och ukrainska kärnsäkerhetsmyndigheternas strukturella och administrativa kapacitet på central nivå har stärkts. År 2005 uttryckte myndigheterna i båda länderna sin tillfredsställelse över att de hade blivit mer delaktiga i planeringen och genomförandet av Tacisåtgärderna. |
| --- | --- |

8.43

De ryska och ukrainska kärnsäkerhetsmyndigheternas strukturella och administrativa kapacitet på central nivå har stärkts. År 2005 uttryckte myndigheterna i båda länderna sin tillfredsställelse över att de hade blivit mer delaktiga i planeringen och genomförandet av Tacisåtgärderna.

| 8.44 | De västerländska experterna på plats och kärnkraftverken underströk att samarbetet hade förbättrats i sin helhet. Kärnkraftverkens egenansvar för projekten och mer generellt deras eget engagemang för att förbättra säkerheten var tillfredsställande. Eldistributionsföretagen på central nivå, det vill säga kärnkraftverkens ägare, bidrog dock inte på ett ändamålsenligt sätt till att sprida eller återanvända projektresultaten. |
| --- | --- |

8.44

De västerländska experterna på plats och kärnkraftverken underströk att samarbetet hade förbättrats i sin helhet. Kärnkraftverkens egenansvar för projekten och mer generellt deras eget engagemang för att förbättra säkerheten var tillfredsställande. Eldistributionsföretagen på central nivå, det vill säga kärnkraftverkens ägare, bidrog dock inte på ett ändamålsenligt sätt till att sprida eller återanvända projektresultaten.

| 8.44 | Kommissionen har i samarbete med GFC – IE Petten utvecklat två projekt (ett för Ryssland och nyligen ett för Ukraina) avsedda att sprida de viktigaste projektresultaten till slutanvändarna (kärnkraftverk och institut). |
| --- | --- |

8.44

Kommissionen har i samarbete med GFC – IE Petten utvecklat två projekt (ett för Ryssland och nyligen ett för Ukraina) avsedda att sprida de viktigaste projektresultaten till slutanvändarna (kärnkraftverk och institut).

Under nästa program kommer stora insatser att göras för att förbättra säkerhetskulturen i mottagarländerna Ryssland och Ukraina. Det gäller också spridning av bästa praxis och de aktiviteter som krävs för att överföra projektresultaten till slutanvändarna (kärnkraftverken).

| 8.45 | Trots den positiva utvecklingen var det fortfarande svårt att få den information och de uppgifter som krävs från ryska och ukrainska institut om kärnkraftsinstallationernas konstruktionsparametrar. |
| --- | --- |

8.45

Trots den positiva utvecklingen var det fortfarande svårt att få den information och de uppgifter som krävs från ryska och ukrainska institut om kärnkraftsinstallationernas konstruktionsparametrar.

Slutsats och rekommendationer

| 8.46 | Sedan 2000 har kommissionen förbättrat förvaltningen av kärnsäkerhet betydligt. För att ytterligare förbättra programmets ändamålsenlighet rekommenderar revisionsrätten att kommissionen ytterligare stärker |
| --- | --- |

8.46

Sedan 2000 har kommissionen förbättrat förvaltningen av kärnsäkerhet betydligt. För att ytterligare förbättra programmets ändamålsenlighet rekommenderar revisionsrätten att kommissionen ytterligare stärker

| 8.46 | Kommissionen skall ytterligare stärka |
| --- | --- |

8.46

Kommissionen skall ytterligare stärka

| a) | genomförandet av sin insatsstrategi genom att |
| --- | --- |

a)

genomförandet av sin insatsstrategi genom att

| a) | genomförandet av sin insatsstrategi genom att: |
| --- | --- |

a)

genomförandet av sin insatsstrategi genom att:

| | i) | utveckla ett system för att mäta effekten av kärnsäkerhet genom Tacis vid varje enskilt kärnkraftverk och fastställa kontrollerbara mål för den nya programplaneringsperioden, |
| --- | --- | --- |

i)

utveckla ett system för att mäta effekten av kärnsäkerhet genom Tacis vid varje enskilt kärnkraftverk och fastställa kontrollerbara mål för den nya programplaneringsperioden,

| | i) | Arbeta med att utveckla ett system för att mäta effekten av kärnsäkerhet genom Tacis-projekt vid varje enskilt kärnkraftverk och främja spridningen av resultaten inom hela kärnkraftssektorn. Dessa insatser skall integreras under ett tidigt skede i nästa program. |
| --- | --- | --- |

i)

Arbeta med att utveckla ett system för att mäta effekten av kärnsäkerhet genom Tacis-projekt vid varje enskilt kärnkraftverk och främja spridningen av resultaten inom hela kärnkraftssektorn. Dessa insatser skall integreras under ett tidigt skede i nästa program.

| | ii) | anstränga sig mer för att fastställa och genomföra projekt också när det gäller radioaktivt avfall, |
| --- | --- | --- |

ii)

anstränga sig mer för att fastställa och genomföra projekt också när det gäller radioaktivt avfall,

| | ii) | Tillsammans med stödmottagarna undersöka alternativa projekt inom området radioaktivt avfall med hänsyn tagen till de viktigaste prioriteringarna. |
| --- | --- | --- |

ii)

Tillsammans med stödmottagarna undersöka alternativa projekt inom området radioaktivt avfall med hänsyn tagen till de viktigaste prioriteringarna.

| | iii) | införa ett arbetssätt som gör att hela eldistributionsföretaget bidrar till att sprida och återvända projektresultaten, samt |
| --- | --- | --- |

iii)

införa ett arbetssätt som gör att hela eldistributionsföretaget bidrar till att sprida och återvända projektresultaten, samt

| | iii) | Syfta till att genomföra projekten genom att göra stödmottagarna och slutanvändarna mer delaktiga på teknisk nivå, förvaltningsnivå och finansiell nivå, utan att göra deltagandet tvingande. |
| --- | --- | --- |

iii)

Syfta till att genomföra projekten genom att göra stödmottagarna och slutanvändarna mer delaktiga på teknisk nivå, förvaltningsnivå och finansiell nivå, utan att göra deltagandet tvingande.

| b) | stärker programförvaltningen genom att |
| --- | --- |

b)

stärker programförvaltningen genom att

| b) | programförvaltningen genom att: |
| --- | --- |

b)

programförvaltningen genom att:

| | i) | göra delegationerna mer delaktiga, avsätta lämpliga personalresurser och klargöra vilka ansvarsområden de skall ha, |
| --- | --- | --- |

i)

göra delegationerna mer delaktiga, avsätta lämpliga personalresurser och klargöra vilka ansvarsområden de skall ha,

| | i) | Överväga att göra delegationernas mer delaktiga, förutsatt att det stämmer överens med målen om att förbättra kärnsäkerheten och programförvaltningen, och tilldela tillräckliga personalresurser och fastställa deras ansvarsområden. |
| --- | --- | --- |

i)

Överväga att göra delegationernas mer delaktiga, förutsatt att det stämmer överens med målen om att förbättra kärnsäkerheten och programförvaltningen, och tilldela tillräckliga personalresurser och fastställa deras ansvarsområden.

| | ii) | överväga att ge eventuell ny finansiering endast på villkor att stödmottagaren uppfyller sina skyldigheter enligt kontraktet, |
| --- | --- | --- |

ii)

överväga att ge eventuell ny finansiering endast på villkor att stödmottagaren uppfyller sina skyldigheter enligt kontraktet,

| | ii) | Fortsätta att anmoda mottagarländerna om att iaktta sina kontraktsåtaganden. |
| --- | --- | --- |

ii)

Fortsätta att anmoda mottagarländerna om att iaktta sina kontraktsåtaganden.

| | iii) | ingående analysera hela processen för upphandling av utrustning och använda beprövade bästa metoder, till exempel medfinansiering, för att göra processen effektivare. |
| --- | --- | --- |

iii)

ingående analysera hela processen för upphandling av utrustning och använda beprövade bästa metoder, till exempel medfinansiering, för att göra processen effektivare.

| | iii) | Se över hela processen för upphandling av utrustning utan att den skall få strida mot målet att förbättra kärnsäkerheten och villkoren för projektförvaltning. |
| --- | --- | --- |

iii)

Se över hela processen för upphandling av utrustning utan att den skall få strida mot målet att förbättra kärnsäkerheten och villkoren för projektförvaltning.

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM HAR OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 8.47 | Revisionsrätten har under det senaste året offentliggjort fyra särskilda rapporter som rör externa åtgärder, nämligen följande: |
| --- | --- |

8.47

Revisionsrätten har under det senaste året offentliggjort fyra särskilda rapporter som rör externa åtgärder, nämligen följande:

| a) | Särskild rapport nr 2/2006 om resultatet av Tacisfinansierade projekt i Ryska federationen. |
| --- | --- |

a)

Särskild rapport nr 2/2006 om resultatet av Tacisfinansierade projekt i Ryska federationen.

| b) | Särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin. |
| --- | --- |

b)

Särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin.

| c) | Särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet. |
| --- | --- |

c)

Särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet.

| d) | Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

d)

Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd.

De finns på revisionsrättens webbplats (www.eca.europa.eu).

---

(1)  Bistånd från Europeiska utvecklingsfonden tas upp separat eftersom det inte finansieras genom den allmänna budgeten.

(2)  Cardsprogrammet främjar stabilitet och fred i länderna i västra Balkan.

(3)  Mer än 60 % av Cards åtaganden 2005.

(4)  De delegationer som besöktes var de i Albanien, Colombia, Kroatien, Indien, Georgien och Libanon.

(5)  Punkt 7.17.

(6)  Se punkt 7.21 i årsrapporten för budgetåret 2004.

(7)  Se punkt 7.19 i årsrapporten för budgetåret 2004.

(8)  Se punkt 37 i särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin.

(9)  De geografiska direktoraten är: Asien och Centralasien, Europa, länder i södra Medelhavsområdet, Mellanöstern och grannskapspolitiken samt Latinamerika.

(10)  De flesta delarna fungerar, men vissa behöver förbättras.

(11)  Internrevisionsenheten koncentrerade sig på systemanalys och har ännu inte testat systemen; när det gäller ECHO inleddes testningen 2005 enligt kommissionen och den kommer att slutföras under 2006.

(12)  Förbättringar krävs när det gäller externa granskningar som utförs på uppdrag av verkställande organ; nya åtgärder som införts av kommissionen bör få effekt på 2006.

(13)  I årsrapporterna för budgetåren 2001 och 2004 beskrevs revisionsrättens svårigheter att få tillgång till uppgifter från FN-kontor. I årsrapporten för budgetåret 2004 rekommenderade revisionsrätten att kommissionen klargör med FN-kontoren att revisionsrätten har tillträdesrätt till de projekt som förvaltas av dem. Under 2005 valdes inga FN-kontor ut till revisionsrättens granskning inför revisionsförklaringen.

(14)  Punkt 171 i resolutionen som ingick i betänkandet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, A6–0108/2006.

(15)  Enligt artikel 13 i det ekonomiska och administrativa ramavtalet (FAFA) skall en arbetsgrupp inrättas och träffas minst en gång om året för att främja regelbundet informationsutbyte om alla frågor som uppstår med avseende på avtalet.

(16)  När det gäller ett FN-projekt i Indonesien fick ECHO efter viss tvekan tillträde 2005 genom att FAFA tillämpades korrekt.

(17)  EGT C 35, 9.2.1999.

(18)  Rådets rekommendation om ansvarsfrihet för 2000.

(19)  KOM(2000) 493 slutlig, 6.9.2000.

(20)  RAC (”reste à contracter”, belopp för vilka kontrakt fortfarande kan ingås).

(21)  Se artikel 166.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 15 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1): ”Finansieringsöverenskommelser med mottagande tredje länder (...) skall slutas senast den 31 december år n + 1, där år n är det år då det budgetmässiga åtagandet ingås. Enskilda kontrakt och överenskommelser för att genomföra innehållet i finansieringsöverenskommelserna skall ingås senast tre år från och med dagen för det budgetmässiga åtagandet. Enskilda kontrakt och överenskommelser som gäller revision eller utvärdering får ingås även efter utgången av denna tidsfrist.”

---

KAPITEL 9

Strategi inför anslutningen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

Granskningsresultat

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

System för övervakning och kontroll

Slutsatser och rekommendationer

Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan förra årsrapporten

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 9.1 | Detta kapitel i årsrapporten behandlar rubrik 7 i budgetplanen som omfattar utgifter inom ramen för föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för länder i Central- och Östeuropa (1) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet. |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

9.1

Detta kapitel i årsrapporten behandlar rubrik 7 i budgetplanen som omfattar utgifter inom ramen för föranslutningsinstrumenten (Phare, Ispa och Sapard) för länder i Central- och Östeuropa (1) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet.

| 9.2 | Phareprogrammet (2) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet (3) förvaltas av generaldirektoratet för utvidgning. Dessa föranslutningsprogram stöder institutionsuppbyggnad och investeringar. Ispa (4) inrättades för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdena och förvaltas av generaldirektoratet för regionalpolitik. Sapard (5) genomförs under ansvar av generaldirektoratet för jordbruk och syftar till att hjälpa mottagarländerna att hantera problem som följer av strukturanpassningen i deras jordbrukssektor och på deras landsbygd samt att bidra till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

9.2

Phareprogrammet (2) och programmet för föranslutningsstöd till Turkiet (3) förvaltas av generaldirektoratet för utvidgning. Dessa föranslutningsprogram stöder institutionsuppbyggnad och investeringar. Ispa (4) inrättades för att underlätta anslutningen på miljö- och transportområdena och förvaltas av generaldirektoratet för regionalpolitik. Sapard (5) genomförs under ansvar av generaldirektoratet för jordbruk och syftar till att hjälpa mottagarländerna att hantera problem som följer av strukturanpassningen i deras jordbrukssektor och på deras landsbygd samt att bidra till genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 9.3 | Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen samt projekten inom ramen för dem genomförs huvudsakligen genom ett system för decentraliserad förvaltning (DIS), där förhandskontroller av beslut om upphandling och kontraktstilldelning utförs av kommissionens delegationer eller genom systemet för utvidgat decentraliserat genomförande, som innebär att kommissionen avstår från förhandskontroller av upphandling och kontraktstilldelning (EDIS) (6). Vid decentraliserad förvaltning verkställs betalningarna till kontraktsparter och stödmottagare av de nationella myndigheterna, och kommissionen gör efterhandskontroller. |
| --- | --- |

9.3

Phare-, Turkiet- och Ispaprogrammen samt projekten inom ramen för dem genomförs huvudsakligen genom ett system för decentraliserad förvaltning (DIS), där förhandskontroller av beslut om upphandling och kontraktstilldelning utförs av kommissionens delegationer eller genom systemet för utvidgat decentraliserat genomförande, som innebär att kommissionen avstår från förhandskontroller av upphandling och kontraktstilldelning (EDIS) (6). Vid decentraliserad förvaltning verkställs betalningarna till kontraktsparter och stödmottagare av de nationella myndigheterna, och kommissionen gör efterhandskontroller.

| 9.4 | Sapard genomförs också på ett decentraliserat sätt men utan förhandsgodkännande av kommissionen när det gäller projekturval, upphandling och kontraktstilldelning. På grundval av sina egna bedömningar har kommissionen överlåtit förvaltningen av programmet till varje mottagarland. Ansvar för genomförande och betalningsfunktioner har ackrediterade utbetalningsställen, som ersätter stödmottagarnas utgifter. Varje utbetalningsställe skall årligen till kommissionen lämna ett intyg om sina räkenskaper och en granskningsrapport som upprättats av ett oberoende attesterande organ. Kommissionen gör kontroller för att se till att systemen är tillfredsställande och fungerar som planerat samt genomför förfarandena för att avsluta räkenskaperna i slutet av budgetåret. |
| --- | --- |

9.4

Sapard genomförs också på ett decentraliserat sätt men utan förhandsgodkännande av kommissionen när det gäller projekturval, upphandling och kontraktstilldelning. På grundval av sina egna bedömningar har kommissionen överlåtit förvaltningen av programmet till varje mottagarland. Ansvar för genomförande och betalningsfunktioner har ackrediterade utbetalningsställen, som ersätter stödmottagarnas utgifter. Varje utbetalningsställe skall årligen till kommissionen lämna ett intyg om sina räkenskaper och en granskningsrapport som upprättats av ett oberoende attesterande organ. Kommissionen gör kontroller för att se till att systemen är tillfredsställande och fungerar som planerat samt genomför förfarandena för att avsluta räkenskaperna i slutet av budgetåret.

| 9.5 | År 2005 uppgick betalningarna inom föranslutningsprogrammen till totalt 2 985 miljoner euro. I
  diagram 9.1
  visas hur de medel som man har ingått åtaganden för och betalat 2005 är fördelade. För de åtta central- och östeuropeiska länder som blev medlemsstater 2004 gjordes inga nya åtaganden efter anslutningen (med undantag för Sapard, där vissa åtaganden gjordes fram till slutet av 2004), men betalningarna kommer att fortsätta till åtminstone 2006. Tidigare Ispaprojekt i dessa länder behandlas som projekt inom Sammanhållningsfonden. |
| --- | --- |

9.5

År 2005 uppgick betalningarna inom föranslutningsprogrammen till totalt 2 985 miljoner euro. I
  diagram 9.1
  visas hur de medel som man har ingått åtaganden för och betalat 2005 är fördelade. För de åtta central- och östeuropeiska länder som blev medlemsstater 2004 gjordes inga nya åtaganden efter anslutningen (med undantag för Sapard, där vissa åtaganden gjordes fram till slutet av 2004), men betalningarna kommer att fortsätta till åtminstone 2006. Tidigare Ispaprojekt i dessa länder behandlas som projekt inom Sammanhållningsfonden.

SÄRSKILD BEDÖMNING INOM RAMEN FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

Granskningens omfattning

| 9.6 | När det gäller Phare- och Turkietprogrammen |
| --- | --- |

9.6

När det gäller Phare- och Turkietprogrammen

| a) | utförde revisionsrätten substansgranskningar av transaktioner som förvaltades centralt på kommissionsnivå (8 betalningar) och av transaktioner inom ramen för decentraliserad förvaltning i Bulgarien, Rumänien och Turkiet (26 enskilda anbud och 39 betalningar inom 13 projekt), |
| --- | --- |

a)

utförde revisionsrätten substansgranskningar av transaktioner som förvaltades centralt på kommissionsnivå (8 betalningar) och av transaktioner inom ramen för decentraliserad förvaltning i Bulgarien, Rumänien och Turkiet (26 enskilda anbud och 39 betalningar inom 13 projekt),

Image

Image

| b) | utvärderade revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll, med särskild inriktning på hur systemen för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering (11 projekt granskade i Bulgarien, Lettland, Polen, Rumänien och Slovakien), systemet för upphandling i enlighet med EDIS (13 anbud granskade i Lettland, Polen och Slovakien) och decentraliserad förvaltning i Kroatien (7) fungerar. |
| --- | --- |

b)

utvärderade revisionsrätten systemen för övervakning och kontroll, med särskild inriktning på hur systemen för kontroll av överenskommelser om nationell medfinansiering (11 projekt granskade i Bulgarien, Lettland, Polen, Rumänien och Slovakien), systemet för upphandling i enlighet med EDIS (13 anbud granskade i Lettland, Polen och Slovakien) och decentraliserad förvaltning i Kroatien (7) fungerar.

| 9.7 | När det gäller Ispa utförde revisionsrätten en begränsad granskning vid kommissionen, där huvudsakligen kommissionens verksamhet i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem i ett av kandidatländerna (Kroatien) och i anslutningsländerna (Bulgarien och Rumänien) undersöktes, vilket även omfattade en undersökning av hur övergången till EDIS i de sistnämnda länderna fortskrider. Granskningen omfattade inte någon undersökning av specifika underliggande transaktioner. |
| --- | --- |

9.7

När det gäller Ispa utförde revisionsrätten en begränsad granskning vid kommissionen, där huvudsakligen kommissionens verksamhet i fråga om förvaltnings- och kontrollsystem i ett av kandidatländerna (Kroatien) och i anslutningsländerna (Bulgarien och Rumänien) undersöktes, vilket även omfattade en undersökning av hur övergången till EDIS i de sistnämnda länderna fortskrider. Granskningen omfattade inte någon undersökning av specifika underliggande transaktioner.

| 9.8 | När det gäller Sapard gick revisionsrätten igenom granskningar av kontroller och granskningar av transaktioner i Bulgarien och Rumänien beträffande fem projekt i respektive land, vilket täckte de viktigaste åtgärder som genomfördes vid tidpunkten för granskningen. Vid dessa granskningar verifierades projektdokumentationen vid respektive utbetalningsställe samt lagligheten och korrektheten hos de projekt som genomfördes på plats. Granskningen innefattade också en bedömning av systemen för övervakning och kontroll, däribland kommissionens genomgång av det attesterande organets rapporter. |
| --- | --- |

9.8

När det gäller Sapard gick revisionsrätten igenom granskningar av kontroller och granskningar av transaktioner i Bulgarien och Rumänien beträffande fem projekt i respektive land, vilket täckte de viktigaste åtgärder som genomfördes vid tidpunkten för granskningen. Vid dessa granskningar verifierades projektdokumentationen vid respektive utbetalningsställe samt lagligheten och korrektheten hos de projekt som genomfördes på plats. Granskningen innefattade också en bedömning av systemen för övervakning och kontroll, däribland kommissionens genomgång av det attesterande organets rapporter.

Granskningsresultat

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 9.9 | När det gäller Phare- och Turkietprogrammen var de transaktioner som granskades av revisionsrätten inte behäftade med väsentliga fel. Vad beträffar Phareprogrammet fann revisionsrätten dock bland utgifter som redovisats som parallell nationell medfinansiering vissa icke stödberättigande utgifter, främst moms, samt utgifter som uppkommit utanför tidsperioden för stödberättigande. Som en reaktion på kommissionens svar skulle revisionsrätten vilja upprepa att Generaldirektoratet för utvidgning inte har någon rättslig grund för att godkänna moms som stödberättigande utgift vid parallell medfinansiering. Enligt förordningen om Phare skall moms undantas från gemenskapsfinansiering, och syftet med detta undantagande skulle kringgås om moms skulle berättiga till medfinansiering (8). |
| --- | --- |

9.9

När det gäller Phare- och Turkietprogrammen var de transaktioner som granskades av revisionsrätten inte behäftade med väsentliga fel. Vad beträffar Phareprogrammet fann revisionsrätten dock bland utgifter som redovisats som parallell nationell medfinansiering vissa icke stödberättigande utgifter, främst moms, samt utgifter som uppkommit utanför tidsperioden för stödberättigande. Som en reaktion på kommissionens svar skulle revisionsrätten vilja upprepa att Generaldirektoratet för utvidgning inte har någon rättslig grund för att godkänna moms som stödberättigande utgift vid parallell medfinansiering. Enligt förordningen om Phare skall moms undantas från gemenskapsfinansiering, och syftet med detta undantagande skulle kringgås om moms skulle berättiga till medfinansiering (8).

| 9.9 | Dessa transaktioner var inte behäftade med några väsentliga fel. Att behandla moms som stödberättigande utgift vid parallell medfinansiering överensstämmer med Phareförordningen, eftersom kommissionen anser att denna förordning fastställer regler som enbart är tillämpliga på gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

9.9

Dessa transaktioner var inte behäftade med några väsentliga fel. Att behandla moms som stödberättigande utgift vid parallell medfinansiering överensstämmer med Phareförordningen, eftersom kommissionen anser att denna förordning fastställer regler som enbart är tillämpliga på gemenskapsfinansiering.

I finansieringsöverenskommelsen avser tidsfristerna för upphandling och utbetalning ”EG-bidraget”. De nationella myndigheterna kan därför hävda att fristerna endast avser EU:s bidrag och inte deras del av medfinansieringen.

| 9.10 | De Sapardtransaktioner som granskades av revisionsrätten var behäftade med väsentliga fel. Revisionsrätten konstaterade att ändringar av förfaranden för godkännande av Sapardprojekt i Bulgarien inte hade godkänts i förväg av kommissionen på det sätt som krävs. Sapardutgifter på 3,4 miljoner euro avseende 53 projekt var därför icke stödberättigande. I både Rumänien och Bulgarien fann revisionsrätten projekt där stödmottagare inte uppfyllde sina kontraktsenliga skyldigheter. Framför allt konstaterades att ett projekt som granskades i Rumänien inte var berättigat till EU-finansiering, eftersom de grundläggande villkor som fastställts för användningen av det bidrag som beviljats en anläggning inte uppfylldes. Dessutom hade vissa krav inte kontrollerats tillräckligt noga av utbetalningsställena, vilket ledde till fall där projekt godkändes och erhöll betalningar utan att det fanns tillräckliga bevis för att kriterierna för stödberättigande var uppfyllda. |
| --- | --- |

9.10

De Sapardtransaktioner som granskades av revisionsrätten var behäftade med väsentliga fel. Revisionsrätten konstaterade att ändringar av förfaranden för godkännande av Sapardprojekt i Bulgarien inte hade godkänts i förväg av kommissionen på det sätt som krävs. Sapardutgifter på 3,4 miljoner euro avseende 53 projekt var därför icke stödberättigande. I både Rumänien och Bulgarien fann revisionsrätten projekt där stödmottagare inte uppfyllde sina kontraktsenliga skyldigheter. Framför allt konstaterades att ett projekt som granskades i Rumänien inte var berättigat till EU-finansiering, eftersom de grundläggande villkor som fastställts för användningen av det bidrag som beviljats en anläggning inte uppfylldes. Dessutom hade vissa krav inte kontrollerats tillräckligt noga av utbetalningsställena, vilket ledde till fall där projekt godkändes och erhöll betalningar utan att det fanns tillräckliga bevis för att kriterierna för stödberättigande var uppfyllda.

| 9.10 | Kommissionen anser att dessa fel, inklusive de fall där kontraktsfästa skyldigheter inte iakttagits av stödmottagarna, inte är väsentliga när det gäller Bulgarien. |
| --- | --- |

9.10

Kommissionen anser att dessa fel, inklusive de fall där kontraktsfästa skyldigheter inte iakttagits av stödmottagarna, inte är väsentliga när det gäller Bulgarien.

Kommissionen beklagar att de bulgariska myndigheterna inte begärde ett förhandsgodkännande innan förfarandena ändrades. Kommissionen har uttryckt betänkligheter för dem och påmint dem om deras skyldighet att lämna in alla förslag om förändringar av förfarandena till kommissionen innan de genomförs. Kommissionen anser dock att detta inte påverkar huruvida projekten är stödberättigade. År 2005 avvisade en estnisk konsult det nya förfarandet, men en senare revision som gjordes av en extern revisor kom till slutsatsen ”att ingen väsentlig risk uppstår genom tillämpningen av Limited Time Procedure”. Samtliga kontroller gjordes före utbetalning.

Beträffande punkten om projekt där de kontraktsfästa villkoren inte har iakttagits och beträffande kontrollen av kraven, har kommissionen granskat ytterligare information och anser att de inte utgör några väsentliga fel.

System för övervakning och kontroll

| 9.11 | Iakttagelserna i de rapporter efter avslutande revisioner som gällde projekt som finansierades inom 1999 och 2000 års nationella Phareprogram och som lades fram under året av de anlitade externa revisorerna bekräftades av resultaten av revisionsrättens granskning av transaktioner, där ekonomiskt obetydliga fel konstaterades. |
| --- | --- |

9.11

Iakttagelserna i de rapporter efter avslutande revisioner som gällde projekt som finansierades inom 1999 och 2000 års nationella Phareprogram och som lades fram under året av de anlitade externa revisorerna bekräftades av resultaten av revisionsrättens granskning av transaktioner, där ekonomiskt obetydliga fel konstaterades.

| 9.12 | När det gäller Phare och Ispa fortsatte kommissionsdelegationernas förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning inom ramen för decentraliserad förvaltning att vara en ändamålsenlig nyckelkontroll för att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

9.12

När det gäller Phare och Ispa fortsatte kommissionsdelegationernas förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning inom ramen för decentraliserad förvaltning att vara en ändamålsenlig nyckelkontroll för att säkerställa de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 9.13 | När det gäller Phare- och Turkietprogrammen konstaterades vid revisionsrättens granskning en relativt stor förekomst av korrigerande åtgärder till följd av delegationernas förhandskontroller. Detta visar hur bristfälligt de nationella systemen för övervakning fungerar i anslutnings- och kandidatländerna. Förfarandet för förhandsgodkännande har dock inte standardiserats, och kontrollernas omfattning har inte fastställts på ett klart och tydligt sätt. |
| --- | --- |

9.13

När det gäller Phare- och Turkietprogrammen konstaterades vid revisionsrättens granskning en relativt stor förekomst av korrigerande åtgärder till följd av delegationernas förhandskontroller. Detta visar hur bristfälligt de nationella systemen för övervakning fungerar i anslutnings- och kandidatländerna. Förfarandet för förhandsgodkännande har dock inte standardiserats, och kontrollernas omfattning har inte fastställts på ett klart och tydligt sätt.

| 9.13 | Efterhandskontrollen utgör en central del av en inlärningsprocess vars mål är att de nationella genomförandeorganen ständigt skall förbättra sin handläggningskapacitet på vägen mot en EDIS-ackreditering. Strängheten i kontrollerna kan följaktligen variera över tid allteftersom handläggningskapaciteten förbättras och därför föreföll det inte vara nödvändigt att standardisera förfarandet. |
| --- | --- |

9.13

Efterhandskontrollen utgör en central del av en inlärningsprocess vars mål är att de nationella genomförandeorganen ständigt skall förbättra sin handläggningskapacitet på vägen mot en EDIS-ackreditering. Strängheten i kontrollerna kan följaktligen variera över tid allteftersom handläggningskapaciteten förbättras och därför föreföll det inte vara nödvändigt att standardisera förfarandet.

| 9.14 | Kontrollen av överenskommelser om nationell medfinansiering inom Phare har förbättrats, särskilt i Rumänien, där genomförandeorganen inkluderade övervakning av parallell nationell medfinansiering i sitt normala kontrollförfarande. På kommissionsnivå fann revisionsrätten dock att generaldirektoratet för utvidgning saknade ett systematiskt förfarande för att påminna de nationella myndigheterna om deras skyldighet att lämna in slutliga deklarationer i tid, och checklistor för granskningsprocessen hade inte tagits fram. |
| --- | --- |

9.14

Kontrollen av överenskommelser om nationell medfinansiering inom Phare har förbättrats, särskilt i Rumänien, där genomförandeorganen inkluderade övervakning av parallell nationell medfinansiering i sitt normala kontrollförfarande. På kommissionsnivå fann revisionsrätten dock att generaldirektoratet för utvidgning saknade ett systematiskt förfarande för att påminna de nationella myndigheterna om deras skyldighet att lämna in slutliga deklarationer i tid, och checklistor för granskningsprocessen hade inte tagits fram.

| 9.14 | Kommissionen gör sitt yttersta för att få in de slutliga deklarationerna inom de frister som anges i finansieringsöverenskommelserna, ibland genom att vänta med att ta ställning till ansökningar om utbetalningar. Vissa länder har dock svårigheter att sända in handlingarna inom utsatt tid. För att ge de nationella fonderna mer tid att samla in den nödvändiga informationen har tidsfristen för att lämna in deklarationerna förlängts. |
| --- | --- |

9.14

Kommissionen gör sitt yttersta för att få in de slutliga deklarationerna inom de frister som anges i finansieringsöverenskommelserna, ibland genom att vänta med att ta ställning till ansökningar om utbetalningar. Vissa länder har dock svårigheter att sända in handlingarna inom utsatt tid. För att ge de nationella fonderna mer tid att samla in den nödvändiga informationen har tidsfristen för att lämna in deklarationerna förlängts.

| 9.15 | När de nya medlemsstaterna hade beviljats EDIS, ackrediterades särskilda genomförandeorgan för att genomföra Phareprogrammet utan kommissionens förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning. Revisionsrätten fann dock fall (9) där de ackrediterade genomförandeorganen inte var de faktiska upphandlande myndigheterna och inte alltid utövade den typ av kontroll som förutsetts i EDIS-ackrediteringen. Trots detta innebar processen för genomförande av EDIS ett stort steg mot bättre förvaltningskapacitet och bättre system för kontroll i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.15

När de nya medlemsstaterna hade beviljats EDIS, ackrediterades särskilda genomförandeorgan för att genomföra Phareprogrammet utan kommissionens förhandskontroll av upphandling och kontraktstilldelning. Revisionsrätten fann dock fall (9) där de ackrediterade genomförandeorganen inte var de faktiska upphandlande myndigheterna och inte alltid utövade den typ av kontroll som förutsetts i EDIS-ackrediteringen. Trots detta innebar processen för genomförande av EDIS ett stort steg mot bättre förvaltningskapacitet och bättre system för kontroll i de nya medlemsstaterna.

| 9.15 | Mot bakgrund av djupet och bredden på de kontrollsystem som införts i ackrediteringarna är det inte överraskande att man uppdagar en del försummelser att utföra åtminstone vissa kontroller som föreskrivs i ackrediteringarna. Under de uppföljande revisionerna som görs i alla EDIS-ackrediterade länder har man upptäckt den typ av situationer som beskrivs av revisionsrätten. I alla dessa fall har kommissionen begärt information och krävt att den nationella myndigheten skall agera och har när så varit lämpligt övervägt att vidta åtgärder (avbrutna utbetalningar etc.). |
| --- | --- |

9.15

Mot bakgrund av djupet och bredden på de kontrollsystem som införts i ackrediteringarna är det inte överraskande att man uppdagar en del försummelser att utföra åtminstone vissa kontroller som föreskrivs i ackrediteringarna. Under de uppföljande revisionerna som görs i alla EDIS-ackrediterade länder har man upptäckt den typ av situationer som beskrivs av revisionsrätten. I alla dessa fall har kommissionen begärt information och krävt att den nationella myndigheten skall agera och har när så varit lämpligt övervägt att vidta åtgärder (avbrutna utbetalningar etc.).

| 9.16 | Ackrediteringsprocessen för EDIS inom ramen för Phare och Ispa i Bulgarien och Rumänien försenades ytterligare. Rumänien lämnade in sin EDIS-ansökan i slutet av 2005, då Bulgarien ännu inte hade lämnat in någon ansökan. Båda länderna hade planerat att EDIS skulle vara infört i januari 2006 (10). I fråga om Ispa noterade revisionsrätten dessutom en kombination av oförenliga förvaltnings- och kontrollfunktioner inom finansministeriet i Bulgarien, medan förvaltningsmyndigheten för infrastruktur, såsom nationell Ispa-samordnare i Rumänien, hade otillräckliga resurser. |
| --- | --- |

9.16

Ackrediteringsprocessen för EDIS inom ramen för Phare och Ispa i Bulgarien och Rumänien försenades ytterligare. Rumänien lämnade in sin EDIS-ansökan i slutet av 2005, då Bulgarien ännu inte hade lämnat in någon ansökan. Båda länderna hade planerat att EDIS skulle vara infört i januari 2006 (10). I fråga om Ispa noterade revisionsrätten dessutom en kombination av oförenliga förvaltnings- och kontrollfunktioner inom finansministeriet i Bulgarien, medan förvaltningsmyndigheten för infrastruktur, såsom nationell Ispa-samordnare i Rumänien, hade otillräckliga resurser.

| 9.16 | De förseningar som nämnts av revisionsrätten uppstod trots kommissionens påtryckningar på de nationella myndigheterna om ett kraftfullare agerande. |
| --- | --- |

9.16

De förseningar som nämnts av revisionsrätten uppstod trots kommissionens påtryckningar på de nationella myndigheterna om ett kraftfullare agerande.

I Rumänien har revisioner gjorts på plats på grundval av mottagna ansökningar. Kommissionen beviljade alla ISPA-genomförandeorgan EDIS-ackreditering den 28 juni 2006. Kommissionen hoppas kunna bevilja Phare ackreditering före utgången av år 2006.

Bulgarien har varit långsammare med att lämna in sina ansökningar och, för både ISPA och Phare, kommer ackrediteringsprocessen bara att möjliggöras efter ytterligare revisionsarbete på plats som i båda fallen förväntas äga rum före slutet av hösten 2006.

I mars 2006 löstes problemet med åtskillnaden av ISPA:s funktioner i Bulgarien genom att ansvarsområdena omfördelades. Efter rekommendationer från kommissionen utökades personalstyrkan 2006 väsentligen för den nationella ISPA-samordnaren i Rumänien.

| 9.17 | Vid sin granskning i Bulgarien och Rumänien konstaterade revisionsrätten att Sapardsystemen inbegrep nyckelprinciperna men att deras sätt att fungera uppvisade följande brister: |
| --- | --- |

9.17

Vid sin granskning i Bulgarien och Rumänien konstaterade revisionsrätten att Sapardsystemen inbegrep nyckelprinciperna men att deras sätt att fungera uppvisade följande brister:

| 9.17 | |
| --- | --- |

9.17

| a) | Den dokumentation som låg till grund för offentliga anbudsförfaranden i Rumänien garanterade inte att anbuden togs emot inom tidsfristerna eller att de granskades i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

a)

Den dokumentation som låg till grund för offentliga anbudsförfaranden i Rumänien garanterade inte att anbuden togs emot inom tidsfristerna eller att de granskades i vederbörlig ordning.

| a) | De rumänska myndigheterna har redan vidtagit åtgärder sedan problem uppstått i de offentliga anbudsförfarandena på kommunnivå. Alltifrån juni 2005 har experter från de regionala kontoren fått delta i öppnandet av alla anbud och ta kopior på alla inkomna anbud, för att ge ytterligare garantier om att anbudsförfarandena går rätt till. Kommissionen håller på att granska handhavandet av offentliga anbudsförfaranden i Rumänien och kommer att följa upp revisionsrättens iakttagelser under avslutningen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

a)

De rumänska myndigheterna har redan vidtagit åtgärder sedan problem uppstått i de offentliga anbudsförfarandena på kommunnivå. Alltifrån juni 2005 har experter från de regionala kontoren fått delta i öppnandet av alla anbud och ta kopior på alla inkomna anbud, för att ge ytterligare garantier om att anbudsförfarandena går rätt till. Kommissionen håller på att granska handhavandet av offentliga anbudsförfaranden i Rumänien och kommer att följa upp revisionsrättens iakttagelser under avslutningen av räkenskaperna.

| b) | För ersättningen av vissa belopp (11) till stödmottagarna tillhandahölls inga relevanta styrkande handlingar, vilket innebar att utbetalningsstället inte kunde garantera huruvida de faktiskt hade uppkommit och/eller var stödberättigande (Rumänien). I Bulgarien ersätts vissa utgifter (genom Sapard) schablonmässigt. Exakt hur dessa belopp var sammansatta och hur de motiverades kunde inte fastställas. |
| --- | --- |

b)

För ersättningen av vissa belopp (11) till stödmottagarna tillhandahölls inga relevanta styrkande handlingar, vilket innebar att utbetalningsstället inte kunde garantera huruvida de faktiskt hade uppkommit och/eller var stödberättigande (Rumänien). I Bulgarien ersätts vissa utgifter (genom Sapard) schablonmässigt. Exakt hur dessa belopp var sammansatta och hur de motiverades kunde inte fastställas.

| b) | De rumänska myndigheterna har informerat kommissionen om den metod som använts för att beräkna dessa ytterligare kostnader och anser att uttömmande styrkande handlingar ingår i alla betalningsakterna. Eftersom beräkningarna av prisökningarna normalt överstiger de högsta gränserna på 5 % eller 10 % ger detta intrycket av att trösklarna blir automatiskt tillämpade, vilket inte är fallet. Detta verifieras under avslutningen av räkenskaperna.
  När det gäller ersättningen för schablonmässiga belopp från det bulgariska Sapard-organet får stödmottagarna schablonsatsen (vanligtvis ett belopp per kvadratmeter) eller det fakturerade beloppet beroende på vilket som är lägst. Därigenom tillses att det på sin höjd bara är de fakturerade beloppen som medfinansieras. |
| --- | --- |

b)

De rumänska myndigheterna har informerat kommissionen om den metod som använts för att beräkna dessa ytterligare kostnader och anser att uttömmande styrkande handlingar ingår i alla betalningsakterna. Eftersom beräkningarna av prisökningarna normalt överstiger de högsta gränserna på 5 % eller 10 % ger detta intrycket av att trösklarna blir automatiskt tillämpade, vilket inte är fallet. Detta verifieras under avslutningen av räkenskaperna.

När det gäller ersättningen för schablonmässiga belopp från det bulgariska Sapard-organet får stödmottagarna schablonsatsen (vanligtvis ett belopp per kvadratmeter) eller det fakturerade beloppet beroende på vilket som är lägst. Därigenom tillses att det på sin höjd bara är de fakturerade beloppen som medfinansieras.

| c) | System för att kontrollera att priser är skäliga (till exempel en prisdatabas), något som påverkar de stödberättigande beloppen, hade ännu inte införts i Rumänien och var ännu inte fullt operativa och dokumenterade i Bulgarien. |
| --- | --- |

c)

System för att kontrollera att priser är skäliga (till exempel en prisdatabas), något som påverkar de stödberättigande beloppen, hade ännu inte införts i Rumänien och var ännu inte fullt operativa och dokumenterade i Bulgarien.

| c) | Kommissionen delar revisionsrättens farhågor. Databaser är visserligen inte något lagstadgat krav men skulle kunna ge ännu större garantier om en sund ekonomisk förvaltning i fråga om privata inköp. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen delar revisionsrättens farhågor. Databaser är visserligen inte något lagstadgat krav men skulle kunna ge ännu större garantier om en sund ekonomisk förvaltning i fråga om privata inköp.

| d) | Vissa fakturor för varor av högt värde betalades kontant av stödmottagaren (Bulgarien), vilket är svårare att verifiera och därför utgör detta en större risk. |
| --- | --- |

d)

Vissa fakturor för varor av högt värde betalades kontant av stödmottagaren (Bulgarien), vilket är svårare att verifiera och därför utgör detta en större risk.

| d) | Kommissionen godtar att utbetalningar i kontanter innebär en högre risk. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen godtar att utbetalningar i kontanter innebär en högre risk.

| 9.18 | I revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2004 (12) underströks att kvaliteten på den bedömning av Sapardansökningarna och åtföljande ansökningar om utbetalning som görs i slutet av kontraktsperioden innebar en högre risk beroende på tidspress och eventuell personalbrist. Att denna risk är betydande bekräftades av den situation som noterades i Ungern 2005, där förfarandet för projektgodkännande ändrades genom att antalet kontroller av projektansökningar minskades. Ändringarna tillämpades från och med april 2004 utan att kommissionen hade givit sitt förhandsgodkännande. Därför upprepar revisionsrätten att denna risk är betydande. |
| --- | --- |

9.18

I revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2004 (12) underströks att kvaliteten på den bedömning av Sapardansökningarna och åtföljande ansökningar om utbetalning som görs i slutet av kontraktsperioden innebar en högre risk beroende på tidspress och eventuell personalbrist. Att denna risk är betydande bekräftades av den situation som noterades i Ungern 2005, där förfarandet för projektgodkännande ändrades genom att antalet kontroller av projektansökningar minskades. Ändringarna tillämpades från och med april 2004 utan att kommissionen hade givit sitt förhandsgodkännande. Därför upprepar revisionsrätten att denna risk är betydande.

| 9.18 | Det är beklagligt att kommissionen inte underrättades om ändringarna av de ungerska förfarandena. Kommissionen har därefter undersökt effekterna av ändringen och anser att tillräckliga kontroller gjordes. |
| --- | --- |

9.18

Det är beklagligt att kommissionen inte underrättades om ändringarna av de ungerska förfarandena. Kommissionen har därefter undersökt effekterna av ändringen och anser att tillräckliga kontroller gjordes.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 9.19 | Sammantaget, med hänsyn till granskningens omfattning (punkterna 9.6–9.8), var de transaktioner som granskades av revisionsrätten inte behäftade med väsentliga fel, utom när det gällde de transaktioner som finansierades inom Sapardprogrammet, där väsentliga fel konstaterades. Revisionsrätten noterade visserligen förbättringar i systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen, men betydande brister konstaterades på nationell nivå. När det gäller Phare- och Turkietprogrammen och Ispaprojekt kompenserades den relativt stora förekomsten av dessa brister av de korrigerande åtgärder som följde av delegationernas förhandskontroller. |
| --- | --- |

9.19

Sammantaget, med hänsyn till granskningens omfattning (punkterna 9.6–9.8), var de transaktioner som granskades av revisionsrätten inte behäftade med väsentliga fel, utom när det gällde de transaktioner som finansierades inom Sapardprogrammet, där väsentliga fel konstaterades. Revisionsrätten noterade visserligen förbättringar i systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen, men betydande brister konstaterades på nationell nivå. När det gäller Phare- och Turkietprogrammen och Ispaprojekt kompenserades den relativt stora förekomsten av dessa brister av de korrigerande åtgärder som följde av delegationernas förhandskontroller.

| 9.19 | Kommissionen välkomnar revisionsrättens slutsats att systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen har förbättrats. I revisionsrättens särskilda rapport 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien drogs slutsatsen att kommissionens kontroller av projekt före finansieringen visat sig vara effektiva när det gällde att förhindra oegentligheter i anbudsförfarandet. |
| --- | --- |

9.19

Kommissionen välkomnar revisionsrättens slutsats att systemen för övervakning och kontroll vid kommissionen har förbättrats. I revisionsrättens särskilda rapport 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien drogs slutsatsen att kommissionens kontroller av projekt före finansieringen visat sig vara effektiva när det gällde att förhindra oegentligheter i anbudsförfarandet.

Kommissionen medger att fel har uppdagats i fråga om Sapard, men anser dock inte, med ett möjligt undantag som gäller offentliga anbudsförfaranden i Rumänien, att de är väsentliga.

Kommissionen är av den åsikten att den övergripande situationen i frågan om genomförandet av Sapard år 2005 i stort sett liknar den för 2004.

| 9.20 | Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att |
| --- | --- |

9.20

Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att

| 9.20 | |
| --- | --- |

9.20

| — | noga övervaka att nationella system för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt, särskilt vad beträffar förfaranden för kontraktstilldelning och utbetalning, |
| --- | --- |

—

noga övervaka att nationella system för övervakning och kontroll fungerar ändamålsenligt, särskilt vad beträffar förfaranden för kontraktstilldelning och utbetalning,

| — | Kommissionen kommer att fortsätta att noggrant övervaka att de nationella systemen för övervakning och kontroll fungerar effektivt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att fortsätta att noggrant övervaka att de nationella systemen för övervakning och kontroll fungerar effektivt.

| — | tydligt fastställa de förfaranden som skall tillämpas av delegationerna i förhandskontrollprocessen, |
| --- | --- |

—

tydligt fastställa de förfaranden som skall tillämpas av delegationerna i förhandskontrollprocessen,

| — | Kommissionen anser att dessa förfaranden redan är tydliga. Kommissionen är dock redo att se över förfarandena mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts de senaste åren. |
| --- | --- |

—

Kommissionen anser att dessa förfaranden redan är tydliga. Kommissionen är dock redo att se över förfarandena mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts de senaste åren.

| — | ge högre prioritet åt uppföljningen av slutliga utgiftsdeklarationer för Phareprogram, särskilt vad beträffar parallell medfinansiering, |
| --- | --- |

—

ge högre prioritet åt uppföljningen av slutliga utgiftsdeklarationer för Phareprogram, särskilt vad beträffar parallell medfinansiering,

| — | Kommissionen gör sitt bästa för att få in de slutliga deklarationerna inom den frist som anges i finansieringsöverenskommelserna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen gör sitt bästa för att få in de slutliga deklarationerna inom den frist som anges i finansieringsöverenskommelserna.

| — | när det gäller Sapard särskilt uppmärksamma de risker som är förenade med projekt som godkänts under slutet av kontraktsperioden, |
| --- | --- |

—

när det gäller Sapard särskilt uppmärksamma de risker som är förenade med projekt som godkänts under slutet av kontraktsperioden,

| — | Kommissionen är medveten om den potentiella risken, men har hittills inte funnit några belägg för någon därav uppkommen finansiell risk. |
| --- | --- |

—

Kommissionen är medveten om den potentiella risken, men har hittills inte funnit några belägg för någon därav uppkommen finansiell risk.

| — | genom noggrann övervakning se till att utbetalningsställena inom Sapard inte ändrar de fastställda förfarandena utan förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

—

genom noggrann övervakning se till att utbetalningsställena inom Sapard inte ändrar de fastställda förfarandena utan förhandsgodkännande.

| — | De berörda länderna påminns regelbundet om sin skyldighet att till kommissionen lämna in alla planerade förändringar av förfarandena innan de genomförs. Kommissionen kommer att granska icke godkända ändringar av förfarandena och vid behov göra en bedömning av deras effekter på kontrollen. |
| --- | --- |

—

De berörda länderna påminns regelbundet om sin skyldighet att till kommissionen lämna in alla planerade förändringar av förfarandena innan de genomförs. Kommissionen kommer att granska icke godkända ändringar av förfarandena och vid behov göra en bedömning av deras effekter på kontrollen.

SÄRSKILDA RAPPORTER SOM OFFENTLIGGJORTS SEDAN FÖRRA ÅRSRAPPORTEN

| 9.21 | Revisionsrätten har under det senaste året offentliggjort en särskild rapport som rör strategin inför anslutningen, nämligen särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien. Den finns på revisionsrättens webbplats (www.eca.europa.eu). |
| --- | --- |

9.21

Revisionsrätten har under det senaste året offentliggjort en särskild rapport som rör strategin inför anslutningen, nämligen särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien. Den finns på revisionsrättens webbplats (www.eca.europa.eu).

---

(1)  De åtta nya medlemsstaterna (Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Slovenien och Slovakien), de två anslutningsländerna (Bulgarien och Rumänien) och kandidatlandet Kroatien.

(2)  Polen, Ungern och omstrukturering i öst, rådets förordning (EEG) nr 3906/89 (EGT L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001 om ekonomiskt stöd till Turkiet inför anslutningen (EGT L 342, 27.12.2001, s. 1). Rättelse i EGT L 285, 23.10.2002, s. 26.

(4)  Strukturpolitiskt föranslutningsinstrument, rådets förordning (EG) nr 1267/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73).

(5)  Särskilt föranslutningsprogram för jordbruket och landsbygdens utveckling, rådets förordning (EG) nr 1268/1999 (EGT L 161, 26.6.1999, s. 87).

(6)  EDIS har beviljats de åtta nya central- och östeuropeiska medlemsstaterna, där särskilda utbetalningsställen ackrediterats för att genomföra Phare- och Ispaprogrammen utan kommissionens förhandskontroller av upphandling och kontraktstilldelning.

(7)  Åtagandena för det första Phareprogrammet i Kroatien ingicks 2005. I syfte att undersöka Kroatiens förvaltningskapacitet granskade revisionsrätten transaktioner som finansierats inom Cardsprogrammet och som genomförts av de nationella myndigheterna.

(8)  Se punkterna 8.24–8.26 i årsrapporten för budgetåret 2004.

(9)  Lettland och Polen.

(10)  Se punkt 8.18 i årsrapporten för budgetåret 2004.

(11)  Som kallas kostnader för uppräkning och kostnader för oförutsedda händelser.

(12)  Punkt 4.70.

---

KAPITEL 10

Administrativa utgifter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter

Inledning

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

System för övervakning och kontroll

Särskilda iakttagelser

Parlamentet

Rådet

Kommissionen

Domstolen

Revisionsrätten

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Regionkommittén

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen

Övergripande slutsatser

Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan den förra årsrapporten

Gemenskapsorgan

Europaskolorna

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | |
| --- | --- |
| INSTITUTIONERNAS OCH GEMENSKAPSORGANENS ADMINISTRATIVA UTGIFTER |
| Inledning |
| 10.1 | I detta kapitel behandlas institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter. De anslag som avser dessa utgifter förvaltas direkt av varje institution eller organ och används till att betala löner, tillägg och ersättningar och pensioner till personer som arbetar för institutionerna, samt till hyra, inköp och diverse utgifter. År 2005 uppgick de administrativa utgifterna vid Europeiska unionens institutioner till 6 191 miljoner euro, såsom närmare anges i
  tabell 10.1
  . |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

INSTITUTIONERNAS OCH GEMENSKAPSORGANENS ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Inledning

10.1

I detta kapitel behandlas institutionernas och gemenskapsorganens administrativa utgifter. De anslag som avser dessa utgifter förvaltas direkt av varje institution eller organ och används till att betala löner, tillägg och ersättningar och pensioner till personer som arbetar för institutionerna, samt till hyra, inköp och diverse utgifter. År 2005 uppgick de administrativa utgifterna vid Europeiska unionens institutioner till 6 191 miljoner euro, såsom närmare anges i
  tabell 10.1
  .

Tabell 10.1 – Betalningar per institution

| (miljoner euro) |
| --- |
| | 2004 | 2005 |
| Europaparlamentet | 1 166 | 1 235 |
| Rådet | 507 | 533 |
| Kommissionen | 3 721 | 3 952 |
| Domstolen | 216 | 211 |
| Revisionsrätten | 84 | 92 |
| Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 92 | 96 |
| Regionkommittén | 63 | 64 |
| Europeiska ombudsmannen | 5 | 6 |
| Europeiska datatillsynsmannen | 1 | 2 |
| Totalt | 5 856 | 6 191 |

(miljoner euro)

2004

2005

Europaparlamentet

1 166

1 235

Rådet

507

533

Kommissionen

3 721

3 952

Domstolen

216

211

Revisionsrätten

84

92

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

92

96

Regionkommittén

63

64

Europeiska ombudsmannen

5

6

Europeiska datatillsynsmannen

1

2

Totalt

5 856

6 191

Särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen

Granskningens omfattning

| 10.2 | I syfte att göra en särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen bedömde revisionsrätten vid granskningen om de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta. Revisionsrätten utförde substansgranskningar av ett representativt urval av transaktioner och utvärderade de system för övervakning och kontroll som införts av utanordnarna vid institutionerna. |
| --- | --- |

10.2

I syfte att göra en särskild bedömning inom ramen för revisionsförklaringen bedömde revisionsrätten vid granskningen om de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna för institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta. Revisionsrätten utförde substansgranskningar av ett representativt urval av transaktioner och utvärderade de system för övervakning och kontroll som införts av utanordnarna vid institutionerna.

| 10.2 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  I Europaparlamentet visar de utvärderingar som de delegerade utanordnarna själva har utfört av miniminormerna för förvaltning och intern kontroll 2005 att deras kontroll- och övervakningssystem får högre kvalitet och blir mer tillförlitligt när handlingsplanerna och internrevisorns rekommendationer genomförs. |
| --- | --- |

10.2

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

I Europaparlamentet visar de utvärderingar som de delegerade utanordnarna själva har utfört av miniminormerna för förvaltning och intern kontroll 2005 att deras kontroll- och övervakningssystem får högre kvalitet och blir mer tillförlitligt när handlingsplanerna och internrevisorns rekommendationer genomförs.

| 10.3 | Tidigare granskningar som revisionsrätten utfört visade att de fel som påträffats varken var väsentliga eller berodde på allvarliga brister i systemen för kontroll. En uppföljning av iakttagelser i tidigare års årsrapporter presenteras i
  tabell 10.2
  . |
| --- | --- |

10.3

Tidigare granskningar som revisionsrätten utfört visade att de fel som påträffats varken var väsentliga eller berodde på allvarliga brister i systemen för kontroll. En uppföljning av iakttagelser i tidigare års årsrapporter presenteras i
  tabell 10.2
  .

| 10.3 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Se svaret i den sista kolumnen i tabell 10.2. |
| --- | --- |

10.3

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Se svaret i den sista kolumnen i tabell 10.2.

| 10.3 | RÅDETS SVAR
  Revisionsrätten presenterar i tabell 10.2 en uppföljning av iakttagelser som tidigare gjorts, särskilt betalningen av kompensationsledighet. Revisionsträtten anser å ena sidan att rådets generalsekretariat har vidtagit lämpliga åtgärder för att gradvis eliminera omfattningen av kompensationsledighet, men konstaterar att betalningen av kompensationsledighet, som är en integrerad del av de åtgärder som vidtagits, bör avbrytas. |
| --- | --- |

10.3

RÅDETS SVAR

Revisionsrätten presenterar i tabell 10.2 en uppföljning av iakttagelser som tidigare gjorts, särskilt betalningen av kompensationsledighet. Revisionsträtten anser å ena sidan att rådets generalsekretariat har vidtagit lämpliga åtgärder för att gradvis eliminera omfattningen av kompensationsledighet, men konstaterar att betalningen av kompensationsledighet, som är en integrerad del av de åtgärder som vidtagits, bör avbrytas.

Rådets generalsekretariat är fullt medvetet om att vissa av dess interna regler beträffande kompensation för arbete utanför normal arbetstid gick utöver tjänsteföreskrifternas bestämmelser och därför är ”praeter legem”, mot lagen. Dessa regler avsåg att ta hänsyn till effekten på tjänstemännens hälsa av de särskilt krävande arbetstimmar (främst långa nattmöten och helgmöten) som de politiska kraven ställde på rådets särskilda roll i den lagstiftande processen.

På grund av ett antal grundläggande förändringar i rådets arbetsmetoder vidtog generalsekretariatet emellertid ett stort antal åtgärder för att rätta till avvikelser som har utvecklats under årens lopp. Dessa särskilda åtgärder syftar till att snarast möjligt anpassa generalsekretariatets regler och praxis till tjänsteföreskrifterna. Samtidigt måste man undvika de störande konsekvenser som en lösning med enbart ledighet skulle ha på generalsekretariatets sätt att fungera. Åtgärderna tar också hänsyn till de berättigade förväntningar som finns hos berörda tjänstemän utifrån de regler vid generalsekretariatet som länge funnits, och som gör det svårt att motivera ett abrupt slut på denna praxis.

De åtgärder som vidtagits för att få undanröja innestående kompensationsledighet som godkänts före den 31 december 1997 och som rätten betecknar som riktigt kan sammanfattas på följande sätt:

| — | En uppmaning till tjänstemän att frivilligt ta ut kompensationsledighet (tjänstemeddelande 80/05 av den 17 maj 2005) har redan inneburit en minskning av innestående ledighet med ungefär en tredjedel. |
| --- | --- |

—

En uppmaning till tjänstemän att frivilligt ta ut kompensationsledighet (tjänstemeddelande 80/05 av den 17 maj 2005) har redan inneburit en minskning av innestående ledighet med ungefär en tredjedel.

| — | Särskilda åtgärder för att minska återstoden av innestående ledighet aviserades i tjänstemeddelande 25/06 av den 10 februari 2006 och bekräftades i tjänstemeddelande 115/06 av den 30 juni 2006. |
| --- | --- |

—

Särskilda åtgärder för att minska återstoden av innestående ledighet aviserades i tjänstemeddelande 25/06 av den 10 februari 2006 och bekräftades i tjänstemeddelande 115/06 av den 30 juni 2006.

| | — | Obligatoriskt uttag av all innestående ledighet som överstiger 25 dagar. |
| --- | --- | --- |

—

Obligatoriskt uttag av all innestående ledighet som överstiger 25 dagar.

| | — | Uttag under en period på längst 4 år (2006–2009) med minst 25 % per år. |
| --- | --- | --- |

—

Uttag under en period på längst 4 år (2006–2009) med minst 25 % per år.

| | — | Uttag kan ske i form av ledighet eller betalning, med automatisk betalning vid årets slut av den obligatoriska del av 25 % som inte tagit ut som ”temps libre”. |
| --- | --- | --- |

—

Uttag kan ske i form av ledighet eller betalning, med automatisk betalning vid årets slut av den obligatoriska del av 25 % som inte tagit ut som ”temps libre”.

| | — | Övertid som återstår när en tjänst vid generalsekretariatet lämnas ersätts i pengar. |
| --- | --- | --- |

—

Övertid som återstår när en tjänst vid generalsekretariatet lämnas ersätts i pengar.

Såsom sägs ovan, delar alltså generalsekretariatet revisionsrättens uppfattning om att existerande innestående ledighet bör undanröjas snarast möjligt.

Tabell 10.2 – Uppföljning av iakttagelser i tidigare årsrapporter

| Iakttagelser | Vidtagna åtgärder | Krävs ytterligare åtgärder? | Parlamentets svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Betalning för extra ledighet som inte tagits ut |
| Punkt 9.18 i årsrapporten för budgetåret 2004: |
| Extra ledighet som beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid betalas när tjänstemannen i fråga går i pension om han inte har tagit ut den extra ledigheten. Eftersom personal i lönegraderna A och B inte har rätt till kompensation för övertid är inte sådana utbetalningar i enlighet med artikel 56 i tjänsteföreskrifterna. | Generalsekretariatet har vidtagit lämpliga åtgärder för att successivt eliminera saldona av den kompensationsledighet som beviljats personal i kategorierna A och B före den 31 december 1997. | Betalning för extra ledighet som inte tas ut bör upphöra. | |
| Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet | | | Rättslig grund för parlamentets bidrag till den frivilliga pensionsfonden för Europaparlamentets ledamöter: |
| Punkterna 9.17–9.20 i årsrapporten för budgetåret 2002:
  Om systemet med en tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet skall fortsätta, måste en tillräcklig rättslig grund skapas snarast. Det skall finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Tilläggspensionsplanen nämns i artikel 27 i Europaparlamentets ledamotsstadga, som antogs av parlamentet den 28 september 2005. Stadgan träder i kraft den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009. Det har inte fastställts några bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | Stadgan har fram till den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009 ingen rättslig verkan och kan inte utgöra en rättslig grund för parlamentets bidrag till den pensionsfond som bildats av en ideell förening. Det bör fastställas lämpliga bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott. | I artikel 27 i ledamotsstadgan anges det att den pensionsfond”som parlamentet har upprättat kommer efter ikraftträdandet av denna stadga att kvarstå för de ledamöter eller före detta ledamöter som redan förvärvat rättigheter i denna fond.”Genom formuleringen ”kvarstå” erkänns det implicit i stadgan att det finns en rättslig grund för pensionsfonden som även omfattar perioden innan stadgan har trätt i kraft. Därför kan det anses att denna övergångsperiod, som sträcker sig från antagandet av stadgan genom Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 till stadgans ikraftträdande 2009, omfattas av artikel 27 i stadgan. Den rättsliga grund som gäller för perioden innan stadgan antagits specificeras i parlamentets svar i punkt 9.18 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002.

  Bestämmelser om vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och pensionsfondens medlemmar om det skulle bli ett underskott:

  Vid sammanträdet den 30 november 2005 behandlade presidiet situationen för den frivilliga pensionsfonden i väntan på att ledamotsstadgan skall antas. Vid detta tillfälle åtog sig presidiet att utarbeta regler för sambandet mellan och ansvarsförbindelserna för fonden respektive parlamentet, mot bakgrund av en oberoende försäkringsstudie, och – inom ramen för de beslut om ledamotsstadgans genomförande som presidiet skall fatta i enlighet med artikel 24 i samma stadga – att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera utbetalningar av tilläggspensioner efter det att den nya stadgan trätt i kraft 2009. En öppen anbudsinfordran avseende en oberoende försäkringsstudie kommer att utlysas inom kort. Den arbetsgrupp som ansvarar för att slutföra åtgärderna för genomförande av ledamotsstadgan har likaledes inlett sitt arbete. |

Iakttagelser

Vidtagna åtgärder

Krävs ytterligare åtgärder?

Parlamentets svar

Betalning för extra ledighet som inte tagits ut

Punkt 9.18 i årsrapporten för budgetåret 2004:

Extra ledighet som beviljats före den 31 december 1997 som kompensation för övertid betalas när tjänstemannen i fråga går i pension om han inte har tagit ut den extra ledigheten. Eftersom personal i lönegraderna A och B inte har rätt till kompensation för övertid är inte sådana utbetalningar i enlighet med artikel 56 i tjänsteföreskrifterna.

Generalsekretariatet har vidtagit lämpliga åtgärder för att successivt eliminera saldona av den kompensationsledighet som beviljats personal i kategorierna A och B före den 31 december 1997.

Betalning för extra ledighet som inte tas ut bör upphöra.

Tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet

Rättslig grund för parlamentets bidrag till den frivilliga pensionsfonden för Europaparlamentets ledamöter:

Punkterna 9.17–9.20 i årsrapporten för budgetåret 2002:

Om systemet med en tilläggspensionsplan för ledamöter av Europaparlamentet skall fortsätta, måste en tillräcklig rättslig grund skapas snarast. Det skall finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Tilläggspensionsplanen nämns i artikel 27 i Europaparlamentets ledamotsstadga, som antogs av parlamentet den 28 september 2005. Stadgan träder i kraft den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009. Det har inte fastställts några bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

Stadgan har fram till den första dagen i Europaparlamentets valperiod som börjar 2009 ingen rättslig verkan och kan inte utgöra en rättslig grund för parlamentets bidrag till den pensionsfond som bildats av en ideell förening. Det bör fastställas lämpliga bestämmelser som anger vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om det i framtiden skulle bli ett underskott.

I artikel 27 i ledamotsstadgan anges det att den pensionsfond”som parlamentet har upprättat kommer efter ikraftträdandet av denna stadga att kvarstå för de ledamöter eller före detta ledamöter som redan förvärvat rättigheter i denna fond.”Genom formuleringen ”kvarstå” erkänns det implicit i stadgan att det finns en rättslig grund för pensionsfonden som även omfattar perioden innan stadgan har trätt i kraft. Därför kan det anses att denna övergångsperiod, som sträcker sig från antagandet av stadgan genom Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 till stadgans ikraftträdande 2009, omfattas av artikel 27 i stadgan. Den rättsliga grund som gäller för perioden innan stadgan antagits specificeras i parlamentets svar i punkt 9.18 i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002.

Bestämmelser om vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och pensionsfondens medlemmar om det skulle bli ett underskott:

Vid sammanträdet den 30 november 2005 behandlade presidiet situationen för den frivilliga pensionsfonden i väntan på att ledamotsstadgan skall antas. Vid detta tillfälle åtog sig presidiet att utarbeta regler för sambandet mellan och ansvarsförbindelserna för fonden respektive parlamentet, mot bakgrund av en oberoende försäkringsstudie, och – inom ramen för de beslut om ledamotsstadgans genomförande som presidiet skall fatta i enlighet med artikel 24 i samma stadga – att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera utbetalningar av tilläggspensioner efter det att den nya stadgan trätt i kraft 2009. En öppen anbudsinfordran avseende en oberoende försäkringsstudie kommer att utlysas inom kort. Den arbetsgrupp som ansvarar för att slutföra åtgärderna för genomförande av ledamotsstadgan har likaledes inlett sitt arbete.

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 10.4 | Vid revisionsrättens granskning konstaterades inga väsentliga fel. |
| --- | --- |

10.4

Vid revisionsrättens granskning konstaterades inga väsentliga fel.

System för övervakning och kontroll

| 10.5 | År 2005 hade alla institutioner system för övervakning och kontroll som uppfyllde kraven i den nya budgetförordningen. Några institutioner hade dock inte till fullo infört alla sina normer för intern kontroll (1). |
| --- | --- |

10.5

År 2005 hade alla institutioner system för övervakning och kontroll som uppfyllde kraven i den nya budgetförordningen. Några institutioner hade dock inte till fullo infört alla sina normer för intern kontroll (1).

| 10.5 | DOMSTOLENS SVAR
  Under det första halvåret 2006 genomförde administrationsavdelningen en granskning av miniminormerna för intern kontroll. Denna granskning åtföljdes av förslag till förbättringar av de system som införts och en åtgärdsplan antogs för att dessa förbättringar skulle kunna genomföras inom rimlig tid. |
| --- | --- |

10.5

DOMSTOLENS SVAR

Under det första halvåret 2006 genomförde administrationsavdelningen en granskning av miniminormerna för intern kontroll. Denna granskning åtföljdes av förslag till förbättringar av de system som införts och en åtgärdsplan antogs för att dessa förbättringar skulle kunna genomföras inom rimlig tid.

| 10.6 | Under 2005 använde alla institutioner utbetalningssystemet NAP (”Nouvelle Application Paie”), ett datasystem för beräkning av personallöner som skapades 2003 och som förvaltas av kommissionens lönekontor (PMO). De tekniska brister som konstaterades 2004 åtgärdades 2005, vilket minimerade risken för felaktig beräkning av de olika delarna av personallönerna. Institutionerna använde dock inte systematiskt utbetalningssystemets rapporteringsfunktioner för att före den slutliga betalningen verifiera alla uppgifter om den specifika situationen för enskilda anställda (till exempel kompensationstillägg, tjänstemän som förflyttats mellan institutioner, befordringar och, generellt sett, uppgifter i utbetalningssystemet som har ändrats manuellt). Regelbundna efterhandskontroller utfördes inte, utom vid kommissionen, när det gällde löner som betalats ut i Luxemburg och vid Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Efterhandskontroller är visserligen inte obligatoriska enligt budgetförordningen, men de skulle öka tillförlitligheten i de administrativa rutinerna för förvaltningen av personallönerna och bidra till att eventuella brister och fel i systemet upptäcks. |
| --- | --- |

10.6

Under 2005 använde alla institutioner utbetalningssystemet NAP (”Nouvelle Application Paie”), ett datasystem för beräkning av personallöner som skapades 2003 och som förvaltas av kommissionens lönekontor (PMO). De tekniska brister som konstaterades 2004 åtgärdades 2005, vilket minimerade risken för felaktig beräkning av de olika delarna av personallönerna. Institutionerna använde dock inte systematiskt utbetalningssystemets rapporteringsfunktioner för att före den slutliga betalningen verifiera alla uppgifter om den specifika situationen för enskilda anställda (till exempel kompensationstillägg, tjänstemän som förflyttats mellan institutioner, befordringar och, generellt sett, uppgifter i utbetalningssystemet som har ändrats manuellt). Regelbundna efterhandskontroller utfördes inte, utom vid kommissionen, när det gällde löner som betalats ut i Luxemburg och vid Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Efterhandskontroller är visserligen inte obligatoriska enligt budgetförordningen, men de skulle öka tillförlitligheten i de administrativa rutinerna för förvaltningen av personallönerna och bidra till att eventuella brister och fel i systemet upptäcks.

| 10.6 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Jämfört med sin föregångare erbjuder lönesystemet NAP verkligen bättre möjligheter att rapportera och ta fram uppgifter för statistik och kontroller. 2005 gick det emellertid inte att utveckla den sakkunskap som krävs för att utnyttja möjligheterna fullt ut. Av denna anledning utförde GD Personal liksom tidigare år systematiska kontroller av bokföringen inom enheten för löner och utbetalningar. Fram till december 2005 var tillsättningsmyndighetens samtliga beslut (som är avgörande faktorer för löneutbetalningen) föremål för enskilda kontroller innan de matades in i lönesystemet. De kontroller av räkenskaperna som utförs för varje löneutbetalningskategori (”centre de paie”) är särskilt effektiva när det gäller att fastställa oegentligheter som t.ex. uppstår vid överföringar mellan institutionerna. Slutligen dubbelkontrollerar enheten för löner och utbetalningar de uppgifter som matas in manuellt i systemet. |
| --- | --- |

10.6

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Jämfört med sin föregångare erbjuder lönesystemet NAP verkligen bättre möjligheter att rapportera och ta fram uppgifter för statistik och kontroller. 2005 gick det emellertid inte att utveckla den sakkunskap som krävs för att utnyttja möjligheterna fullt ut. Av denna anledning utförde GD Personal liksom tidigare år systematiska kontroller av bokföringen inom enheten för löner och utbetalningar. Fram till december 2005 var tillsättningsmyndighetens samtliga beslut (som är avgörande faktorer för löneutbetalningen) föremål för enskilda kontroller innan de matades in i lönesystemet. De kontroller av räkenskaperna som utförs för varje löneutbetalningskategori (”centre de paie”) är särskilt effektiva när det gäller att fastställa oegentligheter som t.ex. uppstår vid överföringar mellan institutionerna. Slutligen dubbelkontrollerar enheten för löner och utbetalningar de uppgifter som matas in manuellt i systemet.

Dessutom är det osäkert om de möjligheter som NAP erbjuder rimligtvis kan utnyttjas för att genomföra ett oberoende verifierings- och kontrollsystem före den slutliga löneutbetalningen. Detta är en orsak till att GD Personal har ansett att kontrollerna av löneutbetalningarna skulle kunna utföras mer effektivt i efterhand. Begränsade resurser och problem i samband med införandet av de nya tjänsteföreskrifterna förhindrade allmänna efterhandskontroller 2005, men ett systematiskt program för sådana kontroller har tillämpats sedan mars 2006.

| 10.6 | RÅDETS SVAR
  Generalsekretariatet vill påpeka att den begränsade användningen av instrumenten för NAP-förvaltning (”New payroll system”) berodde på förhållanden som hade med NAP att göra – NAP hade bara ett antal instrument och de var inte dokumenterade och ofta illa fungerande. Generalsekretariatet anser att befintliga instrument (såsom byrån för löneadministration och individuella ersättningar utförligt meddelade användarna i maj 2006) är mycket användbara eftersom de är ett sätt att kontrollera resultat på, och den ansvariga avdelningen har trots bristen på stödjande dokumentation använt dem så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

10.6

RÅDETS SVAR

Generalsekretariatet vill påpeka att den begränsade användningen av instrumenten för NAP-förvaltning (”New payroll system”) berodde på förhållanden som hade med NAP att göra – NAP hade bara ett antal instrument och de var inte dokumenterade och ofta illa fungerande. Generalsekretariatet anser att befintliga instrument (såsom byrån för löneadministration och individuella ersättningar utförligt meddelade användarna i maj 2006) är mycket användbara eftersom de är ett sätt att kontrollera resultat på, och den ansvariga avdelningen har trots bristen på stödjande dokumentation använt dem så mycket som möjligt.

| 10.6 | KOMMISSIONENS SVAR
  Den delegerade utanordnaren inom varje institution inför kontrollförfaranden som är anpassade till varje institutions specifika situation. Tanken var aldrig att varje institution systematiskt skulle använda alla rapporteringsfunktioner. Kommissionens lönekontor (PMO) har på begäran tillhandahållit rapporterna till alla utanordnare. |
| --- | --- |

10.6

KOMMISSIONENS SVAR

Den delegerade utanordnaren inom varje institution inför kontrollförfaranden som är anpassade till varje institutions specifika situation. Tanken var aldrig att varje institution systematiskt skulle använda alla rapporteringsfunktioner. Kommissionens lönekontor (PMO) har på begäran tillhandahållit rapporterna till alla utanordnare.

När det gäller förhandskontroller fastställde PMO vilka tabeller som skulle kontrolleras 2002 när det nya utbetalningssystemet NAP infördes för den första personalgruppen inom kommissionen. År 2003, då NAP började användas för andra personalgrupper, skickade PMO ut ett dokument om detta och PMO har utfört dessa förhandskontroller sedan dess. Dokumenten gjordes även tillgängliga för andra institutioner och nyligen fick alla NAP-användare ett uppdaterat dokument med en beskrivning av de minimikontroller som föreslås av PMO.

Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts, bland annat när det gäller löneutbetalningar i Luxemburg, anser PMO att dess nuvarande kontroller är tillräckliga. I nuläget har kontoret inga planer på att skärpa sina efterhandskontroller. Det är dessa kontroller som tar de mest erfarna medarbetarnas tid i anspråk; PMO planerar emellertid att använda dessa medarbetare under 2006 och 2007 för att bygga in många automatiska förhandskontroller i ett nytt IT-system (IRIS) för förvaltning av individuella rättigheter. När systemet har tagits i drift kommer PMO att se över sin kontrollstrategi.

| 10.7 | Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, skall de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som skall fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse har alla institutioner utom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på mellan 30 och 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader. Efter offentliggörandet av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2004 ändrade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén sina interna bestämmelser i december 2005 för att säkerställa överensstämmelse med tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

10.7

Enligt de ändrade tjänsteföreskrifterna, som trädde i kraft den 1 maj 2004, skall de logikostnader som uppkommit i samband med tjänsteresa ersättas på grundval av verifikationer, upp till ett högsta belopp som skall fastställas för varje land (artikel 13 i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna). I strid med denna bestämmelse har alla institutioner utom domstolen, revisionsrätten och ombudsmannen i sina interna bestämmelser fastställt betalning av ett schablonbelopp på mellan 30 och 60 % av det högsta tillåtna beloppet till anställda som inte styrker att de haft logikostnader. Efter offentliggörandet av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2004 ändrade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén sina interna bestämmelser i december 2005 för att säkerställa överensstämmelse med tjänsteföreskrifterna.

| 10.7 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  För parlamentet uppstår det särskilda problem med tjänsteresor på grund av verksamhetens art och det faktum att den är spridd på tre arbetsorter. |
| --- | --- |

10.7

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

För parlamentet uppstår det särskilda problem med tjänsteresor på grund av verksamhetens art och det faktum att den är spridd på tre arbetsorter.

Tillämpningen av ett system med schablonbetalningar beaktar de juridiska råd som parlamentets presidium fått i denna fråga. Systemet syftar till att uppnå en rimlig balans mellan de krav som uppstår genom regelverket och de förutsättningar som institutionens särskilda arbetsmiljö medför. Dessutom ger de förenklade bestämmelser som nu har införts möjlighet att minska de administrativa kostnaderna för förvaltning av ett mycket stort antal tjänsteresor.

| 10.7 | RÅDETS SVAR
  Generalsekretariatet tog upp frågan vid de administrativa chefernas möte den 26 januari 2006. Under diskussionen framgick det att vissa andra institutioner inte var övertygade om behovet att ändra sina rutiner. Generalsekretariatet ämnar fortsätta diskussionerna i frågan för att nå en lösning som var samordnad mellan institutionerna. |
| --- | --- |

10.7

RÅDETS SVAR

Generalsekretariatet tog upp frågan vid de administrativa chefernas möte den 26 januari 2006. Under diskussionen framgick det att vissa andra institutioner inte var övertygade om behovet att ändra sina rutiner. Generalsekretariatet ämnar fortsätta diskussionerna i frågan för att nå en lösning som var samordnad mellan institutionerna.

| 10.7 | KOMMISSIONENS SVAR
  För närvarande görs en översyn av anvisningarna för tjänsteresor, dvs. kommissionens interna regler för personalens tjänsteresor, för att beakta revisionsrättens anmärkning. De nya reglerna väntas antas i början av 2007. |
| --- | --- |

10.7

KOMMISSIONENS SVAR

För närvarande görs en översyn av anvisningarna för tjänsteresor, dvs. kommissionens interna regler för personalens tjänsteresor, för att beakta revisionsrättens anmärkning. De nya reglerna väntas antas i början av 2007.

| 10.7 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  När det gäller de kostnader som uppkommit i samband med tjänsteresor har Regionkommittén beaktat revisionsrättens anmärkningar och därför under 2005 inte betalat ut schablonbelopp till personal som inte uppvisat handlingar som styrker att de haft logikostnader. Regionkommitténs interna bestämmelser om tjänsteresor kommer att bli föremål för vissa ändringar 2006, och denna bestämmelse kommer formellt att föras in i vägledningen om tjänsteresor. |
| --- | --- |

10.7

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

När det gäller de kostnader som uppkommit i samband med tjänsteresor har Regionkommittén beaktat revisionsrättens anmärkningar och därför under 2005 inte betalat ut schablonbelopp till personal som inte uppvisat handlingar som styrker att de haft logikostnader. Regionkommitténs interna bestämmelser om tjänsteresor kommer att bli föremål för vissa ändringar 2006, och denna bestämmelse kommer formellt att föras in i vägledningen om tjänsteresor.

Särskilda iakttagelser

| 10.8 | Följande avsnitt innehåller särskilda iakttagelser om varje enskild institution. |
| --- | --- |

10.8

Följande avsnitt innehåller särskilda iakttagelser om varje enskild institution.

Parlamentet

| 10.9 | Liksom tidigare år konstaterades brister (se punkt 9.16 i årsrapporten för budgetåret 2004) i de system för övervakning och kontroll som gäller utbetalning av tillägg och ersättningar till ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

10.9

Liksom tidigare år konstaterades brister (se punkt 9.16 i årsrapporten för budgetåret 2004) i de system för övervakning och kontroll som gäller utbetalning av tillägg och ersättningar till ledamöter av Europaparlamentet.

| 10.9 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Med hänsyn till revisionsrättens iakttagelser avseende 2004 kommer den IT-tillämpning som för närvarande utvecklas för förvaltning av avgångsvederlaget i framtiden att tillhandahålla mottagarna information om villkoren för att bibehålla rätten till detta vederlag. Frågan kommer även att behandlas inom ramen för genomförandet av ledamotsstadgan. |
| --- | --- |

10.9

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Med hänsyn till revisionsrättens iakttagelser avseende 2004 kommer den IT-tillämpning som för närvarande utvecklas för förvaltning av avgångsvederlaget i framtiden att tillhandahålla mottagarna information om villkoren för att bibehålla rätten till detta vederlag. Frågan kommer även att behandlas inom ramen för genomförandet av ledamotsstadgan.

När det gäller utgifter för assistentstöd till ledamöterna, se svaret till punkt 10.10.

| 10.10 | Reglerna om betalning av assistentstöd ändrades av presidiet (ett organ som består av parlamentets talman och 14 vice talmän) 2004. Nya bestämmelser om parlamentsledamöternas uppvisande av styrkande handlingar infördes. De skyldigheter som följde av de nya bestämmelserna förtydligades och förklarades för parlamentsledamöterna i ett meddelande från kvestorerna från juli 2005, i vilket det krävdes att ledamöterna senast den 1 november 2005 skulle lämna in verifikationer som visar hur de använder sin ersättning. I slutet av november hade mindre än 20 % av de begärda handlingarna lämnats in. I januari 2006 förlängde kvestorerna tidsfristen till den 17 mars 2006. De ändrade reglerna genomfördes därmed inte på ett tillfredsställande sätt 2005, och betalningar till tjänsteleverantörer eller betalningar till assistenter genom utbetalningsställen (2) grundades fortfarande inte på relevanta styrkande handlingar, till exempel fakturor som betalats av parlamentsledamoten och utförliga motiveringar till utbetalningsställets utgifter. |
| --- | --- |

10.10

Reglerna om betalning av assistentstöd ändrades av presidiet (ett organ som består av parlamentets talman och 14 vice talmän) 2004. Nya bestämmelser om parlamentsledamöternas uppvisande av styrkande handlingar infördes. De skyldigheter som följde av de nya bestämmelserna förtydligades och förklarades för parlamentsledamöterna i ett meddelande från kvestorerna från juli 2005, i vilket det krävdes att ledamöterna senast den 1 november 2005 skulle lämna in verifikationer som visar hur de använder sin ersättning. I slutet av november hade mindre än 20 % av de begärda handlingarna lämnats in. I januari 2006 förlängde kvestorerna tidsfristen till den 17 mars 2006. De ändrade reglerna genomfördes därmed inte på ett tillfredsställande sätt 2005, och betalningar till tjänsteleverantörer eller betalningar till assistenter genom utbetalningsställen (2) grundades fortfarande inte på relevanta styrkande handlingar, till exempel fakturor som betalats av parlamentsledamoten och utförliga motiveringar till utbetalningsställets utgifter.

| 10.10 | EUROPAPARLAMENTETS SVAR
  Kvestorernas meddelande kunde inte översändas till ledamöterna förrän i slutet av juli 2005. Det förtydligande som de nya bestämmelserna medförde var ett viktigt första steg. Efter utvidgningen av EU med tio nya medlemsstater och parlamentsvalet 2004 samt alla effekter av detta är det inte förvånande att tidsfristen den 1 november 2005 visade sig vara allt för kort. Administrationens informationsuppgift försvårades också av de komplicerade bestämmelserna, de nationella skyldigheterna som varierar i var och en av de 25 medlemsstaterna, och det stora antalet språk. |
| --- | --- |

10.10

EUROPAPARLAMENTETS SVAR

Kvestorernas meddelande kunde inte översändas till ledamöterna förrän i slutet av juli 2005. Det förtydligande som de nya bestämmelserna medförde var ett viktigt första steg. Efter utvidgningen av EU med tio nya medlemsstater och parlamentsvalet 2004 samt alla effekter av detta är det inte förvånande att tidsfristen den 1 november 2005 visade sig vara allt för kort. Administrationens informationsuppgift försvårades också av de komplicerade bestämmelserna, de nationella skyldigheterna som varierar i var och en av de 25 medlemsstaterna, och det stora antalet språk.

Kvestorskollegiet förlängde därför fristen för att lägga fram styrkande dokument, först en gång i januari 2006 och därefter andra gången i april 2006. Genomförandet av de ändrade bestämmelserna inleddes icke desto mindre 2005. Vissa delar av bestämmelserna genomfördes i sin helhet i början av 2005, som ledamöternas skyldighet att styrka att de har registrerats i ett system för social trygghet och tecknat en olycksfallsförsäkring inom tre månader från mandatets början. Omkring 54 % av de fakturor som utställts av tjänsteleverantörer för perioden mellan juli 2004 och juni 2005 lämnades in under den första hälften av 2006. Omkring 29 % av betalningsagenterna har lämnat in de dokument som erfordras för samma period.

Rådet

| 10.11 | Rådet ändrade sitt system för ersättning av resekostnader för rådsmedlemmarnas delegater genom beslut 190/2003, som gäller sedan den 1 januari 2004. Ersättningen betalas upp till en fastställd tilldelning per medlemsstat. Till varje medlemsstat görs två delbetalningar per år: en i januari och en i juli. Före slutet av februari lämnar varje medlemsstat till generalsekretariatet en redogörelse över hur det totala anslag som den tilldelats under det föregående året har använts. Outnyttjade belopp och belopp för vilka inga styrkande handlingar har lämnats dras av från det belopp som skall betalas i nästa omgång. Revisionsrätten konstaterade att det nya systemet kraftigt minskade rådets administrativa börda när det gäller att ersätta delegaternas omkostnader, men att kontrollerna av giltigheten hos medlemsstaternas redogörelser före delbetalningen i juli 2005 hade varit otillräckliga. |
| --- | --- |

10.11

Rådet ändrade sitt system för ersättning av resekostnader för rådsmedlemmarnas delegater genom beslut 190/2003, som gäller sedan den 1 januari 2004. Ersättningen betalas upp till en fastställd tilldelning per medlemsstat. Till varje medlemsstat görs två delbetalningar per år: en i januari och en i juli. Före slutet av februari lämnar varje medlemsstat till generalsekretariatet en redogörelse över hur det totala anslag som den tilldelats under det föregående året har använts. Outnyttjade belopp och belopp för vilka inga styrkande handlingar har lämnats dras av från det belopp som skall betalas i nästa omgång. Revisionsrätten konstaterade att det nya systemet kraftigt minskade rådets administrativa börda när det gäller att ersätta delegaternas omkostnader, men att kontrollerna av giltigheten hos medlemsstaternas redogörelser före delbetalningen i juli 2005 hade varit otillräckliga.

| 10.11 | RÅDETS SVAR
  På grundval av rapporten från generalsekretariatets interna revisionsavdelning om hur det nya systemet för rådsmedlemmarnas resekostnader fungerar ett år efter dess införande 2004, ser generalsekretariatet för närvarande över systemet. |
| --- | --- |

10.11

RÅDETS SVAR

På grundval av rapporten från generalsekretariatets interna revisionsavdelning om hur det nya systemet för rådsmedlemmarnas resekostnader fungerar ett år efter dess införande 2004, ser generalsekretariatet för närvarande över systemet.

Kommissionen (3)

| 10.12 | Betalningen av olika typer av familjetillägg grundas på uppgifter som lämnas av de anställda. Anställda som får familjetillägg och som inte har några underhållsberättigade barn ombeds inte regelbundet uppdatera uppgifterna. I praktiken fanns det inga belägg för att 676 av 1 605 berörda kommissionsanställda i Bryssel hade blivit ombedda att bekräfta eller uppdatera sina ursprungliga uppgifter. Kontrollerna var också otillräckliga när det gällde fall där anställda eventuellt erhöll nationella barntillägg som skulle ha dragits av från de tillägg och ersättningar som betalas i enlighet med tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

10.12

Betalningen av olika typer av familjetillägg grundas på uppgifter som lämnas av de anställda. Anställda som får familjetillägg och som inte har några underhållsberättigade barn ombeds inte regelbundet uppdatera uppgifterna. I praktiken fanns det inga belägg för att 676 av 1 605 berörda kommissionsanställda i Bryssel hade blivit ombedda att bekräfta eller uppdatera sina ursprungliga uppgifter. Kontrollerna var också otillräckliga när det gällde fall där anställda eventuellt erhöll nationella barntillägg som skulle ha dragits av från de tillägg och ersättningar som betalas i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

| 10.12 | KOMMISSIONENS SVAR
  En särskild kontrollstrategi tillämpas för varje typ av familjetillägg. |
| --- | --- |

10.12

KOMMISSIONENS SVAR

En särskild kontrollstrategi tillämpas för varje typ av familjetillägg.

När det gäller hushållstillägget har man bara systematiskt registrerat resultatet av en kontroll sedan 2002.

För personalen i Bryssel har kommissionen hittills utfört stickprovskontroller baserade på en riskbedömning. Alla de ärenden som nämns kommer dock att kontrolleras under de närmaste två åren. Avsikten är att utföra regelbundna kontroller av hela personalen. I allmänhet behöver man kontrollera de anställdas uppgifter minst vart fjärde år för att kunna korrigera eventuella felaktigheter inom den femåriga tidsfrist som föreskrivs i artikel 83 i tjänsteföreskrifterna.

När det gäller nationella barntillägg finns det planer på att använda samma kontrollmekanism som för hushållstillägg (se ovan).

Domstolen

| 10.13 | I punkt 9.21 i årsrapporten för budgetåret 2004 konstaterade revisionsrätten att internrevisorn ansvarade för förhandskontroller av utanordnarens transaktioner. Samma situation noterades beträffande budgetåret 2005. En sådan inblandning i utförandet av finansiella transaktioner är inte förenlig med det fullständiga oberoende under vilket internrevisorn bör utföra sina granskningsuppgifter, i enlighet med den princip som anges i artikel 86 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

10.13

I punkt 9.21 i årsrapporten för budgetåret 2004 konstaterade revisionsrätten att internrevisorn ansvarade för förhandskontroller av utanordnarens transaktioner. Samma situation noterades beträffande budgetåret 2005. En sådan inblandning i utförandet av finansiella transaktioner är inte förenlig med det fullständiga oberoende under vilket internrevisorn bör utföra sina granskningsuppgifter, i enlighet med den princip som anges i artikel 86 i budgetförordningen.

| 10.13 | DOMSTOLENS SVAR
  Såsom redan angetts i det svar som lämnats i punkt 9.21 i årsrapporten för räkenskapsåret 2004 utförs förhandskontrollen och den interna revisionen av olika personer inom en administrativ enhet under ledning av en enda tjänsteman, även kallad internrevisor. Denna administrativa struktur valdes från början på grund av domstolens storlek och på grund av bristen på personal som var specialiserad på ekonomisk kontroll och förvaltning. Det ansågs dessutom att det administrativa ansvar som anförtroddes internrevisorn, att leda den lilla grupp personer som utför kontrollen, inte påverkade internrevisorns oberoende i samband med att han utförde sitt revisionsuppdrag. |
| --- | --- |

10.13

DOMSTOLENS SVAR

Såsom redan angetts i det svar som lämnats i punkt 9.21 i årsrapporten för räkenskapsåret 2004 utförs förhandskontrollen och den interna revisionen av olika personer inom en administrativ enhet under ledning av en enda tjänsteman, även kallad internrevisor. Denna administrativa struktur valdes från början på grund av domstolens storlek och på grund av bristen på personal som var specialiserad på ekonomisk kontroll och förvaltning. Det ansågs dessutom att det administrativa ansvar som anförtroddes internrevisorn, att leda den lilla grupp personer som utför kontrollen, inte påverkade internrevisorns oberoende i samband med att han utförde sitt revisionsuppdrag.

Med anledning av de synpunkter som har framförts i detta hänseende av myndigheten för tillsyn och beviljande av ansvarsfrihet, har domstolens administration, inom ramen för inkomst- och utgiftsberäkningen för budgetåret 2007, föreslagit att förändra denna organisation genom att skapa en administrativ enhet som endast skall arbeta med kontrolluppgifter. Denna enhet förstärks med två nya tjänster (en handläggare för att leda enheten och en assistent för att förstärka den grupp av personer som utför kontrollen). Denna nya administrativa struktur kan genomföras inom de närmaste månaderna.

| 10.14 | Under det andra halvåret 2005 utförde internrevisorn några särskilda granskningar och lämnade rekommendationer till de berörda avdelningarna. Vid tidpunkten för revisionsrättens granskning fanns dock inga rapporter från internrevisorn tillgängliga. |
| --- | --- |

10.14

Under det andra halvåret 2005 utförde internrevisorn några särskilda granskningar och lämnade rekommendationer till de berörda avdelningarna. Vid tidpunkten för revisionsrättens granskning fanns dock inga rapporter från internrevisorn tillgängliga.

| 10.14 | DOMSTOLENS SVAR
  Vid revisionsrättens revisors granskning av domstolens internrevision i april 2006 överenskoms att en kopia av rapporterna från den revision som utfördes under år 2005 officiellt skulle överlämnas till revisionsrätten efter det att domstolens ordförande fått del av dem. Rapporterna överlämnades till ordföranden i maj 2006 och en kopia av rapporterna sändes till behörig enhet vid revisionsrätten. |
| --- | --- |

10.14

DOMSTOLENS SVAR

Vid revisionsrättens revisors granskning av domstolens internrevision i april 2006 överenskoms att en kopia av rapporterna från den revision som utfördes under år 2005 officiellt skulle överlämnas till revisionsrätten efter det att domstolens ordförande fått del av dem. Rapporterna överlämnades till ordföranden i maj 2006 och en kopia av rapporterna sändes till behörig enhet vid revisionsrätten.

Revisionsrätten

| 10.15 | Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som har utfärdat ett intyg om att årsredovisningen per den 31 december 2005 är laglig och rättvisande, vilket åtföljs av en rapport om rutinerna för administration och redovisning, om den ekonomiska förvaltningen och om systemet för intern kontroll. I rapporten anger revisorn att det vid granskningen inte har framkommit några uppgifter som innebär att man ifrågasätter att rutinerna för administration och redovisning och den interna kontrollen är lämpliga eller att den ekonomiska förvaltningen har följt gällande bestämmelser. Intyget och rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.15

Revisionsrätten granskas av en oberoende extern revisionsbyrå som har utfärdat ett intyg om att årsredovisningen per den 31 december 2005 är laglig och rättvisande, vilket åtföljs av en rapport om rutinerna för administration och redovisning, om den ekonomiska förvaltningen och om systemet för intern kontroll. I rapporten anger revisorn att det vid granskningen inte har framkommit några uppgifter som innebär att man ifrågasätter att rutinerna för administration och redovisning och den interna kontrollen är lämpliga eller att den ekonomiska förvaltningen har följt gällande bestämmelser. Intyget och rapporten kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 10.16 | Under 2005 inrättades en enhet med ansvar för samordning av finansiell och kontraktsstyrd verksamhet bland Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs gemensamma avdelningar, vilket förbättrade den årliga upphandlingsplaneringen och innebar att de operativa enheterna fick vägledning om anbudsförfaranden. Fortfarande förekom dock en del brister när det gäller den operativa förvaltningen av vissa upphandlingsförfaranden (till exempel hade för lite tid avsatts till verifieringen av komplexa kontraktsförslag), och förfaranden för samordning mellan den nya enheten och de operativa enheterna hade inte fastställts på ett tydligt sätt. |
| --- | --- |

10.16

Under 2005 inrättades en enhet med ansvar för samordning av finansiell och kontraktsstyrd verksamhet bland Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs gemensamma avdelningar, vilket förbättrade den årliga upphandlingsplaneringen och innebar att de operativa enheterna fick vägledning om anbudsförfaranden. Fortfarande förekom dock en del brister när det gäller den operativa förvaltningen av vissa upphandlingsförfaranden (till exempel hade för lite tid avsatts till verifieringen av komplexa kontraktsförslag), och förfaranden för samordning mellan den nya enheten och de operativa enheterna hade inte fastställts på ett tydligt sätt.

| 10.16 | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS OCH REGIONKOMMITTÉNS SVAR |
| --- | --- |

10.16

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS OCH REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att revisionsrätten konstaterar att den årliga planeringen av inköp har förbättrats och att de tydliga riktlinjerna för upphandling har varit till nytta för kommittéernas tjänsteenheter. Förfaranden för samordning mellan å ena sidan den nya enheten för finans- och kontraktshantering i EESK:s och ReK:s samfunktioner och å andra sidan kommittéernas tjänsteenheter antogs 2005 och offentliggjordes på intranätet. På basis av de erfarenheter som gjorts kan mer detaljerade riktlinjer komma att publiceras under andra halvåret 2006. Under 2006 har dessutom de tjänstemän som har hand om förhandskontroll mer systematiskt varit involverade i de tidigare skedena av förfarandena för offentlig upphandling och 28 modelldokument för dessa förfaranden har godkänts av rättstjänsten och offentliggjorts på intranätet.

Regionkommittén

| 10.17 | Anmärkningarna i punkt 10.16 gäller också Regionkommittén. |
| --- | --- |

10.17

Anmärkningarna i punkt 10.16 gäller också Regionkommittén.

| 10.18 | Efter revisionsrättens granskning inför revisionsförklaringen 2004 och två interna granskningar bad Regionkommitténs administration vissa mottagare av löneöverföringar med korrigeringskoefficient att lämna ytterligare styrkande underlag. Flera överföringar som inte hade gjorts regelmässigt före maj 2004 och/eller för vilka mottagarna inte lämnade tillräckligt styrkande underlag avbröts. År 2005 krävde inte administrationen tillbaka överskjutande belopp, trots att, enligt artikel 85 i tjänsteföreskrifterna, ”varje belopp som utbetalats felaktigt skall återbetalas om den person som mottagit beloppet varit medveten om den felaktiga utbetalningen eller om felet varit så uppenbart att han borde ha varit medveten om den felaktiga utbetalningen”. |
| --- | --- |

10.18

Efter revisionsrättens granskning inför revisionsförklaringen 2004 och två interna granskningar bad Regionkommitténs administration vissa mottagare av löneöverföringar med korrigeringskoefficient att lämna ytterligare styrkande underlag. Flera överföringar som inte hade gjorts regelmässigt före maj 2004 och/eller för vilka mottagarna inte lämnade tillräckligt styrkande underlag avbröts. År 2005 krävde inte administrationen tillbaka överskjutande belopp, trots att, enligt artikel 85 i tjänsteföreskrifterna, ”varje belopp som utbetalats felaktigt skall återbetalas om den person som mottagit beloppet varit medveten om den felaktiga utbetalningen eller om felet varit så uppenbart att han borde ha varit medveten om den felaktiga utbetalningen”.

| 10.18 | REGIONKOMMITTÉNS SVAR
  Den interna granskning av löneöverföringar som generalsekreteraren begärt avslutades först i februari 2006, och en kopia av granskningsresultaten har skickats till revisionsrätten. Till följd av detta går nu administrationen vidare med återbetalningen av överskjutande belopp, vilket rör ett begränsat antal tjänstemän. De flesta granskningsrekommendationer har redan genomförts. |
| --- | --- |

10.18

REGIONKOMMITTÉNS SVAR

Den interna granskning av löneöverföringar som generalsekreteraren begärt avslutades först i februari 2006, och en kopia av granskningsresultaten har skickats till revisionsrätten. Till följd av detta går nu administrationen vidare med återbetalningen av överskjutande belopp, vilket rör ett begränsat antal tjänstemän. De flesta granskningsrekommendationer har redan genomförts.

Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen

| 10.19 | Granskningen gav inte upphov till några väsentliga iakttagelser. |
| --- | --- |

10.19

Granskningen gav inte upphov till några väsentliga iakttagelser.

Övergripande slutsatser

| 10.20 | Samtliga institutioner har gjort förbättringar för att anpassa sina system för övervakning och kontroll till kraven i den nya budgetförordningen. Revisionsrättens granskning visade att trots de brister som nämnts i punkterna ovan, var systemen för övervakning och kontroll adekvata för att hantera riskerna när det gäller om de transaktioner som låg till grund för räkenskaperna för institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta. Vid revisionsrättens granskning upptäcktes inga väsentliga fel som påverkade de administrativa utgifternas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

10.20

Samtliga institutioner har gjort förbättringar för att anpassa sina system för övervakning och kontroll till kraven i den nya budgetförordningen. Revisionsrättens granskning visade att trots de brister som nämnts i punkterna ovan, var systemen för övervakning och kontroll adekvata för att hantera riskerna när det gäller om de transaktioner som låg till grund för räkenskaperna för institutionernas administrativa utgifter var lagliga och korrekta. Vid revisionsrättens granskning upptäcktes inga väsentliga fel som påverkade de administrativa utgifternas laglighet och korrekthet.

Särskilda rapporter som offentliggjorts sedan den förra årsrapporten

| 10.21 | Särskild rapport nr 9/2006 om utgifter för översättning vid kommissionen, parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

10.21

Särskild rapport nr 9/2006 om utgifter för översättning vid kommissionen, parlamentet och rådet.

GEMENSKAPSORGAN

| 10.22 | Granskningen av gemenskapsorganen (nedan kallade ”organ”) redovisas i särskilda årsrapporter. Revisionsrätten granskade 18 organ med avseende på budgetåret 2005. Organens budgetar uppgick till totalt 926,8 miljoner euro 2005, vilket kan jämföras med 885,3 miljoner euro 2004. Antalet beviljade tjänster för alla organ ökade från 2 233 år 2004 till 2 644 år 2005. De huvudsakliga uppgifterna om organen presenteras i
  tabell 10.3
  . |
| --- | --- |

10.22

Granskningen av gemenskapsorganen (nedan kallade ”organ”) redovisas i särskilda årsrapporter. Revisionsrätten granskade 18 organ med avseende på budgetåret 2005. Organens budgetar uppgick till totalt 926,8 miljoner euro 2005, vilket kan jämföras med 885,3 miljoner euro 2004. Antalet beviljade tjänster för alla organ ökade från 2 233 år 2004 till 2 644 år 2005. De huvudsakliga uppgifterna om organen presenteras i
  tabell 10.3
  .

| 10.22 | KOMMISSIONENS SVAR
  Gemenskapsorganen är oberoende och tillämpar ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet när det gäller de administrativa utgifterna. Revisionsrättens iakttagelser är således riktade till organen själva. Kommissionen ger bistånd och stöd till organen när de begär det för att hjälpa dem att förstå och tolka reglerna och införa interna kontrollmekanismer. |
| --- | --- |

10.22

KOMMISSIONENS SVAR

Gemenskapsorganen är oberoende och tillämpar ett separat förfarande för beviljande av ansvarsfrihet när det gäller de administrativa utgifterna. Revisionsrättens iakttagelser är således riktade till organen själva. Kommissionen ger bistånd och stöd till organen när de begär det för att hjälpa dem att förstå och tolka reglerna och införa interna kontrollmekanismer.

Tabell 10.3 – Gemenskapsorgan – huvudsakliga uppgifter

| Gemenskapsorgan | Huvudkontor | Etableringsår | Budget (4)

  (miljoner euro) | Beviljade tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2005 | 2004 | 2005 |
| Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning | Thessaloniki | 1975 | 16,6 | 16,6 | 88 | 91 |
| Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor | Dublin | 1975 | 18,1 | 18,8 | 91 | 94 |
| Europeiska miljöbyrån | Köpenhamn | 1990 | 33,6 | 32,1 | 115 | 115 |
| Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen | Turin | 1990 | 18,4 | 26,7 | 104 | 104 |
| Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk | Lissabon | 1993 | 12,2 | 13 | 77 | 77 |
| Europeiska läkemedelsmyndigheten | London | 1993 | 99,1 | 110,1 | 314 | 379 |
| Översättningscentrum för Europeiska unionens organ | Luxemburg | 1994 | 29,8 | 28,4 | 181 | 181 |
| Gemenskapens växtsortsmyndighet | Angers | 1994 | 11,3 | 10,5 | 38 | 38 |
| Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) | Alicante | 1994 | 190 | 218,4 | 675 | 675 |
| Europeiska arbetsmiljöbyrån | Bilbao | 1995 | 10,7 | 13,4 | 38 | 40 |
| Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet | Wien | 1997 | 7,9 | 8,2 | 34 | 37 |
| Europeiska byrån för återuppbyggnad | Thessaloniki | 2000 | 374,6 | 276,5 | 114 | 114 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 13 | 76 | 87 |
| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet | Köln | 2002 | 11,3 | 57,5 | 95 | 200 |
| Europeiska sjösäkerhetsbyrån | Lissabon (5) | 2002 | 13,3 | 35,3 | 55 | 95 |
| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | Parma | 2002 | 29,1 | 36,7 | 138 | 194 |
| Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet | Heraklion (6) | 2003 | — | 6,8 | — | 38 |
| Europeiska järnvägsbyrån (7) | Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | Stockholm | 2005 | — | 4,8 | — | 85 |
| Totalt | 885,3 | 926,8 | 2 233 | 2 644 |

Gemenskapsorgan

Huvudkontor

Etableringsår

Budget (4)

(miljoner euro)

Beviljade tjänster

2004

2005

2004

2005

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Thessaloniki

1975

16,6

16,6

88

91

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Dublin

1975

18,1

18,8

91

94

Europeiska miljöbyrån

Köpenhamn

1990

33,6

32,1

115

115

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Turin

1990

18,4

26,7

104

104

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Lissabon

1993

12,2

13

77

77

Europeiska läkemedelsmyndigheten

London

1993

99,1

110,1

314

379

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Luxemburg

1994

29,8

28,4

181

181

Gemenskapens växtsortsmyndighet

Angers

1994

11,3

10,5

38

38

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster)

Alicante

1994

190

218,4

675

675

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Bilbao

1995

10,7

13,4

38

40

Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

Wien

1997

7,9

8,2

34

37

Europeiska byrån för återuppbyggnad

Thessaloniki

2000

374,6

276,5

114

114

Eurojust

Haag

2002

9,3

13

76

87

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Köln

2002

11,3

57,5

95

200

Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Lissabon (5)

2002

13,3

35,3

55

95

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Parma

2002

29,1

36,7

138

194

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet

Heraklion (6)

2003

—

6,8

—

38

Europeiska järnvägsbyrån (7)

Valenciennes

2003

—

—

—

—

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Stockholm

2005

—

4,8

—

85

Totalt

885,3

926,8

2 233

2 644

| 10.23 | När det gäller flera organ kännetecknas budgetgenomförandet av ett begränsat anslagsutnyttjande, vilket främst beror på en planering som inte tar hänsyn till organens organisatoriska kapacitet. Det begränsade anslagsutnyttjandet står i kontrast till de stora likviditetsreserver som vissa av dem förfogar över. Revisionsrätten konstaterade att när kommissionen betalade ut medel till organ, följde den inte alltid den regel som innebär att överföringar av medel skall grundas på regelbundna och motiverade uppskattningar av organens behov av likvida medel. |
| --- | --- |

10.23

När det gäller flera organ kännetecknas budgetgenomförandet av ett begränsat anslagsutnyttjande, vilket främst beror på en planering som inte tar hänsyn till organens organisatoriska kapacitet. Det begränsade anslagsutnyttjandet står i kontrast till de stora likviditetsreserver som vissa av dem förfogar över. Revisionsrätten konstaterade att när kommissionen betalade ut medel till organ, följde den inte alltid den regel som innebär att överföringar av medel skall grundas på regelbundna och motiverade uppskattningar av organens behov av likvida medel.

| 10.23 | KOMMISSIONENS SVAR
  Svagheter i gemenskapsorganens budgetgenomförande har systematiskt framhållits i de revisioner som utförs av tjänsten för internrevision (IAS) i dess roll som dessa organs internrevisor. |
| --- | --- |

10.23

KOMMISSIONENS SVAR

Svagheter i gemenskapsorganens budgetgenomförande har systematiskt framhållits i de revisioner som utförs av tjänsten för internrevision (IAS) i dess roll som dessa organs internrevisor.

Enligt artikel 50 i rambudgetförordningen (förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002) skall varje gemenskapsorgan ”förelägga kommissionen ansökningar om utbetalning av hela eller delar av gemenskapsbidraget med intervall som skall beslutas genom överenskommelse mellan gemenskapsorganet och kommissionen.” I allmänhet utför kommissionen delbetalningar. När kommissionen har fått gemenskapsorganens styrelsegodkända årsredovisningar skall kommissionen återvinna de belopp som inte motsvarar några utgifter. Kommissionen kommer dock att noggrant granska de ärenden som revisionsrätten nämner och, om det behövs, inskärpa förfarandena hos de delegerade utanordnarna, eftersom de ensamma har ansvaret för att godkänna gemenskapsorganens ansökningar.

| 10.24 | Flera organ har inte bedömt de operativa riskerna. Revisionsrätten upptäckte på nytt brister i förfarandena för personalrekrytering och upphandling när det gäller iakttagandet av principen om öppenhet i beslutsfattandet. Revisionsrätten anser att kommissionens internrevisor, som också är internrevisor för vart och ett av de organ som finansieras med gemenskapsmedel, bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att organens internkontrollsystem förbättras. |
| --- | --- |

10.24

Flera organ har inte bedömt de operativa riskerna. Revisionsrätten upptäckte på nytt brister i förfarandena för personalrekrytering och upphandling när det gäller iakttagandet av principen om öppenhet i beslutsfattandet. Revisionsrätten anser att kommissionens internrevisor, som också är internrevisor för vart och ett av de organ som finansieras med gemenskapsmedel, bör fortsätta sina ansträngningar för att se till att organens internkontrollsystem förbättras.

| 10.24 | KOMMISSIONENS SVAR
  Ansvaret för att inrätta en internkontroll, utvärdera de operativa riskerna och följa förfarandena för personalrekrytering och upphandling ligger uteslutande på gemenskapsorganens ledning. De revisionsrapporter som IAS har utarbetat om organen sedan 2004 innehåller dock mycket detaljerade rekommendationer för internkontrollen. När det gäller upphandling offentliggör kommissionen riktlinjer, ger organen tillgång till sina databaser med finansiell information och sin helpdesk och erbjuder utbildning åt Inter Agency Legal Network (IALN). Den 16 december 2005 antog kommissionen riktlinjer för personalpolitiken inom tillsynsmyndigheter. Där rekommenderas en standardisering av deras urvalsförfaranden genom att EPSO i högre grand involveras i arbetet. |
| --- | --- |

10.24

KOMMISSIONENS SVAR

Ansvaret för att inrätta en internkontroll, utvärdera de operativa riskerna och följa förfarandena för personalrekrytering och upphandling ligger uteslutande på gemenskapsorganens ledning. De revisionsrapporter som IAS har utarbetat om organen sedan 2004 innehåller dock mycket detaljerade rekommendationer för internkontrollen. När det gäller upphandling offentliggör kommissionen riktlinjer, ger organen tillgång till sina databaser med finansiell information och sin helpdesk och erbjuder utbildning åt Inter Agency Legal Network (IALN). Den 16 december 2005 antog kommissionen riktlinjer för personalpolitiken inom tillsynsmyndigheter. Där rekommenderas en standardisering av deras urvalsförfaranden genom att EPSO i högre grand involveras i arbetet.

| 10.25 | Revisionsrätten konstaterade generellt att verksamhetsbaserad förvaltning inte hade införts vid organen, trots att det rekommenderas i den rambudgetförordning som gäller för dem, efter förebild från den allmänna budgeten. Enligt budgetförordningen skall periodiserad redovisning också införas från och med budgetåret 2005. Eftersom organens redovisningar konsolideras med räkenskaperna för gemenskapsinstitutionerna, bör kommissionen tillhandahålla mer direktstöd för att hjälpa organen att följa de regler som fastställts av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

10.25

Revisionsrätten konstaterade generellt att verksamhetsbaserad förvaltning inte hade införts vid organen, trots att det rekommenderas i den rambudgetförordning som gäller för dem, efter förebild från den allmänna budgeten. Enligt budgetförordningen skall periodiserad redovisning också införas från och med budgetåret 2005. Eftersom organens redovisningar konsolideras med räkenskaperna för gemenskapsinstitutionerna, bör kommissionen tillhandahålla mer direktstöd för att hjälpa organen att följa de regler som fastställts av kommissionens räkenskapsförare.

| 10.25 | KOMMISSIONENS SVAR
  I enlighet med gemenskapsorganens egna budgetförordningar som utarbetats på grundval av rambudgetförordningen (förordning (EG,Euratom) nr 2343/2002) skall organen för alla utgifter lägga fram ”en kontoplan som är indelad efter ändamål” (artikel 30). |
| --- | --- |

10.25

KOMMISSIONENS SVAR

I enlighet med gemenskapsorganens egna budgetförordningar som utarbetats på grundval av rambudgetförordningen (förordning (EG,Euratom) nr 2343/2002) skall organen för alla utgifter lägga fram ”en kontoplan som är indelad efter ändamål” (artikel 30).

Kommissionen anser att gemenskapsorganen gradvis bör införa en verksamhetsbaserad budgetering, inte minst eftersom IAS systematiskt har understrukit ett sådant behov i sina revisioner.

Kommissionen förväntar sig att gemenskapsorganen tillämpar de nya reglerna för periodiserad redovisning och följer dem både i den information som ges för konsolideringsändamål och i organens individuella räkenskaper. Kommissionen har gett organen omfattande vägledning i form av möten och handböcker om hur reglerna skall tillämpas.

| 10.26 | Vid granskningen av organen fann revisionsrätten att kommissionen gav dem begränsat stöd på plats, trots att gemenskapens administrativa regler blir alltmer komplexa och trots att kommissionens ansvar gentemot organen ökar (8). Det faktum att organen är oberoende innebär inte att kommissionen bör avstå från att ta övergripande initiativ till att tillhandahålla det tekniska stöd som organen behöver med tanke på att de är små. |
| --- | --- |

10.26

Vid granskningen av organen fann revisionsrätten att kommissionen gav dem begränsat stöd på plats, trots att gemenskapens administrativa regler blir alltmer komplexa och trots att kommissionens ansvar gentemot organen ökar (8). Det faktum att organen är oberoende innebär inte att kommissionen bör avstå från att ta övergripande initiativ till att tillhandahålla det tekniska stöd som organen behöver med tanke på att de är små.

| 10.26 | KOMMISSIONENS SVAR
  Kommissionen bistår gemenskapsorganen, bland annat i fråga om redovisning, upphandling, personalpolitik och revision (se svaren på punkterna 10.23, 10.24 och 10.25), men det stora antalet organ gör det omöjligt att lämna bistånd på plats. |
| --- | --- |

10.26

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen bistår gemenskapsorganen, bland annat i fråga om redovisning, upphandling, personalpolitik och revision (se svaren på punkterna 10.23, 10.24 och 10.25), men det stora antalet organ gör det omöjligt att lämna bistånd på plats.

| 10.27 | Flera organ har inrättat en gemensam tjänst för att hjälpa användare vid organen att anpassa informationssystem för ekonomisk förvaltning och göra dem förenliga med dem som kommissionen använder. Denna tjänst, som kallas den gemensamma stödtjänsten (CSS) och som har en årlig budget på nästan 400 000 euro, är inte någon egen juridisk person (9). Sedan budgetåret 2000 har dessa medel (omkring 1,8 miljoner euro) förvaltats av CSS utanför organens budgetsystem. Idén om samarbete mellan organen bör visserligen uppmuntras, men samarbetet får inte innebära att budgetprinciperna om enhet och öppenhet åsidosätts. Detta förhållande bör åtgärdas, särskilt genom att organens bidrag till CSS hanteras som inkomster avsatta för särskilda ändamål, med kommissionens stöd. |
| --- | --- |

10.27

Flera organ har inrättat en gemensam tjänst för att hjälpa användare vid organen att anpassa informationssystem för ekonomisk förvaltning och göra dem förenliga med dem som kommissionen använder. Denna tjänst, som kallas den gemensamma stödtjänsten (CSS) och som har en årlig budget på nästan 400 000 euro, är inte någon egen juridisk person (9). Sedan budgetåret 2000 har dessa medel (omkring 1,8 miljoner euro) förvaltats av CSS utanför organens budgetsystem. Idén om samarbete mellan organen bör visserligen uppmuntras, men samarbetet får inte innebära att budgetprinciperna om enhet och öppenhet åsidosätts. Detta förhållande bör åtgärdas, särskilt genom att organens bidrag till CSS hanteras som inkomster avsatta för särskilda ändamål, med kommissionens stöd.

| 10.27 | KOMMISSIONENS SVAR
  Den gemensamma stödtjänsten (CSS) är ett exempel på gott samarbete mellan gemenskapsorganen för att dela på kostnader och sakkunskap. Förskotten till CSS tas upp bland budgetutgifterna för de organ som använder systemet. CSS banksaldo finns i de preliminära redovisningarna för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) för budgetåret 2005 (EMEA innehade ordförandeskapet för CSS under 2005). Som revisionsrätten slår fast bör det sätt på vilket detta samarbete uppförs i organens räkenskaper följa budgetprinciperna om enhet och öppenhet. Gemenskapsorganen är helt oberoende av kommissionen och kommissionen har ingen kontrollbehörighet över deras finansiella verksamhet. Kommissionen kommer emellertid att ta upp revisionsrättens anmärkningar med organen. |
| --- | --- |

10.27

KOMMISSIONENS SVAR

Den gemensamma stödtjänsten (CSS) är ett exempel på gott samarbete mellan gemenskapsorganen för att dela på kostnader och sakkunskap. Förskotten till CSS tas upp bland budgetutgifterna för de organ som använder systemet. CSS banksaldo finns i de preliminära redovisningarna för Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA) för budgetåret 2005 (EMEA innehade ordförandeskapet för CSS under 2005). Som revisionsrätten slår fast bör det sätt på vilket detta samarbete uppförs i organens räkenskaper följa budgetprinciperna om enhet och öppenhet. Gemenskapsorganen är helt oberoende av kommissionen och kommissionen har ingen kontrollbehörighet över deras finansiella verksamhet. Kommissionen kommer emellertid att ta upp revisionsrättens anmärkningar med organen.

De flesta av de nuvarande användarna av det system för ekonomisk förvaltning som baseras på CSS-samarbetet har begärt att få bli direkt knutna till ABAC och få bistånd av kommissionen. Begäran kommer enligt planerna att tillmötesgås från och med 2007.

EUROPASKOLORNA

| 10.28 | Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europapaskolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelser och rektorer. Skolornas budget för 2005 uppgick till 227 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (127 miljoner euro) och från medlemsstaterna (50 miljoner euro). De huvudsakliga uppgifterna om Europaskolorna presenteras i
  tabell 10.4
  . |
| --- | --- |

10.28

Revisionsrättens särskilda årsrapport om Europapaskolorna (som inte offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning) överlämnas till Europaskolornas styrelser och rektorer. Skolornas budget för 2005 uppgick till 227 miljoner euro och finansierades främst genom bidrag från kommissionen (127 miljoner euro) och från medlemsstaterna (50 miljoner euro). De huvudsakliga uppgifterna om Europaskolorna presenteras i
  tabell 10.4
  .

| 10.29 | Revisionsrättens rapport för budgetåret 2005 beträffande skolorna har ännu inte antagits. |
| --- | --- |

10.29

Revisionsrättens rapport för budgetåret 2005 beträffande skolorna har ännu inte antagits.

Tabell 10.4 – Europaskolorna – huvudsakliga uppgifter

| Europaskola | Land | Etableringsår | Budget (10)
   (11)

  (miljoner euro) | Bidrag från kommissionen (11)

  (miljoner euro) | Antal elever vid respektive skola (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 2004 | 2005 | 2004 | 2005 | 2004 |
| Kontor | Belgien | 1957 | 8,5 | 7,9 | 6,6 | 5,7 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 1953 | 33,3 | 34,6 | 19,4 | 20,3 | 3 190 | 3 101 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 2004 | 6,6 | 2,7 | 3,7 | 1,2 | 891 | 827 |
| Bryssel I Uccle | Belgien | 1958 | 27,1 | 26,0 | 16,0 | 17,0 | 2 617 | 2 394 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgien | 1974 | 27,3 | 27,1 | 17,1 | 17,7 | 3 014 | 2 917 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgien | 1999 | 25,6 | 24,2 | 16,9 | 15,7 | 2 781 | 2 773 |
| Mol | Belgien | 1960 | 10,7 | 10,9 | 6,0 | 6,4 | 622 | 643 |
| Varese | Italien | 1960 | 16,4 | 15,8 | 8,4 | 7,8 | 1 318 | 1 317 |
| Karlsruhe | Tyskland | 1962 | 11,8 | 11,8 | 4,3 | 3,9 | 1 044 | 1 074 |
| München | Tyskland | 1977 | 18,7 | 18,6 | 0,9 | 1,0 | 1 557 | 1 504 |
| Frankfurt | Tyskland | 2002 | 9,4 | 8,8 | 3,5 | 4,2 | 876 | 809 |
| Alicante | Spanien | 2002 | 10,4 | 9,9 | 3,2 | 5,7 | 987 | 950 |
| Bergen | Nederländerna | 1963 | 10,8 | 11,5 | 5,0 | 6,3 | 626 | 664 |
| Culham | Förenade kungariket | 1978 | 11,2 | 12,3 | 5,4 | 5,5 | 856 | 889 |
| Totalt | 227,8 | 222,1 | 116,4 | 118,4 | 20 379 | 19 862 |
| Anm.: Skillnader i totalbeloppen beror på avrundningar. |

Europaskola

Land

Etableringsår

Budget (10)
   (11)

(miljoner euro)

Bidrag från kommissionen (11)

(miljoner euro)

Antal elever vid respektive skola (12)

2005

2004

2005

2004

2005

2004

Kontor

Belgien

1957

8,5

7,9

6,6

5,7

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

1953

33,3

34,6

19,4

20,3

3 190

3 101

Luxemburg II

Luxemburg

2004

6,6

2,7

3,7

1,2

891

827

Bryssel I Uccle

Belgien

1958

27,1

26,0

16,0

17,0

2 617

2 394

Bryssel II (Woluwé)

Belgien

1974

27,3

27,1

17,1

17,7

3 014

2 917

Bryssel III (Ixelles)

Belgien

1999

25,6

24,2

16,9

15,7

2 781

2 773

Mol

Belgien

1960

10,7

10,9

6,0

6,4

622

643

Varese

Italien

1960

16,4

15,8

8,4

7,8

1 318

1 317

Karlsruhe

Tyskland

1962

11,8

11,8

4,3

3,9

1 044

1 074

München

Tyskland

1977

18,7

18,6

0,9

1,0

1 557

1 504

Frankfurt

Tyskland

2002

9,4

8,8

3,5

4,2

876

809

Alicante

Spanien

2002

10,4

9,9

3,2

5,7

987

950

Bergen

Nederländerna

1963

10,8

11,5

5,0

6,3

626

664

Culham

Förenade kungariket

1978

11,2

12,3

5,4

5,5

856

889

Totalt

227,8

222,1

116,4

118,4

20 379

19 862

Anm.: Skillnader i totalbeloppen beror på avrundningar.

---

(1)  Rådet antog sina normer för intern kontroll i juli 2005 men höll ännu i slutet av 2005 på med att utarbeta en handlingsplan för införandet av dem; flera normer för intern kontroll hade ännu inte införts vid domstolen; vid parlamentet hade införandet ännu inte nått en optimal omfattning; vissa normer för intern kontroll hade inte införts fullt ut vid Regionkommittén.

(2)  Utbetalningar av sekretariatsersättningen kan göras till ett utbetalningsställe som parlamentsledamoten kontrakterat för att det helt eller delvis skall sköta administrationen av hans eller hennes sekretariatsersättning.

(3)  Följande avdelningar inom kommissionen svarar för merparten av de administrativa utgifterna: Generaldirektoratet för personal och administration, Generaldirektoratet för översättning, Generaldirektoratet för tolkning, Generaldirektoratet för kommunikation, Generaldirektoratet för yttre förbindelser, Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg, Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel, Byrån för löneadministration och individuella ersättningar, Europeiska rekryteringsbyrån och Publikationsbyrån.

(4)  Åtagandebemyndiganden.

(5)  Under 2005 hade detta organ sitt provisoriska huvudkontor i Bryssel.

(6)  Detta organs provisoriska huvudkontor låg i Bryssel under delar av 2005.

(7)  Under 2005 ansvarade kommissionen för förvaltningen av detta organs budget. Det utarbetades ingen särskild rapport om genomförandet av denna budget.

(8)  Vad beträffar alla organ utom Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) och Gemenskapens växtsortsmyndighet, som huvudsakligen är självfinansierade, spelar kommissionen en avgörande roll när det gäller utnämningen av direktören och vissa ledamöter av styrelsen, meddelar den sin ståndpunkt beträffande arbetsprogrammen, föreslår och betalar den beloppet för det administrativa bidraget, konsoliderar den räkenskaperna och utser den en av sina tjänstemän till internrevisor för samtliga organ.

(9)  I det avtal om upprättande av gruppen som ingicks 1998 fastställdes att ett av organen skulle förvalta gruppen och införliva dess transaktioner i organets egna räkenskaper. Detta har inte skett sedan budgetåret 2000.

(10)  Totala inkomster och utgifter enligt budgeten för varje Europaskola och kontoret, inbegripet alla ändringar av de budgetar som ursprungligen antogs.

(11)  Källa: Europaskolorna.

(12)  Källa: Generalsekreterarens årsrapport för 2005 till Europaskolornas styrelser.

Anm.: Skillnader i totalbeloppen beror på avrundningar.

---

KAPITEL 11

Finansiella instrument och bankverksamhet

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Inledning

Trepartsavtalet med EIF

Avvecklingen av riskkapitalverksamhet

Bakgrund

Finansieringsinstrumentet ”EC investment Partners” (ECIP)

Media-programmet

Avvecklingen av riskkapitalverksamhet som förvaltas av generaldirektoratet för ekonomi och finans

Slutsatser och rekommendationer

Garantifonden för externa åtgärder

Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling

| REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INLEDNING |
| 11.1 | Gemenskapens finansiella instrument när det gäller bankverksamhet består av följande: |

REVISIONSRÄTTENS IAKTTAGELSER

KOMMISSIONENS SVAR

INLEDNING

11.1

Gemenskapens finansiella instrument när det gäller bankverksamhet består av följande:

| — | Lån från budgetmedel eller upplånade medel, inbegripet riskkapitaltransaktioner (1). |
| --- | --- |

—

Lån från budgetmedel eller upplånade medel, inbegripet riskkapitaltransaktioner (1).

| — | Räntesubventioner från budgetmedel. |
| --- | --- |

—

Räntesubventioner från budgetmedel.

| — | Garantier för tecknade lån och för lån som beviljats av tredje part, inklusive garantifonden för externa åtgärder. |
| --- | --- |

—

Garantier för tecknade lån och för lån som beviljats av tredje part, inklusive garantifonden för externa åtgärder.

| — | Andelar i organ av gemensamt intresse (2). |
| --- | --- |

—

Andelar i organ av gemensamt intresse (2).

| — | Andelar i särskilda verksamheter, som t.ex. tillhandahållande av riskkapital. |
| --- | --- |

—

Andelar i särskilda verksamheter, som t.ex. tillhandahållande av riskkapital.

| 11.2 | Dessa finansiella instrument används både i medlemsstaterna och, i högre grad, utanför ЕU som en del av den externa politiken. De syftar främst till att främja ekonomisk utveckling, förbättra infrastruktur och skapa arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora företag (SMF) genom åtgärder för att förbättra deras tillgång till finansiering. Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling deltar i liknande transaktioner. |
| --- | --- |

11.2

Dessa finansiella instrument används både i medlemsstaterna och, i högre grad, utanför ЕU som en del av den externa politiken. De syftar främst till att främja ekonomisk utveckling, förbättra infrastruktur och skapa arbetstillfällen, särskilt i små och medelstora företag (SMF) genom åtgärder för att förbättra deras tillgång till finansiering. Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling deltar i liknande transaktioner.

| 11.3 | Revisionsrättens granskning omfattade avvecklingen av riskkapitalverksamheten, verksamheten vid garantifonden för externa åtgärder och verksamheten vid Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling. |
| --- | --- |

11.3

Revisionsrättens granskning omfattade avvecklingen av riskkapitalverksamheten, verksamheten vid garantifonden för externa åtgärder och verksamheten vid Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling.

TREPARTSAVTALET MED EIF

| 11.4 | Trepartsavtalet med Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska kommissionen ingicks för första gången 2001. Revisionsrätten bekräftade därefter en förlängning av avtalet med ytterligare två år till september 2005. I artikel 2 i avtalet fastställs att EIF:s revisionsorgan i samband med revisionsrättens granskning av gemenskapens kapitalandelar i EIF skall tillhandahålla sina egna rapporter, externa revisorers rapporter och samtliga arbetsdokument som är av relevans för revisionsrättens granskning. Revisionsrätten vägrades dock tillgång till revisorernas arbetsdokument vid ett sammanträde med EIF:s revisionsorgan den 10 juni 2005. Revisionsrätten beslutade därför att avtalet inte skulle förlängas efter september 2005. |
| --- | --- |

11.4

Trepartsavtalet med Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska kommissionen ingicks för första gången 2001. Revisionsrätten bekräftade därefter en förlängning av avtalet med ytterligare två år till september 2005. I artikel 2 i avtalet fastställs att EIF:s revisionsorgan i samband med revisionsrättens granskning av gemenskapens kapitalandelar i EIF skall tillhandahålla sina egna rapporter, externa revisorers rapporter och samtliga arbetsdokument som är av relevans för revisionsrättens granskning. Revisionsrätten vägrades dock tillgång till revisorernas arbetsdokument vid ett sammanträde med EIF:s revisionsorgan den 10 juni 2005. Revisionsrätten beslutade därför att avtalet inte skulle förlängas efter september 2005.

| 11.4 | Tillgången till ytterligare information beaktas vid den omförhandling av trepartsavtalet som anges i punkt 11.5. |
| --- | --- |

11.4

Tillgången till ytterligare information beaktas vid den omförhandling av trepartsavtalet som anges i punkt 11.5.

| 11.5 | Avsikten att omförhandla avtalet meddelades i ett brev från Europeiska revisionsrättens ordförande i juni 2005. Diskussioner med EIF och med kommissionen pågick ännu i juli 2006. |
| --- | --- |

11.5

Avsikten att omförhandla avtalet meddelades i ett brev från Europeiska revisionsrättens ordförande i juni 2005. Diskussioner med EIF och med kommissionen pågick ännu i juli 2006.

AVVECKLINGEN AV RISKKAPITALVERKSAMHET

Bakgrund

| 11.6 | EU har deltagit i flera olika riskkapitalverksamheter och i och med att programmen har avslutats har det skett en avveckling av dessa verksamheter under de senaste åren. Det hade fastställts att bidrag och lån skulle återbetalas efter en viss tidsperiod och detta var förenat med vissa villkor. Revisionsrättens granskning omfattade fem riskkapitaltransaktioner förvaltade av byrån för samarbete EuropeAid, generaldirektoratet för informationssamhället och medier och generaldirektoratet för ekonomi och finans. De totala utestående beloppen för de granskade transaktionerna visas i
  tabell 11.1
  . Under ett antal år har revisionsrätten konstaterat att det finns ihållande problem med avstämning och värdering och att kommissionen inte har löst dessa problem (3). Syftet med denna granskning var att avgöra om kommissionen har vidtagit tillräckliga åtgärder för att övervaka avvecklingen av verksamheterna och för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen, och om de motsvarande punkterna i årsredovisningarna är fullständiga och tillförlitliga. |
| --- | --- |

11.6

EU har deltagit i flera olika riskkapitalverksamheter och i och med att programmen har avslutats har det skett en avveckling av dessa verksamheter under de senaste åren. Det hade fastställts att bidrag och lån skulle återbetalas efter en viss tidsperiod och detta var förenat med vissa villkor. Revisionsrättens granskning omfattade fem riskkapitaltransaktioner förvaltade av byrån för samarbete EuropeAid, generaldirektoratet för informationssamhället och medier och generaldirektoratet för ekonomi och finans. De totala utestående beloppen för de granskade transaktionerna visas i
  tabell 11.1
  . Under ett antal år har revisionsrätten konstaterat att det finns ihållande problem med avstämning och värdering och att kommissionen inte har löst dessa problem (3). Syftet med denna granskning var att avgöra om kommissionen har vidtagit tillräckliga åtgärder för att övervaka avvecklingen av verksamheterna och för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen, och om de motsvarande punkterna i årsredovisningarna är fullständiga och tillförlitliga.

Tabell 11.1 – Översikt över de granskade riskkapitaltransaktionerna

| (miljoner euro) |
| --- |
| Åtgärd | Betalningar totalt | Tillgångar i balansräkningen | Värdejusteringar i balansräkningen |
| t.o.m. 31.12.2005 | 31.12.2004 | 31.12.2005 | 31.12.2004 | 31.12.2005 |
| ECIP (Finansieringsinstrumentet ”EC investment Partners”) | 224,2 | 63,66 | 51,19 | –38,88 | –8,9 |
| Media II | 302,3 (4) | 41,66 | 36,53 | –28,07 | –24,53 |
| Venture consort | 10,2 | 1,49 | 0,77 | –1,49 | –0,77 |
| Programmet Eurotech Capital | 9,5 | 1,63 | 0,46 | –1,63 | –0,46 |
| Joint venture-programmet | 10,3 | 5,76 | 4,41 | –5,76 | –4,41 |

(miljoner euro)

Åtgärd

Betalningar totalt

Tillgångar i balansräkningen

Värdejusteringar i balansräkningen

t.o.m. 31.12.2005

31.12.2004

31.12.2005

31.12.2004

31.12.2005

ECIP (Finansieringsinstrumentet ”EC investment Partners”)

224,2

63,66

51,19

–38,88

–8,9

Media II

302,3 (4)

41,66

36,53

–28,07

–24,53

Venture consort

10,2

1,49

0,77

–1,49

–0,77

Programmet Eurotech Capital

9,5

1,63

0,46

–1,63

–0,46

Joint venture-programmet

10,3

5,76

4,41

–5,76

–4,41

Finansieringsinstrumentet ”EC investment Partners” (ECIP)

| 11.7 | ECIP var ett program som skulle främja skapandet av samriskföretag på tillväxtmarknaderna i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika. De totala betalningarna för ECIP uppgick till 224,2 miljoner euro. ECIP-programmet avslutades 1999 och de två enheterna för tekniskt stöd på vilka kommissionen lade ut administrationen och den finansiella förvaltningen av verksamheterna avslutade sin verksamhet i slutet av 2000 (5). När det gäller kontraktsförvaltningen gjorde kommissionen dock inga tydliga framsteg i avslutandet av programmen förrän i september 2005 när en särskild enhet som upprättats inom EuropeAid började sin verksamhet. Denna enhet var tvungen att återskapa databasen och upptäckte 1 843 oavslutade fall från olika källor, men eftersom verksamheterna inte hade övervakats under den föregående femårsperioden kan uppgifternas tillförlitlighet och fullständighet inte garanteras. I slutet av 2005 var 1 276 av de mest problemfyllda ärendena ännu oavslutade. I flera av ärendena saknades viktig ekonomisk information. Revisionsrättens granskning visade att flera år gamla felaktiga betalningar på upp till 207 000 euro inte hade följts upp (6) och att återbetalningskrav antingen inte hade följts upp (4 miljoner euro) eller inte hade utfärdats (62,3 miljoner euro). I mars 2006 gjorde den särskilda enheten vid EuropeAid bedömningen att det belopp som fortfarande skulle kunna återkrävas är 21 miljoner euro. |
| --- | --- |

11.7

ECIP var ett program som skulle främja skapandet av samriskföretag på tillväxtmarknaderna i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika. De totala betalningarna för ECIP uppgick till 224,2 miljoner euro. ECIP-programmet avslutades 1999 och de två enheterna för tekniskt stöd på vilka kommissionen lade ut administrationen och den finansiella förvaltningen av verksamheterna avslutade sin verksamhet i slutet av 2000 (5). När det gäller kontraktsförvaltningen gjorde kommissionen dock inga tydliga framsteg i avslutandet av programmen förrän i september 2005 när en särskild enhet som upprättats inom EuropeAid började sin verksamhet. Denna enhet var tvungen att återskapa databasen och upptäckte 1 843 oavslutade fall från olika källor, men eftersom verksamheterna inte hade övervakats under den föregående femårsperioden kan uppgifternas tillförlitlighet och fullständighet inte garanteras. I slutet av 2005 var 1 276 av de mest problemfyllda ärendena ännu oavslutade. I flera av ärendena saknades viktig ekonomisk information. Revisionsrättens granskning visade att flera år gamla felaktiga betalningar på upp till 207 000 euro inte hade följts upp (6) och att återbetalningskrav antingen inte hade följts upp (4 miljoner euro) eller inte hade utfärdats (62,3 miljoner euro). I mars 2006 gjorde den särskilda enheten vid EuropeAid bedömningen att det belopp som fortfarande skulle kunna återkrävas är 21 miljoner euro.

| 11.7 | Kommissionen erkänner att det särskilt under perioden 2001–2004 gavs otillräcklig uppmärksamhet åt avvecklingen av ECIP och att denna situation alltjämt påverkar tillförlitligheten och fullständigheten hos årsredovisningarna. Emellertid hade begränsade åtgärder för att avsluta ECIP:s ärenden vidtagits redan före upprättandet av den särskilda enheten i EuropeAid. |
| --- | --- |

11.7

Kommissionen erkänner att det särskilt under perioden 2001–2004 gavs otillräcklig uppmärksamhet åt avvecklingen av ECIP och att denna situation alltjämt påverkar tillförlitligheten och fullständigheten hos årsredovisningarna. Emellertid hade begränsade åtgärder för att avsluta ECIP:s ärenden vidtagits redan före upprättandet av den särskilda enheten i EuropeAid.

ECIP-programmet övervakas nu regelbundet och på ett tillfredsställande sätt. Den 31 maj 2006 väntade fortfarande 800 ECIP-ärenden på granskning, och enligt prognoserna kommer alla ärenden att ha granskats före utgången av 2006. Kommissionen kommer då att kunna tillhandahålla fullständiga och tillförlitliga årsredovisningar.

Media-programmet

| 11.8 | Syftet med Media-programmen (7) är att stimulera den europeiska audiovisuella industrin. Media II, som håller på att avvecklas, inrättades genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 1995 (8). Detta program gällde totalt 302,3 miljoner euro, av vilka 130,3 miljoner euro avsattes för lån eller villkorligt återbetalningspliktiga förskott, 149,6 miljoner euro för bidrag, resten användes för de sektorsövergripande verksamheterna inom programmet (Media-kontor, kostnader för byråerna för tekniskt stöd...). I slutet av 2005 uppgick de oavslutade förfinansieringarna till 48,6 miljoner euro, av vilka 6,9 miljoner euro omvandlades till bidrag, 10,4 miljoner euro blev föremål för återbetalningskrav och 31,3 miljoner euro klassificerades som fordringar. |
| --- | --- |

11.8

Syftet med Media-programmen (7) är att stimulera den europeiska audiovisuella industrin. Media II, som håller på att avvecklas, inrättades genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 1995 (8). Detta program gällde totalt 302,3 miljoner euro, av vilka 130,3 miljoner euro avsattes för lån eller villkorligt återbetalningspliktiga förskott, 149,6 miljoner euro för bidrag, resten användes för de sektorsövergripande verksamheterna inom programmet (Media-kontor, kostnader för byråerna för tekniskt stöd...). I slutet av 2005 uppgick de oavslutade förfinansieringarna till 48,6 miljoner euro, av vilka 6,9 miljoner euro omvandlades till bidrag, 10,4 miljoner euro blev föremål för återbetalningskrav och 31,3 miljoner euro klassificerades som fordringar.

| 11.9 | För de lån och bidrag som beviljats till den audiovisuella industrin inom detta program ställdes synnerligen komplexa villkor som kräver ständig övervakning under lång tid. Till exempel skulle 25 % av de mottagna lånen återbetalas om ett projekt inte gick i produktion eller övergavs inom en viss tidsgräns. Om projektet gick i produktion inom tre år skulle dock hela lånet betalas tillbaka, men kommissionen övervakade aldrig om dessa villkor uppfylldes. Fram till slutet av 2005 (9) administrerades Media II-programmet av en byrå för tekniskt stöd för kommissionens räkning. Revisionsrätten konstaterade att när det gällde finansiella transaktioner före 2001 hade kommissionens avdelningar ingen detaljerad räkenskapsinformation för programmet och inte heller något särskilt revisorsintyg för de finansiella transaktioner det gällde. När det gällde transaktioner som gjorts mer nyligen var dokumentationen ofta ofullständig och uppföljningen otillräcklig, vilket i vissa fall ledde till att återbetalningskrav inte utfärdades i rätt tid (10). |
| --- | --- |

11.9

För de lån och bidrag som beviljats till den audiovisuella industrin inom detta program ställdes synnerligen komplexa villkor som kräver ständig övervakning under lång tid. Till exempel skulle 25 % av de mottagna lånen återbetalas om ett projekt inte gick i produktion eller övergavs inom en viss tidsgräns. Om projektet gick i produktion inom tre år skulle dock hela lånet betalas tillbaka, men kommissionen övervakade aldrig om dessa villkor uppfylldes. Fram till slutet av 2005 (9) administrerades Media II-programmet av en byrå för tekniskt stöd för kommissionens räkning. Revisionsrätten konstaterade att när det gällde finansiella transaktioner före 2001 hade kommissionens avdelningar ingen detaljerad räkenskapsinformation för programmet och inte heller något särskilt revisorsintyg för de finansiella transaktioner det gällde. När det gällde transaktioner som gjorts mer nyligen var dokumentationen ofta ofullständig och uppföljningen otillräcklig, vilket i vissa fall ledde till att återbetalningskrav inte utfärdades i rätt tid (10).

| 11.9 | Trots förseningar i vissa fall har byrån för tekniskt stöd under överinsyn av kommissionen följt projekten under de tre år som avtalen om utvecklingsstöd gällde. |
| --- | --- |

11.9

Trots förseningar i vissa fall har byrån för tekniskt stöd under överinsyn av kommissionen följt projekten under de tre år som avtalen om utvecklingsstöd gällde.

Den 1 januari 2006 togs ärendena tillhörande programmet Media över av det nya genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, vilket ledde till att de ärenden som innehades av byrån för tekniskt stöd och av kommissionen överfördes.

Det var i förlängningen av denna utveckling, när genomförandeorganet övertog Media-programmets ärenden, som de strukturella svagheterna från det förgångna åtgärdades.

Avvecklingen av riskkapitalverksamhet som förvaltas av generaldirektoratet för ekonomi och finans

| 11.10 | Målet för de tre programmen för riskkapitalinvestering, vilka totalt står för EU-bidrag på omkring 30 miljoner euro, är att stimulera investeringar i lovande men riskfyllda marknadssegment. Granskningen pekade på tidigare brister i förvaltningen, uppföljningen och avslutandet av programmen, exempelvis problem med förvaltningen av inkomster, avsaknad av värdering av investeringarna, avbrott i övervaknings- och rapporteringsprocesserna, förseningar i avslutandet av ärendena. Därför gick det inte att erhålla säkerhet om att den finansiella förvaltningen hade varit sund, att gemenskapens ekonomiska intressen hade skyddats eller att de belopp som registrerats i EU:s årsredovisning var korrekta. Internrevisionsfunktionen vid GD Ekonomi och finans drog samma slutsats vid sin granskning tidigare under 2005. |
| --- | --- |

11.10

Målet för de tre programmen för riskkapitalinvestering, vilka totalt står för EU-bidrag på omkring 30 miljoner euro, är att stimulera investeringar i lovande men riskfyllda marknadssegment. Granskningen pekade på tidigare brister i förvaltningen, uppföljningen och avslutandet av programmen, exempelvis problem med förvaltningen av inkomster, avsaknad av värdering av investeringarna, avbrott i övervaknings- och rapporteringsprocesserna, förseningar i avslutandet av ärendena. Därför gick det inte att erhålla säkerhet om att den finansiella förvaltningen hade varit sund, att gemenskapens ekonomiska intressen hade skyddats eller att de belopp som registrerats i EU:s årsredovisning var korrekta. Internrevisionsfunktionen vid GD Ekonomi och finans drog samma slutsats vid sin granskning tidigare under 2005.

| 11.10 | Efter det att internrevisionsfunktionen vid GD Ekonomi och finans utfört sin granskning i juli 2005 har en aktiv och övergripande strategi för att avsluta ärenden inom alla tre investeringsprogrammen införts i syfte att avsluta de återstående ärendena (av totalt 91 ärenden var endast 14 pågående i slutet av 2005). Denna politik har medfört att ytterligare ärenden avslutats redan 2006. Vissa ärenden (7 stycken) kan avslutas först 2012 på grund av slutdatum inskrivna i avtalet. |
| --- | --- |

11.10

Efter det att internrevisionsfunktionen vid GD Ekonomi och finans utfört sin granskning i juli 2005 har en aktiv och övergripande strategi för att avsluta ärenden inom alla tre investeringsprogrammen införts i syfte att avsluta de återstående ärendena (av totalt 91 ärenden var endast 14 pågående i slutet av 2005). Denna politik har medfört att ytterligare ärenden avslutats redan 2006. Vissa ärenden (7 stycken) kan avslutas först 2012 på grund av slutdatum inskrivna i avtalet.

Mot bakgrund av den handlingsplan som upprättades efter granskningen och efter de olika kontroller som har utförts under de senaste åren anser kommissionen att den nu har rimlig garanti för att sifferuppgifterna rörande de tre programmen är riktiga och fullständiga.

Slutsatser och rekommendationer

| 11.11 | Trots att de olika programmen var komplicerade avsatte kommissionen aldrig tillräcklig kapacitet för att dessa åtgärder långsiktigt skulle kunna förvaltas på ett framgångsrikt sätt. Kommissionen har inlett korrigerande åtgärder men granskningen bekräftade tidigare iakttagelser som revisionsrätten gjort (förutom vad gäller Media II) om ihållande brister i övervakningen och tidigare misslyckanden med att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

11.11

Trots att de olika programmen var komplicerade avsatte kommissionen aldrig tillräcklig kapacitet för att dessa åtgärder långsiktigt skulle kunna förvaltas på ett framgångsrikt sätt. Kommissionen har inlett korrigerande åtgärder men granskningen bekräftade tidigare iakttagelser som revisionsrätten gjort (förutom vad gäller Media II) om ihållande brister i övervakningen och tidigare misslyckanden med att skydda gemenskapens ekonomiska intressen.

| 11.11 | Enligt kommissionen övervakas ECIP-programmet regelbundet och på ett tillfredsställande sätt, och enligt den nuvarande prognosen kommer alla ärenden att vara färdiggranskade före utgången av 2006. Kommissionen kommer då att kunna tillhandahålla fullständiga och tillförlitliga årsredovisningar. |
| --- | --- |

11.11

Enligt kommissionen övervakas ECIP-programmet regelbundet och på ett tillfredsställande sätt, och enligt den nuvarande prognosen kommer alla ärenden att vara färdiggranskade före utgången av 2006. Kommissionen kommer då att kunna tillhandahålla fullständiga och tillförlitliga årsredovisningar.

| 11.12 | När det gäller programmen ECIP och Media II ger posterna i årsredovisningarna varken en fullständig eller en tillräcklig värdering av tillgångarna i kommissionens balansräkning. För ECIP återstår ännu ett omfattande arbete för att avsluta räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.12

När det gäller programmen ECIP och Media II ger posterna i årsredovisningarna varken en fullständig eller en tillräcklig värdering av tillgångarna i kommissionens balansräkning. För ECIP återstår ännu ett omfattande arbete för att avsluta räkenskaperna.

| 11.12 | Förvaltningsbestämmelserna för programmet Media II har inte möjliggjort en utförlig bokföring av transaktionerna inom ramen för budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

11.12

Förvaltningsbestämmelserna för programmet Media II har inte möjliggjort en utförlig bokföring av transaktionerna inom ramen för budgetgenomförandet.

Sedan mars 2005 har ett genomgripande arbete utförts för att avsluta ECIP:s räkenskaper, och merparten av detta väntas slutföras före utgången av 2006.

| 11.13 | Revisionsrätten rekommenderar följande: |
| --- | --- |

11.13

Revisionsrätten rekommenderar följande:

| 11.13 | |
| --- | --- |

11.13

| — | Återbetalningskrav bör utfärdas så snart det belopp som skall återkrävas har fastställts. Betalningar bör nettas mot återkraven, avvecklingen av ärenden bör påskyndas genom förbättrad intern övervakning på så sätt att mål för varje vecka och varje månad sätts upp och avvecklingsförfarandet bör förbättras. |
| --- | --- |

—

Återbetalningskrav bör utfärdas så snart det belopp som skall återkrävas har fastställts. Betalningar bör nettas mot återkraven, avvecklingen av ärenden bör påskyndas genom förbättrad intern övervakning på så sätt att mål för varje vecka och varje månad sätts upp och avvecklingsförfarandet bör förbättras.

| — | Kommissionen delar uppfattningen att utbetalningarna bör avräknas från återkraven. EuropeAid utför redan nu en övervakning där man en gång i veckan kontrollerar resultatet i förhållande till målet, och man anser att det nu finns tillfredsställande avvecklingsförfaranden. |
| --- | --- |

—

EuropeAid utför redan nu en övervakning där man en gång i veckan kontrollerar resultatet i förhållande till målet, och man anser att det nu finns tillfredsställande avvecklingsförfaranden.

| — | När det gäller avvecklingen av Media II bör åtgärder vidtas för att utarbeta en övergripande plan som skall påskynda avvecklingsprocessen. En del av övervakningsprocessen (11) skulle kunna rationaliseras ytterligare. För att lösa ihållande problem bör granskningsbesök på plats övervägas. |
| --- | --- |

—

När det gäller avvecklingen av Media II bör åtgärder vidtas för att utarbeta en övergripande plan som skall påskynda avvecklingsprocessen. En del av övervakningsprocessen (11) skulle kunna rationaliseras ytterligare. För att lösa ihållande problem bör granskningsbesök på plats övervägas.

| — | Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur har övertagit de ärenden som överförts från byrån för tekniskt stöd till kommissionen och de ärenden som överförts direkt från kommissionen, efter sammanslagningen av dessa ärenden. Efter en inventering kommer det genomförandeorganet fastställa förfarandena och etapperna för avvecklingen av ärendena i Media II. Detta kommer att ske i samråd med GD INFSO som är genomförandeorganets fadder-GD för Media-programmen. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur har övertagit de ärenden som överförts från byrån för tekniskt stöd till kommissionen och de ärenden som överförts direkt från kommissionen, efter sammanslagningen av dessa ärenden. Efter en inventering kommer det genomförandeorganet fastställa förfarandena och etapperna för avvecklingen av ärendena i Media II. Detta kommer att ske i samråd med GD INFSO som är genomförandeorganets fadder-GD för Media-programmen.

| — | Eftersom granskningen återigen bekräftade de administrativa brister som konstaterats tidigare (förutom för Meda II) och som resulterar i stora ekonomiska förluster för gemenskapen bör kommissionen överväga att vidta lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

—

Eftersom granskningen återigen bekräftade de administrativa brister som konstaterats tidigare (förutom för Meda II) och som resulterar i stora ekonomiska förluster för gemenskapen bör kommissionen överväga att vidta lämpliga åtgärder.

| — | Kommissionen har sedan mars 2005 vidtagit lämpliga åtgärder för att avveckla ECIP, och betydande framsteg har gjorts. Samtliga ECIP-ärenden förväntas avslutas för utgången av 2006, och enligt planerna kommer det vara möjligt att under 2007 slutgiltigt avveckla ECIP och avsluta räkenskaperna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har sedan mars 2005 vidtagit lämpliga åtgärder för att avveckla ECIP, och betydande framsteg har gjorts. Samtliga ECIP-ärenden förväntas avslutas för utgången av 2006, och enligt planerna kommer det vara möjligt att under 2007 slutgiltigt avveckla ECIP och avsluta räkenskaperna.

GARANTIFONDEN FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER

| 11.14 | Syftet med garantifonden för externa åtgärder (12) (”fonden”), som beviljar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (13) om mottagaren av ett lån inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden utförs av GD Ekonomi och finans medan EIB ansvarar för dess likviditetsförvaltning (14). Per den 31 december 2005 uppgick fondens (preliminära) totala tillgångar till 1 323,9 miljoner euro. |
| --- | --- |

11.14

Syftet med garantifonden för externa åtgärder (12) (”fonden”), som beviljar lån till tredjeländer, är att ersätta gemenskapens borgenärer (13) om mottagaren av ett lån inte fullgör sina skyldigheter och att undvika direkta krav på gemenskapsbudgeten. Den administrativa förvaltningen av fonden utförs av GD Ekonomi och finans medan EIB ansvarar för dess likviditetsförvaltning (14). Per den 31 december 2005 uppgick fondens (preliminära) totala tillgångar till 1 323,9 miljoner euro.

| 11.15 | Revisionsrätten fann att garantifonden förvaltades på ett tillfredsställande sätt under 2005. Under 2005 mottog fonden inga anspråk på garantier. |
| --- | --- |

11.15

Revisionsrätten fann att garantifonden förvaltades på ett tillfredsställande sätt under 2005. Under 2005 mottog fonden inga anspråk på garantier.

EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN UNDER AVVECKLING

| 11.16 | Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen (15). Syftet med revisionsrättens granskning var att uppnå rimlig säkerhet om att räkenskaperna är tillförlitliga och om att den lagstiftning som reglerar EKSG under avveckling efterlevs. |
| --- | --- |

11.16

Efter det att fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) löpte ut den 23 juli 2002 överfördes EKSG:s tillgångar och skulder till Europeiska gemenskapen (15). Syftet med revisionsrättens granskning var att uppnå rimlig säkerhet om att räkenskaperna är tillförlitliga och om att den lagstiftning som reglerar EKSG under avveckling efterlevs.

| 11.17 | Under 2005 hade investeringsstrategin ännu inte uppnått det föreslagna målet för fördelning av maturitet (16) inom portföljen, och ett konstant likviditetsöverskott konstaterades. |
| --- | --- |

11.17

Under 2005 hade investeringsstrategin ännu inte uppnått det föreslagna målet för fördelning av maturitet (16) inom portföljen, och ett konstant likviditetsöverskott konstaterades.

| 11.17 | Målstrukturen för maturiteten reviderades 2004 för att anpassa denna till de ekonomiska riktlinjerna i rådets beslut. Den resulterande anpassningen bestod av en förlängning av löptiderna genom omfattande byten från kortsiktiga till långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

11.17

Målstrukturen för maturiteten reviderades 2004 för att anpassa denna till de ekonomiska riktlinjerna i rådets beslut. Den resulterande anpassningen bestod av en förlängning av löptiderna genom omfattande byten från kortsiktiga till långsiktiga investeringar.

I en situation som allmänt ansågs vara en lågräntemiljö var man tvungen att undvika risken att större delen av portföljen investerades långsiktigt vid rekordlåga räntor eller att det skapades överlikviditet. För att åstadkomma detta har det utarbetats en strategi som baseras på objektiva indikatorer och syftar till långsiktiga investeringar i flera etapper. Denna strategi tillämpas nu.

| 11.18 | År 2005 godkände GD Ekonomi och finans ett beslut om att avyttra aktier i Eurotunnel och den återstående delen av den efterställda fordringen (17) som förvärvats vid en tidigare omstrukturering. Dessa tillgångar avyttrades dock vid den tidpunkt på året då priserna var som lägst. Förlusten är 34,4 miljoner euro för aktierna och 4,6 miljoner euro för den efterställda fordringen. |
| --- | --- |

11.18

År 2005 godkände GD Ekonomi och finans ett beslut om att avyttra aktier i Eurotunnel och den återstående delen av den efterställda fordringen (17) som förvärvats vid en tidigare omstrukturering. Dessa tillgångar avyttrades dock vid den tidpunkt på året då priserna var som lägst. Förlusten är 34,4 miljoner euro för aktierna och 4,6 miljoner euro för den efterställda fordringen.

| 11.18 | Kommissionen beslutade att sälja de tillgångar som revisionsrätten hänvisar till i linje med sin fortlöpande desinvesteringsstrategi. Dessa tillgångar uppfyllde inte EKSG:s allmänna investeringskriterier och var resultatet av en tidigare omstrukturering, inte av frivilliga investeringsbeslut. 2005 års försäljning var sålunda den sista i en rad försäljningar. |
| --- | --- |

11.18

Kommissionen beslutade att sälja de tillgångar som revisionsrätten hänvisar till i linje med sin fortlöpande desinvesteringsstrategi. Dessa tillgångar uppfyllde inte EKSG:s allmänna investeringskriterier och var resultatet av en tidigare omstrukturering, inte av frivilliga investeringsbeslut. 2005 års försäljning var sålunda den sista i en rad försäljningar.

Våren 2005 ansåg de banker som var mest delaktiga i handeln med dessa tillgångar att priserna på både aktier och lägre kategorier av mindre prioriterade skulder skulle sjunka avsevärt vid ännu en omstrukturering. För att göra företaget i fråga ekonomiskt bärkraftigt förväntades ett utbyte av skuld mot aktieinnehav äga rum, vilket skulle ha lett till ytterligare kraftig minskning av aktiepriset. Det verkade därför klokt att sälja till priserna som gällde i april–juni 2005 för att undvika ännu större förluster. På en mycket illikvid marknad med ett litet antal aktörer är priserna händelsestyrda och förväntningarna mycket osäkra.

Inverkan på vinst- och förlusträkningen 2005 var endast 1 miljon euro, eftersom återstoden täcktes av tidigare avsättningar och värdejustering.

| 11.19 | Revisionsrätten konstaterade en eftersläpning på 7,7 miljoner euro gällande forskningsprojekt som rör kol som kommissionen ännu inte hade behandlat. Detta hade en negativ inverkan på likviditetsförvaltningen. Revisionsrätten konstaterade också att utestående åtaganden inte hade följts upp, i synnerhet när det gäller tidsfristen för genomförande som löpt ut. |
| --- | --- |

11.19

Revisionsrätten konstaterade en eftersläpning på 7,7 miljoner euro gällande forskningsprojekt som rör kol som kommissionen ännu inte hade behandlat. Detta hade en negativ inverkan på likviditetsförvaltningen. Revisionsrätten konstaterade också att utestående åtaganden inte hade följts upp, i synnerhet när det gäller tidsfristen för genomförande som löpt ut.

| 11.19 | När det gäller EKSG:s projekt rörande kol har kommissionen börjat vidta nödvändiga åtgärder för att åtgärda eftersläpningen. De åtaganden för vilka tidsfristen löpt ut avslutades senast den 6 april 2006. |
| --- | --- |

11.19

När det gäller EKSG:s projekt rörande kol har kommissionen börjat vidta nödvändiga åtgärder för att åtgärda eftersläpningen. De åtaganden för vilka tidsfristen löpt ut avslutades senast den 6 april 2006.

| 11.20 | Brister i IT-systemen kvarstod och dessutom var genomförandet av det nya bokföringssystemet, som var planerat till 2005, kraftigt försenat och fick skjutas upp till 2006. Denna tidspress inverkade tydligt på Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling i fråga om automation och avstämning, och orsakade förseningar i utarbetandet av räkenskaperna och ineffektivitet i arbetet. |
| --- | --- |

11.20

Brister i IT-systemen kvarstod och dessutom var genomförandet av det nya bokföringssystemet, som var planerat till 2005, kraftigt försenat och fick skjutas upp till 2006. Denna tidspress inverkade tydligt på Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling i fråga om automation och avstämning, och orsakade förseningar i utarbetandet av räkenskaperna och ineffektivitet i arbetet.

| 11.20 | Alla tidigare identifierade brister i IT-systemen utom en har åtgärdats. För det ännu olösta problemet (plats för återställning efter katastrof SWIFT) krävdes det att en lämplig plats hittades och att nödvändigt infrastukturarbete utfördes. Detta pågår för närvarande och planeras avslutas 2006. Det automatiska systemet för brandbekämpning kommer att installeras på den nya plats dit den berörda tjänsten kommer att flytta under 2006. |
| --- | --- |

11.20

Alla tidigare identifierade brister i IT-systemen utom en har åtgärdats. För det ännu olösta problemet (plats för återställning efter katastrof SWIFT) krävdes det att en lämplig plats hittades och att nödvändigt infrastukturarbete utfördes. Detta pågår för närvarande och planeras avslutas 2006. Det automatiska systemet för brandbekämpning kommer att installeras på den nya plats dit den berörda tjänsten kommer att flytta under 2006.

När det gäller den nya redovisningsprogramvaran underskattade den berörda kontraktsparten kraftigt den arbetskapacitet som krävs för att uppfylla de särskilda krav som ställs på bankverksamhet. Detta ledde till att ett betydande tillskott av arbetskapacitet krävdes inom verksamheten men har inte haft någon inverkan på riktigheten hos räkenskaperna.

| 11.21 | De ekonomiska transaktionerna inom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling avvecklas i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna, även om vissa brister i arbetet har konstaterats (se punkterna 11.17–11.20). |
| --- | --- |

11.21

De ekonomiska transaktionerna inom Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling avvecklas i enlighet med gällande lagstiftning, bland annat de fleråriga ekonomiska riktlinjerna, även om vissa brister i arbetet har konstaterats (se punkterna 11.17–11.20).

| 11.21 | Kommissionen kommer fortsätta att förvalta avvecklingen av EKSG under avveckling i enlighet med bestämmelserna och anser mot bakgrund av svaren i 11.17 och 11.18 att det inte är lämpligt att hänvisa till brister i arbetet. |
| --- | --- |

11.21

Kommissionen kommer fortsätta att förvalta avvecklingen av EKSG under avveckling i enlighet med bestämmelserna och anser mot bakgrund av svaren i 11.17 och 11.18 att det inte är lämpligt att hänvisa till brister i arbetet.

---

(1)  Riskkapital är investeringar i högriskföretag med tillväxtpotential, till exempel investeringar i nystartade företag, småföretag och ny teknik.

(2)  Till exempel Europeiska investeringsfonden (EIF) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD).

(3)  Punkt 1.19 och tabell 1.1 i årsrapporten för budgetåret 2004, punkt 1.10 och tabell 1.1 i årsrapporten för budgetåret 2003, punkterna 1.18–1.22 i årsrapporten för budgetåret 2002, punkt 9.20 i årsrapporten för budgetåret 2001.

(4)  130,3 miljoner euro av det totala beloppet gäller lån och villkorligt återbetalningspliktiga förskott.

(5)  I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 772/2001 av den 4 april 2001 (EGT L 112, 21.4.2001, s. 1) fastställdes bland annat att kommissionen skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att ECIP-projekten skall kunna avslutas och avvecklas.

(6)  Till exempel tre fall som uppgick till totalt 207 000 euro. Dessa belopp är större än i de ursprungliga åtagandena och har felaktigt betalats till fel bankkonton. De ursprungliga åtagandena kunde överskridas eftersom man endast ingått övergripande åtaganden.

(7)  Media I 1991–1996 (i stort sett avslutat, förutom två fall, alla finansiella tillgångar –26,7 miljoner euro – skrevs av i slutet av 2003 och man har inte för avsikt att utfärda ytterligare återbetalningskrav), Media II 1996–2000, Media plus 2001–2006 (ännu pågående).

(8)  EGT L 321, 30.12.1995, s. 25.

(9)  Med verkan från den 1 januari 2006 har förvaltningen och programmets administrativa sysslor överförts till kommissionens nya genomförandeorgan för utbildning, audiovisuella medier och kultur.

(10)  För 9 av 32 granskade transaktioner är det uppskattade totala beloppet omkring 1,1 miljon euro. Bland dessa finns ett omtvistat fall som inte har följts upp sedan 2003 och som uppgår till uppskattningsvis 1 miljon euro.

(11)  Till exempel utskick av påminnelser.

(12)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 (EGT L 293, 12.11.1994, s. 1) senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2273/2004 av den 22 december 2004 (EUT L 396, 31.12.2004, s. 28).

(13)  Huvudsakligen EIB men även extern utlåning från Euratom och lån till tredjeländer i form av makroekonomiskt stöd från EU.

(14)  Förvaltningsavtal mellan EIB och Europeiska gemenskaperna, senast ändrat den 28 april 2002 och den 8 maj 2002.

(15)  Protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om kol- och stålforskningsfonden (EGT C 80, 10.3.2001, s. 67).

(16)  Maturitet är den tidpunkt då en obligations kapitalbelopp måste återbetalas.

(17)  En efterställd fordran är en fordran som antingen är utan särskild säkerhet eller har låg prioritet.

---

| 31.10.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 263/205 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 263/205

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

(2006/C 263/02)

---

BILAGOR TILL ÅRSRAPPORTEN OM BUDGETGENOMFÖRANDET

BILAGA I

Finansiella uppgifter om den allmänna budgeten

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

| 1. | Budgetens ursprung |
| --- | --- |

1.

Budgetens ursprung

| 2. | Rättslig grund |
| --- | --- |

2.

Rättslig grund

| 3. | Budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen |
| --- | --- |

3.

Budgetprinciperna som fastställs i fördragen och budgetförordningen

| 4. | Budgetens innehåll och struktur |
| --- | --- |

4.

Budgetens innehåll och struktur

| 5. | Finansiering av budgeten (budgetinkomster) |
| --- | --- |

5.

Finansiering av budgeten (budgetinkomster)

| 6. | Budgetanslagens art |
| --- | --- |

6.

Budgetanslagens art

| 7. | Budgetgenomförandet |
| --- | --- |

7.

Budgetgenomförandet

| 7.1 | Ansvaret för genomförandet |
| --- | --- |

7.1

Ansvaret för genomförandet

| 7.2 | Genomförande av inkomster |
| --- | --- |

7.2

Genomförande av inkomster

| 7.3 | Genomförande av utgifter |
| --- | --- |

7.3

Genomförande av utgifter

| 7.4 | Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo |
| --- | --- |

7.4

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

| 8. | Framläggande av räkenskaperna |
| --- | --- |

8.

Framläggande av räkenskaperna

| 9. | Extern granskning |
| --- | --- |

9.

Extern granskning

| 10. | Ansvarsfrihet och uppföljning |
| --- | --- |

10.

Ansvarsfrihet och uppföljning

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

Källor till de finansiella uppgifterna

Valutaenhet

Förkortningar och symboler

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

GRUNDLÄGGANDE INFORMATION OM BUDGETEN

1.   BUDGETENS URSPRUNG

Budgeten innehåller Europeiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) utgifter. Den innehåller också de administrativa utgifterna för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor och för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, samt alla andra utgifter som rådet anser bör belasta budgeten för att denna politik skall kunna genomföras.

2.   RÄTTSLIG GRUND

Budgeten följer de finansiella bestämmelserna i Romfördragen (1)
   (2) (artiklarna 268–280 i EG-fördraget och artiklarna 171–183 i Euratomfördraget) samt budgetförordningarna (3).

3.   BUDGETPRINCIPERNA SOM FASTSTÄLLS I FÖRDRAGEN OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Alla gemenskapens inkomst- och utgiftsposter skall ingå i en enda budget (principen om enhet och riktighet). Budgeten godkänns för ett budgetår (principen om ettårighet). Budgetens inkomster och utgifter skall balansera varandra (principen om balans). Budgeten upprättas och verkställs och räkenskaperna läggs fram i euro (principen om en enda beräkningsenhet). Inkomster skall användas utan åtskillnad för att finansiera alla utgifter och skall, liksom utgifterna, i sin helhet föras in i budgeten, och sedan i årsräkenskaperna, utan att punkter justeras mot varandra (principen om universalitet). Anslagen skall avsättas för särskilda ändamål i avdelningar och kapitel, kapitlen är indelade i artiklar och poster (principen om specificering). Budgetanslagen skall användas i enlighet med principerna om en sund ekonomisk förvaltning, det vill säga i enlighet med principen om ekonomi, ändamålsenlighet och effektivitet (principen om sund ekonomisk förvaltning). Budgeten skall upprättas och genomföras och räkenskaperna skall läggas fram med hänsyn tagen till principen om klarhet och öppenhet (principen om öppenhet). Det finns några små undantag från dessa allmänna principer.

4.   BUDGETENS INNEHÅLL OCH STRUKTUR

Budgeten skall utgöras av en ”sammanställning över inkomster och utgifter” och separata avsnitt för varje institutions ”inkomst- och utgiftsberäkningar”. De åtta avsnitten är (I) Europaparlamentet, (II) Rådet, (III) Kommissionen, (IV) Domstolen, (V) Revisionsrätten, (VI) Ekonomiska och sociala kommittén, (VII) Regionkommittén och (VIII) Europeiska ombudsmannen och Europeiska datatillsynsmannen.

Inom varje avsnitt klassificeras inkomst- och utgiftsposter under budgetrubriker (avdelningar, kapitel, artiklar och, vid behov, punkter) i enlighet med typ eller användningsområde.

5.   FINANSIERING AV BUDGETEN (BUDGETINKOMSTER)

Budgeten finansieras huvudsakligen genom gemenskapens egna medel: BNI-baserade egna medel, mervärdesskattebaserade egna medel, tullar, jordbrukstullar och socker- och isoglukosavgifter (4).

Utöver de egna medlen finns det också andra, mindre betydelsefulla inkomster (se
  grafisk illustration I
  ).

6.   BUDGETANSLAGENS ART

I budgeten skiljer man på följande slag av anslag som skall täcka de beräknade utgifterna:

| a) | Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):






  — | Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår. |
| --- | --- | --- |

a)

Differentierade anslag (DA) används för att finansiera fleråriga åtgärder på vissa budgetområden. De omfattar åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB):

—

Åtagandebemyndiganden gör det möjligt att ingå rättsliga åtaganden under budgetåret för åtgärder vilkas genomförande sträcker sig över flera budgetår.

| — | Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren. |
| --- | --- |

—

Betalningsbemyndiganden gör det möjligt att täcka utgifter som följer av åtaganden som gjorts under det innevarande budgetåret och de föregående budgetåren.

| b) | Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår. |
| --- | --- |

b)

Icke-differentierade anslag (IDA) täcker åtaganden och betalningar av utgifter som avser årlig verksamhet under varje budgetår.

Därför är det viktigt att beräkna följande två totalsummor för varje budgetår:

| a) | Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5). |
| --- | --- |

a)

Totalsumman för anslag för åtaganden (AFÅ) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + åtagandebemyndiganden (ÅB) (5).

| b) | Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

Totalsumman för anslag för betalningar (AFB) (5) = icke-differentierade anslag (IDA) + betalningsbemyndiganden (BB) (5).

Budgetinkomsterna skall täcka de totala anslagen för betalningar. Åtagandebemyndiganden behöver inte täckas av inkomster.

Följande förenklade figur (med fiktiva belopp) visar vilken inverkan dessa olika typer av bemyndiganden och anslag har på varje budgetår.

Image

7.   BUDGETGENOMFÖRANDET

7.1   Ansvaret för genomförandet

Kommissionen genomför budgeten under eget ansvar i överensstämmelse med budgetförordningen och inom de tilldelade anslagen. Kommissionen tilldelar de andra institutionerna nödvändiga befogenheter för genomförandet av sina respektive avsnitt i budgeten (6). I budgetförordningen fastställs förfaranden för genomförandet och i synnerhet det ansvar som vilar på institutionernas utanordnare, räkenskapsförare, förskottsförvaltare och internrevisorer. På de två största utgiftsområdena (EUGFJ-garanti och strukturfonderna) delas förvaltningen av gemenskapsmedlen med medlemsstaterna.

7.2   Genomförande av inkomster

Beräknade inkomster tas upp i budgeten med förbehåll för eventuella ändringar till följd av ändringsbudgetar.

Det budgetmässiga genomförandet av inkomsterna innebär att gemenskapernas fordringar fastställs och drivs in (egna medel och andra inkomster). För detta gäller särskilda regler (7). De faktiska inkomsterna ett budgetår definieras som summan av inkasserade medel från fastställda fordringar för innevarande budgetår och inkasserade medel från fordringar som avser tidigare budgetår.

7.3   Genomförande av utgifter

De beräknade utgifterna tas upp i budgeten.

Det budgetmässiga genomförandet av utgifterna, det vill säga utvecklingen och användandet av anslagen, kan sammanfattas på följande sätt:

| a) | Anslag för åtaganden:






  i) | Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen. |
| --- | --- | --- |

a)

Anslag för åtaganden:

i)

Anslagens utveckling: De totala anslag för åtaganden som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och ÅB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + åtagandebemyndiganden som förts över från det föregående budgetåret + icke-automatiska överföringar från det föregående budgetåret för vilka ännu inga åtaganden gjorts + frigjorda åtagandebemyndiganden från de föregående budgetåren som gjorts tillgängliga igen.

| ii) | Användande av anslagen: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att användas för åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: De slutliga anslagen för åtaganden är tillgängliga under budgetåret för att användas för åtaganden (utnyttjade anslag för åtaganden = summan av gjorda åtaganden).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| b) | Anslag för betalningar:






  i) | Anslagens utveckling: De totala anslagen för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar. |
| --- | --- | --- |

b)

Anslag för betalningar:

i)

Anslagens utveckling: De totala anslagen för betalningar som är tillgängliga under ett budgetår utgörs av följande komponenter: Ursprunglig budget (IDA och BB) + ändringsbudgetar + inkomster avsatta för särskilda ändamål + överföringar + anslag som förts över från det föregående budgetåret i form av automatiska överföringar eller icke-automatiska överföringar.

| ii) | Användande av anslagen: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas för betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag). |
| --- | --- |

ii)

Användande av anslagen: Anslagen för betalningar är tillgängliga under budgetåret för att användas för betalningar. De innefattar inte anslag som förts över från det föregående budgetåret (utnyttjade anslag för betalningar = summan av betalningar som gjorts från budgetårets anslag).

| iii) | Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt. |
| --- | --- |

iii)

Överföringar av anslag från ett budgetår till nästa budgetår: De anslag för budgetåret som inte har använts kan föras över till påföljande budgetår efter beslut från berörd institution. Tillgängliga anslag vad gäller inkomster avsatta för särskilda ändamål överförs automatiskt.

| iv) | Anslag som förfaller: Saldot förfaller. |
| --- | --- |

iv)

Anslag som förfaller: Saldot förfaller.

| v) | Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret. |
| --- | --- |

v)

Samtliga betalningar under budgetåret: Betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + betalningar mot anslag för betalningar som förts över från det föregående budgetåret.

| vi) | Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + anslag för betalningar för budgetåret som överförts till det påföljande budgetåret. |
| --- | --- |

vi)

Faktiska utgifter som belastar ett budgetår: Utgifter som belastar de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten (se punkt 7.4) = betalningar mot anslag för betalningar för budgetåret + anslag för betalningar för budgetåret som överförts till det påföljande budgetåret.

7.4   Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och fastställande av budgetårets saldo

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten upprättas vid varje budgetårs slut. I dem fastställs årets saldo som skall föras in i budgeten för nästa budgetår via en ändringsbudget.

8.   FRAMLÄGGANDE AV RÄKENSKAPERNA

Räkenskaperna för ett visst budgetår överlämnas senast den 31 mars följande budgetår till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. Räkenskaperna läggs fram i form av årsredovisningar och rapporter om hur budgeten genomförts och åtföljs av en rapport om budgetförvaltningen samt om den ekonomiska förvaltningen.

9.   EXTERN GRANSKNING

Sedan 1977 utför Europeiska gemenskapernas revisionsrätt den externa granskningen av budgeten (8). Revisionsrätten granskar alla inkomst- och utgiftskonton i budgeten. Den skall förse Europaparlamentet och rådet med en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Den kontrollerar också att inkomsterna och utgifterna är lagliga och korrekta samt att den ekonomiska förvaltningen har varit sund. Dessa granskningar får göras innan det ifrågavarande budgetåret avslutats. Granskningen grundas på bokföringsmaterial och sker vid behov på plats i gemenskapernas institutioner, i medlemsstaterna och i tredjeländer. Revisionsrätten upprättar en årsrapport för varje budgetår och kan också när som helst framföra sina iakttagelser i särskilda frågor samt yttra sig på begäran av någon av gemenskapernas institutioner.

10.   ANSVARSFRIHET OCH UPPFÖLJNING

Sedan 1977 gäller följande bestämmelser (9): före den 30 april andra året efter det aktuella budgetåret beviljar Europaparlamentet, på rådets rekommendation, kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten. För att kunna göra detta går rådet och Europaparlamentet igenom räkenskaperna som kommissionen har lagt fram, samt revisionsrättens årsrapport och särskilda rapporter. Institutionerna måste vidta lämpliga åtgärder som svar på kommentarerna i besluten om beviljande av ansvarsfrihet och rapportera om vidtagna åtgärder.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

KÄLLOR TILL DE FINANSIELLA UPPGIFTERNA

De finansiella uppgifterna i denna bilaga har hämtats från Europeiska gemenskapernas årsredovisning (10) samt från annat bokföringsmaterial som tillhandahållits av kommissionen. Den geografiska fördelningen har fastställts i överensstämmelse med landskoderna i kommissionens system för bokföringsinformation (ABAC). Som kommissionen har påpekat är samtliga uppgifter som redovisas per medlemsstat, oavsett om det gäller inkomster eller utgifter, resultatet av uträkningar som ger en ofullständig bild av den nytta varje medlemsstat har av unionen. De bör därför tolkas med försiktighet.

VALUTAENHET

Alla finansiella uppgifter redovisas i miljoner euro. När totalsummor förekommer är de avrundade från det exakta värdet. De motsvarar därför inte nödvändigtvis summan av de avrundade siffrorna.

FÖRKORTNINGAR OCH SYMBOLER

| AFB | Anslag för betalningar |
| --- | --- |
| AFÅ | Anslag för åtaganden |
| AT | Österrike |
| Avd. | Avdelning i budgeten |
| Avsn. | Avsnitt i budgeten |
| BB | Betalningsbemyndiganden |
| BE | Belgien |
| BF | Budgetförordningen av den 25 juni 2002 |
| BNI | Bruttonationalinkomst |
| CY | Cypern |
| CZ | Tjeckien |
| DA | Differentierade anslag |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EEG | Europeiska ekonomiska gemenskapen |
| EFTA | Europeiska frihandelssammanslutningen |
| EG | Europeiska gemenskapen/gemenskaperna |
| EL | Grekland |
| ES | Spanien |
| EU | Europeiska unionen |
| EU-25 | Totalt för Europeiska unionens 25 medlemsstater |
| Euratom | Europeiska atomenergigemenskapen |
| EUT | Europeiska unionens officiella tidning |
| FI | Finland |
| FR | Frankrike |
| GI | Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III) |
| HU | Ungern |
| IDA | Icke-differentierade anslag |
| IE | Irland |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettland |
| Moms | Mervärdesskatt |
| MT | Malta |
| NL | Nederländerna |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| SE | Sverige |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| UK | Förenade kungariket |
| ÅB | Åtagandebemyndiganden |
| 0,0 | Data mellan noll och 0,05 |
| — | Uppgift saknas |

AFB

Anslag för betalningar

AFÅ

Anslag för åtaganden

AT

Österrike

Avd.

Avdelning i budgeten

Avsn.

Avsnitt i budgeten

BB

Betalningsbemyndiganden

BE

Belgien

BF

Budgetförordningen av den 25 juni 2002

BNI

Bruttonationalinkomst

CY

Cypern

CZ

Tjeckien

DA

Differentierade anslag

DE

Tyskland

DK

Danmark

EE

Estland

EEG

Europeiska ekonomiska gemenskapen

EFTA

Europeiska frihandelssammanslutningen

EG

Europeiska gemenskapen/gemenskaperna

EL

Grekland

ES

Spanien

EU

Europeiska unionen

EU-25

Totalt för Europeiska unionens 25 medlemsstater

Euratom

Europeiska atomenergigemenskapen

EUT

Europeiska unionens officiella tidning

FI

Finland

FR

Frankrike

GI

Grafisk illustration till vilken det hänvisas i andra grafiska illustrationer (t.ex. GI III)

HU

Ungern

IDA

Icke-differentierade anslag

IE

Irland

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxemburg

LV

Lettland

Moms

Mervärdesskatt

MT

Malta

NL

Nederländerna

PL

Polen

PT

Portugal

SE

Sverige

SI

Slovenien

SK

Slovakien

UK

Förenade kungariket

ÅB

Åtagandebemyndiganden

0,0

Data mellan noll och 0,05

—

Uppgift saknas

GRAFISKA ILLUSTRATIONER

BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2005 OCH BUDGETGENOMFÖRANDET UNDER BUDGETÅRET 2005

| GI I | 2005 års budget – Beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar |
| --- | --- |
| GI II | 2005 års budget – Anslag för åtaganden |
| GI III | Tillgängliga anslag för åtaganden 2005 och användningen av dessa |
| GI IV | Tillgängliga anslag för betalningar 2005 och användningen av dessa |
| GI V | Egna medel 2005 per medlemsstat |
| GI VI | Betalningar gjorda under 2005 i varje medlemsstat |

GI I

2005 års budget – Beräknade inkomster och slutliga anslag för betalningar

GI II

2005 års budget – Anslag för åtaganden

GI III

Tillgängliga anslag för åtaganden 2005 och användningen av dessa

GI IV

Tillgängliga anslag för betalningar 2005 och användningen av dessa

GI V

Egna medel 2005 per medlemsstat

GI VI

Betalningar gjorda under 2005 i varje medlemsstat

HISTORISKA DATA AVSEENDE GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN (2001–2005)

| GI VII | Utvecklingen och användningen av anslag för betalningar under perioden 2001–2005, enligt budgetplanens rubriker |
| --- | --- |

GI VII

Utvecklingen och användningen av anslag för betalningar under perioden 2001–2005, enligt budgetplanens rubriker

---

(1)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG).

(2)  Romfördraget (25 mars 1957): fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

(3)  I huvudsak budgetförordningen (BF) av den 25 juni 2002 (EGT L 248, 16.9.2002).

(4)  De viktigaste rättsakterna om egna medel: rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 (EGT L 253, 7.10.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 (EGT L 155, 7.6.1989), rådets sjätte direktiv av den 17 maj 1977, gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (EGT L 145, 13.6.1977), rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av beräkningen av BNI (EGT L 49, 21.2.1989), rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (EUT L 181, 19.7.2003).

(5)  Det är viktigt att uppmärksamma skillnaden mellan ”anslag för åtaganden” och ”åtagandebemyndiganden” samt mellan ”anslag för betalningar” och ”betalningsbemyndiganden”. De båda uttrycken ”åtagandebemyndiganden” och ”betalningsbemyndiganden” används endast i samband med differentierade anslag.

(6)  Se artikel 274 i EG-fördraget, artikel 179 i Euratomfördraget och artikel 50 i budgetförordningen.

(7)  Se artiklarna 69–74 i budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000.

(8)  Se artiklarna 246–248 i EG-fördraget, artikel 160a, 160b och 160c i Euratomfördraget och artiklarna 139–147 i budgetförordningen.

(9)  Artikel 276 i EG-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget.

(10)  För budgetåret 2005: Europeiska gemenskapernas slutliga årsräkenskaper (SEK(2006) 915 och SEK(2006) 916).

BILAGA II

De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2001

Revisionsrätten skall enligt fördragen upprätta en årsrapport. Revisionsrätten skall också, enligt fördragen och andra förordningar, upprätta särskilda årsrapporter för vissa av gemenskapens organ och för viss verksamhet inom gemenskapen. Vidare ger fördragen revisionsrätten befogenhet att framföra synpunkter i särskilda frågor och yttra sig på begäran av någon av institutionerna. De rapporter och yttranden som har antagits av revisionsrätten sedan 2001 är uppräknade nedan.

| Titel | Offentliggörande |
| --- | --- |
| Årsrapporter och revisionsförklaringar |
| Tjugofjärde årsrapporten för budgetåret 2000:






  — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |

Titel

Offentliggörande

Årsrapporter och revisionsförklaringar

Tjugofjärde årsrapporten för budgetåret 2000:

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 359, 15.12.2001, EGT C 92, 17.4.2002, och EUT C 36, 15.2.2003

Tjugofemte årsrapporten för budgetåret 2001:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EGT C 295, 28.11.2002

Tjugosjätte årsrapporten för budgetåret 2002:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde och åttonde EUF

EUT C 286, 28.11.2003

Tjugosjunde årsrapporten för budgetåret 2003:

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under den allmänna budgeten

| — | Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring avseende verksamheten under sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

EUT C 293, 30.11.2004

Tjugoåttonde årsrapporten för budgetåret 2004:

| — | Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet

| — | Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

EUT C 301, 30.11.2005

Tjugonionde årsrapporten för budgetåret 2005:

| — | Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om budgetgenomförandet

| — | Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF |
| --- | --- |

—

Rapport och revisionsförklaring om den verksamhet som finansieras genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF

Offentliggörs i denna EUT

Särskilda rapporter

Egna medel

—

Den gemensamma jordbrukspolitiken

| — | Särskild rapport nr 4/2001 om granskningen av EUGFJ:s garantisektion – införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2001 om granskningen av EUGFJ:s garantisektion – införandet av det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS)

EGT C 214, 31.7.2001

| — | Särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2001 om mjölkkvoter

EGT C 305, 30.10.2001

| — | Särskild rapport nr 7/2001 om exportbidrag – bestämmelseort och utsläppande på marknaden |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2001 om exportbidrag – bestämmelseort och utsläppande på marknaden

EGT C 314, 8.11.2001

| — | Särskild rapport nr 8/2001 om produktionsbidraget för användning av stärkelse och om stödet till potatisstärkelse |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2001 om produktionsbidraget för användning av stärkelse och om stödet till potatisstärkelse

EGT C 294, 19.10.2001

| — | Särskild rapport nr 14/2001 om uppföljning av revisionsrättens särskilda rapport nr 19/98 om BSE |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 14/2001 om uppföljning av revisionsrättens särskilda rapport nr 19/98 om BSE

EGT C 324, 20.11.2001

| — | Särskild rapport nr 5/2002 om stödordningen för extensifieringsbidrag och extensifieringsersättning inom den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2002 om stödordningen för extensifieringsbidrag och extensifieringsersättning inom den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött

EGT C 290, 25.11.2002

| — | Särskild rapport nr 6/2002 om granskningen av kommissionens förvaltning av EU:s stödsystem för oljeväxtfrön |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2002 om granskningen av kommissionens förvaltning av EU:s stödsystem för oljeväxtfrön

EGT C 254, 22.10.2002

| — | Särskild rapport nr 7/2002 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2002 om förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för bananer

EGT C 294, 28.11.2002

| — | Särskild rapport nr 1/2003 om förfinansiering av exportbidrag |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2003 om förfinansiering av exportbidrag

EUT C 98, 24.4.2003

| — | Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2003 om landsbygdens utveckling: stöd till mindre gynnade områden

EUT C 151, 27.6.2003

| — | Särskild rapport nr 9/2003 om systemet för fastställande av bidrag till export av jordbruksprodukter (exportbidrag) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2003 om systemet för fastställande av bidrag till export av jordbruksprodukter (exportbidrag)

EUT C 211, 5.9.2003

| — | Särskild rapport nr 12/2003 om den sunda ekonomiska förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2003 om den sunda ekonomiska förvaltningen av den gemensamma organisationen av marknaden för torkat foder

EUT C 298, 9.12.2003

| — | Särskild rapport nr 13/2003 om produktionsstöd för bomull |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 13/2003 om produktionsstöd för bomull

EUT C 298, 9.12.2003

| — | Särskild rapport nr 14/2003 om kommissionens beräkning av jordbruksinkomster (artikel 33.1 b i EG-fördraget) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 14/2003 om kommissionens beräkning av jordbruksinkomster (artikel 33.1 b i EG-fördraget)

EUT C 45, 20.2.2004

| — | Särskild rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2004 om återvinning av felaktiga utbetalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken

EUT C 269, 4.11.2004

| — | Särskild rapport nr 6/2004: Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2004: Införandet av systemet för identifiering och registrering av nötkreatur i Europeiska unionen

EUT C 29, 4.2.2005

| — | Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2004 om den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak

EUT C 41, 17.2.2005

| — | Särskild rapport nr 8/2004 om kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2004 om kommissionens förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka och utgifterna för dessa

EUT C 54, 3.3.2005

| — | Särskild rapport nr 9/2004 om skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2004 om skogsbruksåtgärder inom politiken för landsbygdens utveckling

EUT C 67, 18.3.2005

| — | Särskild rapport nr 3/2005 om landsbygdens utveckling: verifiering av utgifter för miljövänligt jordbruk |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2005 om landsbygdens utveckling: verifiering av utgifter för miljövänligt jordbruk

EUT C 279, 11.11.2005

| — | Särskild rapport nr 7/2006 – Investeringar i landsbygdsutveckling: leder de till att problemen i landsbygdsområden angrips på ett ändamålsenligt sätt? |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2006 – Investeringar i landsbygdsutveckling: leder de till att problemen i landsbygdsområden angrips på ett ändamålsenligt sätt?

Kommer att offentliggöras i EUT

| — | Särskild rapport nr 8/2006 – Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2006 – Växa med framgång? Ändamålsenligheten i Europeiska unionens stöd till verksamhetsprogram som genomförs av frukt- och grönsaksproducenter

Kommer att offentliggöras i EUT

Strukturåtgärder

| — | Särskild rapport nr 1/2001 om gemenskapsinitiativet Urban |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2001 om gemenskapsinitiativet Urban

EGT C 124, 25.4.2001

| — | Särskild rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna, kommissionens förordningar (EG) nr 2064/97 och (EG) nr 1681/94 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2001 om den finansiella kontrollen av strukturfonderna, kommissionens förordningar (EG) nr 2064/97 och (EG) nr 1681/94

EGT C 314, 8.11.2001

| — | Särskild rapport nr 12/2001 om vissa strukturella åtgärder för främjande av sysselsättningen: ERUF-stödets inverkan på sysselsättningen, och ESF-åtgärder mot långtidsarbetslöshet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 12/2001 om vissa strukturella åtgärder för främjande av sysselsättningen: ERUF-stödets inverkan på sysselsättningen, och ESF-åtgärder mot långtidsarbetslöshet

EGT C 334, 28.11.2001

| — | Särskild rapport nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment – Integra |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2002 om gemenskapsinitiativet Employment – Integra

EGT C 263, 29.10.2002

| — | Särskild rapport nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2002 om lokala sysselsättningsåtgärder

EGT C 263, 29.10.2002

| — | Särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2000–2006 |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 7/2003 om genomförandet av programplaneringen för strukturfondsåtgärder för perioden 2000–2006

EUT C 174, 23.7.2003

| — | Särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för gemenskapsinitiativet för transeuropeiskt samarbete Interreg III |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2004 om programplaneringen för gemenskapsinitiativet för transeuropeiskt samarbete Interreg III

EUT C 303, 7.12.2004

| — | Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2006 om Europeiska socialfondens bidrag för att motverka att elever slutar skolan i förtid

EUT C 99, 26.4.2006

| — | Särskild rapport nr 10/2006 om efterhandsutvärderingar av program omfattande mål 1 och mål 3 1994–1999 (strukturfonderna) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2006 om efterhandsutvärderingar av program omfattande mål 1 och mål 3 1994–1999 (strukturfonderna)

Kommer att offentliggöras i EUT

Inre politik

| — | Särskild rapport nr 9/2001 om programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2001 om programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare

EGT C 349, 10.12.2001

| — | Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa

EGT C 136, 7.6.2002

| — | Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life)

EUT C 292, 2.12.2003

| — | Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2004 om förvaltningen av indirekta FoTU-åtgärder inom femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (1998–2002)

EUT C 99, 23.4.2004

| — | Särskild rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T)

EUT C 94, 21.4.2006

Externa åtgärder

| — | Särskild rapport nr 2/2001 om förvaltningen av det akuta humanitära biståndet till offren för krisen i Kosovo (ECHO) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2001 om förvaltningen av det akuta humanitära biståndet till offren för krisen i Kosovo (ECHO)

EGT C 168, 12.6.2001 och EGT C 159, 3.7.2002

| — | Särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2001 om kommissionens förvaltning av de internationella fiskeavtalen

EGT C 210, 27.7.2001

| — | Särskild rapport nr 5/2001 om motpartsmedel från strukturanpassningsstöd i form av direkt budgetstöd (sjunde och åttonde EUF) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2001 om motpartsmedel från strukturanpassningsstöd i form av direkt budgetstöd (sjunde och åttonde EUF)

EGT C 257, 14.9.2001

| — | Särskild rapport nr 11/2001 om programmet för gränsöverskridande samarbete inom Tacis |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 11/2001 om programmet för gränsöverskridande samarbete inom Tacis

EGT C 329, 23.11.2001

| — | Särskild rapport nr 13/2001 om förvaltningen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 13/2001 om förvaltningen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP)

EGT C 338, 30.11.2001

| — | Särskild rapport nr 1/2002 om makroekonomiskt stöd till tredje land och strukturanpassningsstöd till Medelhavsländerna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2002 om makroekonomiskt stöd till tredje land och strukturanpassningsstöd till Medelhavsländerna

EGT C 121, 23.5.2002

| — | Särskild rapport nr 2/2003 om genomförandet av principerna för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2003 om genomförandet av principerna för livsmedelsförsörjning i utvecklingsländer som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget

EUT C 93, 17.4.2003

| — | Särskild rapport nr 8/2003 om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 8/2003 om genomförandet av infrastrukturarbeten som finansieras av EUF

EUT C 181, 31.7.2003

| — | Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2003 om huruvida kommissionen förvaltat utvecklingsbiståndet till Indien på ett ändamålsenligt sätt så att det nått de fattigare delarna av befolkningen och säkerställt hållbara resultat

EUT C 211, 5.9.2003

| — | Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 15/2003 om granskningen av programmen för mikroprojekt som finansieras genom EUF

EUT C 63, 11.3.2004

| — | Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 10/2004 om delegeringen av förvaltningen av EG:s externa bistånd till kommissionens delegationer

EUT C 72, 22.3.2005

| — | Särskild rapport nr 2/2005 om om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna” |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2005 om om EUF:s budgetstöd till AVS-länderna: kommissionens förvaltning av området ”reformen av de offentliga finanserna”

EUT C 249, 7.10.2005

| — | Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2005 om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet mellan Asien och EU

EUT C 260, 19.10.2005

| — | Särskild rapport nr 2/2006 om resultatet av Tacisfinansierade projekt i Ryska federationen |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2006 om resultatet av Tacisfinansierade projekt i Ryska federationen

EUT C 119, 19.5.2006

| — | Särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2006 om Europeiska kommissionens humanitära bistånd efter tsunamin

EUT C 170, 21.7.2006

| — | Särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2006 om Medaprogrammet

EUT C 200, 24.8.2006

| — | Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2006 om miljöaspekterna på kommissionens utvecklingsbistånd

EUT C 235, 29.9.2006

Strategi inför anslutningen

| — | Särskild rapport nr 5/2003 om finansiering av miljöprojekt i kandidatländerna genom Phare och ISPA |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2003 om finansiering av miljöprojekt i kandidatländerna genom Phare och ISPA

EUT C 167, 17.7.2003

| — | Särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 6/2003 om partnersamverkan (twinning) som huvudinstrument till stöd för institutionell uppbyggnad i kandidatländerna

EUT C 167, 17.7.2003

| — | Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen ”Har Sapard förvaltats väl?” |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen ”Har Sapard förvaltats väl?”

EUT C 295, 30.11.2004

| — | Särskild rapport nr 5/2004 om Phare-stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2004 om Phare-stöd för att förbereda kandidatländerna för förvaltningen av strukturfonderna

EUT C 15, 20.1.2005

| — | Särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 4/2006 om investeringsprojekt inom Phareprogrammet i Bulgarien och Rumänien

EUT C 174, 26.7.2006

Administrativa utgifter

| — | Särskild rapport nr 3/2003 om EU-institutionernas system för invaliditetspension |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 3/2003 om EU-institutionernas system för invaliditetspension

EUT C 109, 7.5.2003

| — | Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 1/2005 om förvaltningen av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning OLAF

EUT C 202, 18.8.2005

| — | Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 5/2005 om utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet

EUT C 291, 23.11.2005

| — | Särskild rapport nr 9/2006 om utgifter för översättning vid kommissionen, parlamentet och rådet |
| --- | --- |

—

Särskild rapport nr 9/2006 om utgifter för översättning vid kommissionen, parlamentet och rådet

Kommer att offentliggöras i EUT

Finansiella instrument och bankverksamhet

—

Särskilda årsrapporter

Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2000

EGT C 185, 30.6.2001 och EGT C 363, 19.12.2001

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 31 december 2001

EGT C 158, 3.7.2002

| — | Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 23 juli 2002 |
| --- | --- |

—

Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens bokslut per den 23 juli 2002

EUT C 127, 29.5.2003

Årsrapport avseende EKSG

| — | Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 2000 |
| --- | --- |

—

Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 2000

EGT C 366, 20.12.2001

| — | Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för budgetåret 2001

EGT C 302, 5.12.2002

| — | Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för det budgetår som slutade den 23 juli 2002 |
| --- | --- |

—

Årsrapport och revisionsförklaring avseende EKSG för det budgetår som slutade den 23 juli 2002

EUT C 224, 19.9.2003

Euratoms försörjningsbyrå

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2004

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2005 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2005

Ej offentliggjord i EUT

EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

| — | Rapport om 2000 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET) |
| --- | --- |

—

Rapport om 2000 års räkenskaper för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om 2001 års räkenskaper (slutredovisning) för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET) |
| --- | --- |

—

Rapport om 2001 års räkenskaper (slutredovisning) för EG:s fusionsforskningsanläggning (samarbetsprojektet JET)

Ej offentliggjord i EGT

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound, Dublin)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop, Thessaloniki)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europaskolorna

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2002

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2003

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europaskolorna för budgetåret 2004

Ej offentliggjord i EUT

Europeiska centralbanken (ECB, Frankfurt)

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2000 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2000

EGT C 341, 4.12.2001

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2001

EGT C 259, 25.10.2002

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2002

EUT C 45, 20.2.2004

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2003

EUT C 286, 23.11.2004

| — | Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens rapport om granskningen av effektiviteten i Europeiska centralbankens förvaltning budgetåret 2004

EUT C 119, 19.5.2006

Förvaltning av avtalen rörande Schengensamarbetet

| — | Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för rådets generalsekreterares/höge representants förvaltning av de avtal som ingåtts av denne såsom företrädare för vissa medlemsstater, om installation och drift av förvaltningsenhetens Help Desk Server och av Sirene-nätet steg II (avtal rörande Schengensamarbetet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 gällande Schengenavtalet |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 gällande Schengenavtalet

Ej offentliggjord i EUT

Förvaltning av avtalen rörande Sisnet

| — | Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Särskild årsrapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för rådets ställföreträdande generalsekreterares förvaltning av de avtal som ingåtts i dennes namn på vissa medlemsstaters vägnar om installation och drift av kommunikationsinfrastrukturen för Schengensammanhang (Sisnet) för det budgetår som slutade den 31 december 2001

Ej offentliggjord i EGT

| — | Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för budgetåret 2002 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2003 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2003 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2004 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2004 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om årsredovisningen för 2005 för ”Sisnet” |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för 2005 för ”Sisnet”

Ej offentliggjord i EUT

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO, Angers)

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (KHIM, Alicante)

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Byrån för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska arbetsmiljöbyrån (OSHA, Bilbao)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12 2005

Europeiska miljöbyrån (EEA, Köpenhamn)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN, Lissabon)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA, London)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg)

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF, Turin)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC, Wien)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för det budgetår som slutade den 31 december 2000

EGT C 372, 28.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska byrån för återuppbyggnad (EAR, Thessaloniki)

| — | Rapport om räkenskaperna för Europeiska byrån för återuppbyggnad och genomförandet av biståndet till Kosovo under 2000 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för Europeiska byrån för återuppbyggnad och genomförandet av biståndet till Kosovo under 2000

EGT C 355, 13.12.2001

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2001 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2001

EGT C 326, 27.12.2002

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003

EUT C 41, 17.2.2005

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (EMSA, Lissabon)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA, Köln)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA, Parma)

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Eurojust

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2002 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2002

EUT C 319, 30.12.2003

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003

EUT C 324, 30.12.2004

| — | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2004

EUT C 332, 28.12.2005

Konventet

| — | Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för budgetåret 2002 (som inleddes den 21 februari 2002 och avslutades den 31 december 2002) |
| --- | --- |

—

Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för budgetåret 2002 (som inleddes den 21 februari 2002 och avslutades den 31 december 2002)

EUT C 122, 22.5.2003

| — | Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om de räkenskaper som generalsekreteraren för konventet om Europeiska unionens framtid har sammanställt för det budgetår som avslutades den 31 december 2003

EUT C 157, 14.6.2004

Det gemensamma företaget Galileo

| — | Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2003 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2003

Ej offentliggjord i EUT

| — | Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2004 |
| --- | --- |

—

Rapport om räkenskaperna för det gemensamma företaget Galileo för det budgetår som slutade den 31 december 2004

Ej offentliggjord i EUT

Yttranden

| — | Yttrande nr 1/2001 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ett antal andra förordningar rörande den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2001 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ett antal andra förordningar rörande den gemensamma jordbrukspolitiken

EGT C 55, 21.2.2001

| — | Yttrande nr 2/2001 om ett förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2001 om ett förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 162, 5.6.2001

| — | Yttrande nr 3/2001 om ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2001 om ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission

EGT C 162, 5.6.2001

| — | Yttrande nr 4/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (ärende: beskattning av personer som får ersättning vid definitiv avgång från tjänsten) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (ärende: beskattning av personer som får ersättning vid definitiv avgång från tjänsten)

EGT C 162, 5.6.2001

| — | Yttrande nr 5/2001 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2001 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante)

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 6/2001 om ett förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning nr 3418/93 av den 9 december 1993 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen av den 21 december 1977 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2001 om ett förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning nr 3418/93 av den 9 december 1993 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen av den 21 december 1977

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 7/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2001 om ett förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 8/2001 om ett förslag till rådets förordning med instruktion för genomförandekontor med vissa förvaltningsuppgifter inom gemenskapsprogrammen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2001 om ett förslag till rådets förordning med instruktion för genomförandekontor med vissa förvaltningsuppgifter inom gemenskapsprogrammen

EGT C 345, 6.12.2001

| — | Yttrande nr 9/2001 om ett förslag till rådets och Europaparlamentets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2001 om ett förslag till rådets och Europaparlamentets direktiv om straffrättsligt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

EGT C 14, 17.1.2002

| — | Yttrande nr 1/2002 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2002 om ett förslag till ändring av budgetförordningen för byrån för harmonisering inom den inre marknaden (harmoniseringsbyrån – Alicante)

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 2/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 92, 17.4.2002

| — | Yttrande nr 3/2002 om förslaget till budgetförordning för Eurojusts budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2002 om förslaget till budgetförordning för Eurojusts budget

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 4/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna

EGT C 225, 20.9.2002

| — | Yttrande nr 5/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2002 om ett ändrat förslag till rådets förordning om införande, med anledning av reformen av kommissionen, av särskilda bestämmelser när det gäller tjänstemäns definitiva avgång från tjänsten vid Europeiska gemenskapernas kommission

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 6/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän på generalsekretariatet för Europeiska unionens råd |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän på generalsekretariatet för Europeiska unionens råd

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 7/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän och tillfälligt anställda i Europaparlamentets politiska grupper |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2002 om ett förslag till rådets förordning om upprättande av särskilda åtgärder för definitiv avgång från tjänsten för tjänstemän och tillfälligt anställda i Europaparlamentets politiska grupper

EGT C 236, 1.10.2002

| — | Yttrande nr 8/2002 om förslaget till omarbetad budgetförordning för budgeten för Europeiska byrån för återuppbyggnad |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2002 om förslaget till omarbetad budgetförordning för budgeten för Europeiska byrån för återuppbyggnad

Ej offentliggjort i EGT

| — | Yttrande nr 9/2002 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2002 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

EGT C 285, 21.11.2002

| — | Yttrande nr 10/2002 om kommissionens förslag till ändring av grundrättsakter för gemenskapsorgan till följd av antagandet av den nya budgetförordningen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2002 om kommissionens förslag till ändring av grundrättsakter för gemenskapsorgan till följd av antagandet av den nya budgetförordningen

EGT C 285, 21.11.2002

| — | Yttrande nr 11/2002 om ett utkast till kommissionens förordning med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för den allmänna budgeten |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 11/2002 om ett utkast till kommissionens förordning med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för den allmänna budgeten

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 12/2002 om förslaget till rådets förordning med budgetförordning för den nionde Europeiska utvecklingsfonden enligt det partnerskapsavtal mellan AVS och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 12/2002 om förslaget till rådets förordning med budgetförordning för den nionde Europeiska utvecklingsfonden enligt det partnerskapsavtal mellan AVS och EU som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 13/2002 om ett utkast till kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 13/2002 om ett utkast till kommissionens förordning om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EGT C 12, 17.1.2003

| — | Yttrande nr 14/2002 om ett utkast till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 14/2002 om ett utkast till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EGT C 21, 28.1.2003

| — | Yttrande nr 1/2003 om ett förslag till förordning från budgetkommittén för Byrån av harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) om byråns interna finansiella bestämmelser (”budgetförordning”) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2003 om ett förslag till förordning från budgetkommittén för Byrån av harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) om byråns interna finansiella bestämmelser (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 2/2003 om ett förslag från förvaltningsrådet för gemenskapens växtsortsmyndighet till finansiella bestämmelser för myndigheten (”budgetförordning”) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2003 om ett förslag från förvaltningsrådet för gemenskapens växtsortsmyndighet till finansiella bestämmelser för myndigheten (”budgetförordning”)

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 3/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 4/2003 om ett förslag till budgetförordning för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2003 om ett förslag till budgetförordning för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 5/2003 om ett förslag till rådets förordning om särskilda och temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän i Europeiska gemenskaperna i samband med Cyperns, Estlands, Ungerns, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Tjeckiens, Slovakiens och Sloveniens anslutning |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2003 om ett förslag till rådets förordning om särskilda och temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän i Europeiska gemenskaperna i samband med Cyperns, Estlands, Ungerns, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Tjeckiens, Slovakiens och Sloveniens anslutning

EUT C 224, 19.9.2003

| — | Yttrande nr 6/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2003 om ett förslag till budgetförordning för Europeiska läkemedelsmyndigheten

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2003 om ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 om genomförande av beslut 2000/597/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel

EUT C 318, 30.12.2003

| — | Yttrande nr 8/2003 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2003 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ett gemenskapsprogram till förmån för åtgärder som skall skydda gemenskapens ekonomiska intressen

EUT C 318, 30.12.2003

| — | Yttrande nr 9/2003 över ett utkast till kommissionens förordning om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2003 över ett utkast till kommissionens förordning om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltning av gemenskapsprogram

EUT C 19, 23.1.2004

| — | Yttrande nr 10/2003 över ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2003 över ett förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land

EUT C 19, 23.1.2004

| — | Yttrande nr 1/2004 över ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2004 över ett ändrat förslag till rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna

EUT C 75, 24.3.2004

| — | Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2004 över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll)

EUT C 107, 30.4.2004

| — | Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2005 över förslaget till rådets förordning om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken

EUT C 121, 20.5.2005

| — | Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2005 om förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden

EUT C 121, 20.5.2005

| — | Yttrande nr 3/2005 över förslaget till kommissionens förordning (EG) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2005 över förslaget till kommissionens förordning (EG) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 124, 23.5.2005

| — | Yttrande nr 4/2005 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel och över förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för den korrigering av budgetobalanser som fastställs i artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr (...) om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2005 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel och över förslaget till rådets förordning om genomförandebestämmelser för den korrigering av budgetobalanser som fastställs i artiklarna 4 och 5 i rådets beslut nr (...) om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel

EUT C 167, 7.7.2005

| — | Yttrande nr 5/2005 över det förslag till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet som antogs av myndighetens förvaltningsråd den 16 september 2004 |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 5/2005 över det förslag till ändring av budgetförordningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet som antogs av myndighetens förvaltningsråd den 16 september 2004

Ej offentliggjort i EUT

| — | Yttrande nr 6/2005 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 och förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 6/2005 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 och förordning (Euratom) nr 1074/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)

EUT C 202, 18.8.2005

| — | Yttrande nr 7/2005 över ett förslag till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 när det gäller tjänsten som räkenskapsförare vid genomförandeorganen |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 7/2005 över ett förslag till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1653/2004 när det gäller tjänsten som räkenskapsförare vid genomförandeorganen

EUT C 249, 7.10.2005

| — | Yttrande nr 8/2005 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 8/2005 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt administrativt bistånd för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och all annan olaglig verksamhet

EUT C 313, 9.12.2005

| — | Yttrande nr 9/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land [KOM(2005) 130 slutlig] |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 9/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land [KOM(2005) 130 slutlig]

EUT C 313, 9.12.2005

| — | Yttrande nr 10/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 10/2005 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 13, 18.1.2006

| — | Yttrande nr 11/2005 om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 11/2005 om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

EUT C 13, 18.1.2006

| — | Yttrande nr 1/2006 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 1/2006 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013)

EUT C 203, 25.8.2006

| — | Yttrande nr 2/2006 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 2/2006 över förslaget till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel

EUT C 203, 25.8.2006

| — | Yttrande nr 3/2006 över ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning, av särskilda, temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän till Europeiska gemenskaperna |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 3/2006 över ett förslag till rådets förordning om införande, med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning, av särskilda, temporära åtgärder för rekrytering av tjänstemän till Europeiska gemenskaperna

Kommer att offentliggöras i EUT

| — | Yttrande nr 4/2006 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget |
| --- | --- |

—

Yttrande nr 4/2006 över förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget

Kommer att offentliggöras i EUT

---